open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Hammasharja

**Hammasharja** on harja, joka on tarkoitettu hampaiden puhdistamiseen. Mekaanisen hammasharjan lisäksi on myös sähkökäyttöisiä sähköhammasharjoja, joita suositellaan niiden tehokkaamman puhdistuskyvyn takia.Vaikka hammasharja on tehokas väline hampaiden puhdistamiseen, manuaalisella harjalla voidaan poistaa realistisesti noin 30–50&nbsp;% plakista, jos harjaus tehdään hyvin ja riittävän pitkään. Sähköhammasharjalla voidaan päästä noin 60–65&nbsp;%:n tulokseen. Siksi hammasharjan lisäksi tarvitaan hammasväliharjoja tai kaksoisvalohoitoa.

## Historia

Hammasharjan varhaisimmat mallit olivat eräänlaisia rispaantuneita hammastikkuja, joilla egyptiläiset ja babylonialaiset puhdistivat hampaita jo noin 3500 eaa. Tikkuina on käytetty oksia, lintujen höyheniä, luunkappaleita ja eläinten piikkejä. Eri kulttuureissa on myös käytetty muita puhdistusvälineitä, kuten purtavia oksia ja lääkekasveja.

Nykyisenkaltaisen hammasharjan esi-isä on peräisin Kiinasta aivan 1400-luvun lopulta. Harjassa oli oikeat harjakset sian niskakarvoista. Ensimmäinen nailonhammasharja valmistettiin Yhdysvalloissa vuonna 1938, jolloin DuPontin nailonharjaksilla varustettu hammasharja tuli markkinoille (*Doctor West's Miracle Toothbrush*).

Suomessa hammasharjoja on ollut myynnissä 1800-luvulta lähtien.

## Harjatyyppejä
Yleisin harjatyyppi on käsikäyttöinen, yksinkertainen harja, jossa varren päässä olevat harjakset poistavat mekaanisesti likaa hampaiden pinnalta ja väleistä. Näistä harjoista on markkinoilla hyvin erilaisia malleja, joilla eri valmistaja pyrkivät antamaan kuvan erityisistä teknisistä ominaisuuksista. On olemassa myös erikoishammasharjoja.

Sähköhammasharjassa koko harjaa pidetään paikallaan kunkin hampaan kohdalla ja sähkömoottori liikuttaa harjasosaa hampaan pinnalla. Moottorilla on mahdollista saada huomattavasti käsikäyttöistä harjaa nopeampi liike, tuhansia harjausliikkeitä minuutissa ja näin tehokkaampi puhdistus. Hammaslääkärit suosittelevatkin sähköhammasharjan käyttöä sen puhdistustehon vuoksi. Sähköhammasharjan ja sen varaosien hinta on kuitenkin usein huomattavan korkea verrattuna käsikäyttöiseen harjaan. Sähköhammasharjojen erityistyyppinä ovat sonic-harjat. Harjan liike on entistä nopeampi ja tuntuma suussa hyvin erilainen. Jotkut voivat kokea harjasten liikkeen tai laitteen äänen ainakin osassa laitteissa epämiellyttäväksi.


Kuva:Zahnbürste 2018-09-17 04 PD.JPG|Aikuisten hammasharjoja.
Kuva:Toothbrushes for Children - 01.jpg|Alakouluikäisten hammasharjoja.
Kuva:Braun 4717-4019.jpg| Sähköhammasharja lataustelineessään.


## Katso myös
* Hammaslanka
* Hammastahna
* Hammasväliharja

## Lähteet

## Aiheesta muualla

*Kuningaskuluttaja: Liika on liikaa sähköhammasharjassakin (10/2011) (yle.fi)
*Hammasharja sähköllä vai ilman? (1/2010) (iltalehti.fi)
*Puhtaammat hampaat ja suu (2/2013) (energiaviesti.fi)
*Anne Rikama: Lapsen hampaiden pesu (2/2012)  (vauva.fi)
*Suuhygienistit: Nämä konstit varmistavat lapsen hampaiden hyvinvoinnin (8/2012)  (helsinginuutiset.fi)
*Neuvola-ikäisen lapsen hampaiden hoito  (hel.fi)
Muste

**Muste** tai **tussi** (vanh. kirjoitusasu **tušši**) on hienojakoisen noen kolloidinen vesiliuos. Sideaineena on käytetty arabikumia, luuliimaa ja vedenpitävään musteeseen sellakkaa.

Kiinassa käytettiin noin 4500 vuotta sitten tuššia, joka valmistettiin luuliimasta ja epätäydellisestä palamisesta saadusta noesta. Perinteinen kiinalainen muste myydään kiinteinä kappaleina, jotka hierretään kiven avulla nestemäiseksi tuššiksi.

Musteita voidaan valmistaa erilaisia ja eri värisiä riippuen käytettävistä lähtöaineista ja käyttötarkoituksista. Mustetta käytetään kirjoittamiseen tai pintojen värittämiseen. Yleensä mustetta käytetään kynissä, siveltimissä, kirjoittimissa ja painokoneissa sekä tatuoimisessa.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* 
* 
* Coloria.net: Musteet
Lääninrovasti

**Lääninrovasti** (hist. *kontrahtirovasti*, ) on yksi rovastikunnan kirkkoherroista, joka toimii rovastikunnan kirkollisen toiminnan ohjaajana ja valvojana piispan ja tuomiokapitulin apuna.

Tuomiokapituli nimittää jonkun rovastikunnan seurakuntien kirkkoherroista lääninrovastiksi neljäksi vuodeksi kerrallaan (Kirkkojärjestyksen 19. luvun 11 §).

Kirkkojärjestyksen 19. luvun 8 §:n mukaan lääninrovastin tehtävänä on rovastikunnassa

# edistää kirkon tehtävän toteutumista;
# valvoa, että tähän tehtävään kuuluvia toimia hoidetaan seurakunnissa uskollisesti sekä kirkon tunnustuksen, kirkkolain, kirkkojärjestyksen ja kirkon vaalijärjestyksen sekä niihin perustuvien määräysten ja ohjeiden mukaan;
# asettaa rovastikunnallisia yhteistyöelimiä ja muutoinkin edistää seurakuntien yhteistyötä sekä johtaa rovastikunnallista toimintaa; sekä
# huolehtia niistä muista tehtävistä, jotka lääninrovastille on säädetty tai määrätty taikka jotka piispa tai tuomiokapituli on hänelle antanut.

Lääninrovasti ei ole muiden kirkkoherrojen esimies, mutta hänen tulee kutsua koolle kirkkoherrojen kokouksia, joissa suunnitellaan seurakuntien yhteistyötä. Rovastikuntaan kuuluu yleensä 5–10 seurakuntaa.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Forsius, Arno: Pappien ruotsinkielisiä ammattinimikkeitä. 
*
Akseli

**Akseli** voi tarkoittaa seuraavia:

*akseli, tanko, joka kannattelee pyörivää tai heilahtelevaa osaa.
**nokka-akseli, osa, joka liikuttaa moottorin venttiilejä.
*akseli, on muun muassa fysiikassa ja matematiikassa kuviteltu suora, jonka ympäri kappale pyörähtää tai jonka suhteen kappaleen osat sijaitsevat symmetrisesti tai muutoin tietyllä tavalla; esimerkiksi
** Maan akseli
** koordinaattiakselit: x-akseli, y-akseli.
*Akseli, miehen etunimi.
*akseli, valtioliitto tai valtioiden läheinen poliittinen yhteys, erityisesti:
** Berliinin-Rooman akseli, Saksan ja Italian välinen sopimus vuodelta 1936
**akseli eli akselivallat, Saksa ja sen liittolaiset toisessa maailmansodassa
**Pahan akseli, varsinkin George W. Bushin käyttämä nimitys, jolla viitataan eräisiin ”roistovaltioihin” 
*Akseli Ensemble, Kalle Chydeniuksen perustama vuosina 2004-2008 toiminut teatteriryhmä
*Teatteri Akseli, Turussa vuonna 2014 perustettu harrastajateatteri
*Akseli, Kauppakeskus Mikkelissä
*axel, yksi taitoluistelun perushypyistä
Juan Ramón Jiménez

**Juan Ramón Jiménez** (23. joulukuuta 1881 Huelva – 29. toukokuuta 1958 Puerto Rico) oli espanjalainen runoilija, joka sai Nobelin kirjallisuuspalkinnon vuonna 1956.

## Teokset
Jiménezin tuotanto voidaan jakaa kolmeen vaiheeseen. Ensimmäisen vaiheen teokset syntyivät kotiseudulla Espanjassa. Toinen vaihe alkoi, kun Jiménez matkusti New Yorkiin mennäkseen naimisiin kääntäjä Zenobia Camprubín kanssa ja vietti tämän kanssa pitkän kuherruskuukauden, jonka aikana nuori vaimo luki Jimenezille amerikkalaisen runouden espanjankielisiä käännöksiä. Kolmas vaihe alkoi Espanjan sisällissodan aikana, kun Jiménez muutti ulkomaille. Hän asui ensin Kuubassa ja myöhemmin Puerto Ricossa.

Jiménezin herkkä kausi ajoittui vuosille 1898–1915. Tällä kaudella runoilija sai vaikutteita erityisesti Gustavo Adolfo Bécquerin teoksista, symbolismista ja modernismista. Tämän ajan teoksia ovat muiden muassa: *Rimas* (1902), *Arias tristes* (1903), *Jardines lejanos* (1904), *Elegías* (1907), *La Soledad Sonora* (1911), *Pastorales* (1911), *Laberinto* (1913) ja *Estío* (1916).

Herkkää kautta seurasi älyllinen kausi vuosina 1916–1936. Jiménezin tämän kauden teoksista merkittävimpiä ovat: *Diario de un poeta recién casado* (1916), *Primera antolojía poética*, (1917), *Eternidades* (1918), *Piedra y cielo* (1919), *Poesía* (1917–1923) ja *Belleza* (1917–1923). Merkittävin teos on *Platero y yo* 1917 (*Harmo ja minä – andalusialainen elegia*, suom. Tyyni Tuulio, 1957).

Runoilijan viimeisen kauden (1937–1958) tärkeimpiä teoksia ovat: *Animal de fondo* (1949), *Tercera antolojía poética* (1957), *En el otro costado* (1936–1942) ja *Dios deseado y deseante* (1948–1949).

## Suomennettu tuotanto

* *Harmo ja minä: andalusialainen elegia*, romaani (*Platero y yo*); suom. Tyyni Tuulio, Helsinki: WSOY 1957. – 3. p. Helsinki: WSOY 1979  Sarja:Kolibri-kirjasto

Jiménezin runojen suomennoksia on muun muassa seuraavissa antologioissa:
* *[[Maailmankirjallisuuden kultainen kirja|Espanjan ja Portugalin kirjallisuuden kultainen kirja]]*, toim. Tyyni Tuulio, Helsinki: WSOY 1954
* *Kaksikymmentäyksi Nobel-runoilijaa*, suom. ja toim. Aale Tynni, Helsinki: WSOY 1976 
* Kirsi Kunnas: *Puut kantavat valoa: runot 1947–1986*, Helsinki: WSOY 1999 , 5. korj. p. Helsinki: WSOY 2007 

## Lähteet

## Aiheesta muualla

*Jiménez-säätiö
Kiertoaika

**Kiertoaika** on tähtitieteessä aika, joka kuluu kappaleen kiertämiseen suuremman kappaleen ympäri. Kiertoaikaa käytetään lähinnä planeettojen ja kuiden yhteydessä. Aurinkoa kiertäville kappaleille on olemassa useita erilaisia kiertoaikoja:

* **Sideerinen kiertoaika** on aika, joka kuluu kohteen yhteen kokonaiseen kierrokseen Auringon ympäri suhteessa tähtiin. Sitä voidaan pitää kohteen todellisena kiertoaikana. Maan sideerinen kiertoaika on .
* **Synodinen kiertoaika** on aika, joka kuluu kohteen ilmestymiseen samaan kohtaan taivasta Maasta katsottuna suhteessa Aurinkoon. Yhden synodisen kierroksen jälkeen esimerkiksi Maa ja tietty planeetta ovat keskenään samassa asemassa Auringon suhteen. Kuun synodista kiertoaikaa Maan ympäri kutsutaan *synodiseksi kuukaudeksi*.
* **Anomalistinen kiertoaika** on aika, joka kuluu kohteen kahden perihelin, kiertoradan Aurinkoa lähinnä olevan pisteen, välillä. Se eroaa hieman sideerisestä kiertoajasta, sillä kiertoradan isoakseliin vaikuttaa usein prekessio.
* **Trooppinen vuosi** on aika, joka kuluu kohteen nollarektaskension kahden ohittamisen välillä. Se eroaa sideerisestä kiertoajasta, koska kevätpäiväntasaus on prekession alainen.

## Katso myös
* Ellipsirata

## Lähteet
Lieko Zachovalová

**Lieko Tuuli Zachovalová** (o.s. **Leino**, 13. elokuuta 1927 Helsinki – 4. kesäkuuta 2017 Praha) oli suomalaissyntyinen toimittaja, joka oli kylmän sodan aikana Suomen tunnetuimpia radioääniä toimittaessaan Suomeen useita radio- ja televisiolähetyksiä asuinmaastaan Tšekkoslovakiasta. Zachovalová asui Prahassa vuodesta 1948 lähtien, ja hän oli Tšekin kansalainen. Hän liittyi Tšekkoslovakian kommunistiseen puolueeseen vuonna 1956, mutta vuoden 1968 jälkeisissä puhdistuksissa hänet poistettiin jäsenluettelosta..

Zachovalován isä oli sisäministerinäkin toiminut tunnettu kommunistipoliitikko Yrjö Leino. Hän pääsi ylioppilaaksi 1943 ja opiskeli Helsingin yliopiston matemaattis-luonnontieteellisessä tiedekunnassa 1944–1948. Zachovalová toimi *[[Vapaa Sana (sanomalehti)|Vapaan Sanan]]* kirjeenvaihtajana Prahassa vuosina 1949–1950, sitten vuoteen 1960 asti Prahan radion ruotsinkielisten lähetysten toimittajana, vuodesta 1961 *Livet i Tjeckoslovakien* -lehden toimittajana ja vuodesta 1966 Yleisradion freelance-kirjeenvaihtajana, jonka ääni tuli suomalaisille tutuksi etenkin Tšekkoslovakian miehityksen aikana elokuussa 1968.

Zachovalová avioitui 1948 insinööri Marcel Zachovalin kanssa, joka toimi Tšekkoslovakian tiedeakatemian tutkijana ja historioitsijana, sekä aktiivisesti kommunistisessa puolueessa. Heille syntyivät pojat Ilja (1951–2008) ja Vladimir (s. 1955). Vuonna 1967 Zachovaloválle myönnettiin Tšekkoslovakian tiedeakatemian vuosipalkinto.

Zachovalová kuoli lyhytaikaiseen sairauteen 4. kesäkuuta 2017 Prahan sotilaskeskussairaalassa.

Zachovalován velipuoli oli Ruotsissa asunut toimittaja ja kirjailija Olle Leino.

## Teokset
;Kirjat
* 
* 
;Filmografia
* Televisiodokumentit 
***Karppeja ja ihmisiä* (1978)
***Metsurit* (1980)
***Hurja vuosi 1968* (1998)

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Lieko Zachovalován raportit miehitetystä Prahasta. Ylen Elävä arkisto.
* Tšekkoslovakian ääni. Ylen Elävä arkisto.
* Itse asiassa kuultuna, tv-haastattelu vuodelta 1997, 57 min, Yle Areena.
DeForest Kelley

**Jackson DeForest Kelley** (s. 20. tammikuuta 1920 Atlanta, Georgia, Yhdysvallat – 11. kesäkuuta 1999 Woodland Hills, Kalifornia, Yhdysvallat) oli yhdysvaltalainen näyttelijä, joka on näytellyt tohtori Leonard ”Bones” McCoyna *[[Star Trek (alkuperäinen sarja)|Star Trek]]* -televisiosarjassa. Televisiosarjan lisäksi Kelley näytteli kuudessa Star Trek -elokuvassa sekä cameoroolin *[[Star Trek – uusi sukupolvi]]* -sarjan pilottijaksossa.

Kelley debytoi halvassa film noir -elokuvassa *Fear in the Night* (1947). Hän esiintyi 1960-luvulla lännensarjoissa, kuten *[[Death Valley Days]]*, *[[Bonanza]]* ja *[[Tracktown]]*, kunnes päätyi tohtori McCoyn rooliin. Ironista kyllä, Kelley halusi lääkäriksi ennen näyttelijänuraa. Hänen tavaramerkikseen muotoutui paitsi äärimmäinen vastuuntunto, myös joka asiassa vastaansanominen, eräänlaisena ”vastarannan kiiskenä” toimiminen. Parikin kertaa hän naureskeli, kun saikin periä viimeisen sanan ainaisissa väittelyissä.

Kelley kuoli 79-vuotiaana vatsasyöpään vuonna 1999, ensimmäisenä alkuperäisen *Star Trek* -sarjan päänäyttelijöistä. Kelleyn tuhka ripoteltiin Tyyneen valtamereen.

## Aiheesta muualla
* 
*
Anna Magdalena Bach

**Anna Magdalena Bach** (o.s. **Wilcken**, 22. syyskuuta 1701 Zeitz − 27. helmikuuta 1760 Leipzig) oli Johann Sebastian Bachin toinen puoliso, laulajatar ja klaveerinsoittaja. 

Johann Sebastian ja Anna Magdalena avioituivat 3. joulukuuta 1721 Köthenissä, seitsemäntoista kuukautta sen jälkeen kun Bachin ensimmäinen vaimo Maria Barbara oli kuollut.  He saivat yhdessä kolmetoista lasta, joista seitsemän kuoli lapsena. Muiden muassa säveltäjät Johann Christian Bach ja Johann Christoph Friedrich Bach ovat Anna Magdalenan lapsia.  Johann Sebastian omisti useita teoksiaan Anna Magdalenalle, erityisesti kaksi kokoelmaa nimeltä *Notenbüchlein für Anna Magdalena Bach* (Anna Magdalena Bachin nuottikirjanen). Anna Magdalena auttoi miestään hänen työssään teosten puhtaaksikirjoituksessa, ja hänen käsin jäljentämiään nuotteja on säilynyt paljon.

## Aiheesta muualla

*FemBiographie
Kiihottuminen

**Kiihottuminen** on seksuaalinen emotionaalis-fysiologinen tila, joka ilmenee sydämen sykkeen kiihtymisenä, sukupuolielinten verenkierron voimistumisena sekä siittimen ja häpykielen turpoamisena. Kiihottuminen saatetaan kokea miellyttävänä ja voimistavana tunteena.

## Aiheutuminen
Kiihottuminen voi aiheutua kehon hyväilystä, tai se voi aiheutua mielen stimuloinnista katsomalla tai ajattelemalla jotain kiihottavaa. Kiihottavana pidetyt asiat vaihtelevat yksilöittäin, kulttuureittain ja aikakausittain. Nykyaikana yleistyneen eroottisen viihteen ja pornografian tarkoitus on kiihottaa käyttäjäänsä, ja kiihottuneiden ihmisten kuvaukset ovat yleisiä myös tavallisessa elokuvassa ja kirjallisuudessa. Seksioppaissa opetetaan kiihottumista ja partnerin kiihottamista.

Jotkin kielteiset tunteet, kuten syyllisyydentunne tai nolostuminen, voivat vähentää kiihottumista. Surullisuus ei sen sijaan välttämättä estä kiihottumista, ja suuttumus voi voimistaa seksuaalista kiihottumista ainakin tiettyyn pisteeseen asti. Pelko kiinni jäämisestä seksistä julkisella paikalla voi olla kiihottavaa nolostumisesta huolimatta.

## Ilmeneminen
Keskeinen rooli kiihottumisessa on autonomisella hermostolla. Parasympaattisen hermoston aktivoituminen aikaansaa siittimen ja häpykielen erektion, kun taas siemensyöksy ja orgasmi johtuvat sympaattisen hermoston aktivoitumisesta. Kiihottumiseen liittyvän autonomisen hermoston toiminnan vuoksi muissakin elintoiminnoissa tapahtuu muutoksia, kuten verenpaineen nousu ja hengityksen tiheneminen. Kiihottumiseen liittyvien mielihyvän tuntemusten syntyyn vaikuttavat hermoston välittäjäaineet.

Miehellä kiihottuminen näkyy siittimen jäykistymisenä eli erektiona. Jos kiihottuminen jatkuu siittimen täydellisen jäykistymisen jälkeen, siitin voi välillä pehmentyä jäykistyäkseen sitten uudelleen. Kiihottuneen miehen kivespussin pinta kiristyy, ja kivespussi ja kivekset nousevat ylemmäs. Mies kokee myös lihasjännitystä vatsan ja keskivartalon alueella. Noin puolet miehistä kokee kiihottuessaan myös nännien jäykistymistä.

Naisella kiihottuminen näkyy aluksi nännien kovettumisena, rintojen turpoamisena, lihasjännityksenä, emättimen laajenemisena sekä vatsan ja rintojen punastumisena. Sitä seuraa emättimen kostuminen ja sen sisäseinämien tummuminen, laajeneminen ja sileneminen kun seinämän poimut suoristuvat. Lopuksi kohtu nousee ylemmäs lantion sisällä.

Tutkimuksissa on havaittu etenkin oikean aivopuoliskon aktivoituvan ihmisen kiihottuessa, mutta kiihottuminen näkyy aivojen muissakin osissa.

## Katso myös
* Ihmisen seksuaalisuus
* Fetisismi
* Seksuaalinen suuntautuminen

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Toppilansaari

**Toppilansaari** on kaupunginosa Oulussa Tuiran suuralueella. Asukkaita kaupunginosassa on noin 1&nbsp;700. Toppilansaari on osittain vanhaa Toppilan satama-aluetta, osittain vanhaa Hietasaaren ja Mustasaaren huvila-aluetta, jossa Oulun porvaristo vietti kesänsä. Huviloista on jäljellä neljä, näistä Villa Hannala on kunnostettu vuosina 2004–2007.

Toppilansaaressa järjestettiin vuoden 2005 asuntomessut. Asuntomessualueen kohdalta valmistui vuonna 2012 uusi Möljän silta Toppilansalmen yli eli Toppilansaaren ja Toppilan kaupunginosien välille.

## Kuvia

Kuva:Toppilansaari_bicycle_path.JPG|Toppilansaarta
Kuva:Toppilansaari 20060909.JPG|Asuntomessualue Toppilansaaren länsiosassa
Kuva:Cement terminal in Toppilansaari 2008 001.jpg|Finnsementin entinen sementtiasema (2008)
Kuva:Toppilansalmi.JPG|Toppilansalmea, Toppilansaari vasemmalla
Kuva:MoljaBridge Oulu 20121118.jpg|Möljänsilta


## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Oulun kaupungin Tekninen keskus: Toppilansaari
Pii

**Pii** tarkoittaa seuraavia asioita ja henkilöitä:

## Yleisiä
*pii, kemiallinen merkki Si, alkuaine
*pii (Π, π), kreikkalaisten aakkosten kirjain
*pii (*&pi;*), matemaattinen vakio
*pii, piikivi, kivilaji
*pii, vastatuuli, purjehdussanastoa
*pii, vanha hammasta, okaa tai piikkiä tarkoittava sana, esimerkiksi haravan, kamman tai sahan piit. Sana tarkoittaa myös pirran sälettä, joiden muodostamaan väliin loimilanka pujotetaan.

## Nimenä
*Pii, naisen ja miehen etunimi
*Pii eli Pirkko Kolbe, Helsingin Sanomien pakinoitsija

### Kuvitteellisia henkilöitä
* Pii, tyttö animaatiossa Pii ja Poju
*Kulta-Into Pii, Disneyn sarjakuvamaailman hahmo
*Herra Pii Poo, Kirsi Kunnaksen samannimisen runon hahmo.

## Katso myös

* Pi

## Lähteet
Oxenstierna

**Oxenstierna-suku** on eräs Ruotsin pitkäikäisimmistä ja vaikutusvaltaisimmista aatelissuvuista. Ensimmäiset maininnat suvun edustajista ovat 1300-luvulta ja suvun jäseniä on esiintynyt Ruotsin kulttuurin ja politiikan vaikuttajissa näihin päiviin asti.

## Tunnettuja Oxenstiernoja
Petri Neittaanmäki

**Petri Juhani Neittaanmäki** (s. 3. maaliskuuta 1975 Jyväskylä) on suomalainen keskustalainen poliitikko. Hän toimi kansanedustajana vuosina 1999–2007. Jyväskylän kaupunginvaltuuston jäsen hän ollut vuosina 1997–2008 ja uudestaan vuodesta 2017 lähtien. Heinäkuussa 2016 hänestä tuli eduskunnan I varapuhemiehen, Mauri Pekkarisen, erityisavustaja.

## Ura
Neittaanmäki valmistui yhteiskuntatieteiden maisteriksi vuonna 1999 Jyväskylän yliopistosta. Vuosina 1996–1999 hän työskenteli Paavo Väyrysen erityisavustajana Euroopan parlamentissa ja osallistui vuosina 1997–1999 Politiikan korkeakouluun.

Neittaanmäki valittiin eduskuntaan Keski-Suomen vaalipiiristä vuoden 1999 vaaleissa ja toiselle kaudelle vuoden 2003 vaaleissa. Kansanedustajana hän yritti vuonna 2000 kerätä nimiä valitukseen pääministeri Paavo Lipposen toiminnasta Itävallan boikottikohun aikana. Lipponen oli tehnyt päätöksen boikottiin liittymisestä ilman tasavallan presidentti Martti Ahtisaaren suostumusta, jonka tämä antoi kuitenkin jälkikäteen. Vuonna 2004 Neittaanmäki arvosteli Suojelupoliisin toimintaa Rusi-tutkinnassa ja vaati vuonna 2006 Tarja Haloselta selvitystä tämän osallisuudesta ssa 1970-luvulla.

Vuosina 2007–2009 Neittaanmäki toimi Hannu Takkulan erityisavusajana Euroopan parlamentissa. Sittemmin Neittaanmäki toimi ulkomaankauppa- ja kehitysministeri Paavo Väyrysen erityisavustajana.

Marraskuussa 2009 Neittaanmäki valittiin Kivijärven kunnanjohtajaksi, mutta hän ei ottanut virkaa vastaan valinnan jälkeen palkkatoiveesta syntyneiden erimielisyyksien vuoksi. Hän oli ehdolla vuoden 2011 eduskuntavaaleissa muttei tullut valituksi. Vuonna 2013 Neittaanmäki oli 38-vuotiaana nuorin kansanedustajan sopeutumiseläkkeen saaja. Hän oli ehdolla vuoden 2015 eduskuntavaaleissa yltäen ensimmäiselle varasijalle.

Jyväskylän kaupunginvaltuustossa Neittaanmäki on ollut vuosina 1997–2008 ja uudelleen vuodesta 2017.

## Yksityiselämä
Neittaanmäen perheeseen kuuluu vaimo ja kolme lasta. Hänen isänsä on Jyväskylän yliopiston tietotekniikan professori Pekka Neittaanmäki.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Petri Neittaanmäen kotisivu 
*
Ampuma-ase

**Ampuma-ase** on ase, jota käytetään ampumiseen eli ammuksen, nuolen tai vastaavan saattamiseen nopeaan liikkeeseen. Alkeellisimmillaan ampuma-ase tarkoittaa ritsaa, jousta tai katapulttia ja kehittyneimmillään tuliasetta, kuten nykyaikaista konetuliasetta, sinkoa tai tykkiä.

Suomen lain mukaan "ampuma-ase" ampuu räjähdyspaineen, kuten ruuti -tai nallimassaräjähdyspaineen avulla luoteja, hauleja tai muita ammuksia, joihin lasketaan myös lamaannuttavat aineet. Ampuma-aselaki kattaa myös tehokkaat ilma-aseet, jotka ampuvat metalliluoteja. Esimerkiksi paintball-ase ei näin ollen ole lain tarkoittama ampuma-ase. Ampuma-aseiden ulkopuolelle jäävät myöskin naulaimet, joita käytetään rakennustyömailla.

## Katso myös
* Aseenkanto

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Pyöräsuunnistus

**Pyöräsuunnistus** on maastopyöräilyn ja suunnistuksen risteytys. Tehtävänä on hakea pyöräilykelpoisten polkujen varrelle sijoitetut rastit mahdollisimman nopeasti. Laji on varsin nuori&nbsp;&ndash; sen ensimmäiset MM-kisat järjestettiin vuonna 2002. Lajin kilpailumatkat ovat sprintti, keskimatka, pitkä matka ja viesti.

## Suomalaisia pyöräsuunnistajia
*Marika Hara
*Matti Keskinarkaus
*Jussi Mäkilä
*Mervi Pesu (o.s. Väisänen)
*Raino Pesu
*Juho Saarinen
*Ingrid Stengård
*Mika Tervala
*Päivi Tommola
*Tuomo Tompuri

## Lähteet

## Aiheesta muualla

*Suunnistusliitto: Pyöräsuunnistus 
*IOF:n lyhyt kuvaus pyöräsuunnistuksesta 
*Kansainväliset karttamääritelmät
Puujalat

**Puujalat** ovat puusta (tai kevyestä metallista) valmistetut jalkalisäkkeet, joiden avulla ihminen voi kävellä normaalia korkeammalla ja ottaa pidempiä askeleita. Puujaloilla kävelyä voi harrastaa huvin vuoksi tai niitä voidaan käyttää hyödyllisesti esimerkiksi kävelyyn soisilla tai mutaisilla alueilla tai jokien ylittämiseen. Sirkusesityksissä tai paraateissa puujalkoja käyttävät yleensä jonglöörit.

Namurin kaupungissa Belgiassa on järjestetty puujalkaturnajaisia 1500-luvulta lähtien. Ranskassa Landesin alueella paimenet ovat käyttäneet puujalkoja lauman tarkkailemiseen tavallista korkeammalta. 

Alumiinista valmistettuja, säädeltäviä jalkalisäkkeitä käyttävät nykyisin esimerkiksi maalarit, ikkunanpesijät ja puutarhurit yltääkseen korkeammalle.

## Lähteet
* 

## Kirjallisuutta
*Markku Aulanko & Kari Nieminen: *Sirkustaitojen käsikirja*. Otava, 1989.

## Aiheesta muualla

* Stiltwalker.com. 
* Oddballs Stilts . 
* Juggling Store: Dura-Stilts III.
British Union of Fascists

**British Union of Fascists** (*Brittiläinen fasistiunioni*, **BUF**) oli 1932 perustettu fasistipuolue, jonka johtaja oli Sir Oswald Mosley. 

BUF oli luonteeltaan kokoomuspuolue, joka koostui pienemmistä fasistipuolueista, kuten British Fascists -järjestöstä. Se oli antikommunistinen ja protektionistinen ja kannatti kaupankäyntiä vain brittiläisen imperiumin kesken. Puolue kannatti italialaistyylistä korporativismia, jossa parlamentin ylähuone korvattaisiin teollisuuden, kirkon ja siirtokuntien edustajilla, ja alahuonetta pienennettäisiin riitaisan puoluepolitiikan karsimiseksi.

Liike tunnettiin karismaattisesta johtajastaan ja mustista paidoistaan, joista se sai lempinimen *Blackshirts* (). Kannatus oli suurinta 1930-luvulla. Puolue keräsi jäsenistöä aristokratiasta ja sotilaspiireistä. Nimekäs sotateoreetikko J. F. C. Fuller liittyi puolueen jäseneksi. Sanomalehdistä lordi Rothermeren julkaisemat *[[Daily Mail]]* ja *[[Daily Mirror]]* tukivat puoluetta. *Daily Mail* muistetaan otsikostaan ”Hurrah for the Blackshirts!” (). 

BUF ei koskaan osallistunut vaaleihin. Vuoden 1935 parlamenttivaalit se jätti väliin ja lupasi ”fasismia ensi kerralla”, mutta vaaleja ei sodan vuoksi järjestetty ennen vuotta 1945.

1930-luvun loppua kohti puolueen väkivaltainen toiminta vähensi sen kannatusta keskiluokassa ja vuoden 1934 kommunistien vastaisen väkivaltaisen yhteenoton jälkeen *Daily Mail* lakkasi kannattamasta puoluetta. Puolueen linja ajautui myös enenevässä määrin juutalaisvastaiseksi. Tämä johti 4. lokakuuta 1936 kuuluisaan Cable Streetin taisteluun fasistien, antifasistien, East Endin juutalaisasukkaiden, irlantilaisten, sosialistien ja kommunistien kanssa. Pian tämän jälkeen säädettiin *Public Order Act*, joka kielsi poliittiset univormut julkisilla paikoilla tai kokouksissa ja vaati marsseille poliisin hyväksynnän.

Puolueella oli sympatiota natsi-Saksaa ja etenkin fasistista Italiaa kohtaan. Sodan Saksaa vastaan kestäessä Britannian hallitus antoi 22. toukokuuta 1940 ilmoituksen turvallisuussäännös 18B:n toimeenpanosta, mikä salli sisäasiainministerin pidätyttää ja vangituttaa vaaralliset henkilöt ilman oikeudenkäyntiä. Mosley vangittiin seuraavana päivänä, minkä lisäksi myös muita brittifasisteja vangittiin. BUF julistettiin lakkautetuksi 30. toukokuuta 1940 ja sen julkaisut kiellettiin.

## Aiheesta muualla
Hypergrafia

**Hypergrafia** tarkoittaa vastustamatonta halua kirjoittaa ja dokumentoida omaa elämäänsä ja ajatuksiaan. Sitä ei pidetä virallisesti häiriötilana, mutta esimerkiksi neurologi Alice Weaver Flaherty käyttää sitä kirjassaan *The Midnight Disease: The Drive to Write, Writer's Block, and the Creative Brain*. Ei ole myöskään tiedossa, onko sillä yhteyksiä hyperleksiaan.

Monia päiväkirjan ja blogin kirjoittajia on arveltu hypergrafisiksi. On myös spekuloitu, että muun muassa kirjailija Philip K. Dickillä olisi ollut epilepsia ja hypergrafia.

Fiktion puolella hypergrafiaa on nähty esimerkiksi elokuvassa *[[Seitsemän (elokuva)|Seitsemän]]*, jossa murhaajan asunnosta löydetään valtava määrä pienellä käsialalla kirjoitettuja satunnaisia ajatuksia sisältäviä vihkoja.

## Tunnettuja hypergrafiasta kärsineitä henkilöitä

*Charles Whitman, joukkomurhaaja

## Lähteet
Päiväkirja

**Päiväkirja** on henkilökohtainen kirja tai vihko, johon kirjoitetaan muistiinpanoja omasta elämästä aikajärjestyksessä, yleensä kerran päivässä. Päiväkirjaan voi laittaa kuvia ja muita tärkeitä asioita talteen. Päiväkirjaa voi myös pitää piirtäen, eli piirtää päivän tapahtumat. 

Päiväkirjan merkinnät voivat olla yleisluontoisia tai hyvinkin henkilökohtaisia ja sitä kirjoitetaan usein minä-muodossa.

## Päiväkirjan historiaa
Tunnettu päiväkirjan pitäjä oli esimerkiksi 170-luvulla sotapäiväkirjaa pitänyt Rooman keisari Marcus Aurelius.Nykymuotoinen moderni henkilökohtainen päiväkirja syntyi Ranskan vallankumouksen aikaan. Sitä kehitti myös  sveitsiläinen filosofian professori Henri-Frédéric Amiel.  Päiväkirjan pitäminen liittyy usein kriisiaikoihin ja tunnetuimpia historian päiväkirjoja onkin Anne Frankin päiväkirja, jota nuori juutalaistyttö kirjoitti piilotellessaan toisen maalmansodan aikaan juutalaisvainoilta perheensä kanssa.

Korona-aikana henkilökohtaisten päiväkirjojen kirjoittamisen yleistyi. Myös nykyinen autofiktio-kirjallisuuden suosio liitetään minä-muotoisen, päiväkirjallekin ominaisen kerrontatavan suosioon.

## Päiväkirjan muotoja
Päiväkirjan pitoa vaaditaan monissa ammateissa. Matkailijat pitävät usein **matkapäiväkirjaa**. Laivoilla ja muilla aluksilla pidetään **[[lokikirja]]a**, johon merkitään muistiin tärkeät tapahtumat; kauppalaivoissa lokikirjasta vastaa yliperämies, sotalaivoissa tehtävä kuuluu vanhimmalle aliupseerille, erittäin usein ruorimestarille.

Yliopistoissa tehdään **luentopäiväkirjoja**, jotka sisältävät ohjeiden mukaan laadittuja havaintoja tai referointia luennoista, sekä kirjoittajan omia kommentteja.

**[[Blogi]]** (typistymä englannin sanasta *weblog*) on verkkopäiväkirja. Muita käytössä olevia nimiä ovat weblogi, loki, verkkopäiväkirja ja nettipäiväkirja. Blogi on verkkosivu tai -sivusto, johon yksi tai useampi kirjoittaja kirjoittaa enemmän tai vähemmän säännöllisesti niin, että uudet tekstit ovat helposti löydettävissä. Blogissa on mahdollista julkaista sisältöä tekstin lisäksi myös kuvien, videokuvan tai äänen muodossa. Tiedon esityksessä blogeille tunnusomaista muihin www-sivuihin verrattuna on ajan, linkityksen ja henkilökohtaisen näkökulman painotus. Muita piirteitä blogeille on kommentointimahdollisuus, kirjoitusten pysyvät verkko-osoitteet (engl. *permalinks*) ja RSS- tai Atom-syötteet.

### Muita päiväkirjoja
* Ruokapäiväkirja
* Unipäiväkirja
* Sotapäiväkirja
* Sääpäiväkirja
* Videopäiväkirja, vlog (video log)
* Nettipäiväkirja, blogi

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Philip Noel-Baker

**Philip Noel-Baker** (1. marraskuuta 1889 – 8. lokakuuta 1982) oli brittiläinen työväenpuolueen poliitikko, diplomaatti, yliopistomies, aseistariisunnan puolustaja ja taitava amatööriurheilija. Noel-Baker voitti olympiahopeaa Antwerpenin olympialaisissa ja hänelle myönnettiin Nobelin rauhanpalkinto 1959. Hän on historian ainoa ihminen, joka on sekä voittanut olympiamitalin että vastaanottanut Nobel-palkinnon.

## Nuoruus ja olympiamitali

Philip Noel-Baker, alkujaan Baker, syntyi Kanadassa, mutta muutti pian isänsä Joseph Allan Bakerin mukana Englantiin. Isä oli mukana politiikassa ja toimi kansanedustajana Yhdistyneen kuningaskunnan parlamentissa.

Cambridgen yliopistossa opiskellessaan Noel-Baker harrasti aktiivisesti urheilua opiskelijoiden urheilukerhossa. Hänet valittiin Ison-Britannian olympiajoukkueeseen Tukholmaan 1912. 1920 hän sekä toimi joukkueen kapteenina että osallistui kisoihin Antwerpenin olympialaisissa. Antwerpenissa Noel-Baker voitti hopeaa 1 500 metrin juoksussa. Hänen aikansa oli 4.02,4, joka oli 0,6 sekuntia hitaampi kuin kilpailun voittaneella Albert Hillillä.

1915 Philip Baker nai Irene Noelin. Yhdysnimen hän otti käyttöön 1943.

## Sota ja Kansainliitto

Ensimmäisen maailmansodan syttyessä Noel-Baker katsoi, ettei voinut osallistua sotatoimiin pasifistisen maailmankatsomuksensa ja väkivallan kieltävän uskontonsa (Noel-Baker oli kveekari) takia. Sen sijaan hän organisoi ja johti vapaaehtoista ambulanssiyksikköä Ranskan rintamalla. Sodan loppupuolella hän toimi brittiläisen ambulanssiyksikön adjutanttina Italiassa. Toimistaan sodassa hän vastaanotti kunniamerkit sekä Ranskalta, Italialta että Isolta-Britannialta.

Sodan päätyttyä Noel-Baker osallistui aktiivisesti Kansainliiton perustamiseen ja toimi sen ensimmäisen pääsihteerin Sir Eric Drummondin avustajana. 20- ja 30-luvuilla hän myös luennoi kansainvälisestä oikeudesta Lontoon yliopistossa ja Yalessa. Erityisesti hän työskenteli aseistariisunnan hyväksi ja toimi kansainvälisessä aseistariisuntakomissiossa sekä julkaisi lukuisia kirjoja aiheesta.

## Poliittinen ura ja Nobel-palkinto
Noel-Bakerin poliittinen ura Britannian työväenpuolueessa alkoi vuoden 1924 parlamenttivaaleissa, joissa hän ei saanut tarpeeksi ääniä tullakseen valituksi. Vaaleissa 1929 hän kuitenkin pääsi edustamaan Coventryn kaupunkia parlamenttiin. Toisen maailmansodan aikana Baker toimi parlamentin sihteerinä. Sodan päätyttyä hän piti hallussaan eri ministerin salkkuja eri Clement Attleen hallituksissa. Noel-Bakerilla oli merkittävä asema Työväenpuolueen sisällä ja hän toimi puolueen puheenjohtajana 1964.

Noel-Baker oli mukana Britannian ensimmäisessä edustajistossa Yhdistyneisiin kansakuntiin ja osallistui sen peruskirjan laatimiseen. Vuonna 1959 hän vastaanotti Nobel-palkinnon työstään aseistariisunnan hyväksi.

## Lähteet
Muumimamma

**Muumimamma** () on Tove Janssonin Muumi-tarinoiden äitihahmo. Hän on Muumipeikon äiti ja Muumipapan vaimo. Muumimammalla on lähes aina musta käsilaukku sekä hieman myöhemmin mukaan tullut punavalkoraitainen esiliina.

Muumimamma on luonteeltaan lempeä ja kärsivällinen. Hän suuttuu harvoin mistään eikä anna suurimpienkaan katastrofien haitata itseään. Hän on hahmona hyvin perinteinen naisen roolissaan ja äidillinen muillekin kuin omalle lapselleen. Muumimamman esikuva on Tove Janssonin oma äiti, pilapiirtäjä ja kuvittaja Signe Hammarsten-Jansson (1882–1970).

Muumimamma ja Muumipappa tapasivat, kun Muumimamma oli vaarassa hukkua myrskyisenä yönä mereen, mutta Muumipappa pelasti hänet. Muumimamma on tyyni ja itsevarma, mutta menee kuitenkin aina mukaan perheensä hullutuksiin. Muumimamma toimii vastakohtana ja rauhallisena hahmona Muumipapan mahtipontisuudelle.

## Muumimamma ''Muumilaakson tarinoissa''
Televisiosarjassa *[[Muumilaakson tarinoita]]* Muumimamma on väriltään vaaleankeltainen ja hänellä on vihreät silmät. Sarjassa hän käyttää aina esiliinaa, paitsi nukkuessaan. Hän ei koskaan kiellä Muumipeikolta tai tämän ystäviltä mitään, paitsi aseiden käytön jaksossa “Feeniks-lintu” ja kerran Pikku Myytä pyydystämästä lintuja jaksossa “Tuoli”. Lisäksi hän vihastui, kun lapset ottivat maksua vastaan Muumipeikon kultaisen hännän näyttämisestä jaksossa “Muumipeikko ja kultainen häntä”.

Televisiosarjassa Muumimamma ei vuole kaarnalaivoja niin kuin Janssonin kirjoissa, vaan omistautuu kokonaan kotitöille. Tosin jaksossa “Taikurin taika” mainitaan Muumimamman käsilaukussa olevan myös taskuveitsi kaarnalaivojen vuolemista varten.

Muumimamma esiintyy lähes kaikissa sarjan jaksoissa. Ne jaksot, joissa hän ei esiinny, ovat “Keskitalven kokko” ja “Aikakoneella renessanssiin”. Muumimamma ei puhu lainkaan jaksossa “Muumipeikko ja linnut”. Jaksossa “Talven vieraita” hänet nähdään vain muutaman sekunnin ajan Muumipapan kanssa nukkumassa talviunta ja heistä nähdään vain päät. Jaksossa “Muumipeikon ja Pikku Myyn talvinen seikkailu” Muumimamma vain mumisee sanattomasti Muumipeikon yrittäessä herättää häntä talviunesta.

## Muumimamman suomenkieliset ääninäyttelijät

## Muumimamman näyttelijät

## Lähteet
Long Now Foundation

**Long Now Foundation** on vuonna 1996 perustettu säätiö, joka pyrkii edistämään ja ylläpitämään pitkän tähtäimen ajattelua ja hankkeita jotka kestävät aikaa. 

Säätiön projekteja ovat mm.
* *Clock of the Long Now* eli pitkän nykyhetken kello, jonka on tarkoitus käydä 10&nbsp;000 vuotta vähimmällä mahdollisella ihmiskäden asioihin puuttumisella. Kellon prototyyppi valmistui vuonna 1999 ja se on esillä Lontoon tiedemuseossa.
* *Rosetta-projekti*, jonka tarkoituksena on arkistoida ja säilyttää kaikki maailman uhanalaiset kielet. Projektin nimi tulee Rosettan kivestä.
* *Long Bets* -nettisivu, jossa voi lyödä vetoa tulevaisuuden tapahtumista.
* *Diary of the Long Now* -onlineversio päiväkirjasta, johon tehdään yksi merkintä kerran vuodessa seuraavan 10&nbsp;000 vuoden ajan.

Säätiö järjestää myös seminaareja kerran kuukaudessa San Franciscossa.

## Kello
Tietokoneinsinööri Danny Hillisin suunnitteleman kellon on määrä käydä ainakin 10 000 vuotta ilman ihmisen apua. Kellon 10 gongia soittavat uuden melodian joka päivä 10 000 vuoden ajan. Jeff Bezos on rahoittanut kellohanketta 42 miljoonalla dollarilla. 

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* The Long Now Foundation
* The Rosetta Project
* The Long Bets Foundation
* Diary of the Long Now
Stelarc

**Stelarc** (s. 19. kesäkuuta 1946), oikealta nimeltään Stelios Arcadiou, on australialainen, alun perin Kyproksella syntynyt keho- ja performanssitaiteilija, jonka teokset käsittelevät yleensä ihmisen ja koneen suhdetta sekä näiden yhdistymistä. Hän on tehnyt esityksiä ympäri maailmaa 1960-luvulta lähtien, käyttäen niissä muun muassa lääketieteellisiä instrumentteja, robotiikkaa, mekaanisia proteeseja ja virtuaalitodellisuutta.

## Aiheesta muualla

* Virallinen kotisivu
Tulimyrsky

**Tulimyrsky** on ilmiö, jossa monet tulipalot laajalla alueella yhdistyvät valtavaksi roihuksi. Näin tapahtuu, koska suuri tulipalo synnyttää pyörteisen nousevan ilmapatsaan ja nouseva ilmapatsas imee ilmaa sisäänsä myrskyn nopeudella. 

## Tulimyrskyn syntyminen
Kun jokin alue alkaa palaa, sen ympärille syntyy tulen lämmittämä kuuma "ilmakupla" jossa on runsaasti kaasumaisia palamistuotteita ja joka alkaa nousta ylöspäin. Kun ilmakupla nousee, tilalle virtaa ympäristöstä viileämpää ilmaa, joka myös tuo palamiseen tarvittavaa happea. Liekin lämpötila voi nousta jopa 2&nbsp;000 asteeseen.

Myrskystä lähtee maan pintaa pitkin vaeltamaan nopeita ilmapyörteitä, "tulitornadoita". Tulimyrsky on voimakkain tulirintamassa, joka etenee alkuperäisestä palopaikasta. Voimakas kuumuus kuivattaa ennen tulen saapumista materiaaleja helposti syttyviksi, ja irrottaa materiaaleista palavia kaasuja. Australiassa eukalyptuspuut ja muut puut varastoivat öljyä kuivuuden takia, ja palavat helposti. Myös jotkin muut kasvit erittävät kuumetessaan helposti syttyviä kaasuja.

## Tulimyrsky sodankäynnissä

Tulimyrsky on yleensä metsäpalon aiheuttama ilmiö, mutta myös ihminen voi saada tulimyrskyn aikaiseksi esimerkiksi räjähteillä. Hampurin pommitus toisessa maailmansodassa synnytti valtavan tulimyrskyn: tuli levisi nopeasti ja siihen päin puhaltava myrskynomainen tuuli imi ihmisiä palavaan pätsiin, joka muistutti sulatusuunia. Myös Dresdeniä, Tokiota ja Kasselia pommitettiin palopommeilla, ja tulimyrskyt syttyivät, samoin kuin Darmstadtissa ja Stuttgartissa.

Toisessa maailmansodassa talot pommitettiin ensin hajalle, ja sitten pudotettiin palopommeja, joilla paljastunut puutavara syttyi. Tämän jälkeen pommitettiin vielä alueita palomiesten toiminnan estämiseksi. Palopommeissa käytettiin toisen maailmansodan alussa fosforia, myöhemmin napalmia.

Jos ydinase räjäytetään kaupungin yllä, sen lämpösäteily voi synnyttää tulimyrskyn. Hiroshimassa ja Nagasakissa tulipalot aiheuttivat huomattavia tuhoja. Kun yksi noin 13 kilotonnin ydinase  pudotettiin Hiroshimaan, yli 10&nbsp;km2 kokoinen alue kaupungista tuhoutui tulimyrskyssä ja noin 65&nbsp;000 rakennusta tuhoutui tai vaurioitui.

## Lähteet
Elisha Cuthbert

**Elisha Ann Cuthbert** (s. 30. marraskuuta 1982 Calgary, Alberta, Kanada) on kanadalainen televisio- ja elokuvanäyttelijä. Hänen tunnetuin roolinsa on televisiosarjassa *[[24 (televisiosarja)|24]]*, jossa hän esittää päähenkilön tytärtä Kim Baueria. Roolin avulla Cuthbert löi itsensä läpi Hollywoodissa.

## Filmografia
Veroäyri

**Veroäyri** on Suomen kunnallisverotuksessa aikaisemmin käytetty verotettavan tulon yksikkö. Verotettavat tulot laskettiin vero­äyreinä siten, että yhden markan tulo vastasi yhtä vero­äyriä.. *Veroäyrin hinta* osoitti, kuinka paljon kunnallis­veroa oli maksettava kutakin vero­äyriä kohti, ja se ilmoitettiin penneinä.  Ennen vuoden 1963 rahan­uudistusta yksi vero­äyri vastasi 100 markan (vanhan markan) tuloa, ja vero­äyrin hinta ilmoitettiin markkoina.  Vaikka veroäyrin hinta siis ilmoitettiin markkoina tai myöhemmin penneinä, se tarkoitti itse asiassa prosenttilukua, jonka mukainen osuus tuloista meni kunnallis­veroon.

Nykyisessä, vuonna 1995 vahvistetussa kunta­laissa ei enää käytetä termiä vero­äyri, vaan sen sijasta puhutaan kunnallis­vero­prosentista. Lopullisesti käsite vero­äyri poistettiin lain­säädännöstä, kun vero­lakeja vuoden 2002 alussa uudistettiin euroon siirtymisen vuoksi. 

## Lähteet
Meritorni

**Meritorni** on 70 metrin korkuinen, 22-kerroksinen tornitalo, joka sijaitsee aivan merenrannassa Espoon Kivenlahdessa. Rakennus valmistui marraskuussa 1999 ja oli Suomen korkein asuinrakennus aina vuoteen 2006 saakka, jolloin Vuosaaren tornitalo Cirrus valmistui.

Nykyään Meritorni on Suomen kuudenneksi korkein asuinrakennus ja Espoon viidenneksi korkein rakennus Fortumin ja Koneen toimitalojen, asuintorni Niittyhuipun ja Leppävaaran Panorama Towerin jälkeen.  

Meritornin rakentamisprosessi oli varsin pitkä ja vaiheikas. Sille annettiin rakennuslupa jo vuoden 1984 syksyllä, ja perustustyöt aloitettiin kesällä 1989. Lopullinen sopimus toteutuksesta solmittiin vasta maaliskuussa 1998 ja rakennustyöt aloitettiin heti keväällä 1998. Meritornin on suunnitellut arkkitehti Juha Mutanen, luonnosvaiheen suunnittelu on arkkitehti Simo Järvisen. 

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Emporis - Meritorni
*Elevaattorit.org - Meritorni
Pentti Kaskipuro

**Pentti Ensio Kaskipuro** (vuoteen 1935 **Krut**; 10. lokakuuta 1930 Helsinki – 4. syyskuuta 2010 Kauniainen) oli suomalainen taidegraafikko. Hänen kuivaneula- ja akvatintatöidensä aiheet ovat usein peräisin keittiöstä: lanttuja, sipuleita, leipiä, makkaraa. Sommittelu on rauhallisen tasapainoinen, valon käyttö juhlallista. Kohde – rupsahtanut lanttu, poltettu tulitikku – muuttuu arkitodellisuutta suuremmaksi. 

## Elämäkerta
Kaskipuro syntyi työläiskotiin ja vietti useita vuosia sotalapsena Ruotsissa. Siellä hän kiinnostui kuvataiteesta. Häntä ei kuitenkaan hyväksytty Taideteolliseen oppilaitokseen, joten hän alkoi opetella taidegrafiikan tekemistä päivätyön ohella omin päin ja professori Aukusti Tuhkan yksityisoppilaana. Ensimmäisen kerran hänen töitään oli esillä vuonna 1953. Alkuajan töiden aiheet olivat kaupunkinäkymiä ja työläiskuvia. Informalismi alkoi näkyä hänen töissään 1960-luvulla. Hän sai valtion taidekilpailun ensimmäisen palkinnon 1964. Sen jälkeen toimi grafiikan opettajana Taideteollisessa korkeakoulussa vuosina 1965–1974 ja taiteilijaprofessorina vuosina 1974–1979.

Kaskipuro palkittiin Pro Finlandia -mitalilla vuonna 1971. Hänet palkittiin myös ruotsalaisella Prinssi Eugenin mitalilla vuonna 1974. Helsingin Juhlaviikkojen Vuoden taiteilija hän oli vuonna 1979. Hän sai ansioituneelle vantaalaiselle taiteilijalle myönnettävän Vantaan kulttuuripalkinnon vuonna 1979 ja professorin arvonimen vuonna 1980. Opettajantyöstään Pentti Kaskipuro sai Suomen Kulttuurirahaston 30&nbsp;000 markan tunnustuspalkinnon, perusteluna "olennaisen pelkistävä taide ja omintakeisuuteen rohkaiseva opettajantyö" vuonna 1983. Kuvataiteen valtionpalkinto hänelle myönnettiin 1991.

Monet taidegraafikot kuten Outi Heiskanen ovat olleet Kaskipuron eli *Mestari K*:n oppilaita. Kaskipuron töitä on esimerkiksi Dresdenin Kupferstichkabinettissa, New Yorkin MoMassa ja Washingtonin Kongressin kirjastossa.

Kaskipuro kuoli syyskuussa 2010 usean keuhkokuumeen jälkeen Kaunialan Sairaalassa Espoossa. Kaskipurolle myönnettiin 2011 Hietaniemen hautausmaan Taiteilijainmäen viimeinen hauta.

Vantaan kaupungintalon siipirakennuksessa Tikkurilassa toimivan Galleria K:n K viittaa graafikko Kaskipuroon. Galleria on Vantaan taidemuseon ja Vantaan taiteilijaseuran ylläpitämä ja esittelee toisinaan Vantaan taidemuseon laajaa Pentti Kaskipuron töiden kokoelmaa.

## Lähteet

## Kirjallisuutta
* 
* 

## Aiheesta muualla
* Mallander, J. O.: Pentti Kaskipuron muistokirjoitus ''Helsingin Sanomissa''. Viitattu 4.11.2019.
* 
*
Vapaamuurarin hauta (Helsinki)

**Vapaamuurarin hauta** on Helsingin Kaisaniemen puistossa sijaitseva yksinäinen nimetön hautakivi, joka on peräisin 1700-luvun lopulta. Hauta sijaitsee nykyisen Kaisaniemen urheilukentän koilliskulman tuntumassa Kasvitieteellisen puutarhan ympärysaidan vieressä olevan kummun laella. 

Hautakivessä ei ole vainajan nimeä vaan salaperäinen ruotsinkielinen kirjoitus: ”Lika godt / om verlden vet hvem här hvilar / alt nog / Gud käńer hvad Han gjort / och / Uſlingen välſignar / HANS minne”. (”Yhdentekevää, tietääkö maailma, kuka tässä lepää. Joka tapauksessa Jumala tuntee hänen tekonsa ja kurja siunaa hänen muistoaan.”) Hautaa ympäröi matala takorautainen aita, jota koristavat vapaamuurarien symboli (harppi ja suorakulma) sekä tykistön tunnukset (palavat pommit). Vapaamuurarin hauta on Helsingin vanhin julkinen muistomerkki.

Haudassa lepää tykistön majuri Fredrik Granatenhjelm (1708–1784), joka oli toivonut saada tulla haudatuksi juuri tälle paikalle, koska siinä hänen oli tapana levätä päiväkävelyllään silloisessa Edbomin puutarhassa. Granatenhjelmin on oletettu kuuluneen vapaamuurareihin ja osallistuneen järjestön hyväntekeväisyystoimintaan,  mutta mahdollisesti hän ei eläessään kuulunut mihinkään seuraan, vaikka kuoltuaan saikin arvostusta monessa. Valhalla-seuran jäsenet kantoivat hänen arkkunsa hautaan ja olivat olleet aloitteentekijöinä, että kuningas Kustaa III oli Parolan joukkojentarkastuksensa yhteydessä antanut erivapauden haudata Granatenhjelm hautausmaan ulkopuolelle; ja myös Valhalla-seura postuumisti korotti Granatenhjelmin kunniajäsenekseen. Muistomerkin pystytti eversti Lars Johan Jägerhorn af Storby (1752–1817), joka oli vapaamuurari, kun toiveet patsaan pystyttämisestä olivat hiipuneet.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Vapaamuurarin hauta Helsingin taidemuseon sivulla
Liskolintu

**Liskolinnut** eli **alkulinnut** ovat sukupuuttoon kuolleita Avialae-kladiin kuuluvia hampaallisia lintuja tai lintujen lähisukulaisia, jotka elivät jura- ja liitukaudella. Ensimmäinen ja tunnetuin liskolintu on *[[Archaeopteryx]]*. Osalla liskolinnuista oli kynnet siivissään. Liskolinnut kehittyivät myöhäisjurakaudella dinosauruksista. Liskolintujen lisäksi myös monilla muilla dinosauruksilla, erityisesti coelurosaureilla, tiedetään nykyisin olleen höyhenpeite, mikä tarkoittaa, että dinosauruksen kehittyminen linnuksi on ollut pitkä ja vähittäinen prosessi.


Tiedosto:Sinornithosaurus IVPP V12811.jpg|*[[Sinornithosaurus millenii]]* -fossiili, jossa oli ensimmäiset todisteet dromaeosaurien höyhenistä. 
Tiedosto:Caudipteryx fossil.jpg|*[[Caudipteryx]]*-fossiilin valos, jossa on painumia sulista ja mahan sisällöstä. 


## Katso myös
* Archaeopteryx
* Maniraptora
* Avialae
* Linnut
* Höyhen

## Lähteet

 

## Aiheesta muualla
* 
* 
*
Thubten Gyatso

**Thubten Gyatso** (; 12. helmikuuta 1876 Ü-Tsang, Tiibet – 17. joulukuuta 1933 Lhasa, Tiibet) oli 13. dalai-lama, Tiibetin buddhalaisuuden johtohahmo ja Tiibetin hallitsija. Hän oli älykäs uudistaja, joka osoittautui taitavaksi poliitikoksi Tiibetin jouduttua Venäjän, Kiinan ja Britannian kiistakapulaksi. Hän oli myös vastuussa luostarien kurin palauttamisesta.

Vuonna 1908 dalai-lama tapasi tutkimus- ja tiedustelumatkalla olleen Carl Gustaf Emil Mannerheimin, joka oli vasta kolmas länsimaalainen, jolle annettiin lupa tavata dalai-lama. Tapaamisen päätteeksi Mannerheim lahjoitti dalai-lamalle pistoolinsa.

Dalai-lama osoitti kiinnostusta ulkomaailmaan ja otti käyttöön sähkön, puhelimen ja Tiibetin ensimmäisen auton. Tiibet julistautui itsenäiseksi Kiinasta vuonna 1912, maa sai uuden postilaitoksen ja oman setelirahan. Dalai-lama pyrki myös muun muassa kehittämään maalle tehokkaan armeijan, mutta konservatiivinen ylhäispapisto pelkäsi etujensa puolesta ja vastusti uudistuksia. 

## Lähteet
Matriarkaatti

**Matriarkaatti** eli äidinvalta on järjestelmä, jossa sukua tai yhteisöä johtaa matriarkka eli vanha äiti.

1800-luvulla syntyi Charles Darwinin evoluutioteorian innoittamana kulttuurievoluution teoria, jossa esitettiin, että ihmisten yhteiskuntarakenteet kehittyivät vaiheittain niin, että eläimellistä sukupuolista promiskuiteettia seurasi ensin matriarkaatti, jota seurasi patriarkaatti. Nykytutkijoiden mukaan matriarkaalisia yhteiskuntia ei tällaisessa evolutiivisessa mielessä ole koskaan ollut.

Matriarkaalisen esihistorian myytin mukaan ihmisyhteisöt olivat alun perin matriarkaalisia, kunnes joskus vuonna 3000 eaa. valta siirtyi miesten hallitsemalle patriarkaatille. Myytti on tunnettu jo antiikin Kreikan ajoista. Suosituksi se nousi 1900-luvun lopun feministisessä liikkeessä.

Nykyisessä feministisessä ajattelussa matriarkaatilla voidaan tarkoittaa myös yhteisöä, jossa äidit ja muut yhteisön vanhemmat naiset ovat kulttuurisesti merkittäviä mutta eivät virallisesti hallitse toisia yhteisön jäseniä.

Joitain nykyajan matriarkaalisia etnisiä ryhmiä tai yhteisöjä ovat Kiinan mosuot, Indonesian minangkabaut, Costa Rican bribrit, Kenian Umojan kylä ja Alabaman Alapinen kylä.

Eläinmaailmassa matriarkaalisia yhteisöjä on esimerkiksi norsuilla ja bonoboilla.

## Katso myös
* Matrilineaarisuus
*Gylania

## Lähteet