open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Korallipuut

**Korallipuut** (*Erythrina*) on suku hernekasvien heimossa. Siihen kuuluu yli 120 lajia, joita esiintyy tropiikissa ja subtropiikissa.

## Lajeja
* *Erythrina abyssinica* – abessiniankorallipuu eli punakorallipuu
* *Erythrina burttii* – rohtokorallipuu
* *Erythrina caffra* – oranssikorallipuu
* *Erythrina crista-galli* – kukonkorallipuu eli korallipensas
* *Erythrina fusca* – loimukorallipuu
* *Erythrina herbacea* – pikkukorallipuu
* *Erythrina latissima* – leijakorallipuu
* *Erythrina lysistemon* – zulukorallipuu
* *Erythrina speciosa* – komeakorallipuu
* *Erythrina variegata* – kirjokorallipuu
* *Erythrina verna* – ukkoskorallipuu

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Finto: Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet: Korallipuut (''Erythrina'')
* Suomen Lajitietokeskus: Korallipuut – ''Erythrina''
* ITIS: ''Erythrina'' 
* United States Department of Agriculture (USDA): ''Erythrina'' 
* Flora of China: ''Erythrina''
Jouko Ylihannu

**Jouko Ylihannu** (25. elokuuta 1912 Viipurin maalaiskunta – 3. joulukuuta 1987) oli suomalainen arkkitehti.

Ylihannu pääsi ylioppilaaksi Viipurin klassillisesta lyseosta vuonna 1931 ja valmistui arkkitehdiksi Teknillisestä korkeakoulusta 1937. Hän työskenteli Jalmari Peltosen arkkitehtitoimistossa vuosina 1935–1937 ja valmistumisensa jälkeen Viipurin kaupungin rakennuskonttorissa 1938–1940 ja 1942. Hän toimi samalla myös suunnittelijana Martikainen-Ypyä & Ypyän arkkitehtitoimistossa. Sotavuosina Ylihannu oli työssä Turun kaupungin rakennustoimistossa 1940–1941 ja jatkosodan aikana hän oli jälleenrakennustehtävissä sekä valvoi armeijan talo- ja korsurakennustoimintaa. Sotavuosien jälkeen Ylihannu oli vuodesta 1945 Suomen Matkailijayhdistyksen ja Matkaravinto Oy:n arkkitehtinä ja 1949–1951 Teknillisen korkeakoulun rakennusopin assistenttina. Myöhemmin hän työskenteli Kulutusosuuskuntien Keskusliiton (KK) arkkitehtiosastolla, jonka päällikkönä hän oli vuodesta 1954 1970-luvun lopulle. Ylihannun tuotanto on laaja sisältäen erilaisia uudisrakennuskohteita ja muutossuunnitelmia esimerkiksi saunoista, kesämökeistä ja hiihtomajoista hotelleihin, asuinkerrostaloihin, kouluihin ja muihin julkisiin rakennuksiin, tavarataloihin ja tehtaisiin. Ylihannu teki paljon suunnittelutyötä etenkin Lapin lääniin, jonka rakennuskanta tuhottiin suurimmalta osin  Lapin sodan aikana.

Ylihannu pelasi nuorena pesäpalloa Viipurin Pallonlyöjien joukkueessa, joka voitti pronssia vuoden 1933 suomenmestaruuskisoissa.

## Töitä

* Pallastunturin matkailumaja, Pallastunturi 1948
* Hotelli Pohjanhovi, Rovaniemi 1948 (Aulis E. Hämäläisen kanssa)
* Elannon leipätehtaan laajennus (nykyinen Taiteen talo), Helsinki 1955 (Pauli Lehtisen kanssa)
* Asunto Oy Kivitorpantie 1-3-5, Munkkiniemi, Helsinki 1957
* Vesijärvenkatu 18, Lahti 1957
* Centrumin talo (ent. Voiman tavaratalo ja Kaupunginhotelli), Tampere 1961 (Sakari Siitosen kanssa)
* vakuutusyhtiö Kansan pääkonttori, Hämeentie 33, Helsinki 1962 (Eero Hoviniemen ja Marjatta Kivijärven kanssa)
* Tornionlaakson museo, Tornio 1962
* Asunto Oy Tietola, Virkkala, Lohja 1965
* KTV:n toimitalo, Kolmas linja 4, Helsinki 1971 (purettu 2007)
* Hotelli Inter-Continental, Helsinki 1972
* tavaratalo Centrum (nyk. kauppakeskus IsoKarhu), Pori 1973
* Matinkylän ostoskeskus, Espoo 1977
* TVK:n järjestötalo, Itä-Pasila, Helsinki 1977 (Osmo Jalovaaran kanssa)

## Lähteet

## Kirjallisuutta
*Harri Hautajärvi: Autiotuvista lomakaupunkeihin. Lapin matkailun arkkitehtuurihistoria Väitöskirja. Aalto-yliopiston taiteiden ja suunnittelun korkeakoulu, Arkkitehtuurin laitos 2014.
Veripihkapuut

**Veripihkapuut** (*Pterocarpus*) on suku hernekasvien heimossa. Siihen kuuluu 40 lajia, joita kasvaa enimmäkseen tropiikissa. Useat veripihkapuulajit ovat taloudellisesti merkittäviä puutavaran lähteitä.

## Lajeja
* *Pterocarpus angolensis* – afrikanveripihkapuu
* *Pterocarpus dalbergioides* – andamaanienveripihkapuu
* *Pterocarpus erinaceus* – senegalinveripihkapuu
* *Pterocarpus indicus* – manilanveripihkapuu
* *Pterocarpus macrocarpus* – burmanveripihkapuu
* *[[Pterocarpus marsupium]]*
* *Pterocarpus rotundifolius* – pyöröveripihkapuu 
* *Pterocarpus santalinus* – intianveripihkapuu, myös punasanteli ja padouk
* *Pterocarpus soyauxii* – punaveripihkapuu

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Finto: Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet: Veripihkapuut (''Pterocarpus'')
* ITIS: ''Pterocarpus'' 
* United States Department of Agriculture (USDA): ''Pterocarpus'' 
* Flora of China: ''Pterocarpus''
Hevonpalot

**Hevonpalot** (*Hippocrepis*) on suku hernekasvien heimossa. Siihen kuuluu 33 lajia, joita esiintyy Länsi-Euroopasta Lounais-Aasiaan ja Afrikkaan.

## Hevonpalkolajeja
* nystyhevonpalko (*Hippocrepis comosa*)
* kurehevonpalko (*Hippocrepis constricta*)
* pensashevonpalko (*Hippocrepis emerus*)
* koukkuhevonpalko (*Hippocrepis multisiliquosa*)
* marokonhevonpalko (*Hippocrepis salzmannii*)
* etelänhevonpalko (*Hippocrepis unisiliquosa*)

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Finto, Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet: Hevonpalot (''Hippocrepis'')
* Suomen Lajitietokeskus: Hevonpalot – ''Hippocrepis''
*ITIS: ''Hippocrepis'' 
*United States Department of Agriculture (USDA): ''Hippocrepis''
Linssit

**Linssit** (*Lens*) on hernekasveihin kuvattu kasvisuku, joka on tunnettu erityisesti sen lajien syötävistä siemenistä. Sukuun on kuulunut ainakin neljä lajia, nykyisin linssilajit kuitenkin yhdistetään lähisukuisiin virnoihin (*Vicia*). Linssiä ja villilinssiä viljellään ravintokasveina. Linssi kasvaa noin 40 cm korkeaksi.

## Lajeja
* linssi eli rokkalinssi eli kylvövirvilä (*Lens culinaris* eli *Vicia lens*)
* *[[Lens ervoides]]*
* *[[Lens himalayensis]]*
* *[[Lens kotschyana]]*
* *[[Lens lamottei]]*
* *[[Lens montbretii]]*
* villilinssi (*Lens nigricans* eli *Vicia lentoides*)

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Finto: Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet: Linssit (''Lens'')
* ITIS: ''Lens'' 
* United States Department of Agriculture (USDA): ''Lens'' 
* Flora of China: ''Lens''
Sulkapensaat

**Sulkapensaat** (*Amorpha*) on suku hernekasvien heimossa. Siihen kuuluu 15 lajia, jotka kasvavat alkuperäisenä Pohjois-Amerikassa, Yhdysvalloissa ja Meksikossa.

## Lajeja
* tuhkasulkapensas (*Amorpha canescens*)
* huiskusulkapensas (*Amorpha fruticosa*)
* pikkusulkapensas (*Amorpha nana*)

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Finto: Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet: Sulkapensaat (''Amorpha'')
* Suomen Lajitietokeskus: Sulkapensaat (''Amorpha'')
* Integrated Taxonomic Information System (ITIS): ''Amorpha'' 
* United States Department of Agriculture (USDA): ''Amorpha'' 
* Global Biodiversity Information Facility (GBIF): ''Amorpha'' 
* Flora of China: ''Amorpha''
Skorpionipalot

**Skorpionipalot** (*Scorpiurus*) on suku hernekasvien heimossa. Siihen kuuluu kaksi lajia, joita esiintyy Välimeren ympäristössä ja Lounais-Aasiassa. Piikkiskorpionipalkoa ja matoskorpionipalkoa viljellään ravintokasvina.

## Lajit
* piikkiskorpionipalko (*Scorpiurus muricatus*)
* matoskorpionipalko (*Scorpiurus vermiculatus*)

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Suomen Lajitietokeskus: Skorpionipalot (''Scorpiurus'')
* Finto: Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet: Skorpionipalot (''Scorpiurus'')
* ITIS: ''Scorpiurus'' 
* United States Department of Agriculture (USDA): ''Scorpiurus''
Kolibrinpavut

**Kolibrinpavut** (*Sesbania*) on kasvisuku hernekasvien heimossa. Siihen kuuluu 60 lajia, joita esiintyy koko maailmassa trooppisella ja subtrooppisella vyöhykkeellä.

## Lajeja
* *[[Sesbania bispinosa]]*
* nauhakolibrinpapu (*Sesbania grandiflora*)
* tikaskolibrinpapu (*Sesbania herbacea*, syn. *S. exaltata*)
* egyptinkolibrinpapu (*Sesbania sesban*)

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Suomen Lajitietokeskus: Kolibrinpavut (''Sesbania'')
* Finto: Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet: Kolibrinpavut (''Sesbania'')
* ITIS: ''Sesbania'' 
* United States Department of Agriculture (USDA): ''Sesbania'' 
* Flora of China: ''Sesbania''
Peugeot 2008

**Peugeot 2008** on Peugeot’n vuodesta 2013 lähtien valmistama crossover-tyyppinen henkilöautomalli, joka korvasi markkinoille tullessaan Peugeot 207:n farmarimallin.

## Peugeot 2008 I (2013–)

Ensimmäisen sukupolven Peugeot 2008 perustuu alustaltaan ja tekniikaltaan ensimmäisen sukupolven Peugeot 208 -malliin, ja samaa alustarakennetta käytetään myös Opel Crossland -mallissa.

Vuoden 2013 Euro NCAP -kolaritestistä 2008 sai tulokseksi täydet viisi tähteä.

Geneven autonäyttelyssä helmikuussa 2016 esiteltiin uudistunut Peugeot 2008, jonka ulkonäköä on muokattu vastaamaan uudempia Peugeot-malleja. 

## Peugeot 2008 II (2019–)

Toisen sukupolven 2008 paljastettiin kesällä 2019. Se perustuu samalle pohjalevylle kuin toisen sukupolven Peugeot 208, DS 3 Crossback ja Opel Corsa F. Edeltäjäänsä verrattuna auto on 140 millimetriä pidempi kokonaispituudeltaan ja 60 millimetriä akseliväliltään. Lisäksi auto leveni 30 millimetrillä.

Vuoden 2019 Euro NCAP -kolaritestistä 2008 sai tulokseksi täydet viisi tähteä.

Moottorivalikoimassa ovat kolmesylinterinen 1,2-litrainen (99/128/153&nbsp;hv) Puretech-bensiinimoottori sekä 1,5-litrainen (99&nbsp;hv) BlueHDi-dieselmoottori. Lisäksi auto tuli saataville myös täyssähköisenä versiona. 

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Revonpavut

**Revonpavut** (*Thermopsis*) on suku hernekasvien heimossa. Siihen kuuluu 27 lajia, joita esiintyy alkuperäisenä Aasiassa, Yhdysvalloissa ja Kanadassa. Muutamia suvun lajeja käytetään monivuotisina koristekasveina.

## Lajeja
* aasianrevonpapu (*Thermopsis lanceolata*)
* idänrevonpapu (*Thermopsis lupinoides*)
* vuorirevonpapu (*Thermopsis montana*)
* preeriarevonpapu (*Thermopsis rhombifolia*)

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Suomen Lajitietokeskus: Revonpavut (''Thermopsis'')
*Finto: Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet: Revonpavut (''Thermopsis'')
*ITIS: ''Thermopsis'' 
*United States Department of Agriculture (USDA): ''Thermopsis'' 
*Flora of China: ''Thermopsis''
Linnunjalat

**Linnunjalat** (*Ornithopus*) on suku hernekasvien heimossa. Siihen kuuluu kuusi lajia ruohoja, joita esiintyy Euroopassa, Välimeren alueella, Lounais-Aasiassa ja Etelä-Amerikassa.

## Lajeja
* keltalinnunjalka (*Ornithopus compressus*)
* pikkulinnunjalka (*Ornithopus perpusillus*)
* tikaslinnunjalka (*Ornithopus pinnatus*)
* peltolinnunjalka (*Ornithopus sativus*)
** etelänpeltolinnunjalka (subsp. *isthmocarpus*)
** rehupeltolinnunjalka (subsp. *sativus*)

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Suomen Lajitietokeskus: Linnunjalat (''Ornithopus'')
*Finto: Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet: Linnunjalat (''Ornithopus'')
*ITIS: ''Ornithopus'' 
*United States Department of Agriculture (USDA): ''Ornithopus''
Roibospensaat

**Roibospensaat** (*Aspalathus*) on suku hernekasvien heimossa. Siihen kuuluu noin 290 lajia pensaita, jotka kasvavat eteläisessä Afrikassa. Suvun tunnetuin laji on mauste- ja teekasvina käytetty kapinroibos eli kapinroibospensas (*Aspalathus linearis*), joka kasvaa luontaisesti Etelä-Afrikan Kapmaalla.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Finto: Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet: Roibos(pensaat) (''Aspalathus'')
* ITIS: ''Aspalathus'' 
* United States Department of Agriculture (USDA): ''Aspalathus''
Sennat

**Sennat** (*Senna*) on kasvisuku hernekasvien heimossa. Siihen kuuluu noin 280 lajia, joita esiintyy alkuperäisenä Pohjois- ja Etelä-Amerikassa, Afrikassa, Etelä-Aasiassa ja Australiassa. Sennoja viljellään muun muassa lääkekasvina. Aleksandriansennan sisältämistä sennaglykosideista valmistetaan ulostuslääkettä.

## Lajeja
* *[[Senna alata]]*
* *Senna alexandrina* – aleksandriansenna
* *Senna bicapsularis* – kaksossenna
* *Senna corymbosa* – huiskilosenna
* *Senna didymobotrya* – terttusenna
* *Senna holosericea* – adeninsenna
* *Senna italica* – italiansenna
* *Senna marilandica* – amerikansenna
* *Senna meridionalis* – madagaskarinsenna
* *Senna multiglandulosa* – nystysenna
* *Senna obtusifolia* – soijasenna
* *Senna occidentalis* – kahvisenna
* *Senna reticulata* – kultalyhtysenna
* *Senna siamea* – siaminsenna
* *Senna spectabilis* – loistosenna
* *Senna surattensis* – hopeasenna
* *Senna tora* – sirppisenna (syn. *Cassia tora* – sirppikassia)

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Finto: Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet: Sennat (''Senna'')
* Suomen Lajitietokeskus: Sennat – ''Senna''
*ITIS: ''Senna'' 
*United States Department of Agriculture (USDA): ''Senna'' 
*Flora of China: ''Senna''
Kärsäpalot

**Kärsäpalot** (*Securigera*) on suku hernekasvien heimossa. Siihen kuuluu 14 lajia, jotka ovat Euroopassa, Länsi-Aasiassa ja Pohjois-Afrikassa alkuperäisenä esiintyviä ruohoja.

## Lajeja
* keltakärsäpalko (*Securigera securidaca*)
* kirjokärsäpalko eli kirjonivelvirna (*Securigera varia*, syn. *Coronilla varia*)

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Suomen Lajitietokeskus: Kärsäpalot (''Securigera'')
* Finto: Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet: Kärsäpalot (''Securigera'')
* ITIS: ''Securigera'' 
* United States Department of Agriculture (USDA): ''Securigera''
Shibori

**Shibori** ( tai 絞り) on japanilainen värjäystekniikka, jolla luodaan kuvioita tekstiileihin. Shiborin tekniikkana on taitella, kiertää ja solmia kangasta kuvioiden luomiseksi. Tekniikka muistuttaa jossain määrin batiikkivärjäystä.

## Historia
Varhaisin shibori-tekniikalla värjätty kangas on peräisin 700-luvun Japanista. Kangas oli keisari Shōmun Naran Tōdai-jille lahjoittamien esineiden joukossa 1900-luvulle asti tärkeimmät käytetyt tekstiilit olivat silkki, hamppu ja puuvilla. Pääasiallinen väriaine oli indigo. Myös alitsariinia ja punajuurta käytettiin jossain määrin.
Will Brooks

**Willie Love Brooks** (s. 8. lokakuuta 1986 Chicago, Illinois) on yhdysvaltalainen vapaaottelija. Hän on entinen Bellatorin kevytsarjan mestari.

## Vapaaottelu
Brooks aloitti vapaaottelemisen XFO-järjestössä tammikuussa 2011. Hän voitti avauskamppailunsa J.R. Hinesia vastaan teknisellä tyrmäyksellä ensimmäisessä erässä. Brooks otteli yhteensä viisi kamppailua XFO:ssa ja voitti kaikki kamppailunsa. Hän voitti muun muassa Chris Pagen tyrmäyksellä ensimmäisessä erässä ja Joseph Richardsonin käsilukolla myös ensimmäisessä erässä.

Brooks otteli samaan aikaan myös Chicago Cagefighting Championship -järjestössä kaksi kamppailua. Hän voitti molemmat kamppailunsa takakuristuksella toisen erän alussa. Ensimmäisessä kamppailussaan hän voitti Guillermo Sermentin ja toisessa Ryan Bixlerin. 

Brooks otteli yhden ottelun Japanissa Satoru Kitaokaa vastaan DREAMissa. Hän voitti entisen Sengokun kevyensarjan mestarin teknisellä tyrmäyksellä toisessa erässä.

### UFC
Brooks allekirjoitti kuuden ottelun sopimuksen UFC:n kanssa ja otteli ensimmäisen kerran heinäkuussa 2016 Ross Pearsonia vastaan. Hän voitti kamppailun tuomariäänin.

## Lähteet
Pysäkki

**Pysäkki** voi tarkoittaa:

* linja-autopysäkki, paikka, jossa linja-autot ottavat ja jättävät matkustajia
* raitiovaunupysäkki
* asemaa pienempi rautatieliikennepaikka, seisake
Omenastruudeli

**Omenastruudeli** () on suosittu struudeli. Sana "struudeli" tulee saksankielisestä sanasta *Strudel* ja tarkoittaa pyörrettä. Valmistukseen käytetään etenkin sitä varten kehitettyä struudelitaikinaa mutta myös lehtitaikinaa tai tarkoitukseen sopivaa hiivataikinaa. Leipurin bravuuri on osata tehdä paperinohut n.s. "vedetty struudelitaikina", jolloin struudeliakin kutsutaan vedetyksi struudeliksi eli saksaksi *ausgezogener Apfelstrudel*. Tällä tavoin valmistettu omenastruudeli on perinteinen Itävalta-Unkarin ajalta periytyvä jälkiruoka ja Itävallan kansallisruoka.

Omenastruudelin täyte koostuu (ilman siemenkotaa) viipaloidusta, sopivan happamista omenista, rusinoista, voissa ruskistetuista korppujauhoista, kanelista ja sokerista. 

Omenastruudeli tarjoillaan lämpimänä, kylmänä tai jälkikäteen lämmitettynä. Yleensä se puuteroidaan tomusokerilla ja tarjoillaan joskus vaniljakastikkeen, vaniljajäätelön tai kermavaahdon kanssa, vaikka lisukkeet eivät kuulu perinteiseen itävaltalaiseen versioon.

Omenastruudelista tehdään muunnelmia myös mantelitikkujen, hienonnettujen saksanpähkinöiden, Stroh-rommissa turvonneiden rusinoiden ja raastetun sitruunankuoren kanssa.

## Historia
Struudelitaikinan alkuperä on luultavasti Arabian niemimaalla, mistä se tuli Egyptin, Palestiinan ja Syyrian kautta Turkkiin. Sieltä resepti tuli Konstantinopolin valloituksen jälkeen vuonna 1453 turkkilaisen baklavan tai kenties täytetyn pitaleivän reseptistä edelleen kehiteltynä Balkanin kautta Wieniin. Hyvin säilyvänä sitä käytettiin armeijoiden muonituksessa. Itävalta-Unkarin keisarikunnan aikana tuli omenastruudeli (unkariksi: *Almás rétes*) Unkarista Wieniin. Unkarilaiset oppivat paperinohuen taikinan valmistuksen Wienin turkkilaispiirityksen aikana 1500- ja 1600-luvuilla. Omenastruudeli mainitaan kirjallisesti ensimmäistä kertaa vuonna 1696. 

## Muuta
Omenastruudeliin sopivia happamahkoja omanalajikkeita myydään Itävallassa toreilla nimellä "Strudler" eli struudeloija. 

Vuonna 1991 sai itävaltalainen kondiittori Roman Huemer televisioidussa struudelikilpailussa venytettyä struudelitaikinan alle kahdessa minuutissa kolmen neliömetrin kokoiseksi, ja hän kääri siihen 252 cm pitkän struudelin.

Itävallassa on sanonta ”das zieht sich wie ein Strudelteig” eli "se venyy kuin struudelitaikina", mikä tarkoittaa sellaista, missä ei näytä tapahtuvan edistystä eikä sen loppua ole nähtävissä.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Apfelstrudel, Milchrahmstrudel, Topfenstrudel. des österreichischenLebensministeriums.  Itävallan elintarvikeministeriön perinneruokarekisteri. 
* Youtubevideo, jossa näytetään "venytetyn struudelitaikinan" venyttäminen. 
* Lähes alkuperäinen resepti suomeksi.
Karhusaari (täsmennyssivu)

**Karhusaari** viittaa tai liittyy muun muassa seuraaviin:

* Karhusaari, Norjalle kuuluva saari Jäämerellä
* Karhusaari, saari Etelämantereella
* Karhusaari, saari ja kaupunginosa Helsingissä
* Karhusaari, Pietarsaaren kaupunginosa
* Iso Karhusaari, Päijänteen saari Sysmässä
* Vähä Karhusaari, Päijänteen saari Sysmässä
* Noin 65 saaren nimi muualla Suomessa
* Karhusaari, niemi Espoon Westendin kaupunginosassa
** Karhusaaren taidekeskus, entinen Sinebrychoffin huvila Espoon Karhusaaressa
* ''Karhusaari'', vuoden 1979 elokuva
* ''Karhusaari'', Anssi Kelan laulu vuodelta 2005
* Karhusaaren kalliomaalaus, kalliomaalaus Iitin Konniveden Karhusaaressa
* Karhusaaren aarnialue, osa Pudasjärvellä ja Ranualla sijaitsevaa Litokairan Natura 2000 -luonnonsuojelualuetta
Holzhaus Bethlehem

**Holzhaus Bethlehem** on Euroopan vanhin puurakenteinen asuintalo Sveitsissä. Vuonna 1287 rakennetun talon ikä selvitettiin vuosirengasajoituksella. Talon rakennuttaja on tuntematon, mutta hänen ja myöhempien asukkaiden oletetaan kuuluneen paikallisiin johtohenkilöihin. Kaksikerroksinen talo toimii nykyään museona.

## Lähteet
Kashmirin vuoden 2016 levottomuudet

**Kashmirin vuoden 2016 levottomuudet** viittaa Intian turvallisuusjoukkojen ja muslimiprotestoijien välisin yhteenottoihin Kashmirissa. Levottomuudet alkoivat 8. heinäkuuta 2016 ja loppuivat helmikuussa 2017. Intia ja Pakistan ovat pitkään kiistelleet muslimienemmistöisestä Kashmirista. 

Intian turvallisuusjoukot surmasivat maailmalla terroristina yleisesti pidetyn nuoren separatistijohtaja Burhan Wanin, jonka johdosta Kashmirin separatistit kutsuivat tämän jälkeen muslimeita protesteihin. Nämä hyökkäsivät poliisiasemille ja heittelivät kiviä. Väkivaltaan vastattiin ulkonaliikkumiskielloin, turvallisuusjoukkojen voimin väkivalloin ja estämällä puhelinten ja internetin toimintaa. Intia ja Pakistan syyttelivät toisiaan tapahtumista. Levottomuudet rauhoittuivat hieman heinäkuun lopussa, mutta tämän jälkeen ne jatkuivat kuitenkin yhä seuraavina kuukausina. Levottomuuksissa loukkaantui yli 10000 ihmistä ja kuoli yli 70. Syyskuussa 17 Intian sotilasta kuoli terrori-iskussa ja Intian joukot tappoivat kaksi Pakistanin sotilasta raja-alueella, mikä kiristi Intian ja Pakistanin välejä entisestään.

## Protestien syy
Intian turvallisuusjoukot tappoivat musliminuorison ihaileman 22-vuotiaan separatistijohtaja Burhan Wanin. Intialaiset epäilivät Wania turvallisuusjoukkojen jäsenten ja poliitikon surmista. Hänen johtamaansa Hizbul Mujahideen-järjestöä pidettiin yleisesti terroristijärjestönä. Pakistan taas kutsui Wania marttyyriksi. Intian pääministeri Singh syytti Pakistania levottomuuksien lietsomisesta. Separatistijohtajat kutsuivat kansaa protesteihin. Vastatoimena Intia julisti Kashmirin joihinkin osiin ulkonaliikkumiskiellon ja sulki Internetin palveluita.

## Kapina
9. heinäkuuta väkijoukot hyökkäsivät 20:lle poliisiasemalle, jolloin 200 ihmistä haavoittui ja yhdeksän kuoli. Protestoijat jatkoivat hyökkäyksiään intialaishallinnon kohteisiin. Protestoijien joukossa oli kranaatteja heitelleitä separatisteja. Hallitus evakuoi työntekijöitään levottomilta alueilta. Hallitus julisti 15. heinäkuuta ulkonaliikkumiskiellon koko Kashmiriin ja sammutti puhelinliittymät. Levottomuudet alkoivat hieman rauhoittua heinäkuun lopuilla. Mutta ne jatkuivat yhä elo-syyskuussa.

Intia vuorotellen kovensi ja lievensi eri alueilla ulkonaliikkumiskeltoja ja muita keinoja tilanteen mukaan pyrkien hallitsemaan protestointia. Turvallisuusviranomaiset jahtasivat separatisteja.

## Intian kirurgiset iskut

Muslimimilitantit tappoivat 18 Intian sotilasta hyökkäyksessä armeijan tukikohtaan Urissa.
Intia ilmoitti julkisesti iskeneensä separatisteja vastaan Pakistanin ja Intian välisellä rajalla. Pakistan sanoi, että välikohtauksessa kuoli 2 sotilasta kiistäen Intian joukkojen käyneen alueellaan.

## Seuraukset

Kashmirin yhteenotoissa lokakuun alkuun mennessä oli kuollut yli 70 ihmistä. Lisäksi loukkaantui 4&nbsp;000 turvajoukkojen jäsentä ja 7&nbsp;000–13&nbsp;000 siviiliä. Intia ja Pakistan kielsivät toistensa tuottamat elokuvat.

## Lähteet
Jonas Pettersson

**Johan (Jonas) Alfred Pettersson (Peson)** (31. tammikuuta 1887 Helsinki – 18. joulukuuta 1952) oli suomalainen taidemaalari.

Jonas Pettersson opiskeli Suomen Taideyhdistyksen piirustuskoulussa 1908–1911. Hän osallistui Suomen Taiteilijain näyttelyihin vuosina 1911, 1912 ja 1913. Hänen töitään oli esillä myös Tukholmassa 1916. Pettersson asui Norjassa 1916–1917 ja hän oli Norjan kansalainen vuodesta 1917 alkaen. Pettersson teki julkisten rakennusten seinämaalauksia Länsi-Norjassa.

## Teoksia
* Markuskirkon freskot, Bergen, Norja 
* *Kolmas mies* : öljymaalaus. 1915

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Suomalaisen kuvataiteen bibliografia : Jonas Pettersson
Guanidiinifosfaatti

**Guanidiinifosfaatti** (CH6N3H2PO4) on guanidinium- ja divetyfosfaatti-ionien muodostama ioniyhdiste. Yhdistettä voidaan käyttää palonsuoja-aineena ja lannoitteena.

## Ominaisuudet
Guanidiinifosfaatti on huoneenlämpötilassa valkoista kiteistä ainetta. Yhdiste liukenee hyvin veteen ja muodostuva vesiliuos on hapan. Guanidiinifosfaatin paloaestävät ominaisuudet perustuvat siihen, että sen hajotessa kuumuuden vaikutuksesta muodostuu palamattomia kaasuja, jotka estävät hapen pääsyn palavalle aineelle.

## Valmistus
Guanidiinifosfaattia valmistetaan guanidiinisuolan kuten guanidiinikarbonaatin tai -nitraatin ja fosforihapon välisellä reaktiolla.
:(CH6N3)2CO3 + 2 H3PO4 → 2 CH6N3H2PO4 + CO2 + H2O

Guanidiinifosfaattia käytetään palonsuoja-aineena erityisesti selluloosapohjaisten tuotteiden kuten puun, paperin, tekstiilien ja laminaattien palonsuoja-aineena, mikäli runsaasta vesiliukoisuudesta ei ole haittaa. Sitä voidaan käyttää myös lannoitteena.

## Lähteet
Te Atua Mou E

**Te Atua Mou Ē** () on Cookinsaarten kansallislaulu. Sen on säveltänyt vuonna 1981 maan silloinen pääministeri, Sir Thomas Davis. Kansallislaulun on sanoittanut hänen puolisonsa, Tepaeru Terito.

## Sanat rarotongan kielellä

Te Atua mou e
Ko koe rai te pu
O te pa enua e
Akarongo mai
I to matou nei reo
Te kapiki atu nei
Paruru mai
Ia matou nei
Omai te korona mou
Kia ngateitei
Kia vai rai te aroa
O te pa enua e


Lähde:

## Epävirallinen käännös englanniksi

To God Almighty
Ruler of the isles of the sea
Hearken our call
Protect us
Crown us with liberty
May peace and love reign supreme
throughout the land

Lähde:

## Lähteet
Aggregaatti (täsmennyssivu)

**Aggregaatti** tarkoittaa yleisesti kahden tai useamman asian kokoumaa tai yhdistelmää. Erityisesti sillä voidaan tarkoittaa seuraavaa:
* aggregaatti, moottorin ja sähkögeneraattorin yhdistelmä
* aggregaatti, geologinen termi
* aggregaatti, sosiaalipsykologian termi
* aggregaatti, taloustieteessä tunnusluku, joka kuvaa jotakin kokonaisuutta.

## Lähteet
Tubuain lentoasema

**Tubuain lentoasema**  on lentoasema Tubuain saarella Ranskan Polynesiassa. Se sijaitsee 4,8 kilometrin päässä Matauran kylästä. Vuonna 2014 sen kautta kulki noin 19&nbsp;000 matkustajaa.

## Lentoyhtiöt ja kohteet

## Lähteet
Belau rekid

**Belau rekid** (engl. Our Palau), Palaun kansallislaulu, otettiin käyttöön vuonna 1981. Kansallislaulun on säveltänyt Ymesei O. Ezekiel, laulun sanat on koottu useilta eri sanoittajilta.

Kansallislaulu esitettiin Helsinki-areenalla vahingossa vuonna 2021 valkovenäläisen Dinamo Minsk -joukkueen pelin jälkeen, kun DJ:nä toiminut Amanda Harkimo ei löytänyt Valko-Venäjän kansallislaulua.

## Sanat

Lähde:

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Belau Rekid -äänitiedosto
Mosaic (María Farantoúrin albumi)

**Mosaic** on kreikkalaislaulaja María Farantoúrin studioalbumi vuodelta 2004. Albumilla Farantoúri laulaa Välimeren alueelta koottuja uusia folk-kappaleita. Lauluntekijöinä albumilla tavataan muun muassa Mágda Papadáki, Ross Daly, Fuat Saka, Glen Velez, Haig Yazdjian, Giórgos Magkláras sekä Giótis Kiourtsóglou.

## Kappaleet

# O chorós ton eptá péplon (Ο χορός των επτά πέπλων)
# Kókkini vrochí (Κόκκινη βροχή) (mukana Fuat Saka)
# Oi pio ómorfes vradiés (Οι πιο όμορφες βραδιές)
# Févgo (Φεύγω)
# Sti makriní Anatolí (Στη μακρινή Ανατολή) (mukana Fuat Saka)
# Neráida (Νεράιδα)
# Tis vradiés tou Ai Giánni (Τις βραδιές του Αη Γιάννη)
# Balánta tis siopís (Μπαλάντα της σιωπής)
# Akrovátes (Ακροβάτες)
# Drómos (Δρόμος)
# Págos fotiá (Πάγος φωτιά)
# Kóra (Κόρα)
# Kókkini vrochí (Κόκκινη βροχή)
# To mystikó (Το μυστικό)

## Lähteet
* farantouri.gr
Brackets

**Brackets** on Adobe Systemsin kehittämä avoimen lähdekoodin tekstieditori Windowsille, Macille ja Linuxille. Brackets on suunniteltu erityisesti verkkosivuja ja -sovelluksia varten.

Adobe Systems ilmoitti maaliskuussa 2021 lopettavansa Bracketsin tuen 1. syyskuuta 2021 alkaen.

## Lähteet
Esko Alhava

**Esko Matti Alhava** (15. maaliskuuta 1941 Lahti – 23. syyskuuta 2016 Nappulamäki) oli suomalainen lääketieteilijä, joka toimi Kuopion yliopiston kirurgian professorina vuosina 1992–2009. Hän valmistui lääketieteen lisensiaatiksi 1966, lääketieteen tohtoriksi 1974 ja sai kirurgian erikoislääkärin pätevyyden 1973.

## Teokset
* Peter J. Roberts, Esko Alhava, Krister Höckerstedt ja Ari Leppäniemi: *Kirurgia*, Duodecim 2016 978-951-656-558-6

## Lähteet
The Poetry in Hellenic Music

**The Poetry in Hellenic Music** () on kreikkalaislaulaja María Farantoúrin studioalbumi vuodelta 2003. Levy painottuu kreikkalaisrunoilijoiden, kuten Odysséas Elýtiksen sekä Giánnis Rítsoksen tuotantoon.

## Kappaleet
### CD 1

# Epitáfios (Επιτάφιος)
# I pólis (Η πόλις) (mukana Fuat Saka)
# Eis Sámon (Εις Σάμον)
# Kélomai se Gongýla (Κέλομαί σε Γογγύλα)
# Me tin Elláda karavokýri (Με την Ελλάδα καραβοκύρη)
# Thessaloníki (Θεσσαλονίκη)
# Kemál (Κεμάλ)
# Vosporídes (Βοσπορίδες)
# Tóra to vrády vrády (Τώρα το βράδυ βράδυ) (mukana Eléni & Souzánna Vougiouklí)
# Kósmon (Κόσμον) (mukana Ávaton)
# Aeríon epéon árchomai (Αερίων επέων άρχομαι) (mukana Ávaton)

### CD 2

# O ýpnos se týlixe (Ο ύπνος σε τύλιξε)
# Tou mikroú voriá (Του μικρού βοριά)
# Poú pétaxe t'agóri mou? (Πού πέταξε τ’ αγόρι μου;)
# Kouvénta m'éna louloúdi (Κουβέντα μ’ ένα λουλούδι)
# Treis kalogéroi Kritikoí (Τρεις καλογέροι Κρητικοί)
# Monachogiós o Konstantís (Μοναχογιός ο Κωνσταντής)
# Gaía (Γαία) (mukana Ávaton)
# Ymínaon (Υμήναον) (mukana Ávaton)
# T'astéri tou voriá (Τ’ αστέρι του βοριά) (mukana M. Katsinaváki)
# Lígo akóma (Λίγο ακόμα)
# Éna to chelidóni (Ένα το χελιδόνι)

## Lähteet
* farantouri.gr
Eva Törnwall-Collin

**Eva Helena Collin** (o.s. Törnwall, 23. joulukuuta 1896 Helsinki – 28. kesäkuuta 1982 Helsinki) oli suomalainen taidemaalari.

Collin opiskeli Suomen Taideyhdistyksen piirustuskoulussa 1912–1914 ja Vapaassa Taidekoulussa 1914–1915. Hän osallistui Suomen Taiteilijain näyttelyihin vuosina 1915–1917, 1919, 1921, 1932, 1954 ja 1955. Hänen töitään oli esillä myös ulkomailla Oslossa ja Tukholmassa 1929, Amsterdamissa ja Antwerpenissä 1931, Moskovassa 1934, Riiassa 1935, Oslossa 1936 ja 1940 sekä Tukholmassa ja Göteborgissa 1940. Collin toimi opettajana käsityökoulussa 1922–1924.

Eva Collin oli naimisissa professori ja taiteilija Marcus Collinin kanssa.

## Teoksia
* Helsingin ruotsalaisen teatterin seinämaalaukset 1937

## Palkinnot
* IV palkinto Kansallisteatterin kattomaalauskilpailussa 1932

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Suomalaisen kuvataiteen bibliografia : Eva Collin
Pekka Prättälä

**Pekka Johannes Prättälä** (11. marraskuuta 1923 Haapajärvi – 11. syyskuuta 2016 Jyväskylä) oli Osuuskauppa Keskimaan toimitusjohtaja. Hän sai kauppaneuvoksen arvonimen 1977.

Prättälä aloitti Haapajärvellä osuuskaupan juoksupoikana. Hänellä oli lukuhaluja, mutta perheellä ei ollut varaa hänen koulunkäyntiinsä. Suomen Osuuskauppakoulussa hän suoritti kaksivuotisen kaupallisen kurssin. Vaihtelevien työtehtävien jälkeen hän nousi osuuskauppa Keskimaan toimitusjohtajaksi vuonna 1960 ja teki alkuaan velkaisesta ja vanhoillisesta osuuskaupasta 20 vuodessa Keski-Suomen suurimman vähittäiskauppaliikkeen. Prisma-nimi on Prättälän keksimä. 

## Lähteet
Ransom Riggs

**Ransom Riggs** (s. 3. helmikuuta 1979 ) on yhdysvaltalainen kirjailija, joka tuli tunnetuksi menestyneestä esikoisromaanistaan Neiti Peregrinen koti eriskummallisille lapsille. Riggs on kotoisin Yhdysvaltain Marylandista ja on naimisissa kirjailija Tahereh Mafin kanssa. 

Teoksesta Neiti Peregrinen koti eriskummallisille lapsille julkaistiin elokuvaohjaaja Tim Burtonin filmatisoitu versio 25. syyskuuta 2016. Elokuvan Suomen ensi-ilta oli 30. syyskuuta 2016.  

## Yksityiselämä

Ransom Riggs syntyi Marylandissa vuonna 1979 yli 200-vuotiaalla maatilalla. Riggs vietti nuoruutensa Floridassa, missä hän kävi Pine View School of the Gifted -nimistä koulua.   

Riggs opiskeli englantilaista kirjallisuutta yksityisessä taidekoulussa, Kenyon Collegessa. Myöhemmin hän opiskeli elokuvataidetta Etelä-Kalifornian yliopistossa. 

Tällä hetkellä Riggs asuu Santa Monicassa Kaliforniassa. Hän meni naimisiin kirjailija Tahereh Mafin kanssa vuonna 2013.  Riggsillä ja Mafilla on yksi yhteinen lapsi, tytär Layla, joka syntyi 30. toukokuuta 2017. 

## Ura

Internetiin tekemiensä lyhytfilmien ja Mental Floss -medialle bloggaamisen ansiosta Riggs sai mahdollisuuden kirjoittaa The Sherlock Holmes Handbook -teoksen. Teos julkaistiin osana Sherlock Holmes -elokuvien oheistuotteita vuonna 2009. 

Riggs otti yhteyttä julkaisijaansa, Quirk Books -yhtiöön, ja ehdotti, että voisi käyttää keräämiään vanhoja valokuvia osana suunnittelemaansa kuvakirjaa. Toimittajan suosituksesta Riggs päätti käyttää kuvia pohjana kertomukselle.  Tuloksena tästä syntyi vuonna 2011 Neiti Peregrinen koti eriskummallisille lapsille, joka pääsi The New York Times -lehden bestseller-listalle. Vuonna 2016 kirjasta tehtiin Eva Greenin tähdittämä filmatisoitu versio. 

Vuonna 2012 Harper Collins julkaisi Riggsin toteuttaman Talking Pictures -kuvakirjan, joka perustuu vanhoihin valokuviin. 

Neiti Peregrinen koti eriskummallisille lapsille -kirjan jatko-osa, Kolkko kaupunki, julkaistiin Yhdysvalloissa tammikuussa 2014. Kolmas jatko-osa, Library of Souls, julkaistiin syyskuussa 2015. 

## Teokset

### Alkuperäiskieliset

*The Sherlock Holmes Handbook: The Methods and Mysteries of the World's Greatest Detective (2009) 
*Miss Peregrine's Home for Peculiar Children (2011) 
*Talking Pictures: Images and Messages Rescued from the Past (2012) 
*Hollow City: The Second Novel of Miss Peregrine's Children (2014) 
*Library of Souls: The Third Novel of Miss Peregrine's Children (2015) 
*Tales of the Peculiar (2016) 
*A Map of Days: The Fourth Novel of Miss Peregrine's Children (2018)
*The Conference of the Birds: The Fifth Novel of Miss Peregrine's Children (2020)
*The Desolations of Devil's Acre: The Sixth Novel of Miss Peregrine's Children (2021)

### Suomennetut

*Neiti Peregrinen koti eriskummallisille lapsille (2012) 
*Kolkko kaupunki: Toinen romaani neiti Peregrinen eriskummallisista lapsista (2016) 

## Lähteet
Gustaf Nyholm

**Gustaf Georg Nyholm** (14. huhtikuuta 1898 Helsinki – 11. huhtikuuta 1946) oli suomalainen kuvanveistäjä.

Gustaf Nyholm opiskeli Taideteollisessa keskuskoulussa 1912–1914 ja Suomen Taideyhdistyksen piirustuskoulussa 1914–1917. Hän osallistui Suomen Taiteilijain näyttelyihin vuosina 1914, 1915, 1917, 1918, 1921, 1922, 1923, 1926, 1930, 1931, 1932 ja 1943. Hänen töitään oli esillä myös ulkomailla Tukholmassa 1929. Nyholm toimi 1920-luvun lopulla pienoisveistosten suunnittelijana Arabian tehtailla.

## Teoksia
* *Istuva tyttö* : marmoriveistos. 1917
* *Makaava nainen, malli K 20* : Arabian sarjatuotantona valmistama posliiniveistos.
* *Kukkateline "Afrodite", malli K 22* : Arabian sarjatuotantona valmistama posliiniveistos.
* *Jääkarhuveistos, malli K 39* : Arabian sarjatuotantona valmistama posliiniveistos. 1927-1929

## Palkinnot
* III palkinto dukaattikilpailussa 1915
* II palkinto dukaattikilpailussa 1916
* I palkinto dukaattikilpailussa 1922
* IV palkinto valtion taidekilpailussa 1935

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Suomalaisen kuvataiteen bibliografia : Gustaf Nyholm
Kauko Kokko

**Kauko Erik Kokko** (18. elokuuta 1923 Kurkijoki – 1. syyskuuta 2016 Espoo) oli suomalainen arkkitehti ja tekniikan tohtori. Hän oli Rakennushallituksen yliarkkitehti.

## Ura

Kokko kirjoitti ylioppilaaksi Käkisalmen yhteiskoulusta 1944, valmistui diplomiarkkitehdiksi Teknillisestä korkeakoulusta 1949, tekniikan lisensiaatiksi Oulun yliopiston teknillisestä tiedekunnasta 1970 ja väitteli 1971 Oulun yliopiston teknillisessä tiedekunnassa tekniikan tohtoriksi aiheenaan *The general hospital ward*.

Kauko Kokko aloitti arkkitehdin uransa Yhdysvalloista, jossa hän työskenteli 1949–1952 arkkitehtitoimistoissa John W Maloney ja Manley & Meyer Arch AIA. Suomeen palattuaan hän oli toimistoarkkitehtina Arkkitehtitoimisto Aarne Ervissä 1952–1953 ja yksityisenä arkkitehtina 1953–1959. Rakennushallituksen yliarkkitehtina Kokko työskenteli 1959–1975 ja Lahden teknillisen oppilaitoksen yliopettajana 1974–1983, jonka jälkeen hän jäi eläkkeelle. Sivutoimenaan hän oli Arkkitehtitoimisto Kauko Kokko & Co:n vastuunalainen yhtiömies 1959–1977 ja Oulun yliopiston arkkitehtiosaston dosentti 1972–1983.

Kokko työskenteli vuodesta 1953 yhteistyössä Niilo Kokon kanssa. Hän oli mukana Tapiolan suunnittelussa.

## Töitä

* Kerrostalo, Lauttasaarentie 17, Helsinki, 1954, yhdessä Niilo Kokon kanssa
* Ivalon kirkko, 1966

## Julkaisut
**Yleissairaala rakennustyyppinä*, (Rakennushallitus 1968)
**The general hospital ward*, (Oulun yliopisto 1971)
*Artikkeleita aikakaus-, ammatti- ja sanomalehdissä.

## Lähteet
Mika Ikonen

**Mika Ikonen** on suomalainen laulaja, joka tuli alun perin tunnetuksi XL5-yhtyeen solistina taiteilijanimellä **Mica**. XL5 nousi suursuosioon vuonna 1996 erityisesti hitillään ”Kaunis peto”, ja myi *Pedon merkki* ja *Jäätä ja tulta* -albumejaan yli 50 000 kappaletta. Yhtyeen kauden 1996–1998 jälkeen Ikonen on vaikuttanut Käsityöläiset-yhtyeessä ja ollut mukana XL5:n paluualbumilla *[[X (XL5:n albumi)|X]]* vuonna 2008. Syksyllä 2016 Ikonen julkaisi ensimmäisen sooloalbuminsa *[[Kuu ja maa]]*. Albumijulkaisua edelsivät singlet ”Kaikki on oolrait” keväällä 2015 sekä ”Kesäkuun aikaan” ja ”Anna mun halata” vuonna 2016. "Anna mun halata" -kappale musiikkivideoineen innosti kokonaisen halauskampanjan, missä Ikonen tavoittelee 50 000 halausta. Single "Niinku Nykäsen Matti" on nimensä mukaan ylistys Matti Nykäselle.

Käsityöläiset-yhtye on perustettu 1998, ja se on esittänyt yli tuhat keikkaa. Yhtye julkaissut albumin *Suurimmat hitit* vuonna 2001. Ikonen on yhtyeen laulusolisti.

Uransa aikana Mika Ikonen on toiminut myös muun muassa vuonna 2004 esitetyn Suomen Popstars -ohjelman toisen tuotantokauden tuomarina.

Ikonen kokeili soolouraa nimellä Mica Ikonen vuonna 2012, jolloin hän osallistui Uuden Musiikin kilpailuun kappaleella "Antaa mennä". 

Kesällä 2019 Ikonen julkaisi singlen *7 Donaa (feat. Blaka)*. Syksyllä 2019 julkaisuvuoron sai *Bulevardin puu*, jossa Mika kuvailee vanhemmuutta siinä vaiheessa, kun lapsi on muuttamassa omilleen. 

Tammikuussa 2020 julkaistu *Sä tiedät* inspiroitui pienestä onnettomuudesta. "Mietin sitä, että mitä itsestäni jää jäljelle. En ole rakentanut taloa, mökkiä tai mitään monumenttia. Mun kohdallani jäljelle jää kuitenkin biisit", Ikonen kertoo kappaleen synnystä. Kevään ja kesän 2020 aikana Ikonen julkaisi kolme EP-levyä: *Sata vuotta* maaliskuussa, *Ainoo* kesäkuussa ja *Levoton sydän* elokuussa. Ainoo-EP:n nimiraita on duetto Auroran kanssa. Toinen sooloalbumi, *Sinun*, julkaistiin 2.10.2020.
 
## Diskografia
### Albumit
* 
* 
* *Minun* (2021)
* 
* 

### EP-levyt

* Sata vuotta (2020)
* Ainoo (2020)
* Levoton sydän (2020)

### Singlet
* ”Kaikki on oolrait” (2015)
* ”Kesäkuun aikaan” (2016)
* ”Anna mun halata” (2016)
* "Niinku Nykäsen Matti" (2016)
* "7 Donaa (feat. Blaka)" (2019)
* "Bulevardin puu" (2019)
* "Sä tiedät" (2020)
* "Sata vuotta" (2020)
* "Sinun" (2020)
* "Punaviinii" (2021)
* "Minä tahdon sinut" (2022)
* "Matkalla" (2022)

### Musiikkivideot
* *Kaikki on oolrait* (ohj. Mikko Lehtonen )
* *Kesäkuun aikaan* (ohj. Jyri Sariola )
* *Anna mun halata* (ohj. Markku Suoniemi )
* *Niinku Nykäsen Matti* (ohj. Markku Suoniemi )
* *Luodut toisillemme* (ohj. Markku Suoniemi )
* *7 Donaa (feat. Blaka)* (ohj. Kimi Nordström )
**Bulevardin puu* (ohj. Kimi Nordström)
**Ainoo* (ohj. Sami Helakorpi)
**Ei voi tietää* (ohj. Kristian Pekkala)
**Levoton sydän* (ohj. Kristian Pekkala)
**Sinun* (ohj. Mika Ikonen, kuv. Kristian Pekkala)
*''Minä tahdon sinut" 

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Mika Ikosen viralliset verkkosivut
* Käsityöläiset-yhtyeen verkkosivut
* Mika Ikonen lauluntekijänä - Fono.fi
* Mikan diskografia Spotifyssa
Champagne Pool

**Champagne Pool** on kuuma lähde ja osa Wai-O-Tapun geotermistä aluetta Uuden-Seelannin pohjoissaarella. Champagne Poolilta on matkaa noin 30 kilometriä Rotoruaan ja 50 kilometriä Taupoon. Hydroterminen purkaus muodosti halkaisijaltaan 65-metrisen ja 62 metriä syvän kraatterin noin 900 vuotta sitten synnyttäen kuuman lähteen. Champagne Poolin arvioidaan olevan vetoisuudeltaan 5&nbsp;000&nbsp;m3 ja veden pinnan lämpötila on 74&nbsp;°C. Champagne Poolin alla oleva syvä geoterminen vesi on lämpötilaltaan suunnilleen 260&nbsp;°C.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Thomas Davis (pääministeri)

**Thomas Robert Alexander Davis** (11. kesäkuuta 1917 Rarotonga, Cookinsaaret – 23. heinäkuuta 2007), myös **Sir Tom Davis** tai **Papa Tom** tunnetaan muun muassa johtajana, poliitikkona, tohtorina ja merenkävijänä. Davis on säveltänyt  Cookinsaarten kansallislaulun, Te Atua Mou En, vuonna 1981.

## Akateeminen ura
Davis kävi koulunsa Kings Collegessa Aucklandissa, Uudessa-Seelannissa. Hän sai lääketieteen opinnot päätökseen Otagossa vuonna 1945. Tämän jälkeen hän palasi Cookinsaarille. Muita Davisin akateemisia saavutuksia on Sydneystä tohtoriasteen tutkinto Trooppisessa lääketieteessä ja hygieniassa ja vuonna 1952 hän sai apurahan Harvard School of Public Healthiin Bostonissa. 60-luvulla hän mm. työskenteli NASA:ssa, avaruusohjelman biologisella osastolla, johtaen ”apinat avaruuteen” –projektia. Otagon yliopisto myönsi Sir Thomasille oikeustieteen kunniatohtorin arvon (an honorary degree of Doctor of Laws) vuonna 2005. Akateemisen uransa aikana hän julkaisi kaksi kirjaa ja yli 60 tieteellistä julkaisua.

## Poliittinen ura
Davis palasi Cookinsaarille vuonna 1971. Samana vuonna hän perusti Cookinsaarten Demokraattisen Puolueen (the Cook Islands Democratic Party). Davisin tarkoituksena oli syrjäyttää silloinen pääministeri Sir Albert Henry. Tämä yritys epäonnistui. Davisista kuitenkin tuli lopulta pääministeri, 61-vuotiaana, vuoden 1978 vaalien jälkeen. Hän toimi pääministerinä vuodesta 1978 vuoteen 1987. Dr Thomas Davis aateloitiin vuonna 1981. Hän sai arvon ”Ordinary Knight Commander of the Civil Division of the said Most Excellent Order” ja hänestä tuli Sir Thomas Davis.

## Lähteet
I María Farantoúri tragoudá Máno Chatzidáki

**I María Farantoúri tragoudá Máno Chatzidáki** () on kreikkalaislaulaja María Farantoúrin kokoelma-albumi. Albumille on kerätty suosituimpia Farantoúrin laulamia, sekä Mános Chatzidákisin säveltämiä kappaleita. Kappaleet ovat peräisin muun muassa levyiltä *[[I epochí tis melissánthis]]* sekä *[[Skoteiní mitéra]]*.

## Kappaleet

# Me tin Elláda karavokýri (Με την Ελλάδα καραβοκύρη)
# Páme mia vólta sto fengári (Πάμε μια βόλτα στο φεγγάρι)
# O efiáltis tis Persefónis (Ο Εφιάλτης της Περσεφόνης)
# O Kemál (Ο Κεμάλ)
# Perimpanoú (Περιμπανού)
# Manoúla mou (Μανούλα μου)
# Ítan kamári tis avgís (Ήταν καμάρι της αυγής)
# Kouvári, kouvaráki (Κουβάρι, κουβαράκι)
# Tóra, nyfoúla mou chrysí (Τώρα, νυφούλα μου χρυσή)
# Káthe treló paidí (Κάθε τρελό παιδί)
# To triantáfyllo (Το τριαντάφυλλο)
# Gýrna, fterotí tou mýlou (Γύρνα, φτερωτή του μύλου)
# Nanoúrisma (Νανούρισμα)
# I mikrí Ralloú (Η μικρή Ραλλού)
# Triantáfyllo sto stíthos (Τριαντάφυλλο στο στήθος)
# Kélomai se Gongýla (Κέλομαί σε Γογγύλα)
# Krataiá os thánatos agápi (Κραταιά ως θάνατος αγάπη)

## Lähteet
* farantouri.gr
Afiéroma ston Míki Theodoráki

**Afiéroma ston Míki Theodoráki** () on kreikkalaislaulaja María Farantoúrin livealbumi vuodelta 2009. Albumilla Farantoúri laulaa Míkis Theodorákisin säveltämiä kappaleita. 

## Kappaleet

# Tin pórta anoígo to vrády (Την πόρτα ανοίγω το βράδυ)
# Antonio Torres Herredia I
# I pólis (Η πόλις)
# Káto ap' ta roúcha mou (Κάτω απ’ τα ρούχα μου)
# Déntra neroú (Δέντρα νερού)
# Prodoméni agápi (Προδομένη αγάπη)
# Cháthika (Χάθηκα)
# Chrysoprásino fýllo (Χρυσοπράσινο φύλλο)
# Sto parathýri stékosoun (Στο παραθύρι στέκοσουν)
# Méra Magioú mou mísepses (Μέρα Μαγιού μου μίσεψες)
# Vasílepses astéri mou (Βασίλεψες αστέρι μου)
# Epouránioi potamoí (Επουράνιοι ποταμοί)
# O Antónis (Ο Αντώνης)
# Aftoktonía efédrou minós (Αυτοκτονία εφέδρου μηνός)

## Lähteet

* farantouri.gr
I mními tou neroú

**I mními tou neroú** () on kreikkalaislaulaja María Farantoúrin sekä turkkilaissäveltäjä Zülfü Livanelin yhteinen konserttitallenne vuodelta 2005. Tallenne on nauhoitettu Ateenan konserttitalossa.

## Kappaleet

# I mními tou neroú (Η μνήμη του νερού)
# Mágissa kapetánissa (Μάγισσα καπετάνισσα)
# Vrýsi tis anatolís (Βρύση της ανατολής)
# I fýsi tis gynaíkas (Η φύση της γυναίκας)
# Tóra ein'argá (Τώρα είν’ αργά)
# Oi poiités makryá (Οι ποιητές μακρυά)
# To tragoúdi tou kavalári (Το τραγούδι του καβαλάρη)
# Apó to aíma t'ouranoú (Από το αίμα τ’ ουρανού)
# To kápa ton Kyklópon (Το κάπα των Κυκλώπων)
# Échete geia (Έχετε γεια)
# To treló sergiáni (Το τρελό σεργιάνι)
# San ton metanásti (Σαν τον μετανάστη)
# Moirolói (Μοιρολόι)
# Me fytépsane se kaméni gi (Με φυτέψανε σε καμένη γη)

## Lähteet
* farantouri.gr
Valeri Alikov

**Valeri Alikov**, kirjailijanimi *Valeri Mikor* (Валери Микор) (1. tammikuuta 1960 Marin tasavalta – 11. syyskuuta 2016 Helsinki) oli vuorimarilainen kirjallisuudenkääntäjä, kriitikko, runoilija ja toimittaja.

Alikov opiskeli Tartossa ja Helsingissä kirjallisuutta ja semiotiikkaa. Hän ei ollut saanut työstään virallista tunnustusta Marissa, ja hän asettui työskentelemään ja asumaan Helsinkiin 1990-luvulla.

1990-luvun lopulla Alikov onnistui herättämään huomiota marilaisissakin kirjallisuuspiireissä etnofuturistisella esikoisrunokokoelmallaan *Šälä tigrvlän myländyjlän* eli *Terveisiä Tiikerin maalle*. Runsaan käännöstyön tehnyt Alikov oli MariUverin mukaan ahkerin marin kielelle kääntänyt. Alikov käänsi vuorimariksi suomalaista ja virolaista kirjallisuutta; suomesta hän käänsi muun muassa *[[Tuntematon sotilas|Tuntemattoman sotilaan]]*, *[[Sinuhe egyptiläinen|Sinuhe egyptiläisen]]*, *[[Seitsemän veljestä]]* ja uudempaa, kuten Katja Ketun *Yöperhosen*, ja virosta esimerkiksi A. H. Tammsaarea. Hän sai Suomen Kulttuurirahaston apurahan Tove Janssonin muumikirjojen *Muumipeikot ja suuri tulva*, *[[Muumipeikko ja pyrstötähti]]* sekä *[[Taikurin hattu]]* kääntämiseen marin kielelle. Alikov myös toimitti vuorimarinkielistä kulttuuri- ja kirjallisuuslehti ''Tsikmää'' ja työskenteli muun muassa M. A. Castrénin seurassa.

## Lähteet
Eeva Rihu

**Eeva Rihu** (16. helmikuuta 1953 Turku – 6. heinäkuuta 2016 Helsinki) oli suomalainen taidemaalari. Hän opiskeli Suomen Taideakatemian koulussa 1973–1977 ja piti lukuisia yksityisnäyttelyjä ja osallistui Suomen Taiteilijain näyttelyihin 1980, 1981 ja 1992.

Hän teki paljon muotokuvia, ja niiden maalaaminen ja opetustyö veivät aikaa omalta työltä.

## Lähteet
Rudi Glad

**Rudolf (Rudi) Erhard Glad** (23. kesäkuuta 1889 Loviisa – 24. lokakuuta 1966 Loviisa) oli suomalainen taidemaalari.

Rudi Glad opiskeli Suomen Taideyhdistyksen piirustuskoulussa 1910–1913. Hän osallistui Suomen Taiteilijain näyttelyihin vuosina 1914, 1915, 1916, 1917, 1918, 1925, 1928, 1930 ja 1931. Hänen töitään oli esillä myös ulkomailla Kööpenhaminassa 1919. Gladin maalauksissa näkyivät vuosina 1914–1917 Marraskuun ryhmältä saadut ekspressionistiset vaikutteet. Vuoden 1920 jälkeen hän siirtyi käyttämään valoisampia ja kirkkaampia värejä maalausten liittyessä nyt aiheiltaan talveen, veteen ja veneisiin. Glad toimi vuodesta 1929 maistraatin raatimiehenä Loviisassa ja hänen aktiivinen taiteilijanuransa päättyi siihen.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Suomalaisen kuvataiteen bibliografia : Rudi Glad
Anna Lisa Janson

**Anna Lisa Janson** (12. kesäkuuta 1891 Tammela – 3. maaliskuuta 1985) oli suomalainen kuvaamataidon opettaja ja taidemaalari.

Anna Lisa Janson valmistui kuvaamataidon opettajaksi 1917 Suomen Taideyhdistyksen koulusta (nykyinen Taideakatemia). Hän opiskeli myös Painting Schoolissa Yhdysvaltain Fitchburgissa 1908–1909 ja Taideteollisen keskuskoulun piirustusopettajalinjalla 1930. Janson osallistui Suomen Taiteilijain näyttelyihin 1918, 1919, 1928 ja 1930-luvulla.

## Lähteet
Nykypäivä (aikakauslehti)

**Nykypäivä** oli vuosina 1935–1939 ilmestynyt kulttuuriradikaalinen aikakauslehti, joka poliittiselta linjaltaan oli lähellä Kansallisen Edistyspuolueen vasemmistosiipeä. Lehden päätoimittajana oli 1935–1937 Matti Salonen (myöh. Kurjensaari) ja 1938–1939 E. J. Paavola. Lehteä tukivat taloudellisesti muun muassa pääjohtaja A. K. Cajander ja professori Väinö Lassila. Siihen kirjoittivat muun muassa Olavi Paavolainen, Toivo Pekkanen, Helvi Hämäläinen, Nyrki Tapiovaara ja Ensio Hiitonen. Toimitusneuvostoon kuuluivat muun muassa Arvo Inkilä, Sakari Tuomioja ja kirjailija Selma Anttila.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Nykypäivä-lehden numerot vuosilta 1935–1937 digitaalisessa muodossa, Työväenliikkeen kirjasto, Digitaalinen arkisto
SEAT Arona

**SEAT Arona** on SEATin vuodesta 2017 lähtien valmistama crossover-tyyppinen henkilöautomalli, joka perustuu samalle MQB A0 -pohjalevylle kuin esimerkiksi SEAT Ibiza. Malli esiteltiin Frankfurtin autonäyttelyssä syksyllä 2017. Sen kilpailijoita ovat esimerkiksi Nissan Juke, Hyundai Kona ja Kia Stonic. Auton nimi tulee Teneriffalla sijaitsevasta Aronan kunnasta.

Vuoden 2017 Euro NCAP -kolaritestistä Arona sai tulokseksi täydet viisi tähteä.

Bensiinimoottoriksi on valittavissa kolmesylinterinen 1,0-litrainen (95/115&nbsp;hv) tai nelisylinterinen 1,5-litrainen (148&nbsp;hv). Dieselmoottori on 1,6-litrainen (95/115&nbsp;hv). 

Huhtikuussa 2021 esiteltiin kasvojenkohotuksen kokenut Arona, joka sai muun muassa uudelleenmuotoillut puskurit ja uudistetun etusäleikön. Uudessa Xperience-mallissa sumuvalot on nostettu aiempaa ylemmäksi. Autoon tuli myös uudistettu SEAT-logo ja takaluukun Arona-tekstin fontti muuttui samanlaiseksi kuin uudessa Leónissa. LED-ajovalot tulivat vakiovarusteeksi. Sisällä uudistettiin kojelautaa.  

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Alhava

**Alhava** on muun muassa seuraavien suomalaisten sukunimi:

* Armas Alhava (1905–1981), suojelupoliisin päällikkö
* Eva Elina Alhava (1942–2023), professori
* Erkki Alhava (1919–1963), pesäpalloilija
* Esko Alhava (1941–2016), lääketieteilijä ja professori
* Tauno Alhava (1909–1958), pesäpalloilija