open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Vääpeli

**Vääpeli** (lyhenne **vääp.**; ruots. *fältväbel*) on Suomen puolustusvoimissa käytössä oleva aliupseerien sotilasarvo. Merivoimissa vastaava arvo on **pursimies**.

Vääpelin arvomerkissä on yksi paksu arvomerkkikulma. Vääpelistä alempi arvo on ylikersantti ja ylempi ylivääpeli.

Itsenäistymisen jälkeen vääpeli oli Suomen puolustusvoimien ylin aliupseeriarvo lukuun ottamatta eräitä aselajeja, ja vielä sotien jälkeisenä aikana se jäi useimpien aliupseerien ylimmäksi sotilasarvoksi. 

Vääpelit toimivat joukkueenjohtajina, saapumiserän johtajina, koulutusupseereina, erikoismestareina tai perusyksikön vääpeleinä.

## Yksikön vääpeli / yksikköupseeri

Puolustusvoimien virkarakenteen muutoksen seurauksena perusyksikön vääpelin vakanssi on ollut myös sotilasarvosta riippumaton tehtävien kokonaisuus, jonka hoitajana on voinut toimia esimerkiksi ylikersantti tai yliluutnantti. Vääpeli on muun muassa vastannut muonituksesta ja muusta huollosta ja on voinut toimia myös yksikkönsä muiden aliupseerien vanhimpana. Sotilasslangissa vääpeli on *komppanian äiti*. Vuosina 2002–2009 tehtävänimike oli virallisesti yksikköupseeri, vrt. engl. ”quartermaster”. Heinäkuussa 2009 voimaan astuneen Yleisen palvelusohjesäännön mukaan vanha nimike on palautettu. 

## Muut vääpelin / pursimiehen tehtävät
Laivastossa aluksen pursimies on miehistön ja alipäällystön esimies, ja hän vastaa aluksen muonituksesta, varustuksesta ja huollosta. 

Päällystöopistosta toimiupseerit valmistuivat 1990-luvun alkuun saakka vääpelin arvoon.

Vapaaehtoisen maanpuolustuksen järjestöistä Reserviläisliittoon kuuluva Vääpelikilta ry kouluttaa huollon alan reserviläisiä.

## Arvomerkit


Kuva:Vääpeli kauluslaatta.svg|Suomen puolustusvoimien vääpelin kauluslaatta
Kuva:Vääpeli hihalaatta.svg|Suomen puolustusvoimien vääpelin hihalaatta


## Lähteet
Yleisurheilun Euroopan-mestaruuskilpailut

**Yleisurheilun Euroopan-mestaruuskilpailut** järjestetään kahden vuoden välein. Järjestävänä organisaationa toimii Euroopan yleisurheiluliitto EAA. Ensimmäiset EM-kilpailut käytiin Torinossa vuonna 1934. Naiset kilpailivat Euroopan-mestaruuksista ensimmäisen kerran Wienissä vuonna 1938. Toisen maailmansodan takia kisat jäivät pitämättä 1942.

Vuodesta 2010 lähtien EM-kilpailut järjestetään kahden vuoden välein. Kahden vuoden välein järjestettäviä kisoja kokeiltiin ensimmäisen kerran 1960- ja 1970-lukujen vaihteessa mutta muutoin Euroopan-mestaruuksista on aiemmin kilpailtu neljän vuoden välein, paitsi kolmen vuoden väliajoin 1966-1969 ja 1971-1974. Ensimmäiset samana kesänä olympiakisojen kanssa järjestetyt EM-kilpailut käytiin Helsingissä kesä-heinäkuussa 2012. Kilpakävely ei kuulu ohjelmaan ja maratonin tilalla on puolimaraton, kun myöhemmin samana kesänä on olympiakisat.

## Mitalitaulukko: EM-kisat 1934–2022

## Kilpailupaikat

## Katso myös
* Luettelo yleisurheilun Euroopan-mestaruuskilpailujen ennätyksistä

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Yleisurheilun EM-historiaa Elävä arkisto, Yleisradio
Yleisurheilun maailmanmestaruuskilpailut 1983

**Vuoden 1983 yleisurheilun maailmanmestaruuskilpailut** olivat ensimmäiset yleisurheilun maailmanmestaruuskilpailut. Ne järjestettiin Helsingissä, Suomessa 7.–14. elokuuta. Kisojen maskotti oli Lasse-jänis, joka oli saanut nimensä Lasse Virénin mukaan. Kisojen järjestelytoimikunnan puheenjohtajana toimi Carl-Olaf Homén, pääsihteerinä Lauri Tarasti, talouspäällikkönä Hannu Lehtisalo, kisasihteerinä Pirkko Hannula ja tiedotuspäällikkönä Matti Salmenkylä. 

Kisat myönnettiin Helsingille Pariisissa 10. maaliskuuta 1980. Äänestyksessä vastaehdokkaana oli Stuttgart. Kisoista tuli vuoden 1983 suurin urheilukilpailu. Ne tekivät uuden ennätyksen osallistuvien maiden määrässä: kilpailuihin osallistui yhteensä 153 maata ja urheilijoita oli mukana 1&nbsp;355.

Suomi sai yhden mitalin jokaista väriä, huippuna Tiina Lillakin keihäskulta. Arto Bryggare otti hopeaa 110 metrin aidoissa ja Martti Vainio pronssia 5&nbsp;000 metrin juoksussa. Kisojen hahmo oli Carl Lewis, joka saavutti kolme kultaa. Jarmila Kratochvílová ja Mary Decker voittivat kaksi kultamitalia.

## Mitalistit
### Miehet

 Juoksivat alku- tai välierissä.

### Naiset

 Juoksivat alkuerissä.

## Mitalitaulukko

## Katso myös
* Suomi yleisurheilun maailmanmestaruuskilpailuissa 1983

## Lähteet
* Tulokset kansainvälisen yleisurheiluliiton sivulla 

### Viitteet

## Aiheesta muualla

* YLE Elävä arkisto: Yleisurheilun MM-kisat Helsingissä 1983
Yleisurheilun maailmanmestaruuskilpailut 1987

**Vuoden [[1987]] [[Yleisurheilun maailmanmestaruuskilpailut|yleisurheilun MM-kisat]]** pidettiin Roomassa, Italiassa 28. elokuuta – 6. syyskuuta. Kisoissa oli 1&nbsp;451 urheilijaa 159 maasta.

## Mitalistit
### Miehet

 Juoksivat alku- tai välierissä.

### Naiset

 Juoksivat alkuerissä.

## Mitalitaulukko

## Katso myös
* Suomi yleisurheilun maailmanmestaruuskilpailuissa 1987

## Lähteet
* Tulokset IAAF:n sivulla

### Viitteet

## Aiheesta muualla

* YLE Elävä arkisto: Yleisurheilun MM-kisat Roomassa 1987
Yleisurheilun maailmanmestaruuskilpailut 1991

**Vuoden [[1991]] [[Yleisurheilun maailmanmestaruuskilpailut|yleisurheilun MM-kilpailut]]** pidettiin Tokiossa, Japanissa 23. elokuuta – 1. syyskuuta. Kisoissa oli 1&nbsp;517 urheilijaa 167 maasta.

## Kilpailujen huippuhetket
* Miesten 100 metrin juoksun finaalissa ennätykselliset 6 miestä juoksi alle 10 sekunnin. Pekingin olympialaisissa 2008 kymmenen sekunnin alittajia oli myös kuusi.
* Mike Powell rikkoi pituushypyssä lähes 23 vuotta vanhan Bob Beamonin maailmanennätyksen tuloksellaan 8,95 metriä. Powellin tulos on yhä voimassa oleva maailmanennätys.

## Mitalistit
### Miehet

### Naiset

## Mitalitaulukko

## Lähteet
* Tulokset IAAF:n sivulla 

### Viitteet

## Aiheesta muualla
*YLE Elävä arkisto: Yleisurheilun MM-kisat Tokiossa 1991
Jöns Jacob Berzelius

**Jöns Jacob Berzelius** () oli ruotsalainen kemisti, jonka tutkimukset rikastuttivat miltei kaikkia silloisia kemian aloja. Hän otti käyttöön kemialliset merkit ja reaktioyhtälöt. Hän löysi ja valmisti useita alkuaineita.

Berzelius opiskeli ensin lääketiedettä mutta kiinnostui myöhemmin kemiasta. Berzelius on yksi modernin kemian isistä ja yksi ensimmäisiä, joka kannatti John Daltonin atomiteoriaa. Hän myös otti käyttöön nykyisinkin käytetyt alkuaineiden kemialliset merkit ja yhdisteiden kemiallisten kaavojen merkitsemistavan vain hieman nykyisestä poikkeavassa muodossa.

Berzelius mittasi hämmästyttävän tarkasti yli 2&nbsp;000 aineen atomi- ja molekyylipainot. Berzelius löysi alkuaineista piin, seleenin, toriumin, ja ceriumin.

Hän löysi proteiinit vuonna 1838 yhdessä Gerardus Johannes Mulderin kanssa ja antoi niille nimen. Hänen pääteoksensa *Lärobok i kemi* (1808–1830) käännettiin useille kielille. Berzelius uudisti myös mineralogisen tutkimuksen ja laski perustan fysiologiselle kemialle.

Tukholmaan avattiin vuonna 1853 hänen nimeään kantava puisto, *[[Berzelii park]]*. Berzelius aateloitiin 1818 ja korotettiin vapaaherraksi vuonna 1835. Hänen mukaansa on nimetty Ruotsin lääkäriseuran vuodesta 1901 lähtien jakama Berzelius-mitali.

## Lähteet

## Kirjallisuutta
* 
* 
* 

## Aiheesta muualla

* Jöns Jacob Berzelius hakuteoksessa *Svenskt biografiskt lexikon*.
Yleisurheilun maailmanmestaruuskilpailut 1997

**Vuoden [[1997]] [[Yleisurheilun maailmanmestaruuskilpailut|yleisurheilun MM-kisat]]** pidettiin Ateenassa, Kreikassa 1.–10. elokuuta 1997. Kisoissa oli 1882 urheilijaa 198 maasta.

## Mitalistit
### Miehet

### Naiset

## Mitalitaulukko

## Katso myös
*Suomi yleisurheilun maailmanmestaruuskilpailuissa 1997

## Lähteet
* Tulokset IAAF:n sivulla 

### Viitteet

## Aiheesta muualla

* YLE Elävä arkisto: Yleisurheilun MM-kisat Ateenassa 1997
Yleisurheilun maailmanmestaruuskilpailut 1995

**Vuoden [[1995]] [[Yleisurheilun maailmanmestaruuskilpailut|yleisurheilun MM-kisat]]** pidettiin Göteborgissa, Ruotsissa 5.–13. elokuuta 1995. Kisoissa oli 1804 urheilijaa 191 maasta. Kisojen isäntämaa Ruotsi ei saanut yhtään mitalia.

## Kilpailujen huippuhetket
* Jonathan Edwards ylitti kolmiloikassa 18 metrin rajan sallituissa olosuhteissa kaikkien aikojen ensimmäisenä hyppääjänä. Hän teki maailmanennätyksen 18,16 ja paransi sitä 18,29:ään. Jälkimmäinen on voimassa oleva maailmanennätys.

## Mitalistit
### Miehet

### Naiset

## Mitalitaulukko

## Lähteet
* Tulokset IAAF:n sivulla 

### Viitteet

## Aiheesta muualla

*YLE Elävä arkisto: Yleisurheilun MM-kisat Göteborgissa 1995
Yleisurheilun maailmanmestaruuskilpailut 2001

**Vuoden 2001 yleisurheilun maailmanmestaruuskilpailut** pidettiin Edmontonissa, Kanadassa 3.–12. elokuuta 2001. Kisoissa oli 1&nbsp;677 urheilijaa 189 maasta. 

## Mitalistit
### Miehet

### Naiset

## Mitalitaulukko

## Lyhenteet
*CR: Kilpailujen ennätys
*NR: Maan ennätys
*AR: Maanosan ennätys

## Lähteet
* Tulokset IAAF:n sivulla

### Viitteet

## Aiheesta muualla
* IAAF:n kisasivut
* YLE Elävä arkisto: Yleisurheilun MM-kisat Edmontonissa 2001
Yleisurheilun maailmanmestaruuskilpailut 1999

**Vuoden 1999 yleisurheilun maailmanmestaruuskilpailut** pidettiin Sevillassa, Espanjassa 20. – 29. elokuuta 1999. Kisoissa oli 1821 urheilijaa 201 maasta.

## Mitalistit
### Miehet

### Naiset

## Mitalitaulukko

## Lähteet
* Tulokset IAAF:n sivulla

### Viitteet

## Aiheesta muualla
* YLE Elävä arkisto: Yleisurheilun MM-kisat Sevillassa 1999
Yleisurheilun maailmanmestaruuskilpailut 2003

**Vuoden 2003 yleisurheilun maailman&shy;mestaruus&shy;kilpailut** olivat yhdeksännet IAAF:n järjestämät yleisurheilun täyden ohjelman maailmanmestaruuskilpailut. Ne pidettiin Pariisissa, Ranskassa 22.–31. elokuuta 2003. Kisoissa oli 1679 urheilijaa 198 maasta. Kisat olivat myös ensimmäiset missä Suomi ei saavuttanut yhtään mitalia.

## Miehet
### Juoksu- ja kävelylajit

### Kenttälajit

## Naiset
### Juoksu- ja kävelylajit

### Kenttälajit

## Mitalitaulukko

## Lähteet
* Tulokset IAAF:n sivulla

### Viitteet

## Aiheesta muualla

* IAAF:n kisasivut
* YLE Elävä arkisto: Yleisurheilun MM-kisat Pariisissa 2003
Y10K

**Y10K** (< engl. "*year 10 [[kilo]]*") on joukko Y2K-ongelmien kaltaisia tietoteknisiä ongelmia, jotka koskevat viisinumeroisia vuosilukuja. Vuoteen 9999 saakka vuosiluku voidaan ilmoittaa neljällä numerolla. Vuosi 10000 vaatii kuitenkin jo viisi numeroa, ja jos tuolloin tietokoneissa (tai muissa vastaavissa järjestelmissä) vuosiluku esitetään yhä neljällä luvulla, kalenteri siirtyy esittämään vuotta 0.

On erittäin epätodennäköistä, että nykyaikana käytössä olevia järjestelmiä käytettäisiin vuonna 10000, eikä silloin välttämättä ole edes käytössä gregoriaanista kalenteria. Y10K aiheuttaa kuitenkin jo nykyisinkin pieniä ongelmia tietyissä ohjelmistoissa.

## Lähteet
Macbeth (Skotlanti)

**Macbeth** (noin 1005 – 15. elokuuta 1057) oli Skotlannin kuningas. Hän anasti vallan serkultaan Duncan I:ltä vuonna 1040. Macbethin suhde Skotlannin kuninkaisiin tunnetaan huonosti, mutta hänen vaimonsa Gruochin (eli Lady Macbethin) isoisä oli Skotlannin kuningas Kenneth III. Duncanin poika Malcolm Canmore ryhtyi vuonna 1054 tavoittelemaan kruunua, ja Macbeth kaatui taistelussa tämän joukkoja vastaan vuonna 1057. Valtaistuimelle nousi Macbethin poikapuoli Lulach.

Macbeth on William Shakespearen näytelmän *[[Macbeth]]* nimihenkilö. Näytelmän pohjalta on tehty lukuisia teoksia. Näytelmä ei kuitenkaan ole historiallisesti totuudenmukainen kuvaus Macbethistä. Sen tapahtumat sijoittuvat yhden vuoden jaksolle kun todellisuudessa Macbeth hallitsi 17 vuotta. Shakespeare on myös vaihtanut tapahtumapaikkoja Elginistä Birnham Hillille ja Lumphananista Dunsinaneen. 

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Yleisurheilun Euroopan-mestaruuskilpailut 1934

**Yleisurheilun Euroopan-mestaruuskilpailut 1934** olivat ensimmäiset yleisurheilun EM-kilpailut. Ne järjestettiin 7.–9. syyskuuta Torinossa, Italiassa. Kisapaikkana oli Stadio Mussolini. Kilpailuihin otti osaa 23 maata ja 226 urheilijaa. Kisoihin osallistuivat vain miehet, naiset kilpailivat omissa maailmankisoissaan. Kisat avasi IAAF:n silloinen puheenjohtaja, ruotsalainen J. Sigfrid Edström.

## Tulokset

### 100 m

### 200 m

### 400 m

### 800 m

### 1 500 m

### 5 000 m

### 10 000 m

### Maraton

### 50 km kävely

### 110 m aidat

### 400 m aidat

### 4 x 100 m viesti

### 4 x 400 m viesti

### Korkeushyppy

### Seiväshyppy

### Pituushyppy

### Kolmiloikka

### Kuulantyöntö

### Kiekonheitto

### Moukarinheitto

### Keihäänheitto

### Kymmenottelu

## Kisojen mitalitaulukko

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Yleisurheilun Euroopan-mestaruuskilpailut 1938

**Yleisurheilun Euroopan-mestaruuskilpailut 1938** järjestettiin erikseen miehille ja naisille.

Miesten yleisurheilun EM-kisat pidettiin Pariisissa, Ranskassa 3.–5. syyskuuta. Kisoihin osallistui 23 maata ja 272 urheilijaa. Kisat avasi Ranskan opetusministeri G. N. Zay.

Naisten yleisurheilun EM-kisat pidettiin 17.–18. syyskuuta Wienissä, joka oli tuolloin osa Saksaa. Kisoihin osallistui 14 maata ja 80 urheilijaa.

## Tulokset

### Miehet

#### 100 m

#### 200 m

#### 400 m

#### 800 m

#### 1 500 m

#### 5 000 m

#### 10 000 m

#### Maraton

#### 50 km kävely

#### 110 m aidat

#### 400 m aidat

#### 3 000 m esteet

#### 4 x 100 m viesti

#### 4 x 400 m viesti

#### Korkeushyppy

#### Seiväshyppy

#### Pituushyppy

#### Kolmiloikka

#### Kuulantyöntö

#### Kiekonheitto

#### Moukarinheitto

#### Keihäänheitto

#### Kymmenottelu

### Naiset

#### 100 m

#### 200 m

#### 80 m aidat

#### 4 x 100 m viesti

#### Korkeushyppy

Kilpailun voittaja Dora Ratjen (170 WR) hylättiin myöhemmin koska hän paljastui Hermann-nimiseksi mieheksi. 

#### Pituushyppy

#### Kuulantyöntö

#### Kiekonheitto

#### Keihäänheitto

## Kisojen mitalitaulukko

## Suomalaisten voittamat mitalit

### Kultaa

* Taisto Mäki, 5 000 metriä
* Ilmari Salminen, 10 000 metriä
* Väinö Muinonen, maraton
* Onni Rajasaari, kolmiloikka
* Matti Järvinen, keihäänheitto

### Hopeaa

* Kalevi Kotkas, korkeushyppy
* Jouko Norén, kolmiloikka
* Yrjö Nikkanen, keihäänheitto

### Pronssia

* Alf Lindblad, 3000 m esteet
* Kauko Pekuri, 5 000 metriä
* Lauri Kalima, korkeushyppy

## Lyhenteet

* WR: Maailmanennätys
* ER: Euroopanennätys
* CR: Kilpailujen ennätys

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Underwater Sleeping Society

**Underwater Sleeping Society** on helsinkiläinen indie rock/pop-yhtye, joka yhdistelee musiikissaan ajattomia popmelodioita ja tummasävyisiä tunnelmia. Kriitikot ovat verranneet bändiä mm. seuraaviin yhtyeisiin: The National, Radiohead, Jeff Buckley, Mew, The Cure, Joy Division. 

Alun perin Riihimäellä vuonna 1999 perustetun yhtyeen kokoonpano vakiintui puhallintaiteilija/mini-moog-mies Matti Olavi Töylin liityttyä yhtyeeseen syksyllä 2004. Indieyleisön tietoisuuteen Underwater Sleeping Society (tunnetaan myös lyhenteellä UwSSoc) nousi joulukuussa 2004 ilmestyneellä esikoispitkäsoitollaan Future On A Plate, joka keräsi ylistäviä arvioita eri suomalaismedioissa.
  

Orkesterin toinen pitkäsoitto All Other Lights Go Out ilmestyi 31. tammikuuta 2007 ja debytoi Suomen virallisella listalla sijalla 13. Pääasiassa Hästholmenin huvilassa Itä-Helsingissä äänitetyn levyn tuottamisesta vastasi Underwater Sleeping Society yhdessä Aku Rannilan ja Asko Keräsen (22-Pistepirkko) kanssa. Mukana AOLGO:n äänityksissä oli myös UwSSocin livemiksaajana tunnettu Henri "Hippo" Ohvo. Vuoden 2007 aikana bändi kiersi Suomen lisäksi Keski-Euroopassa.

Yhtyeen kolmas pitkäsoitto The Dead Vegas ilmestyy Suomessa 15.10.2008. Levy äänitettiin helmi-toukokuussa 2008 Seawolf-studiossa Suomenlinnassa Helsingissä. Levyn on miksannut Kalle Gustafsson Jerneholm, Mattias Nyberg ja Hans Olsson sekä masteroinut Fred Kevorkian. Levyn rajoitettu ensipainos on tiettävästi Suomen ensimmäinen ns. VinylDisc -julkaisu, eli CD pyörii myös vinyylisoittimessa. CD:n vinyylipuoli sisältää bonusbiisin nimeltä "Palindrome".

Yhtyeen neljäs pitkäsoitto Instrumental Health Care ilmestyi Svart-yhtiön kautta 7.10.2016.

## Diskografia

### Albumit
*Instrumental Health Care 10/2016
*The Dead Vegas            10/2008
*All Other Lights Go Out   01/2007
*Future On A Plate         12/2004

### EP:t

*Lotus                                        09/2006
*4 Sparrows                                   12/2003 
*Pinetrees                                    07/2001 

### Singlet

*Windglasswipers(Lennon's Feathers)             05/2007
*Madwheels (Radiosingle)                        01/2007 
*Silence Teaches You How To Sing(Radiosingle)   09/2006   
*Give Up/Sister/Single                          04/2000
*Only for a Minute 2022
*Cumulus 2023
*In Unison 2023

## Yhtye

* Okko Nuotio: laulu, kitara
* Tomi Tiittanen: kitara
* Jussi Hietala: basso
* Sampo Fagerlund: rummut
* Olli Waris: koskettimet
* Matti Olavi Töyli: puhaltimet, Nautilus

Ex-jäsenet:

Jesse Koskivuori: rummut (2000-2002)
Antti Kaistinen: rummut (1999-2000)

## Aiheesta muualla
* Underwater Sleeping Society kotisivut
* 
* Kool Thing indielabelin kotisivut 
* Kool Thingin blogi
* New Music Communityn kotisivut
Yleisurheilun Euroopan-mestaruuskilpailut 1946

**Vuoden 1946 yleisurheilun EM-kisat** pidettiin Oslossa, Norjassa 22.–25. elokuuta. Kisoihin otti osaa 20 maata ja 353 urheilijaa. Kisat avasi Norjan kuningas Haakon VII.

## Tulokset
### Miehet
#### 100 m








#### 200 m








#### 400 m








#### 800 m








#### 1 500 m








#### 5 000 m








#### 10 000 m








#### Maraton








#### 10 km kävely








#### 50 km kävely








#### 110 m aidat








#### 400 m aidat








#### 3 000 m esteet








#### 4 x 100 m viesti








#### 4 x 400 m viesti








#### Korkeushyppy








#### Seiväshyppy








#### Pituushyppy








#### Kolmiloikka








#### Kuulantyöntö








#### Kiekonheitto








#### Moukarinheitto








#### Keihäänheitto








#### Kymmenottelu








### Naiset
#### 100 m








#### 200 m








#### 80 m aidat








#### 4 x 100 m viesti








#### Korkeushyppy








#### Pituushyppy








#### Kuulantyöntö








#### Kiekonheitto








#### Keihäänheitto








## Kisojen mitalitaulukko

## Suomalaisten saavuttamat mitalit

### Kultaa
* Viljo Heino, 10 000 metriä
* Mikko Hietanen, maraton
* Bertel Storskrubb, 400 metrin aidat
* Valdemar Rautio, kolmiloikka

### Hopeaa
* Helge Perälä, 10 000 metriä
* Väinö Muinonen, maraton
* Yrjö Nikkanen, keihäänheitto

### Pronssia
* Väinö Suvivuo, 110 metrin aidat
* Nils Nicklén, korkeushyppy
* Yrjö Lehtilä, kuulantyöntö
* Veikko Nyqvist, kiekonheitto
* Tapio Rautavaara, keihäänheitto

## Lyhenteet
* CR: Kilpailuennätys

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Ylen Elävä arkisto: Ylen vanhin EM-selostus hehkuttaa Hellaan perintöä
Yleisurheilun Euroopan-mestaruuskilpailut 1954

**Vuoden 1954 yleisurheilun EM-kisat** pidettiin Bernissä, Sveitsissä 25.–29. elokuuta. Kisoihin otti osaa 28 maata ja 686 urheilijaa. Kisat avasi Sveitsin liittopresidentti Rodolphe Rubattel.

## Tulokset
### Miehet
#### 100 m








#### 200 m








#### 400 m








#### 800 m








#### 1 500 m








#### 5 000 m








#### 10 000 m








#### Maraton








#### 10 km kävely








#### 50 km kävely








#### 110 m aidat








#### 400 m aidat








#### 3 000 m esteet








#### 4 × 100 m viesti








#### 4 × 400 m viesti








#### Korkeushyppy








#### Seiväshyppy








#### Pituushyppy








#### Kolmiloikka








#### Kuulantyöntö








#### Kiekonheitto








#### Moukarinheitto








#### Keihäänheitto








#### Kymmenottelu








### Naiset

#### 100 m








#### 200 m








#### 800 m








#### 80 m aidat








#### 4 × 100 m viesti








#### Korkeushyppy








#### Pituushyppy








#### Kuulantyöntö








#### Kiekonheitto








#### Keihäänheitto








#### Viisiottelu








## Kisojen mitalitaulukko

## Suomalaisten saavuttamat mitalit

### Miehet

#### Kultaa

* Veikko Karvonen, maraton
* Eeles Landström, seiväshyppy

#### Hopeaa

* Voitto Hellsten, 400 metriä
* Olavi Rinteenpää, 3&nbsp;000 m esteet
* Torbjörn Lassenius, kymmenottelu

#### Pronssia

* Sven-Oswald Mildh, 400 metrin aidat
* Jukka Piironen, seiväshyppy
* Soini Nikkinen, keihäänheitto
* Suomi (Ragnar Graeffe, Sven-Oswald Mildh, Rolf Back, Voitto Hellstén),  4 × 400 metrin viestijuoksu

## Lyhenteet

* WR: Maailmanennätys
* ER: Euroopanennätys
* CR: Kilpailuennätys


## Lähteet
* Miesten EM-mitalistit gbrathletics.com 
* Naisten EM-mitalistit gbrathletics.com 

### Viitteet

## Aiheesta muualla
* Ylen Elävä arkisto: Irvistävä Iso-Eemeli voitti Bernissä 1954 viimeisen kultansa
Belgiansininen

**Belgiansininen** on lihakarjarotu, joka on kehitetty lähinnä keskisessä ja itäisessä osassa Belgiaa. Eläin on pienipäinen ja rakenteeltaan sirohkoluinen, mutta lihasmassaa on runsaasti; sen teurasprosentti voi olla jopa 80 prosenttia (muilla roduilla parhaimmillaankin noin 65 prosenttia). Erityisen silmiinpistävä piirre on niin sanottu kaksoislihaksikkuus. Rotu on saanut nimensä väristään, joka on valkoisen ja sinimustan kirjava.

## Historia
Belgiansininen kehittyi Belgian keski- ja yläosissa 1800-luvulla, kun paikallista karjaa risteytettiin brittiläisten shorthorn-rodun ja mahdollisesti charolais-rodun kanssa. Alun perin rodussa oli sekä lypsy- että lihalinja. Nykymuotoonsa rodun kehitti 1950-luvulla professori Hanset, joka työskenteli Liègen provinssissa keinosiemennyskeskuksessa.

## Ominaisuudet
Nykyisin rotu on hyvin pitkälle jalostettu, mistä on syntynyt eläimen terveydelle vakavia ongelmia. Lihasmassa on niin suuri, etteivät eläimen luut välttämättä kestä sitä. Vasikat ovat syntyessään pieniä ja siroja ja risteytyskäytössä syntyvät helposti, minkä vuoksi belgiansininen on erittäin suosittu rotu risteytykseen. Suurimmat ongelmat poikimisessa johtuvat kuitenkin emon suurista peräpään lihaksista eli poikimavaikeuksia on ainoastaan puhdasrotuisilla. Hyvin usein ensimmäistä kertaa poikivalle emolle joudutaan tekemään keisarileikkaus. Kaksoislihaksisuus periytyy risteytysjälkeläisiin.

### Liha
Kaksoislihaksikkuuden aiheuttaa poikkeama myostatiinihormonin tuotantoon vaikuttavassa geenissä. Muuntunut myostatiini ei kykene normaalilla tavalla rajoittamaan lihaskasvua. Mutaatio säilytetään rodussa linjajalostuksella. Se häiritsee myös rasvan varastoitumista, mistä johtuen rodun liha on erittäin vähärasvaista.

Eurooppalaisten kokkien järjestö Euro-Toques ilmoitti vuonna 1998 boikotoivansa rodun lihaa gastronomisesti turhana tuotteena. 

## Levinneisyys
Belgiansinistä kasvatetaan ympäri maailmaa muun muassa Euroopassa, Brasiliassa, Yhdysvalloissa, Kanadassa ja Uudessa-Seelannissa. Suomessa rotua käytetään risteytyskäyttöön, mutta puhdasrotuisia eläimiä Suomessa ei ole. Rodun eläimiä ja alkioita ei ole tuotu Suomeen. Suomen Eläinlääkäriliitto, MTK ja monet muut järjestöt ovat ottaneet kielteisen kannan rodun kasvattamisesta Suomessa. Rodun lihaa myydään Suomessakin, ja sitä tuodaan Suomeen paljon Brasiliasta ja jonkin verran EU:n alueelta, mutta rodun nimeä ei mainita lihaa myytäessä.

## Lähteet
* 

### Viitteet

## Aiheesta muualla

* 
*
Elektroninen tiedustelu ja valvonta

**Elektroninen tiedustelu ja valvonta**, ( (ES), aiemmin myös *Electronic Support Measures* (ESM)) on elektronisen sodankäynnin osa-alue. Siitä käytetään kasvavasti myös termiä "elektroninen tuki".

Elektroninen tiedustelu ja valvonta etsii, havaitsee, tunnistaa, esittää ja seuraa taistelukentän elektronisia kohteita. Se voi kohdistua lähinnä vain lähettimiin. Hajasäteilyn osalta kohteina voivat olla myös vastaanottimet.

Elektronisen tiedustelun ja valvonnan tuloksia käytetään mm:
* taistelukentän elektronisen tilannekuvan luontiin ja esittämiseen
* elektronisen toiminnan seuraamiseen
* muun tiedustelun suuntaamiseen
* johtopäätöksiin vastustajan toiminnasta tai sen muutoksista
* elektroniseen uhkavaroitukseen
* elektronisen vaikuttamisen suuntaamiseen
* muun vaikutuksen, esimerkiksi epäsuoran tulen tai täsmäaseiden suuntaamiseen.

SIGINT, (strateginen) rauhan aikainen signaalitiedustelu luo koko elson pohjan ja erotetaan yleensä elektronisesta tiedustelusta ja valvonnasta, joka on enemmän sodan ajan operatiivista ja taktista toimintaa.
Romulus ja Remus

**Romulus** ja hänen kaksosveljensä **Remus** olivat roomalaisen mytologian mukaan Rooman kaupungin perustajat. He olivat sodanjumala Marsin ja papitar Rhea Silvian poikia. Romulusta pidetään myös Rooman ensimmäisenä kuninkaana. Veljekset perustivat Rooman tarun mukaan 21. huhtikuuta 753 eaa. He riitautuivat kaupunkinsa perustamisesta, ja Romulus surmasi Remuksen.

## Rooman perustamistarina

Tarun mukaan Romulus ja Remus olivat troijalaisen Aineiaan ja edelleen Alba Longan latinalaisten kuninkaan Numitorin jälkeläisiä. Kuningas Numitorin oli syössyt valtaistuimelta hänen julma veljensä Amulius, kun Numitorin tytär Rhea Silvia oli synnyttämässä. Rhea Silvia oli Vestan neitsyt, jonka sodanjumala Mars oli tehnyt raskaaksi, niinpä kaksospojat olivat puolittain jumalia. Uusi kuningas Amulius määräsi pojat hukutettavaksi. Palvelijatar pani pojat koriin ja laski Tiberjoen vietäväksi. Naarassusi löysi heidät Palatiumkukkulan juurella sijainneesta kosteikosta ja ruokki heitä luolassaan. Sen jälkeen paimen Faustulus ja hänen vaimonsa Acca Larentia ottivat heidät huostaansa. Kun kaksoset olivat riittävän vanhoja, he saivat selville alkuperänsä ja palauttivat tukijajoukkojensa avulla Alba Longan valtaistuimen Numitorille.

Romulus ja Remus jättivät Alba Longan perustaakseen oman kaupungin paikalle, josta heidät oli löydetty. He valitsivat kumpikin oman paikkansa ja pyrkivät selvittämään enteiden avulla, kumpi oli parempi. Romulus vei voiton ja julistautui kaupungin perustajaksi. Hän kynti kaupunkinsa ympäri vaon, kuten etruskien tapana oli. Kun Remus hyppäsi pilkallisesti vaon yli, Romulus surmasi veljensä. Romuluksen nimestä juontuu Rooman nimi. Hän hallitsi legendan mukaan Rooman kuninkaana 38 vuoden ajan.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Karja

**Karjalla** tarkoitetaan lähinnä elintarviketuotantoon tarkoitettuja kotieläimiä, ennen muuta nautakarjaa, mutta myös esimerkiksi porokarja on käsitteenä yleisesti käytetty, ja karjatalouden piiriin luetaan yleensä myös esimerkiksi siat, vuohet ja lampaat. Kotieläiminä pidettävät linnut, kuten kukot, kanat, kalkkunat ja ankat ovat siipikarjaa. Leikkimielisesti metsästyksen yhteydessä saatetaan puhua esimerkiksi myös hirvikarjasta. 

Koirat ja kissat, samoin kuin hevoset, lasketaan tavallisesti karja-käsitteen ulkopuolelle, vaikka niitä yleisesti onkin pidetty maaseudun hyötyeläiminä.

Suomessa pienviljelijöiden karjatalous on muodostanut erittäin tärkeän maidon ja lihan, ja sitä myötä proteiinien, eläinrasvan ja laktoosin lähteen. 1960-luvulta lähtien pienviljely alkoi vähetä ja 1990-luvulle tultaessa suurin osa oli lopettanut.

## Katso myös
* Karjanhoito

## Lähteet
* 
*
Yleisurheilun Euroopan-mestaruuskilpailut 1962

**Vuoden 1962 yleisurheilun EM-kisat** pidettiin Belgradissa, Jugoslaviassa 12.–16. syyskuuta. Kilpailuihin otti osaa 29 maata ja 670 urheilijaa. Kisat avasi Jugoslavian presidentti Josip Broz Tito. Belgrad on nykyään Serbian pääkaupunki.

DDR ja Länsi-Saksa osallistuivat yhteisellä joukkueella koska DDR ei ollut vielä IAAF:n jäsen. Tuloksissa ja mitalitaulukossa ne ovat nykyään kuitenkin omina joukkueinaan.

## Tulokset
### Miehet
#### 100 m







#### 200 m






#### 400 m







#### 800 m







#### 1 500 m







#### 5 000 m







#### 10 000 m







#### Maraton







#### 20 km kävely







#### 50 km kävely







#### 110 m aidat







#### 400 m aidat







#### 3 000 m esteet







#### 4 x 100 m viesti







#### 4 x 400 m viesti







#### Korkeushyppy







#### Seiväshyppy







#### Pituushyppy







#### Kolmiloikka







#### Kuulantyöntö







#### Kiekonheitto







#### Moukarinheitto







#### Keihäänheitto







#### Kymmenottelu







### Naiset

#### 100 m







#### 200 m







#### 400 m







#### 800 m







#### 80 m aidat







#### 4 x 100 m viesti







#### Korkeushyppy







#### Pituushyppy







#### Kuulantyöntö







#### Kiekonheitto







#### Keihäänheitto







#### Viisiottelu







## Kisojen mitalitaulukko

## Suomalaisten voittamat mitalit

### Miehet

#### Kultaa
* Pentti Nikula, seiväshyppy

#### Hopeaa
* Rainer Stenius, pituushyppy

#### Pronssia
* Kauko Nyström, seiväshyppy
* Pentti Eskola, pituushyppy

## Lyhenteet

* WR: Maailmanennätys
* ER: Euroopanennätys
* CR: Kilpailuennätys

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Ylen Elävä arkisto: EM-Belgrad 1962 – paljasjalkajuoksua, kosmonautteja ja sexpommeja
Yleisurheilun Euroopan-mestaruuskilpailut 2006

**Yleisurheilun Euroopan-mestaruuskilpailut** pidettiin vuonna 2006 Ruotsin Göteborgissa Ullevin stadionilla 6.–13. elokuuta 2006. Järjestyksessä kyseessä olivat 19. EM-kilpailut, edelliset järjestettiin Saksan Münchenissä vuonna 2002. Göteborg valittiin isäntäkaupungiksi 6. lokakuuta 2001 Euroopan yleisurheiluliiton EAA:n kongressissa. Vastaehdokkaana oli Espanjan Barcelona. Alankomaiden Amsterdam oli luopunut kilvasta jo ennen äänestystä.

Vuoden 2006 kilpailujen virallinen tunnussävelmä oli vuoden 2005 Eurovision laulukilpailun voittaneen Helena Paparizoun ”To All The Heroes”.

## Mitalistit
### Miehet

### Naiset

## Mitalitaulukko

## Osallistujamaat

*  Alankomaat
*  Albania
*  Andorra
*  Armenia
*  Azerbaidžan
*  Belgia
*  Bosnia ja Hertsegovina
*  Bulgaria
*  Espanja
*  Georgia
*  Gibraltar
*  Irlanti
*  Islanti
*  Iso-Britannia
*  Israel
*  Italia
*  Itävalta
*  Kreikka
*  Kroatia
*  Kypros
*  Latvia
*  Liechtenstein
*  Liettua
*  Luxemburg
*  Makedonia
*  Malta
*  Moldova
*  Monaco
*  Montenegro
*  Norja
*  Portugali
*  Puola
*  Ranska
*  Romania
*  Ruotsi
*  Saksa
*  San Marino
*  Serbia
*  Slovakia
*  Slovenia
*  Suomi
*  Sveitsi
*  Tanska
*  Tšekki
*  Turkki
*  Ukraina
*  Unkari
*  Valko-Venäjä
*  Venäjä
*  Viro

## Lähteet
* Tulokset european-athletics.org. EAA.

### Viitteet

## Aiheesta muualla
Yleisurheilun Euroopan-mestaruuskilpailut 1971

**Vuoden 1971 yleisurheilun EM-kisat** pidettiin Helsingin Olympiastadionilla 10.–15. elokuuta. Kilpailuihin osallistui 29 maata ja 857 urheilijaa. Kisat avasi presidentti Urho Kekkonen ja niitä seurasi 197&nbsp;041 maksanutta katsojaa. 

Suomi ja Helsinki olivat olleet isäntäehdokkaina jo vuosille 1966 ja 1969, mutta IAAF:n Euroopan komitea - sittemmin Euroopan yleisurheiluliiton hallitus - hyväksyi Helsingin järjestäjäksi vuoden 1971 kisoille. Silloinen SUL:n puheenjohtaja Jukka Uunila kutsui järjestelytoimikunnan koolle 16. marraskuuta 1967. Sen puheenjohtajaksi valittiin Jukka Lehtinen ja pääsihteeriksi Armas Valste, jonka tilalle tuli syksyllä 1969 liiton toimitusjohtaja Jorma Varis sekä tiedotuspäälliköksi Pentti Vuorio. Kisajärjestelyihin osallistuivat SUL:n lisäksi TUL, SFI, TUK, Stadion-säätiö ja Helsingin kaupunki.  

Muita merkittäviä uudistuksia aiempiin nähden ja erityisesti vuoden 1952 kesäolympialaisiin oli stadionin hiilimurskaradan muuttuminen tartaniksi kesällä 1971, optiset mittalaitteet, väri TV-lähetykset, sähköinen ajanotto ja tietokonepohjainen tulospalvelu. 


File:0,30 mark track and field European Championship stamp of Helsinki 1971.jpg|30 pennin juhlapostimerkki
File:0,50 mark track and field European Championship stamp of Helsinki 1971.jpg|Yleisurheilun EM-kisat 1971 Helsingissä, 50 pennin juhlapostimerkki


## Tulokset
### Miehet

#### 100 m








#### 200 m








#### 400 m








#### 800 m








#### 1 500 m








#### 5 000 m








#### 10 000 m








#### Maraton








#### 20 km kävely








#### 50 km kävely








#### 110 m aidat








#### 400 m aidat








#### 3 000 m esteet








#### 4 x 100 m viesti








#### 4 x 400 m viesti








#### Korkeushyppy








#### Seiväshyppy








#### Pituushyppy








#### Kolmiloikka








#### Kuulantyöntö








#### Kiekonheitto








#### Moukarinheitto








#### Keihäänheitto








#### Kymmenottelu








### Naiset

#### 100 m








#### 200 m








#### 400 m








#### 800 m








#### 1 500 m








#### 100 m aidat








#### 4 x 100 m viesti








#### 4 x 400 m viesti








#### Korkeushyppy








#### Pituushyppy








#### Kuulantyöntö








#### Kiekonheitto








#### Keihäänheitto








#### Viisiottelu








## Kisojen mitalitaulukko

## Suomalaisten saavuttamat mitalit

### Miehet

#### Kultaa

* Juha Väätäinen, 5&nbsp;000 metriä ja 10&nbsp;000 metriä

## Katso myös
* Suomi yleisurheilun Euroopan-mestaruuskilpailuissa 1971

## Lyhenteet

* WR: Maailmanennätys
* ER: Euroopanennätys
* CR: Kilpailuennätys

## Lähteet
Diskreetti matematiikka

**Diskreetti matematiikka** on matematiikan osa-alue, joka keskittyy diskreettien ("epäjatkuvien") rakenteiden tutkimiseen. Suurin osa tutkimuksesta keskittyy numeroituviin joukkoihin, kuten luonnollisten lukujen joukkoon.

Diskreetin matematiikan tutkimuksen suosio on viime aikoina noussut sen tietoteknisten sovellutuksien vuoksi. Diskreetin matematiikan merkintäjärjestelmää on saatu sovellutettua tietokonealgoritmien ja ohjelmointikielien tutkimukseen.

Diskreetin matematiikan osa- ja sovellusalueita:
* logiikka 
* joukko-oppi
* lukuteoria
* verkko- eli graafiteoria
* algoritmi
* informaatioteoria
* laskettavuus- ja kompleksisuusteoria
* todennäköisyyslaskenta
* lineaarialgebra
* peliteoria
* diskreetti geometria ja diskreetti topologia
* kryptologia ja kryptografia

## Kirjallisuutta

* 
* 
* 
*
Yleisurheilun Euroopan-mestaruuskilpailut 1969

**Vuoden 1969 yleisurheilun EM-kisat** pidettiin Ateenassa, Kreikassa 16.–21. syyskuuta. Kisoihin osallistui 30 maata ja 674 urheilijaa. Kilpailut avasi varakuningas, kenraaliluutnantti Geórgios Zoitákis. Kilpailupaikka oli Karaiskakis Stadion.

Ateenan EM-kilpailuissa tehtiin ensimmäisen kerran doping-testejä, tosin testattavina aineina olivat ainoastaan piristeet. Testeissä jäi kiinni yksi urheilija; alankomaalainen kymmenottelija Edward de Noorlander jäi kiinni amfetamiinista ja tuli hylätyksi.

Länsi-Saksan aikaisempaa huomattavasti heikompi menestys johtui maan vetäytymisestä kisoista lähes kokonaan, Länsi-Saksa osallistui vain viesteihin. Vetäytymisen syynä oli IAAF:n päätös olla antamatta DDR:stä kesäkuussa 1967 loikanneen Jürgen Mayn kilpailla Länsi-Saksan lipun alla.

## Tulokset
### Miehet

#### 100 m








#### 200 m








#### 400 m








#### 800 m








#### 1 500 m








#### 5 000 m








#### 10 000 m








#### Maraton








#### 20 km kävely








#### 50 km kävely








#### 110 m aidat








#### 400 m aidat








#### 3 000 m esteet







#### 4 x 100 m viesti








#### 4 x 400 m viesti








#### Korkeushyppy








#### Seiväshyppy








#### Pituushyppy








#### Kolmiloikka








#### Kuulantyöntö








#### Kiekonheitto








#### Moukarinheitto








#### Keihäänheitto








#### Kymmenottelu








### Naiset

#### 100 m








#### 200 m








#### 400 m








#### 800 m








#### 1 500 m








#### 100 m aidat








#### 4 x 100 m viesti








#### 4 x 400 m viesti








#### Korkeushyppy








#### Pituushyppy








#### Kuulantyöntö








#### Kiekonheitto








#### Keihäänheitto








#### Viisiottelu








## Kisojen mitalitaulukko

## Suomalaisten voittamat mitalit

### Miehet

#### Hopeaa
* Reijo Vähälä, korkeushyppy
* Pauli Nevala, keihäänheitto

## Lyhenteet
* WR: Maailmanennätys
* CR: Kilpailuennätys

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Ylen Elävä arkisto: Yleisurheilun EM-kisat Ateenassa 1969
Roger Avary

**Roger Roberts Avary** (s. 23. elokuuta 1965) on kanadalaissyntyinen elokuvakäsikirjoittaja, -tuottaja ja -ohjaaja.

Avary syntyi kaivosinsinöörin poikana Flin Flonissa, Kanadassa, mutta varttui Arizonassa, Yhdysvalloissa. Hän opiskeli Art Center College of Designissa Kalifornian Pasadenassa.

Avary muutti 1980-luvulla Manhattan Beachille, Kaliforniaan. Vuosikymmenen puolivälistä hän työskenteli samassa videovuokraamossa Quentin Tarantinon kanssa.

Hän kirjoitti Tarantinon esikoiselokuvaan *[[Reservoir Dogs]]* (1992) taustalla kuuluvat radiodialogit. Hän kirjoitti myös alkuperäisen 80-sivuisen käsikirjoituksen elokuvaan *[[True Romance]]* (1993) (nimellä *The Open Road*), joskaan häntä ei mainita lopputeksteissä käsikirjoittajana. Lisäksi hän kirjoitti Quentin Tarantinon kanssa Oscar-palkitun alkuperäiskäsikirjoituksen elokuvaan *[[Pulp Fiction – tarinoita väkivallasta]]* (1994). Tarantino puolestaan tuotti Avaryn esikoisohjauksen *[[Killing Zoe]]* (1994).

Tämän jälkeen Avary siirtyi televisiotuotantoon, tuottaen kaksi hylättyä pilottijaksoa. Paluu elokuviin tapahtui vuonna 2002 Bret Easton Ellisin romaanin elokuvasovituksella *[[Fuck the Rules]]* (*The Rules of Attraction*), jossa hän oli tuottajana ja ohjaajana.

Avaryn ohjaama henkilöauto osui tammikuussa 2008 puhelinpylvääseen, minkä seurauksena hänen kyydissään ollut mies sai surmansa. Saman vuoden joulukuussa Avary vastasi oikeudessa syytteeseen kuolemantuottamuksesta ja rattijuopumuksesta. Ensin hän kiisti syytteet, mutta tunnusti myöhemmin. Avery tuomittiin vankilaan, josta hän vapautui vuonna 2010.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

*
Kangasalan Melojat

**Kangasalan Melojat** (lyhenne *KaMe*) on vuonna 1946 perustettu kangasalalainen melontaseura. Seura pyrkii edistämään melonta- ja soutu-urheilua, sekä muita vesiurheilun muotoja. Suurin edustus seuralla on rata-, maraton- ja retkimelonnassa.  

Ratamelontaa seurassa on harjoitettu jo 1940 luvun lopusta alkaen. Kansainvälisillä vesillä edustajia on ollut aina MM- ja Olympia tasolla saakka.  

Kangasalan melojia ovat edustaneet ratamelonnassa mm. seuraavat entiset huippu urheilijat; Anne Rikala , Kalle Mikkonen, Mika Hokajärvi, Niklas Vettanen, Sara Mihalik ja Jeremy Hakala. 

Seuran nykyisiä lupaavia urheilijoita ovat mm. Niko Keskinen, Anna Haikara ja Cecilia Hirvelä, jotka kuuluvat Suomen Melonta ja soutuliiton maajoukkueeseen 

Seurassa on pelattu myös kanoottipooloa vuodesta 1987 aina vuoteen 2005 asti. Seuran poolo joukkue nousi SM sarjaan 1988, ja voitti ensimmäisen miesten Suomen mestaruuden 1992. Sekä mies-, nais- ja juniorijoukkue voittivat useita SM-mitaleita, ja moni seuran pelaaja kuului Suomen kanoottipoolo maajoukkueeseen. 

## Aiheesta muualla
* Kangasalan Melojien kotisivut
* Suomen kanoottiliiton kotisivut
Painoton etuliite

**Painoton etuliite** on kieliopissa sanan edessä oleva liite, jolla ei ole painoa, vaan paino on vasta seuraavalla tavulla. Suomen kielessä painottomia etuliitteitä ei ole. Saksan kielen painottomat etuliitteet ovat *be-, emp-, ent-, er-, ge-, mis-, ver-* ja *zer-*.
Kangasalan Sanomat

**Kangasalan Sanomat** (**KS**) on Kangasalla kerran viikossa ilmestyvä paikallislehti. Sen levikki oli 7&nbsp;000 vuonna 2014. *Kangasalan Sanomien* ensimmäinen numero ilmestyi joulukuussa 1918. Lehteä julkaisee Kangasalan Sanomalehti-Osakeyhtiö.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Kangasalan Sanomien kotisivut
* Kangasalan Sanomien vuosikerrat 1918–1929 digitoituna Kansalliskirjastossa
El Alameinin toinen taistelu

**El Alameinin toinen taistelu** oli läntisen aavikon taistelu Pohjois-Afrikassa toisessa maailmansodassa liittoutuneiden ja akselivaltojen välillä 23. lokakuuta – 3. marraskuuta 1942. Erwin Rommelin panssariarmeija oli ollut menestyksekäs ja pyrki Egyptiin. El Alameinin ensimmäisessä taistelussa (1.–27. heinäkuuta) ei saavutettu ratkaisevaa käännettä Pohjois-Afrikan rintamalla. Akselivaltojen eteneminen kohti Aleksandriaa ja Kairoa kuitenkin pysäytettiin. Samoin hyökkäyksen jatkamisyritys elokuussa torjuttiin.

Ratkaisevaksi muodostui myöhemmin syksyllä (23. lokakuuta – 3. marraskuuta) käyty toinen El Alameinin taistelu, noin 65 kilometriä Egyptin Aleksandriasta. Brittiläinen 8. armeija, jonka päällikkönä toimi kenraali sir Bernard Montgomery, oli miesvahvuudeltaan kaksinkertainen verrattuna sotamarsalkka Rommelin johtamiin joukkoihin. Osapuolten vahvuus ennen toisen taistelun alkua oli briteillä 195&nbsp;000 sotilasta, 1&nbsp;029 panssarivaunua ja 2&nbsp;311 tykkiä sekä akselivalloilla 116&nbsp;000 sotilasta, 520 panssarivaunua ja 1&nbsp;219 tykkiä.

Päivien taistelujen jälkeen Rommel kärsi tappion ja joutui vetäytymään lopulta Tunisiaan. El Alameinin taistelun jälkeen Rommel pyysi Adolf Hitleriltä lupaa siirtää Pohjois-Afrikan joukot Sisiliaan, mutta lupaa ei tullut. El Alameinin taisteluilla oli suurin merkitys akselivaltojen sotaonnen kääntymiselle Pohjois-Afrikan rintamalla. Tämän jälkeen aloite siirtyi liittoutuneille.

Britit menettivät 13&nbsp;560 miestä, joista 4&nbsp;610 kaatuneina ja kadonneina sekä 8&nbsp;950 haavoittuneina. Akselivallat menettivät 25&nbsp;000 kaatuneina, haavoittuneina ja kadonneina. Tämän lisäksi noin 25&nbsp;000–30&nbsp;000 miestä vangittiin. Suurin osa panssarivaunuista tuhottiin.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Fonologia

**Fonologia** eli **äänneoppi** (klassisen kreikan sanoista φωνή /pʰoːnéː/ 'ääni' ja λόγος /lógos/ 'puhe; järki'), etenkin amerikkalaisessa käytännössä myös **fonemiikka**, on kielitieteen osa-alue, joka liittyy luonnollisen kielen rakennetutkimukseen. Kun ääntöopissa tutkitaan ihmisen kykyä tuottaa kaikenlaisia äänteitä puhe-elimillään ja puhetta konkreettisella tasolla, fonologia käsittelee sitä, miten äänne-eroja hyödynnetään eri kielijärjestelmissä merkitysten erottamiseen. Fonetiikka (ääntöoppi) ja fonologia (äänneoppi) ovat kuitenkin kiinteässä yhteydessä toisiinsa, mutta niiden näkökulmat ovat erilaiset: fonetiikan näkökulma on universaali eli kaikkia kieliä koskeva, kun taas fonologia on kieli(järjestelmä)kohtaista.

## Käsitteistöä
Foneemianalyysin avulla saadaan selville kielen foneemiparadigma, foneemit jotka kuuluvat kielen foneemistoon eli funktionaalisten äänteiden varastoon. Foneemi on abstraktinen yksikkö, joka voi toteutua äänteellisesti ja jolla on kielessä distinktiivinen eli merkitystä erottava funktio. Äänne eli fooni on kielikohtaisen foneemin universaalifoneettinen vastine, joka toteutuu konkreettisessa ja ainutlaatuisessa äännöksessä. Foneemin distinktiivinen funktio selviää minimiparitestin avulla, jossa pyritään selvittämään, ovatko vertailtavat äänteet allofoneja vai itsenäisiä foneemeja: [ɑpu] : [ɑsu], [puu] : [kuu], [pussi] : [bussi] ja niin edelleen. Joskus foneemi realistuu useana eri äänteenä, joilla ei kuitenkaan ole toisiinsa nähden merkitystä erottavaa tehtävää kuvattavassa kielisysteemissä. Tällöin puhutaan foneemin allofoneista. Esimerkiksi saksassa foneemi /r/ voidaan lausua joko apikaalisena (kielenkärjellä; kuten suomessa) [r] tai takaisena uvulaarisena ”kurkkuärränä” [ʀ] merkityksen muuttumatta. 

Muita käsitteitä:
* vapaa vs kombinatorinen allofoni
* oppositio ja kontrasti
* junktuuri
* fonotaksi

## Merkitseminen
Foneemit on tapana kirjoittaa vinoviivojen väliin, kun taas äänteet kirjoitetaan hakasulkeiden väliin. Siinä, missä äänteille on olemassa yhteisesti sovittuja merkkijärjestelmiä, voi kielen foneemeja periaatteessa merkitä millä tahansa merkeillä.

## Lähteet
*

### Viitteet
Vääksyn kartano

**Vääksyn kartano** () on 1500-luvulla perustettu Kangasalla Huutijärven kylässä ja Vääksyn kaupunginosassa sijaitseva kartano. 

## Historiaa
Vääksyssä sijainneesta rälssitilasta tuli kuninkaankartano 1560-luvulla, kun eräs Suomen vauraimmista aatelismiehistä Jöns Västgöte ja hänen vaimonsa Kerstin Pedersdotter (Jägerhorn af Spurila), joka oli saanut kylän Vääksystä huomenlahjakseen ensimmäiseltä mieheltään, lahjoittivat kartanon kruunulle 22. marraskuuta 1555, pidättäen elinikäisen hallintaoikeuden. Jöns Västgöten kuoltua syksyllä 1561, Juhana III lahjoitti kartanon edelleen rakastajattarelleen Kaarina Hannuntyttärelle vuonna 1564, ja sai hallintaoikeuden Kerstin Pedersdotterin kuoltua 1566.

Vuosina 1899–1908 kartanossa toimi puutarhakoulu. Talvisodan aikana kartanossa toimi 10. sotasairaalan Vääksyn toipilaskoti, jossa oli 60 paikkaa. Vääksyn kartanon alueelle on perustettu 1900-luvun alun rappioitumisen jälkeen kauppapuutarhat, ratsastuskeskus ja muuta yritystoimintaa.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Wääksyn kartanon kotisivut
Yleisurheilun Euroopan-mestaruuskilpailut 1990

**Vuoden 1990 yleisurheilun EM-kisat** ehdittiin pitää Splitissä, Jugoslaviassa 27. elokuuta – 1. syyskuuta vähän ennen liittovaltion hajoamista. Kilpailuihin otti osaa 33 maata ja 951 urheilijaa. Kilpailut avasi vuonna 1991 itsenäistyneen Kroatian tasavallan presidentti Franjo Tuđman.

## Tulokset
### Miehet

#### 100 m








#### 200 m








#### 400 m








#### 800 m








#### 1 500 m








#### 5 000 m








#### 10 000 m








#### Maraton








#### 20 km kävely








#### 50 km kävely








#### 110 m aidat








#### 400 m aidat








#### 3 000 m esteet








#### 4 x 100 m viesti








#### 4 x 400 m viesti








#### Korkeushyppy








#### Seiväshyppy








#### Pituushyppy




Kolmanneksi hypännyt Jugoslavian Borut Bilač jäi kiinni dopingtestissä ja häneltä otettiin pronssimitali pois. Alankomaiden Frans Maas, joka kilpailussa hyppäsi tuloksen 800, nostettiin pronssimitalille. Asiaan liittyneiden epäselvyyksien vuoksi Bilač palautettiin kuitenkin myöhemmin pronssille.




#### Kolmiloikka








#### Kuulantyöntö




Neuvostoliiton Vjatšeslav Lyho jäi kiinni dopingtestissä ja menetti pronssimitalinsa.




#### Kiekonheitto








#### Moukarinheitto








#### Keihäänheitto








#### Kymmenottelu







### Naiset

#### 100 m








#### 200 m








#### 400 m








#### 800 m








#### 1 500 m








#### 3 000 m








#### 10 000 m








#### Maraton








#### 10 km kävely








#### 100 m aidat








#### 400 m aidat








#### 4 x 100 m viesti








#### 4 x 400 m viesti








#### Korkeushyppy








#### Pituushyppy








#### Kuulantyöntö








#### Kiekonheitto








#### Keihäänheitto








#### Seitsenottelu








## Kisojen mitalitaulukko

## Suomalaisten voittamat mitalit

### Naiset

#### Kultaa

* Päivi Alafrantti, keihäänheitto

## Lyhenteet

* WR: Maailmanennätys
* ER: Euroopanennätys
* CR: Kilpailuennätys


## Lähteet
Yleisurheilun Euroopan-mestaruuskilpailut 1986

**Vuoden 1986 yleisurheilun EM-kilpailut** pidettiin Stuttgartissa, Saksan liittotasavallassa 26.–31. elokuuta. Kilpailuihin otti osaa 31 maata ja 1&nbsp;042 urheilijaa. Kilpailut avasi Saksan liittopresidentti Richard von Weizsäcker.

## Kilpailujen huippuhetkiä

* Miesten moukarinheitossa Sergei Litvinov heitti huipputuloksen 85,74 mutta Juri Sedyh teki kahden 85-metrisen heiton jälkeen neljännellä kierroksella uuden maailmanennätyksen 86,74 ja heitti vielä kahdella viimeisellä heitollaan lähelle sitä tuloksilla 86,68 ja 86,62.
* Naisten 200 metrin juoksussa DDR:n Heike Drechsler sivusi maailmanennätystä 21,71.

## Tulokset
### Miehet

#### 100 m







#### 200 m







#### 400 m







#### 800 m







#### 1 500 m







#### 5 000 m







#### 10 000 m








#### Maraton








#### 20 km kävely








#### 50 km kävely








#### 110 m aidat








#### 400 m aidat








#### 3 000 m esteet








#### 4 x 100 m viesti








#### 4 x 400 m viesti








#### Korkeushyppy








#### Seiväshyppy








#### Pituushyppy








#### Kolmiloikka








#### Kuulantyöntö








#### Kiekonheitto








#### Moukarinheitto








#### Keihäänheitto








#### Kymmenottelu








### Naiset

#### 100 m








#### 200 m




Heike Drechslerin voittoaika 21,71 sivusi maailmanennätystä.




#### 400 m








#### 800 m








#### 1 500 m








#### 3 000 m







#### 10 000 m







#### Maraton








#### 10 km kävely








#### 100 m aidat








#### 400 m aidat








#### 4 x 100 m viesti








#### 4 x 400 m viesti








#### Korkeushyppy








#### Pituushyppy








#### Kuulantyöntö








#### Kiekonheitto








#### Keihäänheitto




Fatima Whitbread heitti karsintakilpailussa maailmanennätyksen 77,44.




#### Seitsenottelu








## Kisojen mitalitaulukko

## Suomalaisten voittamat mitalit

### Miehet

#### Hopeaa

* Arto Bryggare, 110 metrin aitajuoksu

## Lyhenteet

* WR: Maailmanennätys
* ER: Euroopanennätys
* CR: Kilpailuennätys


## Lähteet