open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Petteri Järvinen

**Petteri Jukka Järvinen** (s. 9. helmikuuta 1962 Tampere) on suomalainen tietokirjailija, tietotekniikka-asiantuntija, tutkija, tietotekniikan kouluttaja ja konsultti. Hänen kuukausittainen kolumninsa on ilmestynyt Tietokone-lehdessä ja sen seuraajassa Tivissä vuodesta 1984 lähtien. Lisäksi hän on kirjoittanut kolumneja ja testejä Prosessori- ja Mikrobitti-lehtiin, sekä vuosina 2003–2009 Talouselämään.

Järvinen on pitänyt urallaan noin 2&nbsp;000 esitystä, puhetta ja koulutusta ja kirjoittanut vuodesta 1986 lähtien yli 1&nbsp;300 artikkelia sanoma- ja aikakauslehtiin sekä yli kolmekymmentä kirjaa. Hän on toiminut asiantuntijana lukuisissa radio- ja televisio-ohjelmissa.

## Elämä ja ura
Petteri Järvinen tutustui tietokoneisiin ja ohjelmointiin lukioaikanaan etenkin Apple II:n kautta, joka kuului ensimmäisiin kotitietokoneisiin. Hän valmistui diplomi-insinööriksi Tampereen teknillisestä korkeakoulusta (TTKK).

Järvinen on työskennellyt Topdatassa, Davassa, Nokia Datalla, R. Linturi Oy:llä ja Saunalahti/Jippii Groupissa. Oma koulutus- ja konsultointiyritys, Petteri Järvinen Oy, hänellä on ollut vuodesta 1992, sekä yhteisyritys Rissa & Järvinen Oy Mika Rissan kanssa 1995–1998.

### Tiedottamisrikosoikeudenkäynti
Jippii Groupin hallituksessa istunut Petteri Järvinen oli muiden johtoon kuuluneiden henkilöiden ohella keväällä 2007 syytettynä Jippiin talousrikoksista, joista syyttäjä oli vaatinut ehdotonta vankeustuomiota. Käräjäoikeus vapautti vuonna 2007 internetyhtiön ex-johtajat kaikista syytteistä. 28.&nbsp;toukokuuta 2009 Helsingin hovioikeus tuomitsi Järvisen 120 päiväsakkoon (noin 10&nbsp;000 euroa) tiedottamisrikoksesta. Lisäksi hän kertoi joutuneensa maksamaan noin 150&nbsp;000 euroa oikeudenkäyntikuluja. Korkeimman oikeuden päätöksen myötä tuomio kuitenkin kumottiin joulukuussa 2012.

## Muuta
Järvinen oli kokoomuksen ehdokkaana vuoden 2011 eduskuntavaaleissa Uudeltamaalta. Hän sai 2&nbsp;430 ääntä, mutta ei tullut valituksi.

Järvinen on kritisoinut Wikipediaa. Hän arvioi vuonna 2007, että Wikipediaa tehdään kirjoittajien eikä lukijoiden ehdoilla, toisin kuin perinteistä tietosanakirjaa. Hän on esittänyt kritiikkiä myös Suomen digi-TV-projektia kohtaan.

## Tunnustuksia
Petteri Järvinen on saanut seuraavat tunnustukset:

* Valtion tiedonjulkistamispalkinto (1988)
* Vuoden ATK-vaikuttaja (Tietotekniikan liitto) (1989)
* Lauri Jäntin palkinto, kunniamaininta teoksista mikrotietokonealalta (1989)
* Tietotekniikan popularisoija (SEFEK) (1996)
* Suomen tietokirjailijat ry:n tunnustuspalkinto (1999)
* Vuoden edistäjä (Tietotekniikan kehittämiskeskus ry) (2000)

## Kirjallinen tuotanto

* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 

Petteri Järvinen on julkaissut osan vanhemmista kirjoistaan ilmaiseksi PDF-muodossa blogissaan.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Petteri Järvinen Oy
* Petteri Järvisen blogi ''Havaintoja digimaailmasta''
* Petteri Järvisen blogi ''Bittimittari''
* 
* Ylen Elävä arkisto: Tietotekniikkaguru Petteri Järvinen
Pirunviulu

**Pirunviulu** on leikeissä ja pilailutarkoituksiin käytetty soitin. Pirunviuluksi () on joskus kutsuttu myös pahvista kitkarumpua.

## Toimintaperiaate
Pitkä rautalanka voidaan kiinnittää ikkunan lähistölle, esimerkiksi hirsitalon kulmaan naulalla. Lanka kiristetään ja sitä hangataan esimerkiksi hartsinpalalla tai viulun jousella. Tällöin ikkunalasi ja puu vahvistavat toiminnasta syntyvän voimakkaan kitisevän äänen eli se resonoi. Tätä käytettiin naapureiden kiusana ennen vanhaan. Toinen tapa oli iskeä hakaneula kiinni puiseen ikkunankarmiin siten, että neulan lukituspää oli kiinni ikkunassa. Neulaan oli kiinnitetty pitkä karhulanka, joka oli käsitelty tinktuuran ja kumihartsin seoksella (ns. pіrunpаska), ja jota lankaa lisäksi hangattiin hartsinpalalla. Tällöin laitteesta lähti valittava ääni samalla, kun lukituspää naputti ikkunalasia vasten.

## Lähteet
*
*http://www.kysy.fi/kysymys/soittaa-pirunviulua-eli-mita-soittaa-ja-miksi 

### Viitteet
Pajupilli

**Pajupilli** on pajusta, yleensä vuolemalla, valmistettu yksinkertainen soitin. Pajupillejä on kaksi perusmallia: huilua läheisesti muistuttava, jossa ilmapatsaan kokoa ja samalla sävelen korkeutta säädetään sormilla peitettävillä rei'illä, ja toinen jossa ilmapatsasta säädellään pillin sisällä vapaasti liikkuvalla "männällä".

Pajun soveltuvuus pillin tekoon johtuu siitä, että tuoreen pajunoksan kuoren voi irrottaa hieman (esimerkiksi puukalikalla) naputtelemalla, jolloin kuoresta voidaan tehdä ontto putkilo. Kotipihlaja soveltuu myös pillin tekemiseen ja on joissakin paikoissa pajua helpompi löytää.

Yksinkertainen pajupilli valmistetaan muotoilemalla oksanpätkän pää suuhun sopivaksi ja leikkaamalla kuoreen pieni lovi muutaman senttimetrin päähän tästä päästä. Sen jälkeen kuoresta irrotetaan halutun mittainen pätkä tekemällä oksan ympäri viilto ja naputtelemalla kuorta esimerkiksi puukon kahvalla. Kuoren pitäisi tämän jälkeen irrota kevyesti kääntämällä, ja sen voi vetää erilleen. Sitten lovea suurennetaan puukolla ja veistetään oksaa hiukan ohuemmaksi loven ja soittopään välistä. Kun kuori nyt pujotetaan takaisin paikalleen, kuoren ja oksan väliin jää ohut ilmakanava. Ääni syntyy, kun puhalluksen aiheuttama ilmapatsas värähtelee lovessa. 

Pilli voidaan myös tehdä männättömäksi ja ilman ylimääräisiä reikiä. Tälläinen pilli on periaatteessa yksiääninen, mutta sen säveltasoa voi muunnella vaihtelemalla ilmanpainetta ja sulkemalla putken päätä sormenpäällä. Kolmantena keinona vaihdella sävelkorkeutta on sulkea pilli kouran sisään ja vaihdella sekä ilmanpainetta että kouran tilavuutta (pillin on oltava riittävän pieni). Kyllin pitkäksi rakennettu pajupilli voi toimia yläsävelhuilun tapaan (engl. overtone flute). Tällaisesta soittimesta on käytetty Suomessa myös nimitystä pitkähuilu. 

## Katso myös
*Kärjennoukka
*Pitkähuilu
*Piisku

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* 
*
POP3

**POP3**-protokolla ()  on vanhin ja yksinkertainen sähköpostin hakemiseen tarkoitettu protokolla. Se kopioi ensin kaikki viestit palvelimelta sille koneelle, josta yhteys on otettu. Samalla viestit hävitetään palvelimelta (ellei toisin määrätä). POP-protokollan etuna on, että siinä ei rasiteta palvelimen resursseja, eikä yhteyttä tarvitse pitää päällä viestien käsittelyssä.

## Standardit ja versiot

POP3 määritellään seuraavissa RFC-dokumenteissa:
*  "Post Office Protocol - Version 3"
*  "POP3 Extension Mechanism"
*  "POP3 AUTHentication command"
*  "Simple Authentication and Security Layer (SASL)"
*  "The SYS and AUTH POP Response Codes"

POP3 on syrjäyttänyt kokonaan POP-protokollan aiemmat versiot POP ja POP2.

POP3 toimii TCP-yhteyden yli käyttäen porttia 110, ja SSL-suojattuna porttia 995.

## Katso myös
* IMAP

## Lähteet
Prosessi

**Prosessi** tarkoittaa yleisesti kehityskulkua. Prosessi on suoritettavien toimenpiteiden sarja, joka tuottaa määritellyn lopputuloksen. Prosessin toteuttaminen ja prosessin mukainen toimiminen voi viedä aikaa, tilaa ja resursseja tai asiantuntemusta. Prosessia toistaessa tapahtumat ja suoritteet käydään läpi samankaltaisina jostain määritellystä näkökulmasta tarkasteltuna. Prosesseja pyritään mallintamaan niiden kehittämisen vuoksi, ja jotta prosessin vaikutusalueen laatua, tehokkuutta ja tuottavuutta voitaisiin ohjata ja parantaa.

Esimerkkejä erilaisista prosesseista ovat oikeus-, kehittämis-, koulutus-, tuotekehitys-, valmistus-, palvelu- ja vikaselvitysprosessi.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Prosessisanasto
Protokolla

**Protokolla** on säännöstö, joka kertoo kuinka esimerkiksi diplomaattien välisessä vuorovaikutuksessa juhlaseremonioissa ja virallisissa esiintymisissä tulee käyttäytyä. Protokollan noudattamisen tarkoituksena on saada asiat luistamaan aikataulun mukaan, tehdä kanssakäymisestä selkeää ja miellyttävää ja vähentää epävarmuutta. Protokolla sääntelee esimerkiksi kunnioituksen osoittamisen valtion päämiehille ja diplomaattien arvojärjestyksen, jolloin on kyse tarkemmin sanottuna valtiollisesta protokollasta. Protokollaan liittyy läheisesti myös etiketti, joka perustuu kansainvälisesti hyväksyttyihin tapoihin ja kohteliaisuuteen, sekä joukko sääntöjä ja kaavoja, joita noudatetaan tietyissä virallisluonteisissa tilanteissa ja tilaisuuksissa, kuten valtiovierailuiden yhteydessä.

Protokolla määrää henkilöiden keskinäisen arvojärjestyksen valtion lisäksi muissa julkisyhteisöissä kuten kunnissa, seurakunnissa ja yliopistoissa. Kunnallisen protokollan mukaan esimerkiksi luottamushenkilö ja viranhaltijajohto asetetaan järjestykseen seuraavasti: I valtuuston puheenjohtaja (tai pormestari), II hallituksen puheenjohtaja ja III kunnanjohtaja. Sen sijaan seurakunnissa oman perinteensä mukaisesti järjestys on I kirkkoherra, II valtuuston puheenjohtaja ja III neuvoston varapuheenjohtaja.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Charles Crawford (1.2.2021) Diplomatic Protocol Explained  (diplomatmagazine.com)
PaintShop Pro

**PaintShop Pro** (**PSP**) on Windows-käyttöjärjestelmässä toimiva kuvankäsittelyohjelma, jolla voidaan piirtää ja tuottaa erilaisia kuvatehosteita ja muokata valokuvia tai kuvanlukijalla tietokoneelle siirrettyjä kuvia. Vaikka PSP:n ominaisuusvalikoima painottuukin bittikarttagrafiikan käsittelyyn, sillä voidaan käsitellä myös vektorigrafiikkaa. Alun perin ohjelmaa julkaisi vuoteen 2004 asti Yhdysvaltojen Minneapolisissa sijaitseva yritys, Jasc Software.

PaintShop Pro on hyvin monipuolinen ja se voidaan laajentaa mm. Adobe Photoshop -yhteensopivaksi erillisillä lisäosilla. Ohjelma on ollut saatavilla Corelin omistuksesta lähtien myös suomen- ja ruotsinkielisenä. PaintShop Pron kehityksestä vastaa nykyisin Corel, joka osti Jasc Softwaren lokakuussa 2004. Corelin aikana PSP:n markkinoinnissa on painotettu erityisesti sen valokuvien käsittelyyn suunnattuja ominaisuuksia. Version 11 (X1) julkaisun yhteydessä ohjelman virallinen nimi muuttui muotoon **Paint Shop Pro Photo**. Nykyisellään ohjelman nimi on muodossa **Corel PaintShop Pro**.

Vuonna 2010 Corel nimesi ohjelman uudelleen PaintShop Photo Pro X3 -nimelle. Samalla ohjelma sai muun muassa uuden grafiitti-ulkoasun, Express Lab -työkalun valokuvien käsittelyyn ja hallintaan, helpon vesileimojen lisäämisen sekä tasotyylit (layer styles).

Corel nimesi ohjelman vuonna 2011 PaintShop Pro X4:ksi ja toi siihen uudistuksia, kuten streamlined-käyttöliittymän työtasoilla ja Photo Blendin yhdistämään parhaat osat useista kuvista yhdeksi onnistuneeksi kuvaksi. Optimoidulla HDR-moduulilla voi korjata valotusta ja lisätä kuvaan ammattitason efektejä. X4 toimii yli kaksi kertaa nopeammin kuin edeltäjänsä X3. X4:ään sisältyy myös laaja versio Nik Color Efex Pron kuvanparannus- ja efektityökaluista.

Kesällä 2017 ohjelmasta oli myynnissä versiota PaintShop Pro X9.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Virallinen sivusto
RFC

**RFC:t** *(Request for Comments)* ovat IETF-organisaation (*Internet Engineering Task Force*) julkaisemia Internetiä koskevia standardeja. Myös jotkin muut järjestöt ovat kutsuneet dokumenttejaan RFC:iksi. 

Kaikki Internet-standardit julkaistaan RFC:inä, mutta vain osa RFC:istä on standardeja. RFC:t ovat sisällöltään ja asemaltaan hyvin kirjava joukko asiakirjoja, jotka kuvaavat Internetin erilaisia käytäntöjä, lähinnä teknisten menettelyjen järjestelmiä eli protokollia. 

Ensimmäisen RFC:n () kirjoitti Steve Crocker 7. huhtikuuta 1969 otsikolla *Host Software*.

RFC:iden joukossa on myös kepposia. Perinteisesti sellainen julkaistaan ainakin aprillipäivänä.

*RFC editorin* sivuilla on yleiskatsaus RFC:ihin sekä RFC FAQ. Ohion valtionyliopiston sivulla *Internet Requests for Comments* (*RFC*) luetellaan ja lyhyesti kommentoidaan eräitä tavallisille Internetin käyttäjille tai Internetin tekniikoihin vastaperehtyvälle hyödyllisiä RFC:itä kuten *Internet Users’ Glossary* (joka tosin on aika vanha). *Users’ Security Handbook* on suomennettu nimellä *Tietokoneen käyttäjän turvaopas*. Ne kuuluvat RFC:iden ns. FYI-sarjaan (For Your Information), johon kuuluvat dokumentit ovat laajalle yleisölle tarkoitettuja; osa niistä on sisällöltään vanhentuneita. Sen sijaan "standardointiuralla" olevat RFC:t ovat usein teknisiä ja alan asiantuntijoille tarkoitettuja. 

Dokumentit voivat olla *informatiivisella* tai *kokeellisella* statuksella, jolloin ne eivät vastaa standardia. Dokumentit voivat kuvata tulevaa standardia (*ehdotettu* tai *hahmotelma*) ennen varsinaista standardin tilaa (*Internet Standard*). Dokumentit voivat olla myös *historiallisella* () statuksella. Osa dokumenteista sisältää insinöörihuumoria tai aprillipiloja.

Teknisen kirjoituksen sanastosta ja käytännöistä on . RFC:n historiaa on koottu yhdeksi dokumentiksi *30 Years of RFCs* .

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* *[https://jkorpela.fi/rfct.html Jukka Korpelan RFC-opas]*
* Lista kaikista RFC:istä
Rationaaliluku

**Rationaalilukujen joukko** (ℚ) on reaalilukujen joukon osajoukko, jonka jäsenet voidaan esittää kahden kokonaisluvun osamääränä eli *[[murtoluku]]na* muodossa  \scriptstyle \frac{m}{n}:

: \mathbb{Q} = \{ x \mid x = {m \over n}, n \neq 0, m, n \in \mathbb{Z} \}.

Tässä lukua ***m*** kutsutaan **osoittajaksi** ja lukua ***n*** **nimittäjäksi**. Murtoluku on siis kaikille rationaaliluvuille yhteinen esitysmuoto. Samaa rationaalilukua voi esittää useilla erilaisilla murtoluvuilla; yhtäsuuruuden *k/l = m/n* välttämättömänä ja riittävänä ehtona on yhtälö *kn = lm* edellyttäen ettei *ln* ole 0 (ristiin kertominen). Kaikki kokonaisluvut kuuluvat rationaalilukujen joukkoon, sillä kun n=1, niin m/n=m. 

Rationaalilukujen joukkoa merkitään merkillä ℚ. Se on lukukunta eli reaalilukujen ja samalla myös kompleksilukujen kunnan ℂ sellainen osajoukko, joka sisältää kaikkien alkioidensa käänteisalkiot ja on suljettu yhteen- ja kertolaskun suhteen. ℚ on kaikkein suppein lukukunta.

Reaalilukuja, jotka eivät ole rationaalilukuja, sanotaan irrationaaliluvuiksi.

Jos murtoluvun nimittäjällä on vähintään kaksi erisuurta positiivista alkutekijää, niin murtoluku voidaan hajottaa **osamurtoluvuiksi**, joiden nimittäjät ovat yksinkertaisempia (alkuluvun potensseja). Esimerkiksi:
\scriptstyle \tfrac{5}{6}=\tfrac{1}{2}+\tfrac{1}{3}.

Nollan ja yhden välillä oleva rationaaliluku voidaan hajottaa myös niin sanotuiksi egyptiläisiksi murtoluvuiksi. Rationaalilukuja on numeroituvasti ääretön määrä.

## Katso myös
* Fareyn jono
* Kunta
* Laventaminen
* Supistaminen
* Yhteismitallisuus (matematiikka)

## Lähteet

## Kirjallisuutta
* 
* 

## Aiheesta muualla
Ruoanlaitto

**Ruoanlaitto** tarkoittaa ruoan valmistamista raaka-aineista lähtien. Käytettävät valmistusmenetelmät sekä raaka-aineet vaihtelevat suuresti eri puolilla maapalloa. Eri menetelmille yhteistä on pyrkimys parantaa käytettävien raaka-aineiden makua, helpottaa ruoan sulamista elimistössä sekä parantaa ruoan säilyvyyttä. Allergiat vaikuttavat usein ruoanlaittoon rajoittamalla mahdollisten käytettävien raaka-aineiden valikoimaa.

Kulinarismi on hyvän ruoan ja juoman arvojen vaalimista. Gastronomia on ruoanvalmistuksen korkealuokkaisten herkkujen tuntemusta ja valmistusta.

## Ruoanlaittomenetelmät

Ruoanlaitossa käytetään yleensä apuna kuumuutta. Kuumentaminen (keittämällä, paistamalla, paahtamalla tai höyryttämällä) vaikuttaa ruokaan kemiallisesti muuttaen sen makua, rakennetta, ulkonäköä ja ravitsemuksellisia ominaisuuksia. Kuumentaminen saattaa olla tarpeellista myös myrkyllisten raaka-aineiden muuttamiseksi syömäkelpoiseksi (esimerkiksi eräät sienet ja palkokasvit). Tällöin keittäminen tapahtuu runsaassa nesteessä. Kun ruokaa haudutetaan, se kypsennetään lämpötilassa, joka on lähellä kiehumispistettä. Höyrykeitintä käytettäessä ruoan sisältämät ravintoaineet säilyvät hyvin. Ruoanlaitossa käytetään joskus myös painekattilaa ja joskus jälkiruokia valmistetaan vesihauteessa. Rasvaisten ruokien paistamista pannulla sanotaan käristämiseksi, nopeaa paistamista ilman rasvaa kutsutaan freesaamiseksi ja nopeaa paistamista rasvassa kutsutaan kuullottamiseksi. Joskus ruoka uppopaistetaan rasvassa. Muita paistamismenetelmiä ovat wokkaaminen, grillaaminen, pariloiminen, loimuttaminen ja savustaminen.

Ruoanvalmistus on mahdollista myös ilman kuumentamista, esimerkiksi hapattamalla, suolaamalla ja kuivaamalla raaka-aineita. Monet runsaasti C-vitamiinia sisältävät marjat ovat vitamiinipitoisia myös kuivattuina. Kylmiä ruokalajeja kuten salaatteja voidaan valmistaa myös pelkästään paloittelemalla, yhdistelemällä tai sekoittamalla raaka-aineita.

## Eri maiden keittiöt

Eri maiden ruoanlaittoperinteisiin vaikuttavat sekä luonnontieteelliset että kulttuuriset syyt. Luonnonolosuhteet vaikuttavat eri kasvi- ja eläinlajien menestykseen eri alueilla sekä ruoan säilyvyyteen. Ruoanvalmistusainesten saatavuus on laajentunut huomattavasti globaalin kaupankäynnin myötä. Kulttuurisiin seikkoihin puolestaan kuuluvat esimerkiksi eri uskontojen käsitykset pyhästä ja saastaisuudesta. Suomessa näistä tunnetuimpia lienevät Vanhan testamentin puhtaussäädösten määräykset syötäväksi kelpaamattomasta ravinnosta (jotka tosin Jeesus kumosi Uudessa testamentissa) sekä juutalaisuuden ja islamin sianlihan syömistä koskeva kielto. Usein myös vegetarismi ja veganismi ovat eettisesti perusteltuja yksilöllisiä ratkaisuja. Myös ruoka-aineallergiat, kuten keliakia ja laktoosi-intoleranssi vaikuttavat osalla ihmisistä ruokakulttuurin sisältöön. Keliakikoille valmistetaan gluteenittomia viljatuotteita ja laktoosi-intolerantikoille valmistetaan laktoosittomia maitovalmisteita.Vegaanisessa ruokavaliossa riittävä proteiinin määrä varmistetaan käyttämällä runsaasti viljatuotteita ja palkokasveja.

## Katso myös
* Ravinto
* Ravintoaine
* Ruokavalio

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Relaatio

**Relaatio** on erilaisuussuhde kahden asian välillä. Monesti relaatio tarkoittaa kahden suureen, esimerkiksi painon ja koon riippuvuutta toisistaan.

Esimerkkejä:
* Marko on Matin isä. Tässä relaatio on "x on y:n isä" ja x ja y ovat esimerkiksi ihmisiä.
* Pallo on punainen. Relaatio "X on Y:n värinen" ja X on jokin esine tai asia ja Y on väri.
* Mikko on pitempi kuin Merja. Relaatio "on pitempi kuin".
* Luku kaksi on suurempi kuin yksi, *2 > 1*. Relaatio "x on suurempi kuin y", missä x ja y ovat reaalilukuja.

 

Kuvassa joukon **X**={1, 2, 3} ja joukon **Y**={a, b, c, d} välillä on relaatio, joka liittää **X**:n alkioita **Y**:n alkioihin: 
:1→D, 2→B, 3→A, missä relaatiota on merkitty symbolilla →. 

## Relaatiotyyppejä

* Yksi-yhteen: 1) jos *x*:llä on tietty relaatio *y*:hyn, eikä muilla *x' * ole samaa relaatiota *y*:hyn, ja 2) *x*:llä ei ole samaa relaatiota mihinkään *y' *. Esimerkiksi länsimaissa miehellä (x) on yksi vaimo (y), ja päinvastoin. Mikään muu mies (*x* ') ei voi olla saman vaimon (*y*) aviomies, eikä tämä aviomies (*x*) voi olla kenenkään muun naisen (*y* ') kanssa naimisissa.
* Yksi-moneen: Jos yllä olevasta vain ensimmäinen ehto täyttyy.
* Moni-yhteen: Jos yllä olevasta vain toinen ehto täyttyy. 

## Matemaattinen relaatio

Yllä olevissa esimerkeissä relaatiot olivat kaksipaikkaisia eli binäärisiä. Määritellään siis ensin binäärirelaatio:

:Olkoot *X* ja *Y* epätyhjiä joukkoja. Niiden karteesisen tulon *X* × *Y* = { (*x*, *y*) | *x* ∈ *X* ja *y* ∈ *Y*} osajoukkoa *R* kutsutaan **binäärirelaatioksi** joukoissa *X* ja *Y*. Jos pari (*x*, *y*) kuuluu joukkoon *R* eli (*x*, *y*) ∈ *R*, niin merkitään *x R y* tai *R*(*x*, *y*) ja sanotaan, että alkio *x* on relaatiossa *R* alkion *y* kanssa.

Esimerkkejä binäärisistä relaatioista ovat relaatiot "Jos *A* = {1, 2, 3, 4, 5} ja *B* = {1, 3, 5}, niin *A* × *B* = {(1, 1), (1, 3), (1, 5),..., (5, 5)}. Tällöin pienempi kuin -relaatio " Yhtäsuuruusrelaatio "=" taas tarkoittaa joukkoa
: "=" **:=** {(1, 1), (3, 3), (5, 5)}.

## Katso myös
* Ekvivalenssirelaatio

## Lähteet

## Kirjallisuutta
* 

## Aiheesta muualla
Rooli

**Rooli** tarkoittaa psykologiassa ja sosiaalipsykologiassa ryhmän jäsenten väliseen työnjakoon perustuvia tehtäviä. Tutkimusten mukaan roolien jakautuminen ja muodostuminen on luontevampaa pienissä ryhmissä, kun taas suurissa ryhmissä työnjakoon tarvitaan usein virallisia ja kömpelöitäkin menetelmiä. Roolien muotoutuminen luo pysyvyyttä ryhmän toimintaan. Rooli voidaan jäsenten välisen työnjaon lisäksi määritellä odotuksiksi, joita ryhmän jäseneen kohdistuu hänen toimiessaan tietyssä tehtävässä tai asemassa. Yksilön roolin muodostumiseen vaikuttavat muun muassa yksilön aikaisemmat kokemukset, ryhmän muiden jäsenten odotukset sekä hänelle ominaiset käyttäytymis- ja reagointitavat. Rooliteoriaa on erityisesti kehittänyt Jacob Moreno, psyko- ja sosiodraaman kehittäjä.

## Lähteet

* 
*
Radio Dei

**Radio Dei** on vuonna 1997 toimintansa aloittanut suomalainen valtakunnallinen kaupallinen kristillinen radiokanava. Kanavan omistaa Kristillinen Media Oy ja sen päätoimittajana toimii Kai Kortelainen, joka aloitti tehtävässään 1. tammikuuta 2026 radiokanavan perustaja Kirsi Rostamon jäätyä eläkkeelle. Sen kuuluvuusalueella asuu yli 4 miljoonaa suomalaista. Viikoittaisia kuuntelijoita Radio Deillä on 130 000–160 000, yhteensä säännöllisiä ja satunnaisia kuuntelijoita on yli 733 000. Radio Dei oli vuonna 2019 Suomen tunnetuin kristillinen media ja sen tuntee 50,1 % 18 vuotta täyttäneistä suomalaisista. Tunnettuus korostui erityisesti 35–49-vuotiaiden (59 %), 50–64-vuotiaiden (59 %) ja akateemisesti koulutettujen keskuudessa (68 %). Radio Dein pääkohderyhmä on 25–55-vuotias aikuisväestö. Radio Dei on ainoa valtakunnallinen radioasema Suomessa, jonka kuuntelijoista lähes puolet on perheellisiä. 

Vuonna 2021 Kai Kortelainen johti Radio Deissä kehityshanketta, jonka tuloksena kanava julkaisi 10. tammikuuta 2022 Dei Plus -striimauspalvelun.

Radio Dein toimintaa tukee Kristityt Yhdessä ry. Kanavalla on yli 80 ohjelmayhteistyökumppania eri kirkkokunnista, seurakunnista ja järjestöistä.

## Ohjelmaprofiili
Radio Dei soittaa musiikkia kaikenikäisille kristityille lähinnä hengellistä musiikkia (muun muassa gospelia, ylistysmusiikkia, virsiä). Päiväsaikaan kuullaan juonnettua lähetysvirtaa, keskusteluohjelmia, musiikkia sekä makasiinityyppistä lähetystä juontajan seurassa. Kanava lähettää STT:n uutiset tasatunnein. Iltaisin ja viikonloppuisin uidaan "pintaa syvemmälle" kristillisten seurakuntien ja järjestöjen ohjelmien parissa.  

Vuoden 2009 ja 2010 adventtina ja jouluna toimi erillinen joulumusiikin nettiradio Jouludei-nimellä.

## Historia
Radio Dein perusti Kirsi Rostamo, ja se aloitti toimintansa 3. marraskuuta 1997 Helsingissä. Latinankielinen nimi tarkoittaa ”Jumalan säteilyä”. Alussa Rostamon apuvoimina oli neljä yhteistyöpartneria ja yksi työntekijä. Aloitusvuonnaan asema tuotti 500&nbsp;000&nbsp;markan tappiot ja Rostamo itse työskenteli palkatta satsaten omaisuutensa asemaan. Asema pääsi tappiottomaksi neljän toimintavuoden jälkeen.

Kirsi Rostamo sai kirkon tiedonvälityspalkinnon 2000 ja Golden Gospel -palkinnon 2008.

Vuonna 2004 aseman kuuluvuusalue ulottuikin pääkaupunkiseudulta napapiirille saakka ja sen kuuluvuusalueella asui 3,2 miljoonaa ihmistä. Taloustutkimuksen mukaan pääkaupunkiseudulla noin 46&nbsp;% asukkaista kuunteli asemaa ainakin satunnaisesti ja pohjoista kohden mennessä satunnaisten kuuntelijoiden määrä kasvoi, tavoittaen viikoittain 190&nbsp;000 suomalaista. Vuonna 2005 kuuluvuusalueen peitto oli noin neljä miljoonaa ihmistä. Vuonna 2006 asema kuului jo neljällätoista paikkakunnalla ja sillä arvioitiin olevan päivittäin noin 75&nbsp;000 kuuntelijaa sekä yli 12 työntekijää.. Radio Dei sai uuden toimiluvan vuosille 2012–2019. Vuonna 2014 kanavalla oli 200 000 viikoittaista kuuntelijaa, 19 työntekijää ja 20 taajuutta.

Radio Deille myönnettiin toimilupalaajennus 5. marraskuuta 2015 alkaen Kajaanin seudulle ja Vaasaan.

## Lähteet
* Dei Plus 

### Viitteet

## Aiheesta muualla
* Radio Dein kotisivut
Rekursiivinen akronyymi

**Rekursiivinen akronyymi** on itseensä viittaava lyhennesana (tai toisinaan oikeammin kirjainlyhenne), joka toistuu lyhenteen auki kirjoitetussakin muodossa. Rekursiiviset akronyymit ovat kehämääritelmiä, sillä niissä lyhenne määritellään itsensä avulla. 

## Esimerkkejä tietotekniikan alalta
Rekursiiviset akronyymit ovat erityisesti hakkerien suosima huumorin laji, joten niitä tapaa monien avoimen lähdekoodin ohjelmistojen nimissä.

Pine-sähköpostiohjelman nimen kerrotaan usein tulevan sanoista *Pine is not Elm* (’Pine ei ole Elm’) viitaten Elm-sähköpostiohjelmaan, mutta eräs Pinen alkuperäisistä kehittäjistä on sanonut, että alun perin ohjelman nimi ei ollut lyhenne lainkaan. Nykyisin ohjelman nimi on virallisesti *Program for Internet News and E-mail* (’Internetin uutisryhmien ja sähköpostin [luku]ohjelma’).

GNU-projektin tavoin myös Linux-käyttöjärjestelmän nimen on joskus arveltu muodostuneen rekursiivisena akronyyminä sanoista *Linux is not Unix* (’Linux ei ole Unix’).

Oma lukunsa on GNU-projektissa kehitettävän Hurd-käyttöjärjestelmäytimen nimi. Sitä voisi luonnehtia kaksitasoiseksi rekursiiviseksi akronyymiksi, sillä *Hurd* on itsessään akronyymi sanoista *Hird of Unix-Replacing Daemons* (’joukko Unixin korvaavia taustaprosesseja’), ja *hird* puolestaan on määritelty akronyymiksi sanoista *Hurd of Interfaces Representing Depth* (’joukko syvyyttä edustavia ohjelmointirajapintoja’). Sanoina sekä *hurd* että *hird* ovat vain tätä varten keksittyjä muunnelmia englannin sanasta *herd* (’lauma’), sillä ne kaikki lausutaan samalla tavalla [həːd]. Koko nimi *GNU Hurd* on siis gnuulaumaan viittaava sanaleikki.

## Muita esimerkkejä
Rekursiivista nimeämistä esiintyy satunnaisesti muissakin yhteyksissä.

## Katso myös
* Akronyymi ja kirjainlyhenne
* Bakronyymi

## Lähteet
Ronald Rivest

**Ronald Linn Rivest** (s. 6. toukokuuta 1947 Schenectady, New York, Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen tietotekniikan professori, salausasiantuntija ja yksi RSA-algoritmin keksijöistä. RSA:n ”R”-kirjain tarkoittaa Rivestiä. Hän on myös keksinyt symmetriset avainsalausalgoritmit RC2, RC4 ja RC5 sekä oli toinen RC6-algoritmin keksijöistä (RC1:tä ei koskaan julkaistu). ”RC” tulee sanoista *Rivest Cipher* tai *Ron's Code*.

RC6 oli yksi ehdokkaista AES-standardiksi.

Rivest on myös kehittänyt MD2-, MD4-, MD5- ja MD6-tiivistefunktiot.

Hän sai Turing-palkinnon vuonna 2002 yhdessä Adi Shamirin ja Leonard Adlemanin kanssa työstä julkisen avaimen salauksen parissa.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Ronald Rivestin kotisivu
RDS

**RDS** (*Radio Data System*) on FM-radiolähetyksissä käytetty tekniikka datan lähettämiseen radiolähetyksen ohessa. Se on käytössä yleisesti melkein kaikilla radioasemilla Suomessa.

RDS-järjestelmä sisältää seuraavat ominaisuudet:
* AF-palvelu (Alternate Frequency) vaihtaa automaattisesti saman radioaseman toiselle radiotaajuudelle, kun ensimmäisen taajuuden signaali heikkenee liikaa.
* CT-palvelu (Clock Time) asettaa radion tai auton kelloon oikean ajan.
* EON-palvelun (Enhanced Other Networks) avulla radiovastaanotin voi tarkkailla muita kanavia liikennetiedotusten varalta.
* NEWS: Joissakin vastaanottimissa on NEWS-toiminto, jonka avulla laite voi automaattisesti siirtyä sille kanavalle, joilla se havaitsee menevän uutiset. Jos ennen sitä kuuntelit esimerkiksi CD-levyä, niin uutisten jälkeen laite palaa takaisin CD-levyn kuunteluun ja jatkaa levyn toistamista samasta kohdasta. Yleensä tämä toiminto ei ole käytössä, kun kuunnellaan radiota.
* PS-palvelu (Program Service) lähettää radiovastaanottimelle aseman nimen tai muun viestin, jonka vastaanotin näyttää näytössään ja tallentaa asemien selailua varten. Pääsääntöisesti teksti tiivistetään tai jaetaan 8 merkin riveihin, sillä esimerkiksi monet autovastaanottimet eivät näytä pidempiä rivejä kokonaan. Eri vastaanottimista johtuvien erojen ja puutteiden vuoksi myös monet erikoismerkit, kuten pilkut ja pisteet saattavat jäädä pois. Tästä syystä RDS-teksteissä käytetäänkin yleisesti vain kirjaimia väliltä A-Z ja numeroita 0-9.
* PTY-palvelun (Program Type) avulla kuuntelija voi etsiä tiettyä ohjelmistoa sisältäviä kanavia (esimerkiksi klassista musiikkia tai puheohjelmia).
* REG-linkkien (Regionale links) avulla voidaan valita alueellista ohjelmistoa.
* RT-teksti (Radio Text) sisältää lisätietoa ohjelmistosta tai asemasta, esimerkiksi soivan kappaleen esittäjän ja nimen.
* TA/TP-palvelun (Traffic Announcement/Traffic Programme) avulla radio voi automaattisesti siirtyä kanavalle jossa lähetetään säännöllisesti liikennetiedotuksia ja esimerkiksi pysäyttää kasetin kuuntelun kun tiedotus alkaa.
* TMC-palvelu (Traffic Message Channel) on erityisen purkulaitteen vaativa palvelu liikennetietojen välittämiseen.

## Aiheesta muualla

* Mediamonitorin RDS-lista
* RDS-koodit Suomessa
Radio Seinäjoki

**Radio Seinäjoki** oli Seinäjoella toiminut kaupallinen radioasema taajuudella 98,2 MHz. Se aloitti toimintansa syyskuussa 1990.

Radio Seinäjoen musiikkipäällikkönä toimi musiikkineuvos Lasse Lintala.

Radio Seinäjoen omistanut toimilupayhtiö Etelä-Pohjanmaan Viestintä Oy harjoittaa nykyään paikallisradiotoimintaa samalla taajuudella nimellä City Pohjanmaa. Asemalla on useita taajuuksia eri puolella Etelä-Pohjanmaata.

## Teknisiä tietoja

* Toimiluvanhaltija: Etelä-Pohjanmaan viestintä Oy
* Taajuus: 98,2 MHz 3&nbsp;000W
* Lähetyspaikka: Digita Oy:n lähetysmasto Lapuan Simpsiöllä
* RDS: (ei tietoa)

## Lähteet
Radio Vaasa

**Radio Vaasa** on kaksikielinen radioasema, jonka toimipaikkana on Vaasa. Radio Vaasa lähettää ohjelmaa 24 tuntia vuorokaudessa vuoden jokaisena päivänä. Radio Vaasa soittaa kaikenlaista musiikkia: iskelmästä rokkiin suomeksi, ruotsiksi ja englanniksi. Radio Vaasa lähettää Vaasan Palloseuran ja Vaasan Sportin vieraspelit suorina lähetyksinä. 

Radio Vaasan omistaa HSS Media Ab, joka osti kanavan toukokuussa 2020. Tätä ennen omistajana toimi marraskuusta 2014 alkaen toimittaja, juontaja Anssi Marttinen. Marttisesta tuli yksin kanavan omistaja, kun Hippi Hovi siirtyi toisiin tehtäviin ja Pekka Iitola päätti jäädä eläkkeelle.

## Historiaa
Vaasaan myönnettiin Suomen paikallisradioiden niin sanotussa ensimmäisessä aallossa jaettu paikallisradiotoimilupa Vaasan Seudun Paikallisradio Oy:lle ja Ab Vasabladetille. Vasabladet kuitenkin luopui luvasta jo kevään 1985 aikana, mutta ohjelmia tehtiin silti alusta saakka sekä suomeksi että ruotsiksi.

Vaasan Seudun Paikallisradion perusti Oy Kirjapaino Ab, sosiaalidemokraattisen Pohjanmaan Kansan kustannusyhtiö. Se haki paikallisradiolupaa sekä Vaasan että Kokkolan alueille, mutta lupa myönnettiin vain Vaasan seudulle. Ensimmäiset koelähetykset aloitettiin lokakuussa 1985. Ohjelmaa lähetettiin 3,5 tunnin ajan arkipäivisin. Radio Vaasa aloitti lähetyksensä 29. marraskuuta 1985.

## Teknistä tietoa

* Toimiluvanhaltija: Oy Radio Vaasa Ab
* Taajuudet: 99,5 MHz, kaapeliverkossa 102,2 MHz.
* Lähettää nykyisin saman sisällön myös internetissä OGG Vorbis-streamina.
* Lähetyspaikka: Suomen Rehun rehumylly, Vaasa
* Lähetysteho 200 W ERP
* RDS: *_*_*_*_ , RADIO___ , VAASA___ , (+mainoksia)
* Kuuluvuusalueen säde on noin 50 kilometriä. Radio Vaasan mukaan kuuluvuusalueella asuu 110 000 ihmistä, joista suomenkielisiä 66 % ja ruotsinkielisiä 34 %.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* http://www.radiovaasa.fi
Seemiläiset kielet

**Seemiläiset kielet** on afroaasialaiseen kielikuntaan kuuluva kieliryhmä. Seemiläisiä kieliä puhuu yli 250 miljoonaa ihmistä Lähi-idässä ja Pohjois- sekä Itä-Afrikassa. Maantieteellisesti seemiläiset kielet ovat afroaasialaisen kielikunnan koillinen ryhmä ja ainoa, jonka kieliä puhutaan Aasiassa. Ryhmän laajimmin puhuttu kieli nykyisin on arabia. Seuraavaksi eniten puhujia on amharalla, heprealla ja tigrinjalla. Maailman kielistä seemiläiset kielet olivat ensimmäisten joukossa joita alettiin kirjoittaa – akkadia kolmannen vuosituhannen puolivälissä eaa. Kieliryhmän nimi juontuu Nooan pojasta Seemistä.

## Kielioppi
Seemiläisiä kieliä yhdistää se, että eri sanat koostuvat kolmesta juurikonsonantista. Vokaalit ja erilaiset liitteet muodostavat juuren kanssa eri sanoja. Usein juuret ovat samoja eri kielten välillä.

## Luokittelu
Seemiläisten kielten luokittelu ei ole täysin vakiintunut. Alla Huehnergardin ja Rubinin vuonna 2011 julkaistun luokittelun pääkohdat:

* itäseemiläiset
** akkadi†
** ebla†
* länsiseemiläiset
** keskiseemiläiset
*** arabialaiset
**** muinaiset pohjoisarabialaiset†
**** arabia
***** malta
*** luoteisseemiläiset
**** amoriitti†
**** aramea
***** syyria
**** kanaanilaiset
***** heprealaiset
****** amon†
****** muinaisheprea†
******* heprea
****** edom†
****** moab†
****** samaria†
***** foinikialais-puunilaiset
****** foinikia†
******* puuni†
**** ugarit†
*** sayhadi
** etiopianseemiläiset
*** ge'ez†
*** eteläetiopialaiset
**** ulko-eteläetiopialaiset
***** N-ryhmä
****** gafat
****** kistane
***** TT-ryhmä
****** inoriset
******* inor
******* mesmes
****** mesqan
****** sebat bet gurage
**** poikki-eteläetiopialaiset
***** amhara-argoppa
****** amhara
****** argoppa
***** harari-itä-gurage
****** harari
****** silte-wolane
******* silte
******* wolane
****** zay
*** tigre-tigrinja
**** tigre-dahalik
***** dahalik
***** tigre
**** tigrinja
** nykyeteläarabialaiset
*** itäiset
**** šehri
**** sokotra
*** läntiset
**** bathari
**** harsusi
**** mehri
*** hobyot

Maltan kieli kuuluu arabian kieliryhmään. Syyrian kieli kuuluu aramealaiseen kieliryhmään.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Suljettu joukko

Suljettu joukko on matemaattinen joukkoa koskeva käsite.

Olkoon (X,\mathcal{T}) topologinen avaruus. Osajoukkoa E \subset X kutsutaan **suljetuksi joukoksi** jos ja vain jos sen komplementti \complement E \in \mathcal{T}. Toisin sanoen joukko on suljettu jos ja vain jos sen komplementti on avoin (topologiassa \mathcal{T}).

Voidaan osoittaa, että jokainen suljettujen joukkojen leikkaus on suljettu. Myös jokainen suljettujen joukkojen äärellinen yhdiste eli unioni on suljettu. Tyhjä joukko on samanaikaisesti sekä suljettu että avoin, koska se toteuttaa molempien määritelmät.

Mikäli määräämme reaaliakselille \mathbb{R} itseisarvon virittämät avoimet joukot, niin erityisesti \mathbb{R}:n avoimet välit ovat nyt avoimia joukkoja. Tästä seuraa, että esimerkiksi suljetut välit [a,b] ovat suljettuja joukkoja, sillä niiden komplementti saadaan avoimien välien ]-\infty,a[ ja ]b,\infty [ yhdisteenä, joka on topologian määritelmän mukaan avoin joukko.

## Lähteet

## Kirjallisuutta
* 
*
SDP (täsmennyssivu)

**SDP** voi tarkoittaa seuraavia:
*Suomen Sosialidemokraattinen Puolue
*Bosnia ja Hertsegovinan sosiaalidemokraattinen puolue
*Kroatian sosiaalidemokraattinen puolue
*Session Description Protocol
*Service Data Point
*Sandplacen rautatieasema (lyhenne SDP).
Sukupuolirooli

**Sukupuoliroolit** ovat kulttuurisesti määräytyviä käyttäytymistapoja, joiden katsotaan sopivan eri sukupuolille. Miesten odotetaan käyttäytyvän maskuliinisesti ja naisten feminiinisesti.

## Historia
Sukupuoliroolien sisältö vaihtelee paljon eri kulttuurien ja aikakausien välillä. Vapaamielisissä kulttuureissa sukupuoliroolit ovat väljemmät kuin konservatiivisissa kulttuureissa. Nykyajan länsimaissa sukupuoliroolit eivät ole enää yhtä vastakohtaisia ja ahtaita kuin vielä joitain satoja vuosia sitten. Fundamentalistiset uskonnot korostavat sukupuolirooleja. Metsästäjä-keräilijöiden yhteisöissä sukupuoliroolit ovat olleet väljempiä kuin maanviljelijäyhteisöissä ja teollistuneissa yhteisöissä. Patriarkaatissa sukupuoliroolit ovat tiukan biologisia. Miehen rooli on ylempiarvoinen ja dominoiva, ja naisen rooli on alistettu mieheen nähden.

## Sisältö
Sukupuoliroolit heijastavat sukupuolten erilaisia lisääntymisrooleja, sukupuolieroa fyysisessä voimassa, sekä miesten ja naisten erilaisiksi uskottua hoivaamisviettiä, älykkyyttä ja aggressiivisuutta. Naisen sukupuolirooliin kuuluu usein äitiys ja hoivaaminen, minkä seurauksena hoivatyötä ja opetustyötä pidetään naisille soveltuvana. Miehille sopivina töinä taas pidetään ruumiillisesti raskaita töitä, teknillisiä töitä, armeijaa ja johtamista.

## Oppiminen
Lapsi oppii sisäistämään kulttuurinsa sukupuoliroolit sosialisaatiossa vauvaiästä alkaen. Ensin hän oppii sukupuolirooleja omasta perheestään, sen jälkeen muun muassa koulusta ja mediasta. Perinteisiin sukupuolirooleihin lasta voidaan ohjata esimerkiksi valitsemalla pojille leluiksi autoja ja tytöille nukkeja, tai kiittämällä tai torumalla lasta sukupuoliroolinsa mukaisesta tai vastaisesta käyttäytymisestä.

## Seksuaali- ja sukupuolivähemmistöillä
Seksuaalivähemmistöt ja transsukupuoliset ovat usein haastaneet vallalla olevat sukupuoliroolit. Vastakkaisen sukupuolen tapaan käyttäytyviä ihmisiä pidetään usein homoseksuaaleina. Homoseksuaalien alakulttuurit ovat myös usein tietoisesti leikitelleet sukupuolirooleilla. Lesbojen sukupuolirooleja ovat butch ja femme.

## Katso myös
* Luonto vastaan kasvatus
* Sosiaalinen sukupuoli
* Sukupuoli-identiteetti
* Sukupuolineutraalius
* Sukupuolisensitiivinen kasvatus
* Sukupuolten tasa-arvon paradoksi

## Lähteet
* 
### Viitteet

## Aiheesta muualla

*"Poikien pitäisi pystyä ottamaan haltuun tyttömäisiä ominaisuuksia, koska niitä tarvitaan elämässä" – Poikatutkimus pyrkii purkamaan sukupuolistuneita käytäntöjä, joita on kaikkialla Yle, 2018
Sininen

**Sininen** on väri, jonka ihminen aistii, kun siniselle valolle herkät silmän tappisolut ovat muihin valoihin herkkiin tappisoluihin (punainen, vihreä) nähden selvästi aktiivisempia. Siniset sijoittuvat värispektrin lyhytaaltoiseen päähän eli ovat aallonpituudeltaan noin 360–490 nanometrin haarukassa.

## Käyttö ja symboliikka
* Sininen on taivaan ja meren väri. Se mielletään viileäksi ja etäiseksi sekä myös rauhoittavaksi ja luottamusta herättäväksi.
* Siniverisyys merkitsee aatelisuutta. Käsite on peräisin yläluokan vaaleasta ihosta, jonka läpi verisuonet näkyvät selvemmin kuin esimerkiksi peltotöitä tehneiden ruskettuneen ihon läpi. Alun perin ilmaus on peräisin espanjasta (sangre azul). 
*Sininen kuuluu klassisiin heraldisiin väreihin. Tässä yhteydessä siitä käytetään nimitystä "azure".
*Politiikassa sinistä väriä ovat käyttäneet usein porvarilliset ja oikeistolaiset puolueet vastineena vasemmistopuolueiden punaiselle värille. Yhdysvalloissa sininen tunnetaan demokraattipuolueen tunnusvärinä.
*Monissa maissa poliisi käyttää tunnuksenaan sinistä väriä.
*Sininen yhdistetään myös laivastoon, sillä matruusien univormut ovat useimmissa maissa sinisiä.
*Oy Karl Fazer Ab on rekisteröinyt suklaalevyjen käärepaperissa käyttämänsä sinisen värin Patentti- ja rekisterihallituksen pitämään tavaramerkkirekisteriin 30. huhtikuuta 2001, ensimmäisenä Suomessa hyväksyttynä väritavaramerkkinä. Muut suklaantuottajat eivät saa käyttää samaa sinistä väriä pakkauksissaan Suomessa.
*Italian urheilumaajoukkueet käyttävät tunnusvärinään sinistä, joka oli maata aiemmin hallinneen kuningassuvun väri.

## Sinisen sävyjä

*Akvamariini
*Asuuri
*Cambridgensininen
*Carolinansininen
*Columbiansininen
*Dodgerinsininen
*Dukensininen
*Egyptinsininen
*Espanjansininen
*Indigonsininen
*Jauheensininen
*Keskiyönsininen
*Koboltinsininen
*Kuninkaallinen sininen

*Laivastonsininen
*Laventelinsininen
*Majorellensininen
*Oxfordinsininen
*Persiansininen
*Pfalzinsininen
*Preussinsininen
*Ranskansininen
*Safiiri
*Siniharmaa
*Sinivihreä
*Syaani
*Sähkönindigo

*Sähkönsininen
*Taivaansininen
*Tavinsininen
*Teräksensininen
*Tiffanynsininen
*Tummansininen
*Turkoosi
*Tyynenmerensininen
*Ultramariini
*Vaaleansininen
*Vauvansininen
*Yalensininen
*Yönsininen
*Zaffre

## Värikoordinaatit
Tietokoneen kuvaruudun RGB-värivalojen sinisen maksimiarvot skaalalla 0–255 ovat seuraavat:
* **[[RGB]]**:
** R: 0
** G: 0
** B: 255
** (heksadesimaalimuodossa #0000FF)

## Lähteet

## Kirjallisuutta
* William H. Gass, *On Being Blue*, 1975 Teos verkossa
* Victoria Finlay: *Värimatka*, Otava 2004

## Aiheesta muualla

* coloria.net – sininen
Yleistys

**Yleistys** edellyttää joidenkin yksittäisten asioiden tai ilmiöiden käsittämistä ryhmäksi, joukoksi tai luokaksi, jonka jäsenillä on samankaltaisia piirteitä. Arkiajattelussa yleistys voidaan kokea kielteiseksi, kun sillä ajatellaan muodostetun liian samansisältöinen kuva kaikista jonkin ryhmän jäsenistä vain pienen otoksen perusteella. Tieteellisessä toiminnassa (erityisesti normaalitieteessä) tulosten luotettavuutta ja yleistysten tekemisen edellytyksiä pyritään arvioimaan systemaattisesti.

Määrällisessä eli kvantitatiivisessa, tilastollisessa tutkimuksessa yleistämisen mahdollisuudet liittyvät otoksen eli tarkastellun osa-aineiston edustavuuteen: otoksen on vastattava ominaisuuksiltaan perusjoukkoa.

Laadullisessa tutkimuksessa käytetään yleistyksen kannalta relevanttia käsitettä saturaatio eli kyllästyminen, jolla viitataan saman tai samojen havaintojen toistumiseen. Tällöin pidetään mahdollisena, että toistuva havainto on teoreettisesti (ei siis välttämättä tilastollisesti) merkittävä.  

## Lähteet
* 
* 

### Viitteet

## Katso myös
* Stereotyyppi
* Musta joutsen
SUSE Linux

**SUSE Linux** (myös muodossa **SuSE**) on saksalaisen SUSEn kehittämä Linux-jakelu, joka on ollut yhdysvaltalaisen Novell-yhtiön tuote. Siitä on julkaistu kaupalliset SUSE Linux Enterprise,  SUSE Linux Enterprise Desktop ja SUSE Linux Enterprise Server versiot. openSUSE on yhteisön kehittämä avoin versio. 

## Historia
SUSE oli alun perin saksalainen lokalisointi Slackwaresta. Se julkaistiin vuonna 1994 nimellä S.u.S.E Linux 1.0. Myöhemmin tähän sisällytettiin Jurix-käyttöjärjestelmä, jolloin julkaistiin ensimmäinen selvästi omanlaisensa S.u.S.E. Linux 4.2 vuonna 1996. Myöhemmin SuSE sisällytti itseensä Red Hatin ominaisuuksia. Jotta SuSE tavoittaisi paremmin yrityskäyttäjiä, se julkaisi SUSE Linux Enterprise Serverin vuonna 2001 ja vaihtoi yrityksen nimeksi SUSE Linux syyskuussa 2003.

4. marraskuuta 2003 Novell ilmoitti ostavansa SUSE:n. 4. elokuuta 2005 Novellin edustaja ja viestintäpäällikkö Bruce Lowry ilmoitti SUSE Professional -sarjan kehityksen siirtymisestä entistä avoimempaan suuntaan openSUSE-yhteisöprojektin avulla. Nyt käyttäjät saattoivat osallistua tulevien versioiden testaukseen ja avustaa kehitystyössä. Aiemmin kaikki kehitystyö ja testaus oli suoritettu sisäisesti SUSEssa, ja versio 10.0 oli ensimmäinen, joka päästettiin julkiseen beta-testaukseen. Muutokseen liittyi myös, että kaikki käyttäjät pääsevät vapaasti YaST Online Update -päivityspalvelimille.

Kun SUSE Linux 10.2 Alpha 2 julkaistiin 13. heinäkuuta 2006, samassa yhteydessä ilmoitettiin, että version nimi muuttuisi virallisesti muotoon openSUSE seuraavasta Alpha 3 -julkaisusta lähtien, jotta sitä ei sekoitettaisi Novellin SUSE Linux Enterprise -tuotteisiin. OpenSUSE 11.0 ilmestyi 19. kesäkuuta 2008. 

Attachmate osti Novellin vuonna 2010.
Huhtikuussa 2011 Novellin ostanut Attachmate erotti SUSEn Novellista omaksi yksikökseen ja keskitti sen kehityksen Nürnbergiin.
Micro Focus osti Attachmate Groupin vuonna 2014.

Kesällä 2018 Micro Focus myi SUSEn EQT Partnersille 2,5 miljardin US-dollarin hintaan.

## Ominaisuudet
SUSEssa on YaST-asennus- ja hallintaohjelma. SUSE tarjoaa oletusvaihtoehtoina GNOME- ja KDE-työpöydät, mutta sisältää muitakin vaihtoehtoja.

SUSEssa on tuki Microsoftin Active Directorylle ja YaST-moduulien kautta SSSD- ja Winbind-palvelut. Pluggable Authentication Modules (PAM) moduuleja käyttävät ohjelmistot voivat käyttää sitä tunnistautumiseen.

## Versiot
### SUSE-jakelut

### SUSE Linux Enterprise Server

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* SUSE historiikki
* SUSE Linux Enterprise Distrowatch.com-sivulla
Sisäänheittotuote

**Sisäänheittotuote** eli **tarjoustuote** on edullisesti pienellä katteella tai jopa tappiolla myytävä tuote, jolla liike yrittää houkutella asiakkaita. Sisäänheittotuotteita voidaan käyttää markkinoinnissa lisäämään esimerkiksi uuden liikkeen tunnettavuutta tai luomaan edullista kuvaa liikkeen hinnoista. Tavoitteena on saada asiakas, joko samalla kertaa tai uudella käynnillä, ostamaan myös paremman katteen tuotteita.

Sisäänheittotuotteiden käyttöä mainonnassa säännellään kuluttajansuojalaissa. Kaupan tulee esimerkiksi ilmoittaa mainonnassaan, jos tuotetta on saatavilla vain rajatusti. Sääntelystä huolimatta toisinaan on epäilty joidenkin liikeketjujen tarkoituksellisesti hankkivan sisäänheittotuotteita erityisen pieniä määriä niin, että tuotteet loppuvat kesken. Tarkoituksena on saada kauppaan suuri määrä asiakkaita, joiden toivotaan ostavan kalliimpi korvaava tuote tai tekevän muita ostoksia käynnin yhteydessä. Huijauksesta käytetään nimitystä täkymyynti (engl ”bait and switch”).

Suomessa tyypillisiä sisäänheittotuotteita ovat esimerkiksi kahvi ja bensiini.

## Katso myös
* Kaupankäynti

## Lähteet
Status quo

**Status quo** on latinankielinen sanonta, joka tarkoittaa kirjaimellisesti ’tila jossa’. Kuvaannollisesti se tarkoittaa asioiden vallitsevaa tilaa, jossa totuttuja toimintatapoja ei tarvitse muuttaa. Sitä voidaan pitää vastakohtana suurille, radikaaleille muutoksille. Vallankäytössä status quo merkitsee tilaa, jossa alkuperäinen tila tai asema pysyy muuttumattomana painostuksesta huolimatta.

Sanonta tulee diplomaattisesta lauseesta *[[status quo ante bellum|status quo ante (bellum)]]*, joka tarkoittaa ’tila jossa ennen (sotaa)’. Viitattaessa sotaa edeltäneeseen status quohon voidaan käyttää nimitystä *status quo ex ante* eli aikaisempi status quo. Näin saatetaan sanoa tilanteessa, jossa sota on jo alkanut ja alkuvaiheessa tappiolle jäänyt osapuoli haluaa aikaisemman, sotaa edeltäneen status quon palauttamista. Niinpä kun vuonna 1812 Ranska hyökkäsi Venäjälle, ehdotti keisari Aleksanteri I ennakkoehtona neuvotteluille, että Ranska vetäisi sotajoukkonsa vanhan rajan taakse. Keisari Napoleon I ei suostunut tähän eikä rauhanneuvotteluja aloitettu.

## Katso myös
* Konservatiivisuus

## Lähteet
Syyskuu

**Syyskuu** on gregoriaanisessa ja juliaanisessa kalenterissa vuoden yhdeksäs kuukausi. Syyskuussa on 30 päivää. Syyskuu seuraa elokuuta ja edeltää lokakuuta. Kuukauden latinankielinen nimi *September*, joka on käytössä useimmissa eurooppalaisissa kielissä, tulee seitsemää merkitsevästä sanasta *septem*, sillä aiemmin vuosi alkoi maaliskuusta ja syyskuu oli seitsemäs kuukausi. Kuukauden suomenkielinen nimi johtuu syksystä. 

## Syyskuu Suomessa

### Keskilämpötila ja sää
Syyskuun keskilämpötila vaihtelee eri puolilla Suomea. Vantaalla syyskuun keskilämpötila on noin +11&nbsp;°C, Lahdessa noin +10&nbsp;°C, Tampereella noin +10&nbsp;°C, Kuopiossa noin +8,5&nbsp;°C, Oulussa noin +8,0&nbsp;°C ja Sodankylässä noin +6&nbsp;°C. Keskilämpötiloiltaan syyskuu onkin Suomessa lämpimämpi kuin toukokuu, kosteiden ja pilvisten öiden takia. Eteläosissa maata yölämpötila putoaa harvoin alle +5 °C:een. Syyskuun alussa päivälämpötilat ovat Etelä-Suomessa tyypillisesti 15–20&nbsp;°C ja kuun lopulla 10–15&nbsp;°C. Syyskuussa mitataan Suomessa hyvin harvoin hellelämpötiloja, mutta muun muassa vuosina 2002, 2019 ja 2024 helleraja (25 °C) ylittyi kuun alussa vielä muutaman kerran. Suomen säähistorian myöhäisin hellelämpötila, 25,2&nbsp;°C, mitattiin 17. syyskuuta 1947. 20 °C:een päivälämpötiloja mitataan enää harvoin syyskuun 20. päivän jälkeen, mutta niinkin on käynyt, viimeksi vuosina 2006, 2011, 2018, 2020, 2023 ja 2024. Pohjois-Lapissa päivälämpötila on noin 10–12&nbsp;°C kuun alussa ja 5–7&nbsp;°C kuun lopulla. Etelä-Suomessa on syyskuulla vain harvoin yöpakkasia, Lapissa ensimmäiset yöpakkaset osuvat yleensä syyskuun alkuun.
### Syksyn eteneminen
Syyskuisessa Suomessa alkaa ruska. Ruskastuminen alkaa Lapista, jossa se on parhaimmillaan syyskuun alussa, ja loppuu Etelä-Suomeen. 

Suurin osa muuttolinnuista jättää Suomen syyskuun aikana. Kurjet ja hanhet muuttavat suurina auramuodostelmina. Monet pikkulinnut kokoontuvat suuriksi parviksi ennen muuttamistaan. Sienet muodostavat syyskuussa eniten itiöemiä.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Sävelradio

**Sävelradio** oli alun perin Yleisradion musiikkiohjelma vuodesta 1963 lähtien. Yleisradion kotimaisen radio-organisaation ohjelmistoon kuului muitakin musiikkia sisältäviä ohjelmia, sekä klassista että iskelmämusiikkia. Vuodesta 1971 lähetettiin ohjemaa *Jokamiehen sävelradio*, johon kuka tahansa tavallinen kuulija saattoi päästä valitsemaan kokonaisen ohjelmajakson soitettavan aineiston.

*Sävelradio* syntyi 1960-luvulla toimineiden merirosvoradioiden eli aluevesirajojen ulkopuolella laivoilta käsin toimineiden laittomien radioasemien, lähinnä Lounais-Suomessa kuuluneen Radio Nordin, paineesta. Merirosvoradiot kiellettiin, ja Radio Nord lopetti toimintansa kesäkuun 30. päivänä 1962.

*Sävelradio* mainitaan Rauli "Badding" Somerjoen rock 'n' roll -kappaleessa "Luut kasaan, Beethoven!".

## Lähteet