Kaarle-herttua herjaa Klaus Flemingin ruumista

**Kaarle-herttua herjaa Klaus Flemingin ruumista** on Albert Edelfeltin öljymaalaus vuodelta 1878. Sitä pidetään suomalaisen realistisen historiamaalauksen merkkiteoksena ja huipentumana. Sigismundin ja Kaarlen valtataistelun aikaan sijoittuva maalaus kuvaa Kaarle-herttuaa tarttumassa Klaus Flemingin ruumiin partaan. Tapahtumapaikkana on Turun linnan Sturen kirkko. Arkku on avattu ja paikalla on myös vainajan leski Ebba Stenbock. Valo nostaa kuvan keskiosan tapahtumat esille samalla kun reunat jäävät varjoon. Edelfelt teki aiheesta tiettävästi vain muutamia sommitelmaluonnoksia, joita on myyty yksityisiin kokoelmiin. 

## Maalauksen aihe
Maalauksen aihe perustuu Zachris Topeliuksen *[[Maamme kirja]]an* (1875) sisältyvään tarinaan. Sen mukaan Kaarle-herttua olisi vallattuaan Turun linnan syyskuussa 1597 avauttanut Flemingin arkun linnan kappelissa varmistaakseen tämän kuolleen, vetänyt vainajaa parrasta ja sanonut: ”Jos nyt eläisit, ei pääsi olisi kovin lujassa”, mihin leski Ebba Stenbock oli vastannut: ”Jos minun autuas herravainajani eläisi, ei Teidän armonne olisi koskaan päässyt tänne asti”. Tarina lienee vain osittain totta: Eräs aikalaislähde kyllä mainitsee Kaarlen avauttaneen Flemingin arkun Turun linnassa, tarttuneen ruumiiseen ja sanoneen, että olisi halunnut saada Flemingin elävänä käsiinsä, mutta parrasta vetämistä tai Kaarlen ja Ebba Stenbockin välistä sananvaihtoa ei mainita tunnetuissa aikalaislähteissä.

## Maalauksen historia
Edelfeltin opiskeluaikana historiamaalaus oli auktoriteettien suosiossa, ja hänestä toivottiin merkittäviä isänmaallisia aiheita maalaavaa historiamaalaria. Edelfelt sai stipendin opiskellakseen historiamaalauksen keskuksessa Antwerpenin taideakatemiassa 1873. Hän siirtyi kuitenkin jo seuraavana vuonna Pariisiin taideakatemiaan, mutta jatkoi historiamaalauksen parissa Jean-Léon Gérômen johdolla.

*Kaarle-herttua herjaa Klaus Flemingin ruumista* sai alkunsa Pariisissa. Edelfelt sai Pariisissa oppia myös Jules Bastien-Lepagelta, johon tutustuttuaan hän alkoi kuvata arkielämää ulkoilmamaalauksen hengessä. Bastien-Lepage kommentoi myös tätä maalausta, ja kehui keskeisten hahmojen kuvausta.

*Kaarle-herttua herjaa Klaus Flemingin ruumista* otettiin hyvin vastaan Pariisin salongissa, vaikka historiamaalauksen aika oli varsinaisesti Pariisissa jo ohi. Tuolloin kuitenkin erilaiset kuolemaan liittyvät aiheet olivat muodissa. Kiinnostavimpana pidettyä ulkoilmarealismia Edelfelt pian sovelsikin *[[Lapsen ruumissaatto|Lapsen ruumissaatossa]]*. Edelfelt ehti silti maalaamaan uransa alussa muitakin historiamaalauksia, kuten *[[Kuningatar Blanka]]* (1877), *[[Poltettu kylä]]* (1879) ja *[[Porilaisten marssi (maalaus)|Porilaisten marssi]]* (1892).

Maalaus hankittiin Ateneumin taidemuseon kokoelmiin pian sen valmistuttua, ja se sijoitettiin Turun linnaan vuonna 1960. Lokakuussa 2008 maalaus vahingoittui lievästi, kun tuntematon vieraililija vahingoitti sitä sekä kymmentä muuta tökkimällä niihin reikiä ilmeisesti sateenvarjon kärjellä. Vuonna 2010 teos sijoitettiin turvallisuussyistä lasivitriiniin linnan aulan ylätasanteelle. Taulu on vakuutettu usean miljoonan euron summasta. Se on sittemmin palautettu Ateneumiin.

## Lähteet

## Kirjallisuutta
* 

## Aiheesta muualla

* Harjoitelmia ja luonnoksia maalaukseen: sommitteluharjoitelma, luonnoksia, harjoitelma, osatutkielema naishahmosta, tutkielma