Prikaati K

**Prikaati K** (**Prikaati Kuussaari (Pr.K)**) oli Päämajan 23. kesäkuuta 1941 perustettavaksi käskemä suomalainen sotatoimiyhtymä, johon oli käsketty koottavaksi Suomessa asuvat itäkarjalais- ja inkeriläissyntyiset asevelvolliset, jotka olivat siirtyneet Suomeen sisällissodan ja heimosotien aikana. Prikaatiin kuului lisäksi runsaasti suomalaisia vapaaehtoisia. Osa sotilaista oli heimosotien veteraaneja.

Prikaati tunnettiin alkuvaiheessa nimellä **Osasto Kuussaari (Os.K)**, jonka perustamisessa keskeisiä henkilöitä olivat komentaja Eero Kuussaari sekä Ragnar Nordström ja heimoaktivisti Reino Castrén.

Lokakuun 19. päivänä 1941 Tsinjärvelle ryhmittynyt prikaati eteni Soutjärvelle ja valtasi Semsvaaran kylän.

## Perustaminen
Prikaati perustettiin 27. kesäkuuta – 29. heinäkuuta 1941 Kajaanissa. Perustamisen päättyessä 25. heinäkuuta prikaatin vahvuus oli 184 vienankarjalaista, 85 aunuslaista, 102 inkeriläistä, 102 heimosoturia, 188 karjalaista ja 621 vapaaehtoista eli yhteensä oli 1&nbsp;324 miestä. Prikaatin sotilaita oli ottanut osaa talvisotaan Sissipataljoona 5:n riveissä.

Varustaminen vaati runsaasti aikaa, koska perustaminen tapahtui liikekannallepanossa perustettujen joukkojen perustamisen jälkeen ja osin jouduttiin turvautumaan tilapäisratkaisuihin.

### Joukot
*Esikunta ja Esikuntakomppania (E ja EK/Pr.K)
*Aunuksen Heimosoturipataljoona (AHSP/Pr.K)
*Vienan Heimosoturipataljoona (VHSP/Pr.K)

## Sotatie
Perustamisen jälkeen prikaati alistettiin 14. divisioonalle, ja osallistui Itä-Karjalan valtaukseen. Se keskitettiin junakuljetuksella Kajaanista Lieksan Pankakoskelle ja edelleen jalkamarssina Pankakoski–Inari–Lentiira–Lupasalmi. 

Perustamisen aikainen nimi osasto Kuussaari (Os.K) muutettiin 7. elokuuta 1941 prikaati Kuussaareksi (Pr.K). Sille alistettiin seuraavat joukot:
* Jalkaväkirykmentti 10:n II pataljoona (II/JR 10)
* 24. rajakomppania
* Erillinen polkupyöräkomppania
* Jalkaväkirykmentti 52:n tykkikomppania (TykK/JR 52)
* Tykkikomppania 16 (TykK 16)
* Raskas kranaatinheitinjoukkue
* Pioneerijoukkue pioneeripataljoona 24:stä (PionJ/PionP 24)
* Kenttätykistörykmentti 18:n 3. patteri (3./KTR18)
* Huoltomuodostelmia

Prikaatia vastassa oli majuri Valter Vallin komentama puna-armeijan jalkaväkirykmentti 126. Vastakkain olivat osin Suomesta sisällissodan yhteydessä Neuvostoliittoon siirtyneet suomalaiset ja Neuvostoliitosta Suomeen siirtyneet vienalaiset ja inkeriläiset. Prikaatin suurimmaksi saavutukseksi voidaan katsoa Porajärven valtaus. Sen muut taistelupaikat olivat:
* Kuutamalahti
* Tshinjärvi
* Soutjärvi
* Semsvaara
* Juustjärvi

## Prikaatin lakkauttaminen
Prikaati lakkautettiin 22. lokakuuta 1941, jolloin sen pataljoonat jatkoivat palvelustaan erillisinä pataljoonina:
* Aunuksen Heimosoturipataljoona ja 1. helmikuuta 1944 uudelleen nimetty Erillinen pataljoona 7 (ErP 7)
* Vienan Heimosoturipataljoona ja 1. helmikuuta 1944 uudelleen nimetty Erillinen pataljoona 8 (ErP 8)
Prikaati oli kärsinyt olemassaolonsa aikana tappioina 81 kaatunutta ja yhden kadonneen. Lisäksi haavoittuneita oli 307.

## Muistoristi
Prikaatilla on oma muistoristi, jonka olivat oikeutettuja saamaan prikaatiin sen toiminta-aikana 25. kesäkuuta 1941 – 15. syyskuuta 1944 Porajärven suunnalla kuuluneet.

## Lähteet
*
* 

### Viitteet