Kokemäenjoen alue

**Kokemäenjoen alue** (vesistöaluetunnus 35.1) on Kokemäenjoen vesistössä sijaitseva ensimmäisen jakovaiheen alue, joka muodostuu Rautavedestä, Kulovedestä, Kokemäenjoesta, Kokemäenjoen lähialueista ja sen suistoalueesta.

## Yleistä
### Vesistöalueen sijainti
Kokemäenjoen alueen vesistöalueen pinta-ala on 3&nbsp;679,21&nbsp;neliökilometriä ja järvisyys 5,25&nbsp;%, mikä tekee noin 14&nbsp;% koko vesistöalueesta . Vesistöalueen pituus on 90&nbsp;kilometriä ja leveys 75&nbsp;kilometriä, ja se sijaitsee kokonaan Satakunnassa ja Pirkanmaalla.

Vesistöalue sijaitsee Kokemäenjoen vesistöalueen (35) länsiosassa siten, että sen ensimmäisistä jakovaiheista sijaitsevat koillispuolella Ikaalisten reitin valuma-alue&nbsp;(35.5), idässä Näsijärven–Ruoveden alue&nbsp;(35.3) ja Vanajaveden–Pyhäjärven alue&nbsp;(35.2), ja etelässä Loimijoen valuma-alue&nbsp;(35.9). Lisäksi sen pohjoispuolella sijaitsee päävesistöalueisiin kuuluva Karvianjoen vesistö&nbsp;(36) ja eteläpuolella Eurajoen vesistö&nbsp;(34).

### Pääuoma
Kokemäenjoen vesistön pääuoma seuraa seuraavaa vesistöreittiä: Kokemäenjoki on vesistöalueen laskujoki, joka kuuluu Kokemäenjoen alueeseen (35.1). Siihen laskee Nokialla Nokianvirta Vanajaveden–Pyhäjärven alueesta (35.2), tähän vuorostaan Pyhäjärveen Näsijärven–Ruoveden alueeseen (35.3) kuuluvasta Näsijärvestä alkava Tammerkoski, ja lopulta siihen Ähtärin ja Pihlajaveden reittien valuma-alue (35.4), jossa pääuomaan kuuluu yksi Ähtärinjärveen laskevista latva-alue joista. Pääuoman pituus on noin 400 kilometriä .

Kokemäenjoen alue sijaitsee Kokemäenjoen vesistön alimmaisena vesistöalueena. Sen kautta virtaa vesistöalueen pääuoman alajuoksun osuus, joka muodostuu täällä Kokemäenjoesta&nbsp;(121&nbsp;km), Kulovedestä&nbsp;(36&nbsp;km²), Rautavedestä&nbsp;(30&nbsp;km²) ja Nokianvirrasta&nbsp;(9&nbsp;km). Pääuoma kohtaa Porissa 12 kilometriä pitkän ja 2 kilometriä leveän suistoalueen, jossa joki haarautuu useaksi rinnakkaiseksi suuhaaraksi. Kokemäen alueelle kuuluu vesistöalueen pääuomasta noin 160 kilometriä.

### Vesistöalueen jako
Toisen jakovaiheen alueita ovat seuraavat yhdeksän aluetta tai valuma-aluetta. Sisennys tarkoittaa sitä, että vesistöalue laskee tai yhtyy yläpuoliseen vesistöalueeseen. Samalle tasolle sisennetyt vesistöalueet laskevat kaikki yläpuoliseen vesistöalueeseen alajuoksulta luetellussa järjestyksessä. Pääuomaan kuuluvat vesistöalueiden linkit on lihavoitu. Kaavioon on lisätty myös merkinnät, mihin vesistöalueeseen yläpuoliset Vanajaveden–Pyhäjärven alue (35.2), Ikaalisten reitin valuma-alue (35.5) ja Loimijoen valuma-alue (35.9) alue laskee vetensä: 
* **[[Kokemäenjoen alaosan alue]]** (35.11) → Selkämeri
:* Harjunpäänjoen valuma-alue (35.14)
:* Tattaranjoen valuma-alue (35.19)
:* Sammunjoen valuma-alue (35.18)
:* Kauvatsanjoen valuma-alue (35.15)
:* **[[Kokemäenjoen yläosan alue]]** (35.12) ← Loimijoen valuma-alue (35.9)
::* **[[Kuloveden alue]]** (35.13) ← Ikaalisten reitin valuma-alue (35.5) ja **[[Vanajaveden–Pyhäjärven alue]]** (35.2)
:::* Saikkalanjoen valuma-alue (35.16)
:::* Sarkolanjoen valuma-alue (35.17)

## Vesistöalueen rakenne
### Suomen päävesistö

Kokemäenjoen vesistö on Suomen päävesistöalue (vesistöaluetunnus&nbsp;35), jonka valuma-alueen pinta-ala on 27&nbsp;046,12&nbsp;neliökilometriä ja sen järvisyys on 10,99&nbsp;%. Kymijoen alue muodostaa noin 14&nbsp;% vesistöalueesta.

### Kokemäenjoen sivu-uomia
Kokemäenjoella on pääasiassa pieniä sivujokia, mutta Loimijoki on jo valtakunnallisestikin merkittävä suomalainen joki. Sivu-uomat esiintyvät taulukossa alajuoksulta alkaen peräkkäisessä järjestyksessä ja harmailla kuntarajoja merkitsevien raitojen erottelemina. Taulukossa esitetään sivu-uomien tietoja, joiden lähteet on esitetty taulukon alla. Kunkin sivu-uoman kohdalla on erikseen yksilöity kunkin tiedon lähde taulukon oikeassa sarakkeessa.

### Pääuoman yläjuoksun sivu-uomia
Pääuoman järviosuudelle laskee pääasiassa pieniä jokia, mutta Siuronkosken ja Nokianvirran kautta tulee Suomen oloissa merkittävä määrä vettä. Sivu-uomat on luetteloitu järjestyksessä, joka alkaa alajuoksulta ja jatkuu yläjuoksulle päin. Sivu-uomien etäisyydet on mitattu kartasta Tyrvään voimalalta, josta on merelle vielä 121 kilometriä matkaa. Joen pituudella takoitetaan pääuoman pituutta, ja jos merkintä tarkoitta joen pituutta, merkitään arvo tähdellä. Järvenosien väliin on merkitty harmaat poikkiraidat. Taulukon lopuksi on lisätty lihavoituna Nokianvirta, jolla on taulukossa latvauoman merkitys.   

Lähteet: 1&nbsp;= luettu sivu-uoman Wikipedian suomenkielisestä artikkelista, 2&nbsp;= katsottu Karttapaikan verkkopalvelusta , 3&nbsp;= katsottu SYKEn VALUE valuma-aluerajaustyökalulla , 4&nbsp;= katsottu: Ekholm, Matti: Suomen vesistöalueet, 1993 , 5&nbsp;= määritetty käyttäen Paikkatietoikkunan graafisesti haettavaa tietoa.

## Huomioita

## Lähteet