open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Turun Kaupunkiliikenne

**Turun Kaupunkiliikenne Oy** on Turun kaupungin kokonaan omistama yhtiö, joka vastaa Turun sisäisestä joukkoliikenteestä kilpailuttamattomilla linjoilla. Yhtiö aloitti toimintansa 1. tammikuuta 2009, jolloin sille siirtyi kokonaisuudessaan **Turun kaupungin liikennelaitoksen** (TuKL) liiketoiminta. Toimitusjohtajana toimii Juha Parkkonen.

Turun Kaupunkiliikenteen historia ulottuu vuoteen 1908, jolloin AEG:n ruotsalainen tytäryhtiö aloitti Turussa raitiovaunuliikenteen ja perusti samalla sähkölaitoksen. Kaupunki osti toiminnan vuonna 1919 ja erotti sähkölaitoksen ja raitiotien toisistaan vuonna 1928. TuKL aloitti bussiliikenteen 1. tammikuuta 1950. Turun raitiovaunuliikenne lakkautettiin vuonna 1972. Kun TuKL:n toiminta oli laajimmillaan vuonna 1979, sillä oli 105 autoa ja se vastasi noin puolesta kaupungin linja-autoliikenteestä. 

1990-luvulle asti TuKL ja Turun Linja-autoilijain Osakeyhtiö (TLO) hoitivat yhdessä kaupungin liikennettä. Kilpailuttamisen myötä TuKL on hävinnyt linjoja, eikä se ole kilpailulainsäädännön mukaan voinut tehdä tarjouksia kilpailutettujen linjojen hoitamisesta, koska se saa epäsuoraa tukea Turun kaupungilta. Nykyään yhtiön osuus kaupungin joukkoliikenteestä on 15&nbsp;%.

Kaupunkiliikenteen linjoja ovat 1, 1A, 4, 20, 22, 27, 27A, 41, 42, 42A, 46, 73, 74, 79 ja 79A.

## Lähteitä
* Turun kaupunginvaltuuston 15.12.2008 päätös yhtiöittämisestä
* Turun kaupunginhallituksen päätös 16.12.2008 yhtiöittämisen toimeenpanosta
### Viitteet

## Katso myös
* Turun seudun joukkoliikenne
Soisalo

**Soisalo** on Kallaveden ja Haukiveden sekä Leppävirran ja Heinäveden reittien välinen alue Pohjois-Savon ja Pohjois-Karjalan rajamailla. Se on Suomen suurin saari ja samalla koko Euroopan sisävesien suurin saari. Sen pinta-ala on 1&nbsp;638 neliökilometriä. 

Pohjois-Savon suurimmalla järvellä, Kallavedellä on kaksi laskureittiä. Näistä itäisempi on Heinäveden reitti, johon kuuluvat Suvasvesi, Kermajärvi ja Ruokovesi. Läntisempi laskureitti on Leppävirran reitti, jonka suurin järvi on Unnukka. Molemmat vesireitit laskevat Haukiveteen, joka on yksi Saimaan selistä. Soisalo on näiden reittien välinen alue. 

Toisen määrittelyn mukaan Soisalo ei ole maantieteellisesti saari, koska sitä ympäröivä vedenpinta ei ole kauttaaltaan samassa tasossa. Vedenpinnan korkeusero etelän Haukiveden ja pohjoisen Kallaveden välillä on noin kuusi metriä ja ympäröiviä järviä erottavat toisistaan myös selvät virrat ja kosket, kuten Varkaudenkoski ja Kermankoski.

Merialueilla Suomen suurin saari on Ahvenanmaan pääsaari Manner-Ahvenanmaa (685 km²).

Kuntia, jotka osittain sijaitsevat Soisalon alueella, ovat Heinävesi, Leppävirta, Varkaus ja Kuopio.

## Katso myös
*Luettelo Suomen sisävesien suurimmista saarista

## Lähteet
* 
### Viitteet
Telia Sverige

**Telia Sverige AB** (vuoteen 2017 **TeliaSonera Sverige AB**) on monikansallisen Telia Companyn Ruotsissa toimiva tytäryhtiö, joka jatkaa aiemman ruotsalaisen Telia-yhtiön toimintaa. Se on Ruotsin suurin teleoperaattori liikevaihdon sekä asiakkaiden määrän kannalta.

Ennen fuusioitumistaan TeliaSoneraan (nyk. Telia Company) Telia toimi Ruotsissa paikallisia puhelinverkkoja hallinnoivana yhtiönä. *Kungliga Telegrafverket* ("Kuninkaallinen lennätinlaitos") sai alkunsa vuonna 1853, kun Tukholman ja Uppsalan välille vedettiin ensimmäinen lennätinlinja. Jo 1920-luvulla valtion laitos hallinnoi monopoliasemassa Ruotsin puhelinverkkoa, toisin kuin Suomessa, jossa Posti- ja lennätinlaitos hallinnoi lähinnä kauko- ja ulkopuheluverkkoa ja maaseudun puhelinverkkoa; useiden paikallisten puhelinyhtiöiden vuoksi markkinat olivat pirstaleiset. Vuonna 1953 laitoksen nimi muutettiin muotoon *Televerket* ("Telelaitos").

Vuonna 1993 Ruotsin valtio yksityisti Televerketin, uusi yhtiö sai nimekseen Telia AB. Kesällä 2000 Telia vietiin Tukholman pörssiin, kun Ruotsin valtio päätti myydä omistuksistaan 30 prosenttia.

Yrityksellä oli toimintaa myös Suomessa matkapuhelinliittymien tarjoajana. Telian ja Soneran fuusioituessa TeliaSoneraksi Telia joutui regulaattorin vaatimuksesta myymään Suomen toimintonsa. Toiminnot osti lopulta DNA.

## Lähteet

## Katso myös
*Telia Finland

## Aiheesta muualla
* Telian kotisivut
Viivi Avellán

__NOTOC__**Viivi Elina Avellán** (s. 3. kesäkuuta 1977) on suomalainen toimittaja ja juontaja. Vuodesta 2013 lähtien Avellán on ollut *Fore*-golflehden päätoimittaja ja Nelosen urheilumakasiiniohjelman Elixirin tuottaja. Avellán on muun muassa kirjoittanut Tammen vuonna 2006 julkaiseman *Sinkkunaisen käsikirjan*.

## Elämä ja ura
Koulutukseltaan Avellán on yo-merkonomi ja hän on käynyt Sanoma Magazinesin toimittajakoulun. Avellán työskenteli vuosina 1999–2004 Nelosen urheilu-uutisten toimittajana ja ankkurina. Televisiossa Avellán on myös toiminut golfohjelma *Draivin* toimittajana sekä *All Stars* -visailun ja MTV3:n *[[Viihdeuutiset|Viihdeuutisten]]* ja *[[Huvipuisto (televisio-ohjelma)|Huvipuiston]]* juontajana. Avellán on työskennellyt myös vapaana toimittajana muun muassa *[[Ilta-Sanomat|Ilta-Sanomissa]]*, *Golf Digestissa* ja muissa eri aikakauslehdissä. 

Avellán omistaa juonto- ja toimitusalan yrityksen Awell Entertainment Oy. Vuonna 2012 Avellánin yritys julkaisi jääkiekkoaiheisen *Leijona on kuningas* -kirjan yhteistyössä Suomen jääkiekkoliiton kanssa. Avellán oli ehdolla europarlamenttivaaleissa 2004 Kokoomuksen ehdokkaana. Avellán asui Sveitsissä 2009-2012. Avellán avioitui kesäkuussa 2013 ja muutti 2016 Singaporeen, jossa hän toimi maajohtajana Innovation Home Singaporen toimistolle.

## Julkaisut
* 
* 

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Kotisivut .
* Iltalehden Julkkislista: Viivi Avellán.
Kleopatra (täsmennyssivu)

**Kleopatra** (kr. Κλεοπάτρα) on alun alkaen kreikkalainen naisen nimi. Se tarkoittaa ’isän kunniaa’.

## Henkilöitä

Kleopatra oli monen Egyptiä hallinneen Ptolemaioksen hallitsijasuvun kuningattaren nimi. Heistä kuuluisin on Kleopatra VII, faaraoiden Egyptin viimeinen hallitsija Julius Caesarin ja Marcus Antoniuksen aikana.

* Kleopatra I (noin 215–176 eaa.)
* Kleopatra II (n. 185–116 eaa.)
* Kleopatra III (n. 160–101 eaa.)
* Kleopatra IV (n. 138–112 eaa.)
* Kleopatra V Tryfaina (k. n. 57 eaa.)
* Kleopatra VI
* Kleopatra VII (69–30 eaa.)
* Kleopatra Selene, myös Kleopatra VIII (40 eaa. – 6 jaa.)

Muita Kleopatroja:
* Kleopatra Eurydike, yksi Filippos II:n vaimoista
* Kleopatra, Aleksanteri Suuren sisar
* Kleopatra Thea, Seleukidien valtakunnan hallitsija

## Elokuvia

* ''Cléopâtre'' (1899), ranskalainen mykkä lyhytelokuva
* ''Cleopatra'' (1912), yhdysvaltalainen mykkäelokuva, ohjaus Charles L. Gaskill
* ''Kleopatra'' (1917), yhdysvaltalainen elokuva
* ''Kleopatra'' (1934), ohjaus Cecil B. DeMille, pääosassa Claudette Colbert
* ''Kleopatra'' (1963), yhdysvaltalainen elokuva, pääosassa Elizabeth Taylor
* ''Kureopatora'' (1970), japanilainen animaatioelokuva
* ''Cleopatra'' (1999), yhdysvaltalainen televisioelokuva

## Musiikki

* *[[Kleopatra (EP)|Kleopatra]]*, Herra Ylppö & Ihmiset -yhtyeen EP vuodelta 2008
* *Cleopatra Records*, levy-yhtiö
* ”Cleopatra”, Samira Edendin esittämä kappale, Azerbaidžanin aiottu edustaja Eurovision laulukilpailussa 2020

## Tietokoneohjelmat

* *[[Cleopatra (videopeli)|Cleopatra]]*, vuoden 2000 videopeli
* Kleopatra, Gpg4winin varmennekäsittelijä 

## Asteroidi

* 216 Kleopatra, asteroidi

## Aluksia

; Britannian kuninkaallinen laivasto
* HMS Cleopatra (1779) 32-tykkinen viidennen luokan alus
* HMS Cleopatra (1835) 26-tykkinen kuudennen luokan alus
* HMS Cleopatra (1839) sluuppi
* HMS Cleopatra (1878) potkurikorvetti
* HMS Cleopatra (1915) Caroline-luokan risteilijä
* HMS Cleopatra (33) Dido-luokan risteilijä
* HMS Cleopatra (F28) Leander-luokan fregatti
Päivi Lipponen

**Päivi Pauliina Lipponen** (ent. *Hertzberg*, o.s. *Hiltunen*, s. 25. kesäkuuta 1967 Kuopio) on suomalainen SDP:n poliitikko ja historianopettaja. Hän toimi kansanedustajana vuosina 2007–2015. Lipponen oli jäsenenä Helsingin kaupunginvaltuustossa vuodesta 1997 vuoteen 2015, jolloin hän erosi valtuustosta.

Lipponen on koulutukseltaan filosofian tohtori. Hänen puolisonsa vuodesta 1998 on ollut Lipposta yli 25 vuotta vanhempi Paavo Lipponen.

## Ura
Lipponen on koulutukseltaan filosofian tohtori (2006). Lisäksi hän on suorittanut kurssin Hanken MBA (2010). Ennen valintaansa eduskuntaan hän työskenteli Eiran aikuislukiossa historianopettajana vuosina 1994–2007. Hän palasi opettajanvirkaansa politiikan jälkeen oltuaan koko sen ajan virkavapaalla.

Vuonna 1997 Lipponen valittiin Helsingin kaupunginvaltuustoon. Hän toimi valtuustossa syyskuuhun 2015, jolloin hän erosi työtehtäviin vedoten. Hän on toiminut muun muassa kulttuuri- ja kirjastolautakunnassa, ympäristölautakunnassa, kaupungin tasa-arvotoimikunnassa (pj) ja Klubitalot ry:ssä (pj).

Lipponen on julkaissut useita kirjoja sekä kirjoittaa säännöllisesti artikkeleita ja kolumneja eri lehtiin. 

Kansanedustajana Lipponen toimi eduskunnan tulevaisuusvaliokunnan "Sopimusten Venäjä 2030" -ohjausryhmän puheenjohtajana. Hän tiivisti kirjoittamassaan esipuheessa viestinsä: "Euroopan pitää hakea Venäjän kanssa kumppanuutta". 

Eduskunnasta pudottuaan 2015 Päivi Lipponen toimi vuoden 2017 lokakuuhun saakka miehensä Paavo Lipposen perustamassa Cosmopolis Oy -nimisessä konsulttiyrityksessä toimitusjohtajana. Hän toimii myös yhteiskuntaopin opettajana Eiran aikuislukiossa. Edellä mainittujen lisäksi hän nostanut koko ajan sopeutumiseläkettä, joka on tarkoitettu kansanedustajien eräänlaiseksi työttömyysturvaksi. Lipponen erosi toimitusjohtajan tehtävästä, kun tiedotusvälineet alkoivat kysellä Cosmopoliksen osakasluetteloa. Lipposten Cosmopolis toimi Venäjän valtionyhtiö Gazpromin tytäryhtiö Nord Streamin lobbarina. Vuosina 2007–2021 Cosmopolis laskutti asiakkailtaan 3,4 miljoonaa euroa.

## Näkemykset
### Seksuaali- ja sukupuolipolitiikka
Lipponen äänesti eduskunnassa sukupuolineutraalin avioliittolain puolesta marraskuussa 2014.

## Yksityiselämä
Päivi Hertzberg avioitui Paavo Lipposen kanssa vuonna 1998 Lipposen toimiessa Suomen pääministerinä. Heillä on Emilia (s. 1998) ja Sofia (s. 2000) -nimiset tyttäret  ja lisäksi Päivi Lipposella on tytär Cecilia (s. 1993) edellisestä avioliitosta.

## Vaalimenestys
### Eduskuntavaalit
* 2007: 4 202 ääntä (Helsingin vaalipiiri, valittiin)
* 2011: 4 381 ääntä (Helsingin vaalipiiri, valittiin)
* 2015: 2 651 ääntä (Helsingin vaalipiiri, ei valittu)

### Kunnallisvaalit
* 1996: 1 527 ääntä (Helsinki, valittiin)
* 2000: 1 311 ääntä (Helsinki, valittiin)
* 2004: 1 635 ääntä (Helsinki, valittiin)
* 2008: 1 526 ääntä (Helsinki, valittiin)
* 2012: 1 675 ääntä (Helsinki, valittiin)

## Teokset

* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 

## Lähteet

## Aiheesta muualla

*
Gamma-jakauma

**Gamma-jakauma** on Poisson-prosessin insidenssien odotusaikojen jakauma.

Gamma-jakauma on jatkuva, ja sen arvojoukko on positiivisten reaalilukujen joukko. Jos satunnaismuuttuja X on *gamma-jakautunut*, merkitään
X \sim \operatorname{Gamma}(\nu,\lambda) . 
Jakauman parametrit toteuttavat ehdon \nu,\lambda > 0. Jos n \in \mathbb{N}, niin \operatorname{Gamma}(n,\lambda) on n:nnen insidenssin odotusajan jakauma Poisson-prosessissa, jonka intensiteetti on \lambda. Tiheysfunktio on arvojoukossa
f_X (x) = \frac{\lambda^\nu}{\Gamma(\nu)} x^{\nu-1} e^{-\lambda x} , 
missä \Gamma on gammafunktio. Kertymäfunktiota ei voi yleisessä tapauksessa esittää suljetussa muodossa. Odotusarvo ja varianssi ovat \operatorname{E}(X)=\frac{\nu}{\lambda} ja \operatorname{Var}(X)=\frac{\nu}{\lambda^2} .

Yhteydet eksponenttijakaumaan ja &chi;<sup>2</sup>-jakaumaan:  
\operatorname{Gamma}(1,\lambda) = \operatorname{Exp} (\lambda) .
ja jos n \in \mathbb{N}_+, niin
\operatorname{Gamma}\left(\frac{n}{2},\frac{1}{2}\right) = \chi^2_n .

## Aiheesta muualla

* Mathworld: Gamma Distribution
Gammafunktio

**Gammafunktio** on  funktio, jolle käytetään symbolia \Gamma (iso gamma), ja joka voidaan tulkita kertoman yleistyksenä reaali- ja kompleksiluvuille. Sen arvo on Riemannin integraalilla merkittynä
\Gamma (r) = \int_0^\infty x^{r-1} e^{-x} \, dx. 
Gammafunktio on määritelty kaikilla arvoilla paitsi ei-positiivisilla kokonaisluvuilla. Näissä pisteissä integraalin raja-arvo on ääretön. Kaikista kertomafunktion yleistyksistä gammafunktio on erityinen, sillä Bohrin-Mollerupin lauseen mukaan  se on ainoa, joka on logaritmisesti konveksi ts. sen luonnollinen logaritmi on konveksi.

Gammafunktion arvoa ei pysty antamaan suljetussa muodossa mielivaltaisessa pisteessä.

## Gammafunktion johtaminen
Gammafunktioon saavutaan, kun toistuvasti derivoidaan integraaliyhtälöä I = \int_{0}^{\infty} e^{-ax}dx
= \frac{1}{a}. I \,\! on vain parametrin *a* funktio, kuten voimme odottaa. Siispä:
:\frac{dI}{da} = \int_{0}^{\infty} \frac{\partial}{\partial a} \left( e^{-ax} \right) dx
= \frac{d}{da} \left( \frac{1}{a} \right)
josta
:\int_{0}^{\infty} x e^{-ax} dx = \frac{1}{a^2}
Toistetaan:
:\int_{0}^{\infty} x^2 e^{-ax} dx = \frac{1 \times 2}{a^3}
Toistetaan:
:\int_{0}^{\infty} x^3 e^{-ax} dx = \frac{1 \times 2 \times 3}{a^4}
:\vdots
:\int_{0}^{\infty} x^n e^{-ax} dx = \frac{n!}{a^{n+1}}

Sijoitetaan a = 1 \,\! ja saamme
:n! = \int_{0}^{\infty} x^n e^{-x} dx
josta määrittelemme gammafunktion
:\Gamma \left( p \right) = \int_{0}^{\infty} x^{p - 1} e^{-x} dx \qquad p \geq 0
n!:n yleistykseksi kompleksiluvuille. Luonnollisille luvuille:
:\Gamma \left( p \right) = \left( p - 1 \right) ! \qquad p = 1, 2, 3, \cdots

## Gammafunktion ominaisuuksia
Jos n on luonnollinen luku, niin \Gamma (n) = (n-1)!

Jos n on luonnollinen luku, niin saadaan:

:\Gamma \left(\frac {1}{2} + n\right) = \frac{1 \cdot 3 \cdot 5 \cdot 7 \cdot \ldots \cdot (2n-1)}{2^n}\sqrt{\pi}
ja
:\Gamma \left(\frac {1}{2} - n \right) = \frac{(-1)^n 2^n}{1 \cdot 3 \cdot 5 \cdot 7 \cdot \ldots \cdot (2n-1)}\sqrt{\pi}

Tästä tulee arvot:

:\Gamma\left(\frac{1}{2}\right)=\sqrt{\pi}

:\Gamma\left(\frac{3}{2}\right) = \frac{1}{2}\sqrt{\pi}

:\Gamma\left(\frac{5}{2}\right) = \frac{3}{4}\sqrt{\pi}

Gammafunktio voidaan määritellä myös raja-arvona:

:\Gamma(z) = \lim_{n \to \infty} \frac{n! \; n^z}{z \; (z+1)\ldots(z+n)}

Gammafunktiolle pätee lisäksi:

:\Gamma(x) \Gamma(-x) = - \frac{ \pi }{ x \sin(\pi x)}

:\Gamma(x) \Gamma(1-x) = \frac{ \pi }{ \sin(\pi x)}

## Katso myös
* Gamma-jakauma, Beta-jakauma

## Lähteet

## Kirjallisuutta
* 
* 

## Aiheesta muualla

* Mathworld. Gamma Function
Negatiivinen binomijakauma

| kurtosis   = \frac{6}{r} + \frac{p^2}{r(1-p)}
  | entropy    = 
  | mgf        = \left(\frac{p e^{s}}{1-(1-p) e^{s}}\right)^{r}\!\!\!, s
  | char       = \left(\frac{pe^{\mathrm{i}s}}{1-(1-p)e^{\mathrm{i}s}}\right)^{r} 
  | pgf   = \biggl(\frac{1-p}{1 - pz}\biggr)^{\!r} \text{ für alle }|z|
}}
**Negatiivinen binomijakauma** on dikotomisen toistokokeen mielivaltaisen monennetta onnistumista edeltävien yritysten jakauma.

Negatiivinen binomijakauma on diskreetti ja sen arvojoukko on luonnollisten lukujen joukko. Jos satunnaismuuttuja X on *negatiivisbinomijakautunut*, merkitään
X \sim \operatorname{Negbin}(r,p) . 
Jakauman parametri 0 \leq p \leq 1 on onnistumisen todennäköisyys, ja parametri r \in \mathbb{N} on odotettu onnistumiskerta. Pistetodennäköisyysfunktio on
\operatorname{P}(X=i) = {r+i-1 \choose i} p^r (1-p)^i . 
Odotusarvo ja varianssi ovat
\operatorname{E}(X)=\frac{r(1-p)}{p} ja \operatorname{Var}(X)=\frac{r(1-p)}{p^2}.

Jos X_1 \sim \operatorname{Negbin}(r_1,p) ja X_2 \sim \operatorname{Negbin}(r_2,p) sekä X_1 ja X_2 ovat riippumattomia, niin X_1 + X_2 \sim \operatorname{Negbin}(r_1+r_2,p).

Negatiivisen binomijakauman yhteys geometriseen jakaumaan on 
\operatorname{Negbin}(1,p) = \operatorname{Geom} (p) .

Jakauman nimi tulee pistetodennäköisyysfunktion samankaltaisuudesta binomijakaumaan, ja siitä että pistetodennäköisyysfunktion voi ilmaista negatiivisen binomikertoimen avulla
\operatorname{P}(X=i) = {-r \choose i} p^r (-(1-p))^i . 

## Katso myös
*  Poissonin jakauma

## Aiheesta muualla

* Mathworld: Negative Binomial Distribution
HSC SuperSeaCat Three

**HSC SuperSeaCat Three** on SuperSeaCatin operoima laiva. Alus on rakennettu vuonna 1999 Italiassa Fincantierin telakalla Riva Trigosossa. Ennen Sea Containersia alusta on operoinut Silja Line vuosina 2003&ndash;2006, Sea Containers Scotland 1999&ndash;2000, Hoverspeed vuonna 2001 ja Sea Containers Scotland jälleen vuosina 2001&ndash;2003. Vuodesta 2003 eteenpäin alus oli Helsinki&ndash;Tallinna-reitillä pika-aluksena. Tallinkin ostettua Silja Linen heinäkuussa 2006 *SuperSeaCat Threestä* poistettiin Silja Linen logot. Alus ei kuulunut kauppaan, joten se ei ollut enää osa Silja Linen laivastoa. Aluksen kotisatama on La Speziassa Italiassa. Laivan sisaralukset ovat ''HSC SuperSeaCat One'' ja ''HSC'' ''SuperSeaCat Four''.

Laivan pituus on 100&nbsp;metriä ja leveys 17,1&nbsp;metriä. Syväys on 2,75&nbsp;metriä ja aluksen bruttovetoisuus (GT) on 4&nbsp;500. Autoja se pystyy kuljettamaan noin 150 kappaletta ja matkustajia noin 800. Aluksen koneiston muodostaa neljä Ruston 20RK270 -dieseliä, joiden teho siirretään vesisuihkupropulsioon. Koneiden yhteisteho on 27&nbsp;500&nbsp;kilowattia. Alus pystyy saavuttamaan 38&nbsp;solmun (70&nbsp;km/h) matkanopeuden, joka on huomattavasti enemmän kuin tavallisten matkustajalauttojen matkanopeus.

Laiva törmäsi Helsingistä tullessaan Tallinnan satamassa 12. lokakuuta 2007 laiturissa olleeseen *Auto Express 2* -alukseen. Törmäyksessä ei loukkaantunut ihmisiä, mutta *Auto Express 2:n* kylkeen tuli miehen kokoinen aukko. Törmäys sattui *SuperSeaCatin* ollessa kääntymässä, kun kova tuuli painoi sen päin toista laivaa. Tallinkin *Auto Express 2:ssa* ei ollut matkustajia, ja törmäyksen jälkeen *SuperSeaCatin* matkustajat pääsivät normaalisti maihin.


Tiedosto:SSC3-2.jpg|*SuperSeaCat Three* Helsingin edustalla.
Tiedosto:SuperSeaCat Three Helsinki 2006.jpg|*SuperSeaCat Three* Helsingissä vuonna 2006.


## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Valkeatlaivat.net (Laivasto > Silja Linen liikenteessä kulkeneet alukset > HSC SuperSeaCat Three)
Pyromania

**Pyromania** tarkoittaa erityistä himoa tulipaloihin ja niiden sytyttelyyn. Pyromaani saa toiminnastaan jonkinlaista psyykkistä mielihyvää, *[[pyrofilia|pyrofiili]]* taas nimenomaan seksuaalista mielihyvää. Nämä kaksi termiä on syytä erottaa toisistaan. Pyromaniaan liittyy joissain tapauksissa pyrofiliaa.

Pyromania tulee erottaa tuho- ja murhapoltoista, joissa taas ensisijaisena tarkoituksena on rikollisesti tuhota jonkin omaisuutta tai jopa yrittää tappaa tai vahingoittaa ihmisiä. Suomen rikoslain määritelmä tuhopoltolle on teko, jossa tulipalo on sytytetty tai yritetty sytyttää tahallisesti. Vastaava rikosnimike on tuhotyö tai vahingonteko. Tuhopoltosta tulee murha, tappo, kuolemantuottamus, pahoinpitely, vakuutuspetos tai petos, mikäli jokin näistä on tulipalon sytyttämisen motiivi tai seuraus.

Pyromania on sairaus. Pyromaanilta puuttuu rikollinen motiivi tulipalojen sytyttämiseen. Sen sijaan sytyttäminen tapahtuu pakonomaisesti ja kaavamaisesti tavalla, jota pyromaani ei itsekään ymmärrä. Tulipalojen sytyttäminen on pyromaanin tapa ilmaista tunteitaan, kuten esimerkiksi vihaa. Sytyttäminen herättää pyromaanissa suuruuden ja voimakkuuden tunnetta.

Pyromaniaa voidaan verrata pelihimon ja kleptomanian kaltaisiin impulssihäiriöihin, joilla tarkoitetaan kyvyttömyyttä vastustaa mieleen putkahtavia ideoita ja hetkessä syntyvien tarpeitten tyydyttämistä. Tästä syystä pyromaani ei kohdista tuli-iskujaan erityisesti kehenkään tai mihinkään vaan sytyttelee usein autioita rakennuksia, lautapinoja, roskakasoja ja muita kohteita, jotka sijaitsevat syrjäisellä paikalla.

Pyromania on miehillä naisia tavallisempaa.

## Pyromania fiktiossa
* Tuhopolttaja on keskeisessä osassa Matti Yrjänä Joensuun romaanissa *[[Harjunpää ja pyromaani]]* (1978).
* Aku Ankka ryhtyy pyromaaniksi kertomuksessa *Liekkimies* (1946).
* Lapinlahden Linnut -yhtyeen kappaleessa "Pentti polttaa taloja" kappaleen henkilön Pentin pakkomielle on polttaa taloja, vaikka tämä ei varsinaisesti liity pyromaniaan.
* Sanna ja lapset -yhtyeen kappaleessa "Pieni murhapolttaja" Pikku Pauli sytyttää ihmisiä ja asioita 'joutessaan'
* Elokuvassa ''Tulimyrsky'' Donald Sutherland esittää vankilassa olevaa pyromaania.
* Hahmoluokka "Pyro" pelissä ''Team Fortress 2''

## Lähteet
*Tuhopoltot Suomessa -kirja, Turun yliopiston oikeustieteellinen tiedekunta; Ahti Laitinen, Hannu Niskanen.
*Jyväskylän koulujen verkkolehdet, Lyseon lukio

### Viitteet

## Aiheesta muualla
5 (luku)

**5** (**viisi**) on luonnollinen luku, jota edeltää luku neljä ja seuraa luku kuusi. Esseetyylisessä tekstissä viisi kirjoitetaan yleensä kirjaimin.

## Matematiikassa

### Alkulukuihin liittyen
* 5 on alkuluku.
* 5 on Sophie Germainin alkuluku, koska 2 \cdot 5 + 1 = 11 ja 11 on myös alkuluku.
* 5 on turvallinen alkuluku, koska 5 = 2 \cdot 2 + 1 ja 2 on myös alkuluku.
* 5 on Pythagoraan alkuluku: 4 \cdot 1 + 1.
* 5 on Fermat’n alkuluku: 2^{2^1}+1.
* 5 on kertoma-alkuluku: 3!-1.
* 5 on Mersennen alkuluvun 2^5-1 eksponentti.
* 5 on 3:n ja 7:n alkulukupari.
* 5 on kahden ensimmäisen alkuluvun summa: 2+3.
* 5 on pienin pariton alkuluku, joka ei ole minkään alkuluvun serkku.

### Muissa yhteyksissä

* Viisikulmio on monikulmio, jossa on 5 kärkeä ja 5 sivua. 5 on siten viisikulmioluku.
* 5 on keskitetty neliöluku.
* 5 on neliöpyramidiluku.
* 5 on keskitetty tetraedriluku.
* 5 on yksi Catalanin luvuista.
* 5 kuuluu Fibonaccin lukujonoon.
* 5 on palindromi binäärijärjestelmässä: 1012.
* Tetrominoja on viisi, kun kierrettyjä ja peilattuja ei lasketa erikseen (katso kuva).

## Luonnontieteissä
* Boorin järjestysluku jaksollisessa järjestelmässä on 5.
* Beryllium-9 ja boori-10 ovat vakaita isotooppeja, joiden neutroniluku on 5.
* Ihmisellä on yleensä kummassakin kädessään viisi sormea ja kummassakin jalassaan viisi varvasta.
* Jupiter on Aurinkokunnan viides planeetta.
* 5 Astraea on pikkuplaneetta.
* Messier 5 on pallomainen tähtijoukko.

## Muualla
* Toukokuu on vuoden viides kuukausi, joka merkitään päivämäärää kirjoitettaessa usein numerolla 5.
* Viisikantainen ruusu tarkoitti antiikin roomalaisille salaisuutta. He ripustivat huoneen kattoon ruusun, jos he halusivat keskustelun olevan luottamuksellinen. Tästä tulee sanonta *sub rosa*.
* Länsimaisessa työviikossa on yleensä viisi työpäivää.
* Elokuvia ja hotelleja arvostellaan usein antamalla niille laadun kuvaukseksi tähtiä, ja viisi tähteä on yleensä paras arvosana.
* Suomalaisessa peruskouluissa ja lukioissa numerolla viisi kuvataan välttävää ja alinta hyväksyttyä arvosanaa.
* Ammattikouluissa ja korkeakouluissa 5 on paras arvosana.
* TV5 on suomalainen televisiokanava
* 5 on filippiiniläinen televisiokanava.
* *[[Viisikko]]*-kirjasarjassa seikkailee viisihenkinen ryhmä.
* DVD-aluekoodi 5 on käytössä Afrikassa, Venäjällä, Keski-Aasiassa ja Etelä-Aasiassa.
* Radioamatöörien kutsumerkeissä 5 on piirinumero entisen Kymen läänin alueella.
* Eurooppatie E5 kulkee Yhdistyneen kuningaskunnan ja Espanjan välillä.
* Valtatie 5 kulkee Heinolan ja Sodankylän välillä.
* Yhdysvalloissa viiden sentin kolikkoa kutsutaan nimellä *nickel*.
* Musiikissa *5* tarkoittaa ns. voimasointua eli perusäänen ja puhtaan kvintin muodostamaa avosointua

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Beslan

**Beslan** (, ) on  Pravoberežjen piirin keskuskaupunki Pohjois-Ossetia-Alaniassa Venäjän federaatiossa. Kaupunki sijaitsee Terekjoen pohjoispuolella noin 22 kilometriä tasavallan pääkaupungista Vladikavkazista luoteeseen. Venäjän Pohjois-Kaukasian halki kulkeva valtatie M29 ja samansuuntainen Venäjän rautateiden ratayhteys kulkee kaupungin kautta.

Beslan on tullut tunnetuksi vuonna 2004 tapahtuneesta, satoja kuolonuhreja vaatineesta koulukaappauksesta.

Vuonna 2010 Beslanin asukasluku oli 36&nbsp;728. Vuonna 2002 kaupungin asukkaista 81,8&nbsp;% oli osseetteja ja 13,5&nbsp;% venäläisiä. 

Muualta Ossetiasta tulleet asukkaat perustivat Beslanin vuonna 1847 paikallishallinnolliseksi kyläksi nimellä *Beslankau*, Beslanin kylä. Virallisesti kylän nimeksi tuli kuitenkin *Tulatovo* tai *Tulatovskoje*, paikallisen aatelisen Beslan Tulatovin  mukaan. Vuonna 1941 kylän nimi muutettiin *Iristoniksi* eli *Ossetilaiseksi (kyläksi)*. Iristonista tuli kaupunki 1950 ja se nimettiin *Beslaniksi*.

Kaupungissa on elintarviketeollisuutta, muun muassa *AO "Beslan-kombinat"*, joka jalostaa maissitärkkelystä, maissiöljyä, melassia, glukoosia ja dekstriiniä sekä konepajateollisuutta, jonka suurin yritys on *Avtospetsoborudovanija*, sähköteknistä teollisuutta, tekstiiliteollisuutta sekä rakennustarviketuotantoa. Pravoberežjen piirissä kasvatetaan vehnää, maissia, ohraa, perunoita ja vihanneksia.


Kuva:Krest v zale shkoly Beslana.JPG| Muistoristi voimistelusalissa, jossa koulukaappauksen uhreja pidettiin.
|Surun puu. Beslanin koulukaappauksen uhrien muistomerkki.


## Lähteet

## Aiheesta muualla

*Beslan  Severo-Osetinski informatsionnyi portal
China Northwest Airlines

**China Northwest Airlines**  oli yksi Kiinan kansantasavallan ulkomaanlentoyhtiöistä. Sillä oli toimistoja Venäjällä  Habarovskissa ja Irkutskissa, Pohjois-Koreassa Pjongjangissa, Etelä-Koreassa Soulissa ja Japanissa Nagoyassa. Nimensä mukaisesti (*Kiinan luoteiset lentolinjat*) se vastasi Kiinan ulkomaanlennoista luoteeseen. Vuonna 2002 yhtiö liitettiin China Eastern Airlinesiin.

## Laivasto
Toimintansa aikana China Northwest Airlines käytti seuraavia konetyyppejä:

* Airbus A300-600R
* Airbus A310-200
* Airbus A320-200
* BAe 146-300
* Tupolev Tu-154M

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Flyygelitorvi

**Flyygelitorvi** on vaskipuhaltimiin kuuluva soitin. Se koostuu samoista osista kuin trumpetti; suukappaleesta, kartiomaisesta putkesta, venttiilikoneistosta, "triggereistä" ja kellosta. Ääni on trumpettiin verrattuna pehmeämpi.

Flyygelitorvella on sama ääniala kuin trumpetilla, mutta ylärekisteriä on vaikeampi hallita. Flyygelitorvella voi myös soittaa suuresta Bb:stä suureen Gb:n asti vaikka trumpetilla nämä äänet eivät soi (suuresta B:stä pieneen Eb:n äänet eivät soi flyygelitorvella). Neliventtiilisellä flyygelitorvella voi soittaa kromaattisesti suuresta Gb:stä ylöspäin, neljäs venttiili madaltaa ääntä kvartilla. Äänialan yläraja on eri jokaiselle soittajalle, kuten muissakin vaskipuhaltimissa, mutta flyygelitorvelle kirjoitetaan harvoin viivaston päälle, jossa sen ääni muuttuu kireäksi.

Flyygelitorvea käytetään nykyään eniten jazzissa, vaskiyhtyeissä ja viihde/popmusiikissa, jossa se on yleinen trumpetistin sivusoitin, mutta sille on sävelletty myös klassista materiaalia. Parhaiten flyygelitorvi toimii soolosoittimena tai vaikka pasuunoiden kanssa sektion ylimpänä äänenä.
Jännitys

**Jännitys** (tunnus *s* tai *σ*) ilmaisee pinta-alayksikköön kohdistuvaa voimaa. Jännityksen yksikkö SI-järjestelmässä on Pascal (Pa = N / m²), joka on myös paineen yksikkö.

Jännityksestä puhutaan esimerkiksi kun voima kohdistuu jotakin rakennetta kannattavaan pulttiin. Nesteen tai kaasun painaessa seinämää puhutaan taas paineesta, vaikka molemmissa tilanteissa voima kohdistuu tiettyyn pinta-alaan. Kappaleen venymä voidaan laskea kimmokertoimen avulla, kun siihen kohdistuva jännitys tunnetaan.

Jännitys voi olla *vetojännitystä*, *puristusjännitystä*, *taivutusjännitystä* tai *[[leikkausjännitys]]tä*. Vaihtuva jännitys voi aiheuttaa materiaalin väsymistä.
Šokkisivusto

**Šokkisivusto** on verkkosivusto, jonka tarkoituksena on olla katsojille epämiellyttävä ja sokeeraava kokemus. Šokkisivusto sisältää järkyttävää, erittäin mautonta tai julmaa kuva-, ääni- ja videomateriaalia. Aiheisto saattaa olla myös oksettavaa, esimerkiksi ulosteisiin liittyvää. Osa kuvista ja videonpätkistä on saattanut alun perin esiintyä pornoelokuvissa tai pornografisilla sivustoilla, joista aineisto on levinnyt huumori- ja sokeeraamiskäyttöön suunnitelluille verkkosivuille.

## Šokkisivustoja
* Bonsai Kitten &ndash; Muka purkissa erikoiseen muotoon kasvatettuja kissoja.
* Goatse.cx &ndash; Mies pyllistää ja tunkee anaalitappia peräaukkoonsa.
* 2 Girls 1 Cup &ndash; Kaksi naista harrastaa seksiä ja syö ulosteita.
* Meatspin.com &ndash; Mies ja transnainen harrastavat seksiä, jolloin transnaisen penis heiluu.
* Lemonparty.org &ndash; Kolme iäkästä miestä suutelee sängyssä ja harrastaa suuseksiä.
* Rotten.com &ndash; Sivusto, joka sisälsi lukuisia kuvia muun muassa epämuodostuneista ruumiista ja erilaisista sairauksista.
*RunTheGauntlet &ndash; Sivusto, joka toimii alustana väkivaltaiselle ja epäsopivalle sisällölle.
*Ogrish.com &ndash; Samanlainen kuin Rotten.com, muuttui myöhemmin LiveLeak.comiksi.

## Katso myös
* Snuff-elokuva
* Tietokonepila
Virtapiiri

Teoreettisessa sähkötekniikassa **virtapiiri** koostuu piirialkioista ja niitä yhdistävistä johtimista. Käytännön sähkötekniikassa piirialkioita vastaavat erilaiset sähköiset komponentit.

**Suljettu virtapiiri** on virtalähteiden, johtimien ja sähkölaitteiden muodostama sähkövirran kulkureitti. **Avoimesta virtapiiristä** ei virta kulje lävitse; virtapiiri voidaan katkaista tarkoituksellisesti esimerkiksi katkaisijalla.

## Kirchhoffin säännöt

Suljetussa virtapiirissä pätevät Kirchhoffin säännöt, joista ensimmäinen on se, että virtapiirin haarautumispisteeseen tulevien sähkövirtojen summa on yhtä suuri kuin siitä lähtevien virtojen summa. Toinen näistä säännöistä on se, että suljetussa silmukassa potentiaalien muutosten summa on nolla, kun potentiaalimuutosten suunnat otetaan huomioon etumerkeillä. Kun virtapiirissä olevien vastusten resistanssit lasketaan yhteen, tämän perusteella voidaan laskea virtapiirin sähkövirran voimakkuus. 

## Piirimuunnokset

Virtapiirien analysointia voi helpottaa piirimuunnoksilla:
# Sarjaan tai rinnan kytkettyjä vastuksia voi yhdistää
# Sarjaan kytkettyjä jännitelähteitä voi yhdistää
# Kolmio-tähtimuunnos
# Tähti-kolmiomuunnos
# Virtalähteen muuttaminen jännitelähteeksi
# Jännitelähteen muuttaminen virtalähteeksi
#Virran muuttuminen sähköksi.

## Piirien analysointimenetelmiä
# Kerrostamismenetelmä
# Theveninin ja Nortonin menetelmät
# Silmukka- ja solmumenetelmä

## Erikoistapauksia
# Tikapuuverkko
# Värähtelypiiri

## Lähteet

## Kirjallisuutta
*
Eksponenttijakauma

**Eksponenttijakauma** on muistinmenetysominaisuuden omaava ja Poisson-prosessin insidenssien välisen ajan jakauma.

Eksponenttijakauma on jatkuva, ja sen arvojoukko on positiivisten reaalilukujen joukko. Jos satunnaismuuttuja X on *eksponenttijakautunut*, merkitään
X \sim \operatorname{Exp}(\lambda) . 
Parametri \lambda > 0 on jakauman odotusarvon käänteisluku. Tiheysfunktio on arvojoukossa
f_X (x) = \lambda e^{-\lambda x} 
ja kertymäfunktio
F_X (x) =  1- e^{-\lambda x} .
Odotusarvo ja varianssi ovat \operatorname{E}(X)=\frac{1}{\lambda} ja \operatorname{Var}(X)=\frac{1}{\lambda^2} .

Eksponenttijakaumalla on niin kutsuttu muistinmenetysominaisuus, eli jos a>0, niin
\operatorname{P}(X>x+a \,|\, X>a) = \operatorname{P}(X>x).
Siis jos X on esimerkiksi elinaika, niin muistinmenetysominaisuuden mukaan jäljellä oleva elinaika ei riipu iästä. Jatkuvista jakaumista vain eksponenttijakaumalla on muistinmenetysominaisuus.

## Katso myös
* Gamma-jakauma

## Aiheesta muualla

* Mathworld: Exponential Distribution
* Online laskin Eksponenttijakauma
Heikko vuorovaikutus

**Heikko vuorovaikutus** eli **heikko ydinvoima** on yksi neljästä perusvuorovaikutuksesta. Muut ovat gravitaatio eli painovoima, sähkömagneettinen vuorovaikutus ja vahva vuorovaikutus eli vahva ydinvoima.

## Ominaisuuksia
Heikolle vuorovaikutukselle ominainen piirre on se, että se pystyy vaihtamaan hiukkasen toiseksi. Ensimmäinen havaittu heikon vuorovaikutuksen ilmiö oli beetahajoaminen, jolle Enrico Fermi kehitti niin kutsuttuihin heikkoihin virtoihin perustuvan teoreettisen kuvauksen 1930-luvulla. Tätä teoriaa pidetään ensimmäisenä mallina heikosta vuorovaikutuksesta. Sittemmin on löydetty paljon muitakin heikon vuorovaikutuksen alaisia reaktioita. Heikon vuorovaikutuksen tuntevat kaikki leptonit ja kvarkit mukaan luettuna neutriinot, jotka eivät mahdollista pientä gravitaatiovuorovaikutusta lukuun ottamatta muulla tapaa vuorovaikuta.

Erikoisena piirteenä heikko voima rikkoo niin kutsutun pariteetti- eli P-symmetrian. Tämä tarkoittaa, että heikon vuorovaikutuksen ohjaamat reaktiot eivät ole symmetrisiä avaruuden peilauksissa. Kokeellisesti on myös osoittautunut, että P-symmetrian rikkoutuessa rikkoutuu myös niin kutsuttu varauskonjugaatio- eli C-symmetria, joka kuvaa hiukkasen vaihtamista antihiukkasekseen. Käytännössä tämä tarkoittaa, että hiukkanen ja antihiukkanen eroavat toisistaan. Kuitenkin nämä yhdessä eli CP-symmetria näyttää säilyvän. CP-symmetriassa ilmiö on samanlainen, jos hiukkaset korvataan antihiukkasillaan ja tilannetta katsotaan peilattuna.

Vuonna 1964 havaittiin CP-symmetrian rikkoutuvan pienessä osassa kaonien hajoamisia.

## Välittäjähiukkaset

Hiukkasfysiikan standardimallin mukaan perusvuorovaikutukset siirtyvät välittäjähiukkasten (mittabosonien) kuljettamana, joita on heikolla vuorovaikutuksella kolmenlaisia. Kaksi W-bosonia, sähkövaraukseltaan positiivinen ja negatiivinen, sekä yksi sähköisesti neutraali Z-bosoni. Näitä hiukkasia kutsutaan myös yhteisnimellä välibosoneiksi.  Näillä bosoneilla on hiukkasfysiikan skaalassa suuri massa: W-bosoneilla noin 80 GeV/c2 ja Z-bosonilla noin 91 GeV/c2. Bosonien suuren massan takia heikon vuorovaikutuksen kantama on hyvin lyhyt, noin 10-17 m.

Fotonin tapaan myös välibosonit esiintyvät vapaina hiukkasina, joskin niiden elinaika on erittäin lyhyt.

## Sähköheikko vuorovaikutus

Sähkömagneettista vuorovaikutusta välittävän fotonin tapaan myös välibosonit ovat spin 1 -hiukkasia ja molempia vuorovaikutuksia voidaan kuvata eräänlaisten virtojen avulla. 1960-luvulla Sheldon Glashow, Steven Weinberg ja Abdus Salam onnistuivatkin yhdistämään sähkömagneettiset ja heikon voiman aiheuttamat ilmiöt yhteen mittakenttäteoriaan, jota kutsutaan sähköheikoksi teoriaksi. Teoriaan liittyvä spontaani symmetriarikko on keskeinen syy Higgsin bosonin keksimiselle.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Heikko vuorovaikutus 
* SLAC – Weak Interaction
Χ²-jakauma

\Gamma\left(\frac{k}{2}\right)}\; x^{\frac{k}{2}-1} e^{-\frac{x}{2}}\,
  | cdf        = \frac{1}{\Gamma\left(\frac{k}{2}\right)}\;\gamma\left(\frac{k}{2},\,\frac{x}{2}\right)
  | mean       = *k*
  | median     = \approx k\bigg(1-\frac{2}{9k}\bigg)^3
  | mode       = max{&thinsp;*k* − 2, 0&thinsp;}
  | variance   = 2*k*
  | skewness   = \scriptstyle\sqrt{8/k}\,
  | kurtosis   = 12&thinsp;/&thinsp;*k*
  | entropy    = \begin{align}\frac{k}{2}&+\ln(2\Gamma(k/2)) \\ &\!+(1-k/2)\psi(k/2)\end{align}
  | mgf        =  &nbsp; kun &thinsp;t&thinsp; \chi^2-jakauma*' on [[Tilastotiede|tilastotieteen]] testeissä käytetty [[jakauma]]. Jos [[satunnaismuuttuja]]t <math>X_1, \ldots, X_n</math> ovat [[riippumattomuus|riippumattomia]] ja [[normaalijakauma|standardinormaalijakautuneita]], niin niiden neliöiden summa on <math>\chi^2</math>-jakautunut *n'':llä vapausasteella. Jos X = X_1^2 + \ldots + X_n^2, on siis
X \sim \chi^2_n . 

Jakauman parametri n on positiivinen kokonaisluku. \chi^2-jakauma on jatkuva, ja sen arvojoukko on positiivisten reaalilukujen joukko. Tiheysfunktio on arvojoukossa
f_X (x) = \frac{x^{\frac{n}{2}-1} e^{-\frac{x}{2}}}{2^\frac{n}{2}\Gamma(\frac{n}{2})} , 
jossa \Gamma(r) = \int_0^\infty x^{r-1} e^{-x} dx on Eulerin gammafunktio.

Kertymäfunktiota F_X(x) = \int_0^x f_X(z) dz ei voi yleisessä tapauksessa esittää suljetussa muodossa.

Odotusarvo ja varianssi ovat \operatorname{E}(X)=n ja \operatorname{Var}(X)=2n .

\chi^2-jakauma on gammajakauman erikoistapaus:
\chi^2 = \operatorname{Gamma}\left(\frac{n}{2},\frac{1}{2}\right).

## Katso myös
* χ²-testi
* Khii

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Mathworld: Chi-Squared Distribution 
* Mellin, Ilkka Todennäköisyyslaskenta Osa 3: Todennäköisyysjakaumia Normaalijakaumasta johdettuja jakaumia
Epäsymmetrinen sodankäynti

**Epäsymmetrinen sodankäynti** tarkoittaa sodankäyntiä kahden voimasuhteiltaan epäsuhtaisen vihollisen välillä. Nykyaikaisessa sotilaallisessa ajattelussa epäsymmetrisellä sodankäynnillä tarkoitetaan myös tilanteita, joissa molemmat osapuolet käyttävät erilaisia strategioita.

Käsitettä käytti ensimmäisenä Andrew J.R. Mack vuonna 1975 artikkelissaan *Why Big Nations Lose Small Wars* () World Politics -lehdessä.

## Lähteet
Binomikerroin

**Binomikerroin** on kombinaatioiden laskemiseen käytetty kaksiparametrinen funktio. Jos n,k \in \mathbb{N} ja k \leq n, niin binomikerroin on {n \choose k} = \frac{n!}{k! \cdot (n-k)!}.

Tämä luku osoittaa, kuinka monella eri tavalla n alkiota käsittävästä joukosta voidaan poimia sellainen osajoukko, jossa on k alkiota. 

Esimerkiksi neljästä henkilöstä (A, B, C ja D) voidaan valita kaksi henkilöä kuudella tavalla: AB, AC, AD, BC, BD ja CD. Näiden sisäisellä järjestyksellä (permutaatio) ei ole väliä. 

Täten: {4 \choose 2} = 6.  

Useissa laskimissa sama toiminto on nimeltään nCr (esim. nCr(4,2) ). 

## Ominaisuuksia

Binomikertoimille pätevät seuraavat yleiset säännöt:
* {n \choose k}={n \choose n-k}
* {n \choose 0}={n \choose n} = 1
* {n \choose 1}={n \choose n-1} = n
* *Pascalin sääntö*: {n+1 \choose k}={n \choose k-1}+{n \choose k}
* \sum_{k=0}^n {n \choose k} = 2^n

Pascalin sääntö osoittaa, että binomikertoimen arvot voidaan lukea Pascalin kolmiosta niin, että n vastaa kolmion rivinumeroa, ja k binomikertoimen järjestysnumeroa rivin reunasta laskien.

## Binomin potenssit

Nimitys binomikerroin johtuu siitä, että samat luvut esiintyvät myös kertoimina, kun binomi korotetaan kokonaislukupotenssiin ja saatu lauseke kehitetään polynomiksi, esimerkiksi:

: (a+b)^2 = {2 \choose 0} a^2 + {2 \choose 1} ab + {2 \choose 2} b^2 = a^2 + 2ab + b^2
: (a+b)^3 = {3 \choose 0} a^3 + {3 \choose 1} a^2b + {3 \choose 2} ab^2 + {3 \choose 3} b^3 = a^3 + 3a^2b + 3ab^2 + b^3
: (a+b)^4 = {4 \choose 0} a^4 + {4 \choose 1} a^3b + {4 \choose 2} a^2b^2 + {4 \choose 3} ab^3 + {4 \choose 4} b^4 = a^4 + 4a^3b + 6a^2b^2 + 4ab^3 + b^4

## Yleistyksiä

Korvaamalla kertoma gammafunktion avulla, voidaan binomikerroin laajentaa positiivisille reaaliluvuille ja joillekin negatiivisille reaaliluvuille määritellyksi. **Negatiivinen binomikerroin** on kuitenkin {-n \choose k} = (-1)^k {n+k-1 \choose k} = (-1)^k \frac{(n+k-1)!}{k!(n-1)!}.

Yleisesti on voimassa, että jos \alpha\in\mathbb R, niin \binom{\alpha}{n}=\frac{\prod_{i=0}^{n-1} \left (\alpha-i\right )}{n!}.

## Binomikertoimien ala- ja ylärajoja

Binomikertoimelle {n \choose k} on voimassa seuraavat arviot:

* {n \choose k} \le \frac{n^k}{k!}

* {n \choose k} \le \left(\frac{n\cdot e}{k}\right)^k

* {n\choose k}\ge \left(\frac{n}{k}\right)^k

## Ohjelmallinen toteutus
Jos n,k \in \mathbb{N} ja k \leq n, niin binomikerroin  {n \choose k} on laskettavissa JavaScriptillä rekursiolla seuraavalla funktiolla:


```javascript
function binomikerroin(n,k) {
    if (k == 0 || k == n) {
        return 1;
    } else {
        return binomikerroin(n-1,k-1) + binomikerroin(n-1,k);
    }
}
```


## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Binomial Coefficient
Narodnaja volja

**Narodnaja volja** (, ’Kansan tahto’) oli elokuussa 1879 perustettu venäläinen poliittinen terroristijärjestö, joka vaati Venäjän demokratisoimista. Se oli vaikutusvaltaisin venäläisestä talonpoikaissosialismista syntyneistä ryhmittymistä. Narodnaja volja piti Venäjän kansaa pohjimmiltaan sosialistisena ja näki kyläyhteisössä hallinnollisen ja taloudellisen esikuvan. Järjestön kannattajat katsoivat, että Venäjän kehittyminen porvarilliseen ja kapitalistiseen suuntaan täytyi estää, koska se viivyttäisi vallankumousta. 

Ohjelmaan kuuluivat muun muassa demokraattisten instituutioiden toteuttaminen, perustuslakia säätävän kokouksen koolle kutsuminen, yleinen äänioikeus, pysyvä kansanedustuslaitos, sananvapaus, painovapaus, omantunnonvapaus sekä maan siirtäminen maaorjuudesta vapautetuille talonpojille.

Samana päivänä, kun Aleksanteri II allekirjoitti perustuslakiluonnosta, Vera Fignerin johtamaan Narodnaja voljaan kuuluva puolalainen aktivisti Ignacy Hryniewiecki heitti pommin Katariinan kanavan sillalla Aleksanteri II:n vaunuja kohti, ja keisari kuoli saamiinsa vammoihin Talvipalatsissa 13. maaliskuuta 1881. Narodnaja voljan terroristit olivat tehneet tätä ennen jo seitsemän epäonnistunutta murhayritystä keisaria vastaan.

Narodnaja voljan johdossa toimi toimeenpaneva komitea, jossa olivat jäseninä muun muassa Aleksandr Mihailov, Nikolai Morozov, Andrei Željabov, Aleksandr Kvjatkovski, Sofja Perovskaja, Vera Figner, Mihail Frolenko, Lev Tihomirov, Marija Ošanina, Anna Jakimova ja Gesja Gelfman. Liike levisi noin 50 kaupunkiin Venäjällä. Niissä muodostettiin paikallisia klubeja. Jäseniä liikkeeseen kuului noin 500, mutta sitä kannatti yhteensä noin 2&nbsp;000 henkilöä. Järjestö julkaisi alkaen 1. lokakuuta 1879 aina lokakuuhun 1885 omaa lehteä, jonka nimi oli myös *Narodnaja volja*.

## Katso myös
* Narodnikit 

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Luettelo hallitsijasuvuista

Eri maita on hallinnut erinäinen joukko hallitsijasukuja eli dynastioita, jotka ovat jättäneet jälkensä näiden maiden historiaan. Dynastioiden katsotaan perinteisesti jatkuvan vain mieslinjaisesti ja primogenituuria (esikoisoikeutta) korostaen.

Tässä luettelossa on ensin ilmoitettu maa ja sen jälkeen sitä hallinneet dynastiat.

## Aasia
### Afganistan
*Durrani
*Barakzai
### Arabia
* Saudien hallitsijasuku
### Kiina
kts. Kiinan dynastiat
### Persia
* Akemenidien hallitsijasuku
* Seleukidit
* Sassanidit

## Afrikka
### Egypti
:*Luettelo Egyptin dynastioista: [[Luettelo Egyptin faaraoista|Egyptin faaraot]]*
*Ptolemaioksen hallitsijasuku
*Muhammad Alin dynastia

## Eurooppa
### Bysantti
*Komnenos
*Dukas
*Laskaris
*Palaiologos

### Englanti/Iso-Britannia
*Mercia
*Wessex
*tanskalaiskuninkaat
*Normannien hallitsijasuku (Vilhelm Valloittajan jälkeläiset)
*Plantagenet
*Lancaster
*York
*Tudor
*Stuart
*Hannover
*Saksi-Coburg-Gotha
*Windsor

### Italia
#### Firenze
*Medici
#### Milano
*Sforza

### Itävalta
*Habsburg

### Makedonia (antiikin)
* Argeadit
* Antipatroksen hallitsijasuku
* Antigonidien hallitsijasuku

### Monaco
*Grimaldi

### Puola
* Piast-suku (800-luku – 1296 ja 1306–1370)
* Přemyslid-suku (1291–1306)
* Anjou-suku (1370–1399)
* Jagello-suku (1386–1572 ja 1575–1586)
* Valois-suku (1573–1574)
* Báthory-suku (1576–1586)
* Vaasa-suku (1587–1668)
* Wiśniowiecki-suku (1669–1673)
* Sobieski-suku (1674–1696)
* Wettin-suku (1697–1706, 1709–1733 ja 1736–1764)
* Leszczyński-suku (1704–1709 ja 1733–1736)
* Poniatowski-suku (1764–1795)

### Frankit/Ranska
*Merovingit
*Karolingit
*Kapetingit
**suorat kapetingit
**Valois
**Bourbon
*Bonaparte
*Orléans

### Ruotsi
* Munsjö
* Stenkilin suku
* Sverkerin suku
* Eerikin suku
* Bjälbo-suku (usein virheellisesti Folkunga-suku)
* Vaasa (*Vasa*)
* Pfalzilainen suku
* Hessen
* Holstein-Gottorp
* Bernadotte

### Serbia
*Brankovićin hallitsijasuku
*Obrenović
*Karađorđević

### Skotlanti
*MacAlpin
*Dunkeld
*Balliol
*Bruce
*Stuart

### Unkari
* Árpád-suku
* Aba (suku)
* Přemyslid-suku
* Wittelsbach
* Anjou (hallitsijasuku)
* Luxemburg (suku)
* Hunyadi
* Jagello (dynastia)
* Szapolyai
* Habsburg

### Venäjä
*Rurikin dynastia
*Godunov
* Romanov (Venäjän keisarikunta)

## Lähteet
Dmitri Bogrov

**Dmitri Grigorjevitš Bogrov** () (11. helmikuuta (J: 29. tammikuuta) 1887 Kiova – 24. syyskuuta (J: 12. syyskuuta) 1911 Kiova) oli ukrainalainen vallankumouksellinen, joka murhasi Venäjän pääministerin Pjotr Stolypinin.

## Elämä
Bogrov syntyi kiovanjuutalaiseen kauppiassukuun. Hän opiskeli oikeustiedettä Kiovan ja Münchenin yliopistoissa. Palattuaan Venäjälle hän liittyi vuonna 1906 Sosialistivallankumoukselliseen puolueeseen, joka käytti henkilöterroria politiikan välineenä. Bogrov piti itseään myös anarkistina.

Valtion turvallisuuspoliisi ohrana värväsi Bogrovin ilmiantajakseen vuonna 1906. Hänelle maksettiin 100 ruplaa kuukaudessa tietojen antamisesta vallankumouksellisesta toiminnasta. Vuonna 1910 Bogrov siirtyi Pietariin ja sai 150 ruplaa kuukaudessa.

14. syyskuuta 1911 Bogrov ampui kahdesti Venäjän pääministeriä Pjotr Stolypinia Kiovan oopperatalossa Nikolai Rimski-Korsakovin oopperan *[[Tsaari Saltanin tarina (ooppera)|Tsaari Saltanin tarina]]* väliajalla. Stolypin kuoli haavoihinsa neljä päivää myöhemmin. Bogrov sai kuolemantuomion ja hänet hirtettiin syyskuussa 1911. Stolypinin kuoleman tutkinta keskeytettiin keisari Nikolai II:n määräyksestä.

## Lähteet
* 
*
PD

**Pd** voi tarkoittaa ainakin seuraavia asioita:

* 
* yleisomaisuus, PD, englannin sanoista *public domain* on teos, jolla ei ole tekijänoikeussuojaa
* Phase-change Dual, PD, optinen levyformaatti.
* Porter Airlines, IATA-koodi PD, lentoyhtiö
* tuotekehitys (*product developement*, PD)
* PD, Italian sosiaalidemokraattinen puolue
* Provinstidningen Dalsland, ruotsalainen paikallislehti
* Porsgrunns Dagblad, norjalainen paikallislehti
Pierre Teilhard de Chardin

**Pierre Teilhard de Chardin** (1881–1955) oli ranskalainen jesuiittapappi, filosofi ja paleontologi.

Teilhard de Chardinin kirjoituksia on julkaistu postuumisti. Nissä hän pyrkii yhdistämään antropologisen evoluutioajattelun ja kristillisen luomisajatuksen.
Chardin esitti ensimmäisenä ajatukset sekä noosfääristä (*noosphère*), ihmiskunnan yhteisestä tietoisuudestatietoisuudesta että omegapisteestä. 

## Suomennettu teos

* 

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Chardin ja maapallon tietoisuus
Fucking Åmål

**Fucking Åmål** on vuonna 1998 ensi-iltansa saanut ruotsalainen elokuva. Lukas Moodyssonin esikoisohjaus on kuvaus kahdesta teini-ikäisestä tytöstä, jotka etsivät identiteettiään ruotsalaisessa pikkukaupungissa. Elokuvan pääosissa nähdään Rebecka Liljeberg syrjäänvetäytyvänä Agnesina ja Alexandra Dahlström villinä Elininä ensimmäisissä isoissa rooleissaan.

## Rooleissa

## Tuotanto
Vaikka elokuvan tapahtumapaikkana toimiva Åmål on oikeasti olemassa, elokuva kuvattiin läheisessä Trollhättanin kaupungissa. Elokuvan tuotantoyhtiönä toimi Memphis Films.

## Soundtrack
* ”Drifter” – Yvonne
* ”Whirlwind” – Broder Daniel
* ”No dinero no amor” – Betty N’ Boop
* ”När vi två blir en” – Gyllene Tider
* ”U Drive Me Crazy” – Waldo’s People
* ”Fantasy Dreamworld” – Combayah
* ”Adagio” – Stockholms Kammarensemble
* ”I Want To Know What Love Is” – Foreigner
* ”Funny Bunny Boy” – Evelyn
* ”Danny’s Dream” – Lars Gullin Quartet
* ”Blue Sky Black” – Evelyn
* ”I’ll Be Gone” – Broder Daniel
* ”Simplicity” – Souls
* ”Underground” – Broder Daniel
* ”Show Me Love” – Robyn

## Julkaisu
Elokuvan ensi-ilta oli Ruotsissa 23. lokakuuta 1998, Suomessa 23. huhtikuuta 1999. Elokuva esitettiin ensimmäisen kerran Ruotsin televisiossa vuonna 2001 ja julkaistiin DVD:nä vuonna 2009.

Elokuva julkaistiin Yhdysvalloissa vähemmän provosoivalla nimellä *Show Me Love*. Robynin samanniminen musiikkikappale kuuluu erään merkittävän kohtauksen taustalla ja kuvaa myös yhtä elokuvan teemoista: rohkeutta rakastaa ja rakkauden näyttämistä.

## Vastaanotto
*Fucking Åmål* oli valtava menestys Ruotsissa. Elokuva tuotti Ruotsissa pääsylipputuloina yli 50 miljoonaa kruunua ja oli suosittu myös monissa muissa maissa, esimerkiksi Suomessa. Elokuvaa kävi Ruotsissa katsomassa yhteensä noin 868&nbsp;000, Suomessa 130&nbsp;000 ja koko Euroopassa 2&nbsp;136&nbsp;000 ihmistä. Se voitti myös lukuisia palkintoja elokuvafestivaaleilla Ruotsissa ja muualla.

Elokuvaa on kiitelty erityisesti realistisesta lähestymistavastaan teini-ikäisyyteen – erityisesti vastapainona Hollywoodin tyylille. Vaikka elokuvan hahmojen homoseksuaalisuus on eräs teemoista on se niistä vain yksi. 

Kriitikko Harri-Ilmari Moilasen mukaan pikkukaupunkikuvauksena *Fucking Åmål* on ärhäkkäästi nuorten puolella, vaikka iäkkäämpiäkään ei sen kummemmin syyllistetä. Lähestymistapa on hänestä noteeraava, karheasti elämänmakuinen.

## Lähteet
Lilja 4-ever

**Lilja 4-ever** on Lukas Moodyssonin ohjaama elokuva seksiorjuudesta vuodelta 2002. Se on koskettava ja raaka elokuva nuoresta tytöstä  vuosituhannen vaihteen Virossa.

## Juoni

Elokuvan päähenkilön, Liljan äiti lähtee Yhdysvaltoihin ja jättää tyttärensä yksin ja rahattomana. Lilja ajautuu varattomana myymään seksiä, ja hänet huijataan katteettomin työlupauksin lähtemään Ruotsiin seksiorjaksi. Passiton Lilja onnistuu lopulta pakenemaan parittajaltaan, mutta hyppää sillalta.

Loppukuvassa tyttö leikkii talon katolla vahingoittumattomana, siivet selässä. Ohjaaja Moodyssonin mukaan kyse voi olla yhtä hyvin kuoleman jälkeisestä elämästä kuin muistostakin.

## Tuotanto
Elokuva on Moodyssonin kolmas pitkä elokuva ja se kuvattiin aidossa ympäristössä syksyllä 2001. Neuvostokohtaukset on kuvattu Virossa entisessä suljetussa kaupungissa Paldiskissa sekä Tallinnassa. Ruotsi-kohtaukset on kuvattu Malmössä. Liljaa esittää venäläinen näyttelijä Oksana Akinšina.

## Rooleissa

Lähde: 

## Lähteet

 

## Aiheesta muualla
*