Venäjän ortodoksinen kirkko Suomessa

**Venäjän ortodoksinen kirkko Suomessa** käsittää kuusi venäjänkielistä seurakuntaa, jotka toimivat Moskovan patriarkaatin eli Venäjän kirkon suorassa alaisuudessa erillään Suomen ortodoksisesta kirkosta, joka puolestaan on Konstantinopolin ekumeenisen patriarkaatin alainen. Kirkot ovat toimineet Suomessa erillään vuodesta 1926 lähtien. Virallisen Suomen edustuston Moskovan patriarkaatti avasi Helsinkiin vuonna 1999, jonka johtajana toimii rovasti Viktor Lioutik.

## Historia
Suomen ortodoksinen kirkko erosi Venäjän ortodoksisesta kirkosta vuonna 1923 lokakuun vallankumouksen ja Suomen itsenäistymisen seurauksista. Taustalla olivat Suomeen kohdistunut venäläistämispyrkimykset ja myöhemmin bolševikkien puuttuminen Venäjän ortodoksisen kirkon toimintaan.

Suomen venäjänkieliset ortodoksit, mukaan lukien maallikot, papit, nunnat ja munkit, olivat tyytymättömiä ortodoksisen kirkon hierarkian toteuttamiin muutoksiin ja tästä syystä heitä pidettiin "isänmaanvastaisina" sekä asetettiin toimituskieltoon. Suuri kiistanaihe oli Suomen ortodoksisen kirkon gregoriaanisen kalenterin käyttöönotto, joka nähtiin vastoin ortodoksista perinnettä. He olivat toivoneet, että Suomessa säilytettäisiin ennen vuotta 1923 vakiintuneet ortodoksiset käytännöt, kuten kirkkoslaavin ja juliaanisen kalenterin käyttö.

Ensimmäinen venäläinen seurakunta aloitti toimintansa vuonna 1926 Viipurissa isä Grigori Svetlovskin johdolla. Vuosina 1931–1945 Suomen seurakunnat olivat Pariisissa vaikuttaneen Konstantinopolin patriarkaatin alaisen Länsi-Euroopan eksarkin metropoliitta Evlogin alaisuudessa.

Suomen ortodoksinen kirkko pitää vielä nykyäänkin toisen patriarkaatin toimintaa maassa ortodoksisen kanonisen perinteen vastaisena.

## Nykyään
Pyhän Nikolauksen seurakunta oli suunnitellut rakentavansa uuden kirkon Helsingin Itäkeskukseen kulttuurikeskus Stoan viereen, mutta rakennustyöt eivät ole toistaiseksi käynnistyneet muun muassa rahoituksen puutteen johdosta. Keväällä 2021 Helsingin kaupunki asetti tontin rakennuskieltoon.

Vuonna 2023 Turun kaupunki osti entisen Venäjän pääkonsulaatin rakennuksen valtion määrättyä sen suljettavaksi. Pääkonsulaatin ohella siinä toimi Neitsyt Marian taivaaseenottamisen kirkko, joka konsulaatin sulkeutuessa joutui lopettamaan toimintansa.

Ukrainan sodan alkamisen jälkeen Moskovan alaiset seurakunnat ovat kokeneet painetta itsenäistyä äitikirkostaan ja tuomita julkisesti Venäjän sotatoimet sekä patriarkka Kirillin lausunnot. Vaikka kirkko on tuominnut sodan, se väittää, ettei voisi katkaista suhteitaan Moskovaan rikkomatta ortodoksista kaanonia. 

## Seurakunnat
Vanhimmat Suomessa toimivista Venäjän ortodoksisen kirkon seurakunnista ovat vuonna 1926 perustettu Ortodoksinen Pokrovan seurakunta, joka alun perin toimi Viipurissa nimellä "Yksityinen kreikkalais-katolinen yhdyskunta" sekä vuotta myöhemmin Suomen ortodoksisesta kirkosta eronnut Pyhän Nikolauksen seurakunta Helsingissä.  

Helsingin lisäksi seurakuntia toimii Porissa, Sastamalassa ja Tampereella. Tampereen Spaso-Preobraženskaja-yhteisöä lukuun ottamatta jokaisella seurakunnalla on oma kirkko tai rukoushuone. Hallinnollisesti Spaso-Preobraženskaja kuuluu Venäjän ortodoksiseen ulkomaankirkkoon.

Seurakuntien jäsenet ovat nykyään suurimmaksi osaksi venäläisiä maahanmuuttajia. Jäsenmäärältään suurin on Pyhän Nikolauksen seurakunta, jolla jäseniä on noin 3 700.

### Seurakunnat ja kirkot Suomessa

## Suomessa olevien seurakuntien johtajat
* Grigori Svetlovski 1938–1948
* Mihail Slavnitski 1958–1960
* Mihail Zjornov 1961–1962
* Jevgeni Ambartsumov 1962–1967, piirivalvoja
* Igor Ranne 1968–1972, piirivalvoja
* Pavel Krasnotsvetov 1975–1981, piirivalvoja
* Bogdan Soiko 1981–1990
* Viktor Ljutik 1999–

## Katso myös
*Venäjän ortodoksinen ulkomaankirkko
*Suomen ortodoksinen kirkko

## Lähteet
*Venäjän ortodoksisen kirkon Suomen kotisivut
*Pyhän Nikolauksen seurakunnan kotisivut

### Viitteet