Basenji

**Basenji** () on vanha koirarotu, joka tunnettiin aiemmin nimellä **kongonpystykorva**. Rotujärjestönä toimii Suomen Basenjit. Vuosina 2020–2025 Suomessa syntyi basenjin pentuja noin viisikymmentä vuosittain. 

## Ulkonäkö
Basenji on pystykorva. Sen ilme on valpas ja olemus gasellimainen. Silmät ovat tummat, pienet ja mantelin muotoiset. Otsassa basenjilla on selvät rypyt. Basenji on mittasuhteiltaan neliömäinen eli se on pituuteensa nähden korkearaajainen koira.

Väriltään basenji voi olla punavalkoinen, mustavalkoinen, tricolour tai brindle-valkoinen. Muitakin väriyhdistelmiä on olemassa, mutta niitä ei hyväksytä näyttelyissä. Tassut, rinta ja hännänpää ovat aina valkoiset. Lisäksi rodulla voi olla valkoinen piirto, kaulus ja raajat. Turkki on sileä, lyhyt ja ihonmyötäinen. Ihannesäkäkorkeus on uroksilla noin 43 cm, nartuilla noin 40 cm. Painon ihanne on väliltä 9,5–11 kg. Basenjin häntä on tiiviisti rullalle kiertynyt ja noin 20 cm pitkä. Hännän tulee tehdä vähintään yksi kierros, mutta siinä voi olla myös kaksi kierrosta.

Vaikka basenji ei hauku, se ei ole äänetön koirarotu. Basenji ääntelee muiden koirien tapaan haukkumista lukuun ottamatta.


Basenji r-w Narva CACIB 2014.JPG|Punavalkoinen
A Basenji, Grace dallevamento LadyML.jpg|Brindle-valkoinen
2014 Westminster Kennel Club Dog Show (12451625145).jpg|Mustavalkoinen
Basenji, Bronco.jpg|Tricolour eli kolmivärinen


## Luonne ja käyttäytyminen
Basenji on kuuluisa siitä, ettei se hauku vaan päästelee vingahtelevia ääniä eli "jodlaa". Se poikkeaa suurimmasta osasta koirarotuja myös siten, että nartuilla on kiima-aika vain kerran vuodessa kuten susilla ja dingoilla.

Basenji voi olla vieraita kohtaan hieman varautunut, mutta omaa laumaansa se rakastaa suunnattomasti. Rodulla on vahva reviirivietti ja myös voimakas riistavietti, jonka ansiosta sen kanssa voi harrastaa maasto- ja ratajuoksua. Basenji kiintyy omistajaansa herkästi. Basenji on myös älykäs, mutta sillä ei yleensä ole juurikaan miellyttämishalua. Nykyisin basenji on yleensä seurakoira.

## Alkuperä
 
Basenji on koiraroduista vanhimpia: rodun kantamuotoja on kuvattu jo egyptiläisissä hautamaalauksissa. 1800-luvun loppupuolella tutkimusmatkailijat löysivät basenjeja Pohjois-Afrikasta Niilin ja Kongo-joen alkulähteiltä, missä paikalliset alkuasukkaat käyttivät niitä metsästyskoirina. Nykyään rodun alkuperämaana pidetään Kongoa. 

Basenjit elivät kylissä ihmisten keskellä, mutta eivät olleet varsinaisia lemmikkejä, vaikka olivatkin erittäin arvostettuja metsästyskumppaneina. Koiria käytettiin muun muassa leijonien ja apinoiden metsästyksessä. Suurta saalista basenjit metsästivät laumoina.

Ensimmäiset basenjit tuotiin Eurooppaan 1900-luvun alkupuolella. Ensimmäinen tuotiin kuuluisaan Cruftin näyttelyyn Englantiin vuonna 1937. Alunperin basenjia kutsuttiin Englannissa kongonterrieriksi.

## Terveys
Basenji elää usein sangen pitkäikäiseksi. Rodun keskimääräinen elinikä on noin 12 vuotta, kun tarkastellaan vuosina 2011–2025 kuolleita rodun edustajia. Tyypillisimmät kuolinsyyt ovat vanhuus, syöpäsairaudet sekä hermostolliset sairaudet. Basenjin tyypillisimmät terveysongelmat ovat parodontiitti, patellaluksaatio, muutamat silmäsairaudet, hermostolliset sairaudet esimerkiksi epilepsia, atopia ja allergiat.

Eriasteista patellaluksaatiota esiintyy noin 12 %:lla rodun edustajista, kun tarkastellaan vuosina 2010–2025 tutkittuja basenjeita. Patellaluksaatio saattaa vaatia leikkaushoitoa. Erilaisista silmäsairauksista rodulla esiintyy ylimääräisiä ripsiä (distichiasis) ja synnynnäisiä sikiöaikaisten verisuonten jäänteitä iiriksessä (PPM).

Basenjeilla on raportoitu jonkun verran parodontiittia, eli hampaiden kiinnityskudoksen tulehdusta. Koiran suun säännöllisen huollon merkitys korostuu basenjin hyvinvoinnin ylläpitämisessä.

Basenjeilla esiintyy jonkun verran epilepsiaa sekä kevätkohtauksia. Epilepsia on toistuvia kohtauksia aiheuttava aivojen sähköisen toiminnan häiriö. Kohtauksia on erityyppisiä ja koiralla voi olla tajunnan, motoriikan, sensorisen toiminnan, autonomisen hermoston tai käyttäytymisen muutoksia. Kohtauksen aikana koira voi olla tajuissaan tai tajuton.

Rodulla esiintyy jonkun verran atopiaa ja ruoka-aineyliherkkyyttä. Molemmissa elimistön puolustusmekanismi reagoi normaalista poikkeavalla tavalla tavallisiin, useimmiten vaarattomiin asioihin (allergeeni). Atopia ja ruoka-aineyliherkkyys ovat elinikäisiä vaivoja, jotka ovat usein kontrolloitavissa, mutta eivät parannettavissa. Oireina ovat usein ihon kutina ja punoitus ja usein koira nuolee tai raapii kutisevia alueita. Korvatulehdukset ovat yleisiä atopiasta kärsivillä koirilla sekä myös tassujen ihotulehduksia voi esiintyä.

Basenjit ovat keskimääräistä koirarotua sisäsiittoisempia. Geenitutkimuksessa vähiten sisäsiittoisen koirarodun sisäsiittoisuusluku oli jonkun verran alle 10 %. Täysin eri sukulinjoista peräisin olevien serkusten jälkeläisen sisäsiittoisuusluku on 0,0625 ja täyssisarusten jälkeläisellä luku on vastaavasti 0,25, mikä on melkein sama, mitä keskimääräisellä rotukoiralla on havaittu geenitutkimuksissa. Basenjin jälkeläisen luku on geenitutkimuksissa ollut jopa yli 0,50. Yleisellä tasolla sisäsiittoisuus lisää sairastavuutta ja heikentää rodun elinvoimaa.

## Jalostus
Rodun kantakirjat ovat edelleen avoimet eli rotuun voidaan hyväksyä uusia yksilöitä ja näin laajentaa rodun geenipoolia, näitä koiria kutsutaan "avongaroiksi". Avongaraksi voidaan myös rekisteröidä koira, jonka molemmat vanhemmat ovat sataprosenttisia avongaroja. 2000-luvun alussa Yhdysvalloista tuotiin Suomeen ensimmäinen avongara (brindleuros), sittemmin niitä on tuotu lisää, myös alkuperämaasta Kongosta.

## Katso myös
*Telomian

## Lähteet
* Suomen Basenjit ry
* KoiraNet-jalostustietojärjestelmä

* Tapio Eerola: *Suomen koirarodut*. Kustannusosakeyhtiö Tammi 1997.
* Juliette Cunliffe: *Koirarotujen ensyklopedia*. Parragon 2005

### Viitteet

## Aiheesta muualla

*Rotumääritelmä (Suomen Kennelliitto, pdf)