open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Mångbyånin vesistö

**Mångbyånin vesistö** (, vesistöaluetunnus 22) muodostuu Pohjanlahden Perämereen laskevan Mångbyånin ja sen sivujokien yhteisestä valuma-alueesta, jonka kokonaispinta-ala on 219 neliökilometriä. Se on yksi Ruotsin päävesistöalueista ja sen valuma-alue sijaitsee kokonaan Ruotsissa.

## Pääuoma
Vesistön pääuomana on sen alajuoksulla nimikkojoki Mångbyån, jonka pituus on 10 kilometriä.

## Vesistön valuma-alue
Mångbyånin vesistö sijaitsee kahden suuren vesistön Skelleftejoen vesistön (tunnus 20) ja Uumajanjoen vesistön (tunnus 28) välissä, jossa on seitsemän muuta päävesistöä. Mångbyånin vesistö on näistä pienin. Se jakaa saman vedenjakajan kahden muun päävesistön kanssa, eli lounaassa Kålabodaånin vesistön (tunnus 23) ja luoteessa Bureälvenin vesistön (tunnus 21) kanssa. Merenrannikolla on sen ympärillä mereen laskevien purojen ja ojien valuma-alueita, joiden yhteispinta-ala on jopa sitä itseään suurempi.

### Valuma-alueen piirteitä
Valuma-alueen maaperän yleisimmät maalajit ovat moreeni (51,0&nbsp;%), turve (13,1&nbsp;%), kalliomaa (10,5&nbsp;%), hiekka ja sora (3,4&nbsp;%), multamaa (4,4&nbsp;%) ja savimaa (8,5&nbsp;%), joiden lisäksi on vielä 9,1&nbsp;% muita maalajeja. Alueen maankäyttöä esittävät maiden käyttöluokitukset, joiden mukaan alueella on metsämaita (74,4&nbsp;%), soita ja kosteikkoja (3,2&nbsp;%), viljelymaita (9,4&nbsp;%), taajamia ja pinnoitettuja alueita (0,6&nbsp;%) sekä joutomaita (3,3&nbsp;%). Näiden lisäksi on 9,1&nbsp;% vesistöjä.

### Virtaamia

SMHI on julkaissut tilastossaan Mångbyånin virtaamien päivittäiset keskivirtaamat vuosilta 1981–2013. Niiden mukaan joen suiston lähellä sijaitsevassa mittauspisteessä joen keskivirtaama (MQ) on 2,31&nbsp;kuutiometriä sekunnissa (m³/s), keskiylivirtaama (MHQ) on 10,4&nbsp;m³/s ja keskialivirtaama (MNQ) on 0,57&nbsp;m³/s . Toisen lähteen mukaan joen keskivirtaama on 2,2&nbsp;m³/s ja keskiylivirtaama (MHQ) on 15&nbsp;m³/s . Suurin kuukausittainen keskivirtaama 12,6&nbsp;m³/s on mitattu toukokuussa 1982 ja pienin 0,2&nbsp;m³/s lokakuussa 2002. Viereinen kaavio esittää SMHI:n julkaiseman tilaston kuukausittaisten keskivirtaamien arvoista lasketut keskiarvot. Sen mukaan kevättulva kestäisi huhtikuusta kesäkuuhun ja sen huippu ajoittuisi toukokuulle.

## Lähteet
### Huomautuksia

### Viitteet
Kålabodaånin vesistö

**Kålabodaånin vesistö** (, vesistöaluetunnus 23) muodostuu Pohjanladen Perämereen laskevan Kålabodaånin ja sen sivujokien yhteisestä valuma-alueesta, jonka kokonaispinta-ala on 506 neliökilometriä. Se on yksi Ruotsin päävesistöalueista ja sen valuma-alue sijaitsee kokonaan Ruotsissa.

## Pääuoma
Vesistön pääuomana on sen nimikkojoki Kålabodaån, joka laskee Itämereen noin 0,2 kuutiokilometriä vettä vuodessa.

## Vesistön valuma-alue
Vesistö sijaitsee kahden suuren vesistön Skelleftejoen vesistön (tunnus 20) ja Uumajanjoen vesistön (tunnus 28) välissä, jossa sijaitsee yhteensä seitsemän pienempää päävesistöä. Kålabodaånin vesistö on näistä kolmanneksi pienin. Vesistön lounaispuolella on sen vedenjakaja yhteinen Rickleånin vesistön (tunnus 24) kanssa, luoteispuolella Bureälvenin vesistön (tunnus 21) kanssa, koillispuolella se on vähäisessä määrin yhteinen Mångbyånin vesistön (tunnus 22) kanssa. Merenrannikolla sen on sen joensuun ympärillä pieniä mereen laskevien ojien ja purojen valuma-alueita, joiden yhteispinta-ala on pieni.

### Valuma-alueen piirteitä
Valuma-alueen maaperän yleisimmät maalajit ovat moreeni (46,3&nbsp;%), turve (12,2&nbsp;%), kalliomaa (13,5&nbsp;%), hiekka ja sora (8,2&nbsp;%), multamaa (6,9&nbsp;%), savimaa (11,1&nbsp;%) ja jäätikköjokijäänteet (0,6&nbsp;%), joiden lisäksi on vielä 1,2&nbsp;% muita maalajeja. Alueen maankäyttöä esittävät maiden käyttöluokitukset, joiden mukaan alueella on metsämaita (80,4&nbsp;%), soita ja kosteikkoja (2,2&nbsp;%), viljelymaita (11,9&nbsp;%), taajamia ja pinnoitettuja alueita (0,3&nbsp;%) sekä joutomaita (3,9&nbsp;%). Näiden lisäksi on 1,2&nbsp;% vesistöjä.

### Virtaamia

SMHI on julkaissut tilastossaan Kålabodaånin virtaamien päivittäiset keskivirtaamat vuosilta 1981–2013. Niiden mukaan joen suiston lähellä sijaitsevassa mittauspisteessä joen keskivirtaama (MQ) on 5,92&nbsp;kuutiometriä sekunnissa (m³/s), keskiylivirtaama (MHQ) on 45,4&nbsp;m³/s ja keskialivirtaama (MNQ) on 0,62&nbsp;m³/s . Toisen lähteen mukaan joen keskivirtaama on 5,7&nbsp;m³/s ja keskiylivirtaama (MHQ) on 54&nbsp;m³/s . Suurin kuukausittainen keskivirtaama 43,5&nbsp;m³/s on mitattu toukokuussa 1988 ja pienin 0,2&nbsp;m³/s viimeksi vuonna  2002. Viereinen kaavio esittää SMHI:n julkaiseman tilaston kuukausittaisten keskivirtaamien arvoista lasketut keskiarvot. Sen mukaan kevättulva kestäisi maaliskuusta kesäkuuhun ja sen huippu ajoittuisi toukokuulle.

## Lähteet
### Huomautuksia

### Viitteet
Selbäcken

**Selbäcken** on Ruotsissa Norrbottenin läänissä Bodenin kunnassa sijaitseva Rånejoen sivupuro, jonka nimikko-osuus on vain noin kilometrin pitkä. Sen pääuoma on kuitenkin 9 kilometrin pituinen. Joen valuma-alueen pääuoma alkaa Tjuvmårdseltjärnenistä ja se yhtyy Rånejokeen Västra Holmsvattenselin kulmakunnalla Sör-Lillånin ja Norr-Lillånin väliin.

Selbäcken on valuma-alueensa nimikkojoki, mutta se ei ole valuma-alueensa pääuoma koko sen pituudella. Ruotsin vesistöviranomaiset määrittävät vesistön pääuoman vesireitin seuraamalla alajuoksulta alkaen sitä haaraa, jolla on yläjuoksulla suurin valuma-alue. Selbäcken muodostaa pääuoman vain sen viimeisen kilometrin matkalla, sillä yläjuoksulla se syntyy kahden puron Björkbergbäckenin ja Hömyrbäckenin yhtymisestä toisiinsa. Näistä Hömyrbäcken kuuluu pääuomaan, sillä se on Holmsvattnetin lasku-uoma. Järven pohjoispäähän tulee lisäksi vielä Holmsvattenbergetin suunnalta Stortjärnbäcken, jonka lähteenä on Tjuvmårdseltjärnen ja joka virtaa Stortjärnenin kautta. Pääuomalle tulee tätä reittiä myöten 9 kilometriä pituutta.

Joen nimikko-osuus ja pääuoman yläpuoliset osuudet sijaitsevat jyrkässä maastossa. Pääuoma alkaa Tjuvmårdseltjärnenistä, jonka vedenpinta on noin 276 metriä mpy. ja se laskee sieltä Strotjärneniin (241 m mpy.). Pääjärven Holmsvattnetin vedenkorkeus on enää 143 metrin korkeudella, joten sen lasku-uomalle jää hieman yli 40 metrin pudotus. Keskimääräinen kaltevuus olisi pääuomalle noin 19 metriä kilometrille ja Holmsvattnetin lasku-uomalle enää noin 10 metriä kilometrille.

Valuma-alueen maaperän yleisimmät maalajit ovat moreeni (68,8&nbsp;%), turve (20,1&nbsp;%), hiekka tai sora (1,2&nbsp;%) ja kallioalue (1,2&nbsp;%). Maasto on ilmavalokuvien mukaan metsämaata, jossa pienet suot rikkovat metsän yhtenäisyyttä. Myös korkeat mäet eli vaarat ovat metsän peitossa. Valuma-alueella on asutusta vain Holmsvattnetin etelärannalla. Sinne tulee tiet Näätäsuannon ja Gunnarsbynin suunnilta.

Selbäckenin valuma-alueen pinta-ala on 25 neliökilometriä. Sen on 0,6 % koko Rånejoen vesistön (päävesistötunnus 7) valuma-alueesta, joka on 4&nbsp;207 neliökilometriä. Selbäckenin keskivirtaama on noin 0,25 kuutiometriä sekunnissa, mutta sen arvo vaihtelee vuodenaikojen mukaan suuresti. Talvella ei virtaamaa ole lainkaan, mutta kevättulvan aikana voi kuukauden keskivrtaama kohota 1,7 kuutiometriin sekunnissa.

## Lähteet
### Huomautuksia

### Viitteet
Supraorbitaalinen aukko

**Supraorbitaalinen aukko** (lat. *foramen supraorbitale*, engl. *supraorbital foramen*) on kallossa molempien silmäkuoppien yläpuolella kulmakarvojen alueella oleva aukko, josta kulkee supraorbitaalinen hermo. Rakenteella on lääketieteellistä merkitystä erityisesti potilaan tajunnan ja kipureaktion tutkimisessa (Glasgow’n kooma-asteikko), jota varten voimakasta sentraalista kipua saadaan aiheutetuksi painamalla supraorbitaalista aukkoa.
Arne på Ståreim

**Arne på Ståreim** oli norjalainen 1100-luvulla elänyt lendmann Nordfjordin Stårheimista. Hän oli naimisissa leskikuningatar Ingrid Ragnvaldsdotterin kanssa, jonka kanssa hän sai pojan, Nikolas Arnessonin, josta tuli sittemmin Oslon piispa.

## Lähteet
Päiväjoki (Rånejoki)

**Päiväjoki** (, meänk. *Päiväjoki*, ) on Ruotsissa Norrbottenin läänissä Jällivaaran kunnassa sijaitseva Rånejoen sivujoki, jonka nimikko-osuus on 11 kilometriä pitkä. Sen valuma-alueen pääuoman pituus on kuitenkin 23 kilometrin pituinen. Pääuoma alkaa Slättbergetistä ja se yhtyy Rånejokeen Vanhaanpaikankoskella Koskivaaran lähellä.

## Joki
Päiväjoki on valuma-alueensa nimikkojoki, mutta se ei toimi koko ajan valuma-alueensa pääuomana. Ruotsin vesistöviranomaiset määrittävät vesistön pääuoman vesireitin seuraamalla alajuoksulta alkaen sitä haaraa, jolla on yläjuoksulla suurin valuma-alue. Nimikkojoki muodostaa pääuoman 11 ensimmäisellä kilometrillä ja yläjuoksulla pääuomaksi on otettu Myllyjoki (), jonka ylin osuus on nimeltään Njoammelgietjjåhkå. Pääuoman kokonaispituus on tällöin noin 23 kilometriä. Myllyjoella on olemassa sivuhaara, jota kutsutaan Vanhajoeksi. Se lienee pääuoman entinen uoma. Yläjuoksulla on vielä Vihtukkajoen sivuhaara, jolla on itsellään Kissalaelta alkava Rasetisjoen haara. Päivävuoman suolla Myllyjokeen yhtyvällä hieman lyhyemmällä sivuhaaralla ei ole karttanimeä.

Pääuoman latvapuro alkaa Slättberget juurelta, jonka maanpinta sijaitsee noin 419 metrin korkeudella mpy. Sieltä puro laskee Päivävuoman suoalueelle, joka on 331 metrin korkeudella, ja uoma yhtyy Rånejokeen 313 metrin korkeudella mpy. Pääuomalle kertyvä kokonaispudotus on 106 metriä ja siitä syntyy keskimääräinen kaltevuus on 4,61 metriä kilometrille. Suuri kaltevuusarvo johtuu alkuosuuden rinteistä, mutta suolla on joen kaltevuus enää 1,64 metriä kilometrille.

## Luontoarvoja
Valuma-alueen maaperän yleisimmät maalajit ovat moreeni (51,2&nbsp;%), turve (40,5&nbsp;%) ja kallio (4,1&nbsp;%). Joen keskijuoksu virtaa Päivävuoman suojelualueella (, 2&nbsp;759 hehtaaria). Laaja ja moni-ilmeinen kosteikko- ja suoalue tunnetaan linnuistansa. Siellä pesii joukoittain laulujoutsenia, kurkia ja tundrahanhia yhdessä kahlaajien kuten esimerkiksi liron ja taivaanvuohen kanssa. Lisäksi siellä tavataan havinaisina pohjansirkkua, jänkäkurppaa ja jänkäsirriäistä. Suota käyttävät soitimella suokukot ja sinisuohaukat metsästävät siellä päivisin. Suon heinää on käytetty aikoinaan karjan talvirehuna ja vielä nykyäänkin suolta löytyy latojen jäänteitä. Suolla laidunnetaan enää porojen takia. Suoalue on vedenjakaja-aluetta, jonka toiselta reunalta laskee Rörånin sivujoki Solälven.

## Valuma-alue
Päiväjoen valuma-alueen pinta-ala on 59 neliökilometriä. Sen on 1,4 % koko Rånejoen vesistön (päävesistötunnus 7) valuma-alueesta, joka on 4&nbsp;207 neliökilometriä. Päiväjoen keskivirtaama on noin 0,73 kuutiometriä sekunnissa (m³/s), mutta sen arvo vaihtelee vuodenaikojen mukaan suuresti. Talvella ei virtaamaa ole lainkaan, mutta kevättulvan aikana voi kuukauden keskivirtaama kohota 5,3&nbsp;m³/s. Rånejoen virtaama jokien yhtymäkohdassa on sivujoki mukaan lukien 12,95&nbsp;m³/s, joten Päiväjoki kasvattaa sen virtaamaa noin 6&nbsp;% .

## Lähteet
### Huomautuksia

### Viitteet
Pontrieux

**Pontrieux** (bretoniksi *Pontrev*) on kunta läntisessä Ranskassa Côtes-d'Armorin departementissa Bretagnen alueella. Se sijaitsee Englannin kanaaliin laskevan Trieuxjoen varrella.

## Historia
Kaupunki alkoi muodostua 1400-luvulla, jolloin nykyisen kaupungin paikalle Trieuxjoen varrelle tuli asutusta. Joen yli rakennettiin silta, josta tuli tärkeä maantieyhteys Trégorin ja Goëlon historiallisten maakuntien välille. Lisäksi jokea pitkin oli laivayhteys merelle. Näin syntyi alkujaan Pont-Trieux'n kaupunki. Siitä muodostui ihanteellinen kauppapaikka, ja josta tuli myös Guingampin kaupungin satama.

Vuonna 1840 joen alajuoksulle rakennettiin uusi silta Pont de Lézardrieux. Tämän jälkeen kaupungin kautta kulkeminen ei ollut enää välttämätöntä. Rautatie rakennettiin kaupunkiin 1800-luvun lopulla, mikä johti teollisuuden kehitykseen. Erityisesti puu-, pahvi- ja pellavateollisuuteen perustuvat tuotteet kulkivat kaupungin sataman kautta ympäri Eurooppaa tanskalaisten ja englantilaisten kuunareiden rahtina.

## Nähtävyydet
Kaupunkia kutsutaan Trégorin pieneksi "Venetsiaksi". Sen nähtävyyksiä ovat 1500-luvulta peräisin oleva talo, jota kutsutaan nimellä “Tour Eiffel”, 1700-luvulta peräisin oleva suihkulähde Fontaine de Pontrieux sekä viisikymmentä pesulaa joen varrella.


Tiedosto:France_Cotes_d_Armor_Pontrieux_Maison_tour_Eiffel.jpg|Tour Eiffel
Tiedosto:Fontaine_de_Pontrieux,_2017.jpg|Fontaine de Pontrieux
Tiedosto:Pontrieux_Lavoirs_2.jpg|Jokivarren pesuloita


## Lähteet

## Aiheesta muualla
Ingigerdin hautakivi

**Ingigerdin hautakiv**i Maarian kirkon sakaristossa Turussa on luultavasti Suomen vanhin hautapaasi, johon on hakattu tekstiä. Ylöspäin levenevän hautakiven keskellä ovat isot kirjaimet IHC. Ne ovat lyhennys sanoista IHESUS CHRISTUS. Kiveä kiertää nauhana latinankielinen kirjoitus:

ANNO DOMINI : MILLESIMO : DUOCENTESIMO : XV/C OBIIT : INGIGERDIS . UXOR . Q°ONDA . PET . REQ'ESCAT IN PACE.

Käännettynä teksti kuuluu: "Herran vuonna 1215 [vai 1290?]  kuoli Ingigerdis, aikaisemmin Pietarin vaimo. Levätköön rauhassa".

## Historia
On arveltu, että hautakivi oli alun perin Koroisten nyt jo kadonneessa kirkossa Aurajoen rannalla, mistä se olisi siirretty Räntämäelle Maarian kirkkoon vajaan kilometrin päähän.  Markus Hiekkanen pitää kuitenkin varmana, että Ingigerdin hauta on tehty aikanaan samalla paikalla sijainneen Maarian pitäjän ensimmäisen tai toisen puukirkon alle. Maarian kivikirkko tosin on muurattu vasta vuoden 1440 jälkeen, mutta alueen kaivauksissa on löydetty 1300-luvun alkupuolen rahoja. Niiden takia on uskottavaa, että jokin varhaisemmista puukirkoista on sijainnut samalla paikalla. 

Ingigerdin kivi oli Maarian kirkon sakariston lattiakivenä vuoteen 1819 asti, jolloin se siirrettiin kirkon pääoven kynnyskiveksi. Tässä tehtävässä se sai olla vuoteen 1893 saakka, jolloin se palautettiin sakaristoon. Käyttö kynnyskivenä kulutti piirtokirjoituksen niin, ettei sitä enää voi lukea. Teksti tunnetaan kuitenkin yhdestä 1600-luvun, kahdesta 1700-luvun ja yhdestä 1800-luvun kuvauksesta.

### Hautakiven ikä
Kysymyksiä on herättänyt, pitääkö kiven vuosiluku ymmärtää vuodeksi 1215 (=XV) vai vuodeksi 1290 (=XC). Vertailussa on päädytty vuoteen 1290. Hautakiven tyyppiä vastaava kivi 1200-luvun lopulta on tuomiokirkossa Gotlannin Visbyssä. Vastaavalla reunakirjoituksella varustettuja hautakiviä ei tunneta Ruotsista ennen vuotta 1300. Lisäksi keskuskuvio IHC ilmestyy hautakiviin vasta 1200-luvun lopussa. Sanat ANNO DOMINI tavataan ensimmäisen kerran vuonna 1289 Gotlannissa. Näillä perusteilla on päätelty, että kivi on hakattu Gotlannissa 1200-luvun lopulla.

### Ingigerdin henkilö
Ingigerdin hautakivi on  satojen vuosien ajan  herättänyt kiinnostusta. Daniel Juslenius (1676–1752) on merkinnyt muistiin kansantarinan, jonka mukaan Maarian kirkon rakennutti kristityksi kääntynyt ylhäisönainen Inkeri. Tarina on nähtävästi syntynyt kyseisen hautakiven piirtokirjoituksen pohjalta. Kiven tietojen perusteella Ingigerd oli varakkaan miehen puoliso tai äiti, sillä kiven ostaminen ja kuljettaminen Gotlannista on maksanut paljon. Kirjoitus "UXOR QUONDAM PETRI" voidaan ymmärtää niin, että Ingigerdin puoliso Pietari kuoli ennen häntä. 

Ingigerd on yksi vanhimmista tunnetuista suomalaisista, Räntämäellä asunut rikas nainen, kansantarinan Inkeri, joka kääntyi kristinuskoon ja rakennutti kirkon. Turun Räntämäessä on hänen mukaansa nimettyjä paikkoja: Ingegerdinpuisto, Ingegerdinkenttä, Ingegerdinpolku ja Ingegerdinaukio.

## Katso myös
* Raision hautakivet

## Lähteet
* 
* 
* 

### Viitteet
Kvarnbäcken (Rånejoki, Näätäsuanto)

**Kvarnbäcken** on Ruotsissa Norrbottenin läänissä Jällivaaran kunnassa 
sijaitseva Rånejoen sivu-uoma, jonka nimikko-osuus on vain kilometrin pitkä. Sen pääuoman pituus on kuitenkin 6 kilometrin pituinen. Joen valuma-alueen pääuoma alkaa Gåbddaáhpen suolta ja se yhtyy Rånejokeen Näätäsuannossa.

Kvarnbäcken on valuma-alueensa nimikkojoki, mutta se ei toimi koko ajan valuma-alueensa pääuomana. Ruotsin vesistöviranomaiset määrittävät vesistön pääuoman vesireitin seuraamalla alajuoksulta alkaen sitä haaraa, jolla on yläjuoksulla suurin valuma-alue. Nimikkojoki muodostaa pääuoman sen viimeisellä kilometrillä, mutta yläjuoksulla se on Kåbdapebäcken, joka alkaa Gåbddaáhpen suolta. Silloin tulee pääuoman kokonaispituudeksi noin 6 kilometriä. Pääuomalla on jo mainitun sivu-uoman lisäksi vielä toinen sivu-uoma Tilli-Skalpabäcken, joka yhtyy siihen viime metreillä ennen Rånejokea.

Gåbddaáhpeen suo sijaitsee 231 metrin korkeudella mpy. Alajuoksulla sieltä alkava Kåbdapebäcken kohtaa Kallängesbäckenin 168 metrin korkeudella. Uoma yhtyy Rånejokeen 159 metrin korkeudella. Pääuomalle kertyvä pudostus on 72 metriä ja siitä syntyvä keskimääräinen kaltevuus on 12 metriä kilometrille. Viimeisen kilometrin matkalla on kaltevuutta enää 9 metriä kilometrille.

Valuma-alueen maaperän yleisimmät maalajit ovat moreeni (51,2&nbsp;%), turve (40,5&nbsp;%) ja kallio (4,1&nbsp;%). Alue on loivapiirteistä metsävaltaista maastoa, jota muutamat pienet suot laikuttavat. Latvavesistössä sijaitseva suo on tyypiltään aapasuota. Valuma-alueen asutus on keskittynyt Näätäsuannon kylälle. Kylältä alkava metsäautotie seuraa pääuomaa Gåbddaáhpen suon taakse.

Kvarnbäckenin valuma-alueen pinta-ala on 13 neliökilometriä. Sen on 0,3 % koko Rånejoen vesistön (päävesistötunnus 7) valuma-alueesta, joka on 4&nbsp;207 neliökilometriä. Kvarnbäckenin keskivirtaama on noin 0,13 kuutiometriä sekunnissa, mutta sen arvo vaihtelee vuodenaikojen mukaan suuresti. Talvella ei virtaamaa ole lainkaan, mutta kevättulvan aikana voi kuukauden keskivirtaama kohota yhteen kuutiometriin sekunnissa.

## Lähteet
### Huomautuksia

### Viitteet
Ousmane Socé Diop

**Ousmane Socé Diop** (*Ousmane Socé*, 31. lokakuuta 1911 Rufisque – 27. lokakuuta 1973 Dakar) oli senegalilainen kirjailija ja poliitikko.

Socé Diop kävi William Pontyn normaalikoulun ja valmistui eläinlääkäriksi Ranskassa. Samaan aikaan hän suoritti myös ranskalaisen filologian tutkinnon. Palattuaan Senegaliin Socé Diop työskenteli Ranskan Länsi-Afrikan karjatalousviraston tarkastajana.	

Socé Diop valittiin Senegalin edustajaksi Ranskan senaattiin sosialistipuolue SFIO:n listalta vuonna 1946. Hän toimi tasavallanneuvoston sihteerinä vuonna 1949. Socé Diop oli SFIO:n kakkosehdokas Lamine Guèyen rinnalla vuoden 1951 kansalliskokousvaaleissa, mutta ei tullut valituksi. Hänen toinen senaattorikautensa päättyi vuonna 1952. Socé Diop toimi myös Rufisquen kaupunginjohtajana, suunnitteluministerinä Mamadou Dian hallituksessa sekä Senegalin Yhdysvaltain suurlähettiläänä ja YK-edustajana.

Socé Diop oli yksi ranskankielisen Afrikan ensimmäisiä romaanikirjailijoita. Hänen romaaniensa *Karim* (1935) ja *Mirages de Paris* (1937) aiheena ovat nuoren senegalilaissivistyneistön kokemukset länsimaisen ja afrikkalaisen kulttuurin välimaastossa. Socé Diop on julkaissut myös kertomuskokoelman *Contes et légendes d’Afrique noire* (1938) ja runokokoelman *Rythmes du Khalam* (1955). Hän toimi vuonna 1953 perustamansa kulttuurilehti *Bingon* päätoimittajana.

## Lähteet
Nicolai Leibowitsch

**Nicolai Leibowitsch** (28. syyskuuta 1869 – 1. kesäkuuta 1932) oli suomalainen hieroja, sairasvoimistelija ja valokuvaaja.

Leibowitsch toimi hierojana ja sairasvoimistelijana Helsingissä ja hänen luokseen tuli potilaita Suomen ohella myös ulkomailta. Valokuvausta harrastanut Leibowitsch oli jäsenenä helsinkiläisessä ruotsinkielisessä Amatörfotografklubben (AFK)-valokuvausyhdistyksessä, joka oli perustettu 1889. Hän otti elokuussa 1907 Suomen ensimmäisen onnistuneen autochromevalokuvan. Leibowitschin autochromekuvia oli sitten esillä elokuussa 1907 Ateneumissa järjestetyssä valokuvanäyttelyssä. Hänen valokuviaan palkittiin sekä kotimaisissa että ulkomaisissa valokuvanäyttelyissä. Leibowitsch toimi hierojana kunnes hän 1910-luvun lopulla siirtyi dokumentti- ja lehtikuvaajaksi. Leibowitsch harrasti myös purjehdusta ja osallistui purjehduskilpailuihin sekä kilpailijana että palkintotuomarina. 

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Nicolai Leibowitschin valokuvia Finnassa
Rickleånin vesistö

**Rickleånin vesistö** (, vesistöaluetunnus 24) muodostuu Pohjanlahden Perämereen laskevan Rickleånin ja sen sivujokien yhteisestä valuma-alueesta, jonka kokonaispinta-ala on 1&nbsp;649 neliökilometriä. Se on yksi Ruotsin päävesistöalueista ja sen valuma-alue sijaitsee kokonaan Ruotsissa. Jokea on jonkin verran muokattu vesivoiman tarpeisiin.

## Pääuoma
Vesistön pääuomana on sen nimikkojoki Rickleån, jonka pituus on 50 kilometriä. Joki laskee Itämereen noin 0,5 kuutiokilometriä vettä vuodessa.

## Vesistön valuma-alue
Rickleånin vesistö sijaitsee kahden suuren vesistön Skelleftejoen vesistön (tunnus 20) ja Uumajanjoen vesistön (tunnus 28) välissä, jossa on sijaitsee seitsemän pienempää päävesistöä. Rickleånin vesistö on niistä suurin. Sillä on koillispuolella hieman yhteistä vedenjakajaa Skelleftejoen vesistön kanssa, alempana hieman enemmän Bureälvenin vesistön (tunnus 21) kanssa ja vesistön alajuoksulla sitä on Mångbyånin vesistön (tunnus 22) kanssa. Rickleånin vesistön lounaispuolella on yhteistä vedenjakajaa kolmen päävesistön kanssa. Ensin sitä on änsipäässä sijaitsevan Uumajanjoen vesistöalueen kanssa, sitten varsin pitkästi Sävarånin vesistön (tunnus 26) kanssa ja alajuoksulla vielä Dalkarlsånin vesistön (tunnus 25) kanssa. Aivan Rickleånin joensuun ympäristössä sijaitsee mereen laskevien purojen ja ojien pieniä valuma-alueita, joiden yhteispinta-ala on vaatimaton.

### Valuma-alueen piirteitä
Valuma-alueen maaperän yleisimmät maalajit ovat moreeni (54,7&nbsp;%), turve (19,2&nbsp;%), kalliomaa (7,2&nbsp;%), hiekka ja sora (2,5&nbsp;%), multamaa (4,5&nbsp;%), savimaa (2,1&nbsp;%) ja jäätikköjokijäänteet (0,7&nbsp;%), joiden lisäksi on vielä 9,2&nbsp;% muita maalajeja. Alueen maankäyttöä esittävät maiden käyttöluokitukset, joiden mukaan alueella on metsämaita (80,1&nbsp;%), soita ja kosteikkoja (6,4&nbsp;%), viljelymaita (2,4&nbsp;%), taajamia ja pinnoitettuja alueita (0,3&nbsp;%) sekä joutomaita (1,7&nbsp;%). Näiden lisäksi on 9,1&nbsp;% vesistöjä.

### Virtaamia

SMHI on julkaissut tilastossaan Rickleånin virtaamien päivittäiset keskivirtaamat vuosilta 1981–2013. Niiden mukaan joen suiston lähellä sijaitsevassa mittauspisteessä joen keskivirtaama (MQ) on 16,9&nbsp;kuutiometriä sekunnissa (m³/s), keskiylivirtaama (MHQ) on 65,3&nbsp;m³/s ja keskialivirtaama (MNQ) on 5,16&nbsp;m³/s . Toisen lähteen mukaan joen keskivirtaama on 16&nbsp;m³/s, keskiylivirtaama (MHQ) on 67&nbsp;m³/s ja keskialivirtaama (MNQ) on 4,8&nbsp;m³/s . Suurin kuukausittainen keskivirtaama 73,8&nbsp;m³/s on mitattu toukokuussa 1998 ja pienin 2,7&nbsp;m³/s syyskuussa 1999. Viereinen kaavio esittää SMHI:n julkaiseman tilaston kuukausittaisten keskivirtaamien arvoista lasketut keskiarvot. Sen mukaan kevättulva kestäisi huhtikuusta kesäkuuhun ja sen huippu ajoittuisi toukokuulle.

## Vesivoima
Rickleånin pääuomassa on 5 vesivoimalaitosta: Bruksfors, Sågforsen, Fredriksfors, Älglund ja Bygdsiljum. Vesistön sivu-uomissa Tallånissa on vielä yksi voimala Forsliden. Voimaloiden yhteisteho on 10,1 megawattia ja niiden vuosituotanto on noin 47,6 gigawattituntia.

## Lähteet
### Huomautuksia

### Viitteet
Sausen kieli

**Sausen kieli** on Indonesian Papuan provinssissa puhuttava uhanalainen isolaattikieli. Kielellä on noin 300 puhujaa.

Sausella ei ole kirjakieltä. Joitain Raamatun opetuksia on kuitenkin äänitetty sauseksi.

## Sanasto
Persoonapronominit sauseksi:

## Lähteet
Nowa Sólin piirikunta

**Nowa Sólin piirikunta** () on Puolan piirikunta Lubuszin voivodikunnassa. Sen väkiluku oli vuoden 2019 lopussa 86&nbsp;156. Piirikunta jakautuu Nowa Sólin kaupunkikuntaan ja seitsemään maalaiskuntaan (Bytom Odrzański, Kolsko, Kożuchów, Nowa Sól, Nowe Miasteczko, Otyń sekä Siedlisko).

Vuoden 2002 tammikuussa kolmesta siihen asti Nowa Sólin piirikuntaan kuuluneesta maalaiskunnasta, Sławasta, Szlichtyngowasta ja Wschowasta muodostettiin uusi Wschowan piirikunta.

Nowa Sólin piirikunnan pinta-alasta 39,2 prosenttia oli metsän peitossa vuonna 2018.

Nowa Sólin piirikunnan työttömyysaste oli vuoden 2018 lopussa 6,1 prosenttia.

Vuoden 2019 lopussa Nowa Sólin piirikunnassa oli 86&nbsp;156 asukasta, joista 51,3 prosenttia naispuolisia ja 48,7 prosenttia miespuolisia. Puolan väestönlaskennassa 2011 väkiluvun laskettiin olevan 88&nbsp;083 ja sen ennakoidaan vuoteen 2050 mennessä pienenevän 73&nbsp;099 asukkaaseen. Alle 18-vuotiaiden osuus piirikunnan väestöstä oli vuoden 2019 lopussa 18,1 prosenttia, työikäisten 59,3 prosenttia ja eläkeikäisten 22,5 prosenttia väestön keski-iän ollessa 41,9 vuotta. Vuonna 2019 piirikunnassa syntyi 755 lasta.

## Lähteet
Abbas Guèye

**Abbas Guèye** (27. joulukuuta 1913 Dakar – 2. elokuuta 1999 Dakar) oli senegalilainen ammattiyhdistysjohtaja ja poliitikko.

Posti- ja lennätinlaitoksen mekaanikkona työskennellyt Guèye osallistui jo varhain kotikaupunkinsa Dakarin ammattiyhdistystoimintaan ja politiikkaan. Vuoden 1946 yleislakon aikana hän toimi Ranskan Länsi-Afrikan ammattiliittojen keskusjärjestön pääsihteerinä. Guèye erosi Lamine Guèyen johtamasta Senegalin sosialistipuolueesta vuonna 1948 ja perusti Léopold Sédar Senghorin ja Mamadou Dian kanssa Bloc démocratique sénégalais (BDS) -puolueen. Senghor ja Guèye valittiin BDS:n listalta Ranskan kansalliskokouksen edustajiksi vuonna 1951.

Guèyen ja Senghorin välit rikkoutuivat vuonna 1956. Guèye perusti Rassemblement démocratique sénégalaise -puolueen, joka seuraavana vuonna sulautui Parti sénégalais d’action socialiste -puolueeseen. Vuodesta 1960 lähtien Guèye toimi Senegalin ainoan sallitun ammattiliiton pääsihteerinä.

## Lähteet
Douglas Caé

**Douglas Almeida Caé da Conceição** (s. 24. lokakuuta 1987, Rio de Janeiro Brasilia) on brasilialainen jalkapalloilija, joka edustaa Nicaragualaista Real Esteli Fútbol Clubia. Hän on pelipaikaltaan hyökkääjä. Hän on pelannut maiden pääsarjaa Suomessa VPS:n riveissä sekä myös Perussa, Nicaraguassa ja Saudi-Arabiassa. 

Douglas Caé pelasi 2010-luvulla Brasilian alemmilla sarjatasoilla. Vuonna 2018 siirtyi Suomen Veikkausliigaan Vaasan Palloseuran (VPS) riveihin. Sitä ennen hän oli pelannut parhaimmillaan kaudella 2016 toiseksi korkeinta Brasilian sarjatasoa Rio de Janeiron Americanon riveissä. Vuoden 2013 aikana hän pelasi Perussa CD Walter Ormeñon riveissä.

Vaasan vuoden jälkeen Caé pelasi kaudella 2018-2019 Nicaraguan pääsarjaa Real Estelí FC:n joukkueessa ja sen jälkeen kaudella 2019-2020 Saudi-Arabiassa AL Jeel Club -joukkueessa, mutta palasi syyskesällä 2020 Suomen Ykkösen IF Gnistanin ja olikin seitsemällä maalilla Gnistanin paras maalintekijä. Lisäksi oli keskeisiä pelaajia edesauttamasa Gnistanin pysymistä Ykkösessä. Caé teki Gnistanin kanssa syksyllä 2020 jatkosopimuksen kaudesta 2021.

## Lähteet
Mombumin kieli

**Mombumin kieli**, tai **komolom**, on Indonesian Länsi-Papualla puhuttava kieli. Se lasketaan usein yleisuusiguinealaisiin kieliin, mutta toisinaan sen katsotaan muodostavan konerawin kielen, lähimmän sukulaiskielensä, kanssa oman kieliperheeseensä.

Kielen puhuma-alue rajoittuu Komolon saareen, josta tulee myös kielen puhujien oma nimi kielelle.  

## Fonologia

### Konsonantit

Lähde:

### Vokaalit

Lähde:

## Sanasto
Persoonapronominit mombumiksi:

Perussanastoa:

## Lähteet
Perusterveydenhuolto

**Perusterveydenhuolto** koostuu terveydenhuollon keskeisistä, yleisistä ja laajasti saatavilla olevista palveluista, joihin kuuluvat pääasiassa terveyskeskusten tai terveyskeskussairaalojen tuottamat palvelut, kuten yleislääkärin vastaanotto, vanhusten pitkäaikaishoito, ennaltaehkäisevät palvelut, äitiys- ja lastenneuvola, kouluterveydenhuolto, työterveyshuolto, hammashuolto ja terveydensuojelu. Eri tasoisten sairaaloiden tuottamia vaativampia palveluja kutsutaan erikoissairaanhoidoksi.

## Lähteet
Espanjankilli

**Espanjankilli** (*Valencia hispanica*) on euroopankillien (Valenciidae) heimoon kuuluva kalalaji.

Espanjankilli voi kasvaa jopa 8 senttimetrin mittaiseksi. Koiras on väriltään siniharmaa ja siinä on useita tummia kapeita pystyjuovia.

Espanjankilli elää makeissa vesissä Espanjan Välimeren rannikolla. Se elää suonsilmäkkeissä, lammissa ja lähteiköissä, missä virtaus on heikkoa ja kasvillisuus runsasta.

Espanjankilliä uhkaavat kuivuus, vedenotto, elinympäristön saastuminen, sekä vieraslajina leviävä täplämoskiittokala.

## Lähteet
Verikaasuanalyysi

**Verikaasuanalyysi** on kliinisen kemian mittausmenetelmä, jolla määritetään verinäytteen happiosapaine (pO2) ja hiilidioksidiosapaine (pCO2) sekä happamuus (pH), emästase (BE, engl. *base excess*), bikarbonaatti (HCO3) ja standardibikarbonaatti (SBC tai HCO3-St). Verikaasuanalyysiä kutsutaan usein myös nimellä *Astrup* nykyistä elektroditekniikkaa edeltäneen reaktiointerpolointitekniikan kehittäjän Poul Astrupin mukaan.

Verinäyte otetaan ilmatiiviisti heparinisoituun ruiskuun (esim. kalsium-titrattu litium-hepariiniruisku) yleensä valtimosta (aB-VeKaas), mutta harvemmin myös ihopistona (cB-VeKaas) tai laskimosta (vB-VeKaas). Näyte analysoidaan 10 minuutin kuluessa ilman jäähdytystä tai 30 minuutin kuluessa 0–6&nbsp;°C:ssa säilyttämisen jälkeen. Kaasujen ja happamuuden mittaaminen perustuu sähkökemiallisiin elektrodeihin ja muut suureet arvioidaan näistä laskennallisesti. Laskentaan tarvittava hemoglobiinipitoisuus mitataan spektrofotometrialla.

Verikaasuanalyysiä käytetään hengityksen ja happoemästasapainon häiriöiden diagnostiikkaan ja seurantaan. Normaali valtimoveren happiosapaine on yli 11&nbsp;kPa, lievä hypoksemia 11–8&nbsp;kPa, keskivaikea hypoksemia 8–6&nbsp;kPa ja vaikea hypoksemia alle 6&nbsp;kPa. Normaali valtimoveren hiilidioksidiosapaine on 4,5–6&nbsp;kPa, lievä hyperkapnia 6,1–6,6&nbsp;kPa, keskivaikea hyperkapnia 6,7–8&nbsp;kPa ja vaikea hyperkapnia yli 8&nbsp;kPa. Akuutissa hengitysvajauksessa on vähintään keskivaikea hypoksemia ja hyperkapnia. Asidoosi (pH alle 7,35) voi syntyä aineenvaihdunnallisesti (metabolisesti), jolloin emäsylimäärä pienenee (BE alle &minus;2,5) ja hengityksen (respiratorisen) kompensaation jälkeen hiilidioksidiosapaine pienenee, tai asidoosi voi syntyä respiratorisesti, jolloin hiilidioksidiosapaine suurenee ja kompensaation jälkeen emäsylimäärä suurenee (BE yli +2,5). Vastaavasti, alkaloosi (pH yli 7,45) voi syntyä metabolisesti, jolloin emäsylimäärä kasvaa (BE yli +2,5) ja respiratorisen kompensaation jälkeen hiilidioksidiosapaine kasvaa, tai alkaloosi voi syntyä respiratorisesti, jolloin hiilidioksidiosapaine laskee ja kompensaation jälkeen emäsylimäärä laskee (BE alle &minus;2,5).

## Lähteet
Harald Rosenberg

**Harald Ferdinand Rosenberg** (3. huhtikuuta 1883 Helsinki – 19. tammikuuta 1931 Helsinki) oli suomalainen lehti- ja rikosvalokuvaaja. Hän oli varsinkin rikosvalokuvaajana aikanaan Suomen etevimpiä ammattimiehiä.

Rosenberg kävi viisi luokkaa Helsingin ruotsalaista reaalilyseota ja aloitti valokuvausharrastuksen jo koulupoikana. Hän oli jäsenenä helsinkiläisessä ruotsinkielisessä Amatörfotografklubben (AFK)-valokuvausyhdistyksessä, joka oli perustettu 1889 ja sai oppinsa kerhon järjestämillä kursseilla. Vuonna 1900 hän teki pyöräretken Oulusta Suomussalmelle ja otti matkan aikana reportaasikuvia. Rosenberg osallistui ottamillaan autochromevärivalokuvilla syyskuussa 1907 Ateneumissa järjestettyyn Suomen toiseen yleiseen valokuvanäyttelyyn. Rosenberg toimi lehtikuvaajana Veckans Krönika ja Helsingin Kaiku-lehdissä ja vuonna 1909 hän meni Helsingin rikospoliisin palvelukseen valokuvaajaksi jatkaen kuitenkin samalla uutiskuvien ottamista lehdille.

## Lähteet
Seppo Koutaniemi

**Seppo Matti Koutaniemi** (17. kesäkuuta 1950 Kuusamo – 23. lokakuuta 2022 Kuusamo) oli suomalainen arkkitehti. Koutaniemi valmistui arkkitehdiksi Oulun yliopistosta. Hänen suunnittelemiinsa rakennuksiin kuuluvat muiden muassa Kuusamon lentoasema ja Ivalon lentoasema. Koutaniemen suunnittelemia julkisia taideteoksia ja muistomerkkejä ovat Evakkotien muistomerkki, Kolmannen armeijakunnan muistomerkki ja Vienan kauppatien muistomerkki Kuusamossa. Julkisia veistoksia sisätiloissa ovat akryyliveistos Jääpuikko Kuusamon lentoasemalla ja Keskiyön aurinko Ivalon lentoasemalla. Nilon koululla Kuusamossa on teos Viikon seitsemän päivää (2010). Koutaniemellä on kuusi lasta. Yksi heistä on valokuvaaja Meeri Koutaniemi. Koutaniemi kuoli lokakuussa 2022 syöpään.

## Lähteet
Dubicze Cerkiewne

**Dubicze Cerkiewne** on maalaiskunta Hajnówkan piirikunnassa Puolassa. Sen väkiluku oli vuoden 2019 lopussa 1&nbsp;484.

Hajnówkan piirikunnan asukkaista 3,4 prosenttia asuu Dubicze Cerkiewnen kunnassa ja sen pinta-alasta 9,3 prosenttia kuuluu Dubicze Cerkiewnen kuntaan. Kylät Dubicze Cerkiewnen kunnassa ovat Czechy Orlańskie, Dubicze Cerkiewne, Długi Bród, Grabowiec, Górny Gród, Istok, Jagodniki, Jelonka, Koryciski, Rutka, Stary Kornin, Starzyna, Tofiłowce, Werstok, Wiluki, Witowo sekä Wojnówka.

Vuoden 2019 lopussa 50,6 prosenttia Dubicze Cerkiewnen asukkaista oli naispuolisia ja 49,4 prosenttia miespuolisia. Alle 18-vuotiaat muodostivat 10,8 prosenttia kylän väestöstä, työikäiset 49,9 prosenttia ja eläkeikäiset 39,3 prosenttia väestön keski-iän ollessa 52,1 vuotta. Vuonna 2019 Dubicze Cerkiewnen kunnassa syntyi yhdeksän lasta. Kunnan väestöstä 63,7 prosenttia on valkovenäläisiä, ja valkovenäjän kielellä onkin kunnassa virallisen avustavan kielen asema. 

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Gmina Wiejska Dubicze Cerkiewne Białystokin tilastokeskus
Taikapeili

**Taikapeili** on kansansaduissa peili, joka voi esimerkiksi ennustaa tulevia asioita ja näyttää kätkettyjä aarteita.

Japanilainen taikapeili tarkoittaa kiillotetusta metallista, usein pronssista, tehtyä peiliä, josta heijastuu kuva seinälle, vaikka peilissä kuvaa ei näy. Peiliä valettaessa sen takapinnalle valetaan kuva kohokuvana, ja metallin jäähtyessä kohokohdat jähmettyvät viimeiseksi ja metalli on niissä harvempaa, lähes huokoista, jolloin kiillotettaessa ne kiillottuvat eri lailla ja taittavat valon eri tavalla, niin että kuvio näkyy heijastuskuvassa.

## Lähteet
Dimitry Imbongo

**Dimitry Imbongo Boele** (s. 28. maaliskuuta 1990 Kinshasa, Zaire) on ranskalais-kongolainen jalkapalloilija, joka edustaa Veikkausliigassa pelaavaa FC Lahtea. Hän on pelipaikaltaan hyökkääjä.

Kongolais-ranskalaisten vanhempien poika Dimitry Imbongo syntyi Zairessa, mutta kasvoi Ranskan Nanterressa, jossa aloitti jalkapalloharrastuksen. Hän siirtyi jo alle 20-vuotiaana Saksaan Müncheniin, jossa pelasi TSV 1860 Münchenin nuorten joukkueessa ja vuodesta 2009 alkaen sen miesten joukkueessa, joka pelasi Saksan 4. korkeimmalla sarjatasolla Regional liigassa. Kaudella 2011–2012 Imbongo pelasi Saksan 3. sarjatason SV Darmstadt 98:ssa.

Imbongo siirtyi kesällä 2012 Yhdysvaltoihin MSL-joukkue New England Revolution -seuraan. Siellä hän pelasi vuosien 2012–2014 aikana 34 MSL-ottelua ja teki viisi maalia. Marraskuussa 2014 hän palasi Eurooppaan ja edusti sen jälkeen lähes neljä vuotta itävaltalaisia 2. sarjatason joukkueita, kuten Kapfenberger SV, LASK Linz ja Wacker Innsbruck. Syksyllä 2018 hän palasi Saksaan seuranaan 4. sarjatason Regional-liigan Alemannia Aachen ja sen jälkeen 3. sarjatason SG Sonnenhof Großaspach.

Tammikuussa 2020 Imbongo siirtyi Suomen Veikkausliigaan FC Lahden joukkueeseen. Vaikka Imbongo olikin kauden aikana FC Lahden parhaita maalintekijöitä, hänet ajettiin ulos ottelussa Tampereen Ilvestä vastaan kentällä lyötyään vastustajia.

## Lähteet
Roberta (nimi)

**Roberta** on naisen etunimi. Se on johdettu miehennimestä Robert.

Digi- ja väestötietoviraston mukaan Roberta on helmikuuhun 2025 mennessä ollut Suomessa virallisena etunimenä noin 1500 naisella. Robertalla ei ole nimipäivää almanakassa. 

## Tunnettuja Robertoja
*Roberta Alexander (1949–2025), yhdysvaltalainen oopperalaulaja
*Roberta Alma Anastase (s. 1976), romanialainen poliitikko
*Roberta Angelilli (s. 1965), italialainen poliitikko
*Roberta Bayley (s. 1950), yhdysvaltalainen valokuvaaja
*Roberta Bitgood (1908–2007), yhdysvaltalainen säveltäjä ja urkuri
*Roberta Bondar (s. 1945), kanadalainen avaruuslentäjä
*Roberta Brunet (s. 1965), italialainen juoksija ja olympiamitalisti
*Roberta Collins (1944–2008), yhdysvaltalainen näyttelijä 
*Roberta D’Adda (s. 1981), italialainen jalkapalloilija
*Roberta Flack (1937–2025), yhdysvaltalainen jazz-, soul- ja folklaulaja
*Roberta Invernizzi (s. 1966), italialainen oopperalaulaja
*Roberta McCain (1912–2020), yhdysvaltalainen seurapiirihenkilö
*Roberta Melesi (s. 1996), italialainen alppihiihtäjä
*Roberta Metsola (s. 1979), maltalainen poliitikko
*Roberta J. Nichols (1931–2005), yhdysvaltalainen tutkimusinsinööri
*Roberta Peters (1930–2017), yhdysvaltalainen oopperalaulaja
*Roberta Torre (s. 1962), italialainen elokuvaohjaaja
*Roberta Vinci (s. 1983), italialainen tennispelaaja
*Roberta Williams (s. 1953), yhdysvaltalainen videopelisuunnittelija

## Lähteet
Piikkimerienkeli

**Piikkimerienkeli** (*Squatina aculeata*) tai **ruskomerienkeli** on hailaji, joka ulkonäöltään kuitenkin muistuttaa lähinnä rauskuja.

Piikkimerienkeli on luokiteltu äärimmäisen uhanalaiseksi lajiksi. Sitä tavataan Välimerellä ja Afrikan länsirannikolla. Se elää lähellä pohjaa meren pehmeäpohjaisilla alueilla 30–500 metrin syvyydessä. Se voi kasvaa 160 cm pitkäksi, naaraat ovat pienempiä kuin koiraat. Selän keskiviivaa pitkin kulkee jäykkien piikkien jono niskasta pyrstön tyveen asti.	

Lajin uhanalaisuuteen on vaikuttanut elinympäristön laadun heikkeneminen ja piikkimerienkelien joutuminen kalastuksen sivusaaliiksi.

## Lähteet
Brian Houston

**Brian Houston** (s. 17. helmikuuta 1954  Auckland, Uusi-Seelanti) on australialainen pastori ja evankelista. Houston tunnetaan erityisesti Hillsong Churchin perustajana ja johtavana pastorina. Houston toimi vuosina 1997–2009 Australian Christian Churches -järjestön puheenjohtajana.

Brian Houstonin vanhemmat ovat Frank Houston ja Hazel Houston. Houstonin vanhemmat toimivat Pelastusarmeijan upseereina Uudessa-Seelannissa. Brian Houstonin ollessa kolmevuotias, perhe liittyi helluntaiseurakuntaan. Brian Houston on ollut naimisissa vuodesta 1977 Bobbie Houstonin kanssa. Heillä on kolme lasta.

## Teokset
Brian Houston on kirjoittanut seuraavat teokset:
* *How to Live a Blessed Life*, 2002.
* *How to Flourish in Life*, 2003.
* *How to Make Wise Decisions, 2004.
* *How to Live in Health & Wholeness, 2005.
* *Selah*, 2006.
* *For this Cause*, 2006.
* *Selah 2*, 2007.
* *For this I was Born*, 2008.
* 
* *There is More*, 2018.

## Lähteet
Astrup

**Astrup** voi tarkoittaa seuraavia:

## Paikkoja
* Astrup, taajama Hjørringin kunnassa Tanskassa
* Astrup, taajama Mariagerfjordin kunnassa Tanskassa
* Astrup, taajama Ringkøbing-Skjernin kunnassa Tanskassa

## Henkilöitä
* Hans Rasmus Astrup (1831–1898), norjalainen liikemies ja poliitikko
* Nikolai Astrup (1880–1928), norjalainen taidemaalari
* Nikolai Astrup (s. 1978), norjalainen poliitikko
* Nils Ebbessøn Astrup (1901–1972), norjalainen laivanvarustaja
* Thorvald Astrup (1876–1940), norjalainen arkkitehti

## Muita
* Verikaasuanalyysi, tunnetaan *astrupina* kehittäjänsä sukunimen mukaan
FCA Giorgio -pohjalevy

**FCA Giorgio -pohjalevy** on Fiat Chrysler Automobilesin kehittämä pohjalevy taka- ja nelivetoisille autoille. Se korvasi edeltäneen GM/Fiat Premium -pohjalevyn. Giorgio-pohjalevy tuli ensimmäisenä käyttöön Alfa Romeon kahdessa uudessa takavetoisessa mallissa.

## Mallit

* Alfa Romeo Giulia (2015–)
* Alfa Romeo Stelvio (2016–)
* Jeep Grand Cherokee (WL) (2021–)
* Maserati Grecale (2022–)
Mila Niemi

**Mila Niemi** (s. 22. kesäkuuta 1951 Leningrad, Venäjä) on suomalainen lavastaja, pukusuunnittelija ja maskeeraaja. Venäläissyntyinen Niemi sai koulutuksensa Moskovassa Valtion Elokuvainstituutissa VGIK.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* 
*
Uskonto Bruneissa

**[[Brunei]]n** merkittävin uskonto on islam, johon CIA World Factbookin mukaan kuului 78,8% väestöstä vuonna 2011. Se on myös maan virallinen uskonto. Kristittyjä oli 8,7%, buddhalaisia 7,8% ja muita uskontoja, muun muassa luonnonuskontoja, kannatti 4,7%.

Ihmisten etninen tausta vaikuttaa merkittävästi siihen, mitä uskontokuntaa he edustavat. Vuoden 2016 virallisten tilastojen mukaan väestöstä oli etnisesti malaijeja 66%, ja valtio olettaa näiden kaikkien olevan muslimeja. Kiinalaisia on noin 10% väestöstä osan heistä ollessa maan kansalaisia, osa taas on pysyviä asukkaita ilman kansalaisuutta. Kiinalaisista 65% on buddhalaisia ja 20% kristittyjä. Alkuperäiskansoihin kuten dusuneihin, visayoihin ja muruteihin kuuluu noin 4% väestöstä ja heistä arviolta 50% on muslimeja, 15% kristittyjä ja loput edustavat muita uskontokuntia, muun muassa alueen perinteisiä uskontoja. Loput 20% väestöstä sisältävät ulkomaalaissyntyiset työntekijät, jotka ovat pääosin Indonesiasta, Filippiineiltä ja Etelä-Aasiasta. Virallisten tilastojen mukaan näistä väliaikaisista ja pysyvistä asukkaista noin puolet on muslimeja, yli neljäsosa kristittyjä ja 15% buddhalaisia.

Vuonna 2014 Brunei otti käyttöön šaria-lain rangaistusasteikon ensimmäisen tason, joka laajensi voimassa olevia rajoituksia pienemmille uskonnollisille rikkomuksille kuten syöminen ramadanin aikana, ristiinpukeutuminen sekä eri sukupuolta olevien naimattomien ihmisten fyysinen läheisyys. Samalla ilmoitettiin, että taso 2 on tarkoitus ottaa käyttöön vuonna 2017 ja taso 3 vuonna 2018. Taso 2 sisältää ruumiillisia rangaistuksia, kuten varkaan käden amputoinnin, ja taso 3 sisältää islamista luopuneen kivittämisen kuoliaaksi. Tasot 2 ja 3 otettiin käyttöön Bruneissa vuonna 2019.

## Lähteet
Täplämerienkeli

**Täplämerienkeli** (*Squatina oculata*) on hailaji, joka ulkonäöltään kuitenkin muistuttaa lähinnä rauskuja.

Täplämerienkeliä tavataan Välimerellä ja Afrikan länsirannikolla. Se voi kasvaa 160 cm pitkäksi, ja on valkoisten täplien peittämä..

Täplämerienkeli on luokiteltu äärimmäisen uhanalaiseksi. Lajin uhanalaisuuteen on vaikuttanut elinympäristön laadun heikkeneminen	ja joutuminen kalastuksen sivusaaliiksi.

## Lähteet
Juha Laukkanen (nukkenäyttelijä)

**Juha Tapio Laukkanen** (6. huhtikuuta 1960 Kuopio – 8. helmikuuta 2023 Helsinki) oli suomalainen nukketeatteritaiteilija ja teatterinjohtaja. Hän perusti Nukketeatteri Sytkyt 1980-luvulla Kuopiossa. Laukkanen valittiin 1994 YK:n lastenapujärjestö Unicefin hyvän tahdon lähettilääksi.

Laukkanen esitti Uppo-Nallea vuonna 1995 MTV3-kanavalla esitetyssä joulukalenteriohjelmassa *[[Uppo-Nalle ja joulun odotus]]*.

Laukkanen on haudattu Kuopion Isolle hautausmaalle.

## Lähteet
Kyung-wha Chung

**Kyung-wha Chung** (; s. 26. maaliskuuta 1948 Soul) on eteläkorealainen viulisti.

Chung aloitti lapsena pianonsoiton, mutta siirtyi 6-vuotiaana viuluun. Opiskeltuaan Shin Sang Chulin johdolla hän teki debyyttinsä 9-vuotiaana Soulin filharmonikkojen kanssa soittamalla solistina Felix Mendelssohnin viulukonserton esityksessä. 12-vuotiaana Chung kiersi Japanissa, ja seuraavana vuonna hän muutti New Yorkiin opiskellakseen Juilliard Schoolissa Ivan Galamianin johdolla. Näitä opintoja hän jatkoi vuoteen 1971. Myöhemmin Chung sai opetusta Joseph Szigetiltä.

Vuonna 1967 Chung voitti Leventritt-kilpailun. Hän pääsi tämän myötä työskentelemään merkittävien yhdysvaltalaisorkesterien, kuten Chicagon sinfoniaorkesterin ja New Yorkin filharmonikkojen kanssa. Euroopan-debyyttinsä Chung toteutti vuonna 1970 Lontoossa esittämällä Pjotr Tšaikovskin viulukonserton André Previnin johtaman Lontoon sinfoniaorkesterin kanssa. Lontoon sinfoniaorkesterin ja Previnin kanssa Chung myös julkaisi ensilevytyksensä Decca Recordsilla. Levyllä soitettiin tulkinnat Tšaikovskin viulukonsertosta ja Jean Sibeliuksen viulukonsertosta. Chung jatkoi uraansa muiden muassa sellaisten orkesterien kuin Berliinin filharmonikkojen, Wienin filharmonikkojen, Lontoonin filharmonikkojen ja Bostonin sinfoniaorkesterin kanssa. Kapellimestareita, joiden kanssa hän on työskennellyt, ovat olleet Claudio Abbado, Daniel Barenboim, Charles Dutoit, Bernard Haitink, Lorin Maazel, Riccardo Muti, André Previn, Simon Rattle, Georg Solti ja Klaus Tennstedt. Chungin kamarimusiikillisia yhteistyökumppaneita ovat olleet merkittävät pianistit, kuten Peter Frankl, Radu Lupu ja Krystian Zimerman.

Chungin levyttämiin teoksiin kuuluu konserttoja Ludwig van Beethovenilta, Alban Bergiltä, Max Bruchilta, Edward Elgarilta, Mendelssohnilta, Camille Saint-Saënsilta, Sibeliukselta, Tšaikovskilta ja William Waltonilta. Nämä levytykset Chung on tehnyt ensisijaisesti Decca-levymerkillä. EMI julkaisi levytettynä Chungin Pariisissa pitämään konsertin Pierre Boulez'n 70-vuotispäivän kunniaksi. Levytyksestä myönnettiin Gramophone-palkinto. Chung on saanut toisenkin Gramophone-palkinnon. Hänelle on myönnetty lisäksi Etelä-Korean hallituksen siviiliansioiden mitali ja taiteiden Ho-Am-palkinto (2011).

Chung on tullut parhaiten tunnetuksi solistisesta urastaan, mutta hän on saavuttanut tunnustusta myös esiintymisestään sisarustensa kanssa. Hänen veljensä Myung-whun Chung on pianisti ja kapellimestari. Hänen siskonsa Myung-wha Chung on sellisti. Yhdessä sisarukset muodostavat Chung Trio -nimisen kokoonpanon. Vuonna 2005 Chung keskeytti esiintymisen käden loukkaantumisen johdosta, joten hän alkoi keskittyä opetustyöhön. Vuonna 2010 hän teki paluun Aasian esiintymislavoille. Sittemmin hän on jatkanut myös esiintymisiään Euroopassa.

## Lähteet
Maserati M139 -pohjalevy

**Maserati M139 -pohjalevy** on Maseratin kehittämä pohjalevy etumoottorisille ja takavetoisille automalleille.

## Mallit

* Alfa Romeo 8C Competizione (2007–2010)
* Maserati GranCabrio (2010–2019)
* Maserati GranTurismo (2007–2019)
* Maserati Quattroporte V (2003–2012)
Kalsineuriinin estäjät

**Kalsineuriinin estäjät** ovat ryhmä erilaisia kalsineuriinientsyymiä estäviä lääkeaineita, jotka pääasiassa vähentävät immuunijärjestelmän ja T-lymfosyyttien jakautumista ja toimintaa. Ryhmään kuuluvat muun muassa siklosporiini, takrolimuusi, everolimuusi ja pimekrolimuusi.

Kalsineuriinin estäjät ovat rakenteeltaan erilaisia: esim. siklosporiini on 11 aminohapon peptidi ja takrolimuusi muistuttaa makrolideja. Molemmat metaboloituvat maksan CYP3A4-entsyymin vaikutuksesta, mikä aiheuttaa yhteisvaikutuksia tähän reittiin vaikuttavien muiden lääkeaineiden kanssa. Siklosporiinin eliminaation puoliintumisaika on noin 6 tuntia ja takrolimuusin noin 12 tuntia.

Siklosporiini kiinnittyy siklofiliiniproteiiniin ja takrolimuusi immunofiliiniin ja näiden muodostamat kompleksit estävät kalsineuriini-fosfataasientsyymiä aktivoimasta NFAT-transkriptiotekijää, joka säätelee sytokiinigeenien, kuten IL-2, IL-4, TNF ja IFN-gamma, aktiivisuutta T-lymfosyyteissä. Tämä vähentää T-solujen aktivoitumista, sytokiinituotantoa ja jakautumista, mikä vaimentaa lymfosyyttivälitteistä immuunivastetta ja tulehdusvastetta laajasti elimistössä. Kalsineuriinin estäjät vaimentavat tulehdusreaktiota esim. elinsiirron hyljintäreaktiossa, nivelreumassa, psoriaasissa, uveiitissa, vaikeassa sarveiskalvotulehduksessa, eräissä munuaistaudeissa sekä vaikeassa atooppisessa ekseemassa. Siklosporiinin vaikutuksiin kuuluvat myös muun muassa munuaisvaurio, kohonnut verenpaine, verenkuvan muutos, infektiot, syövät, ruokahaluttomuus, pahoinvointi, ripuli, vapina, ienhyperplasia, hirsutismi, maksa-arvojen kohoaminen, hyperlipidemia ja hyperglykemia. Takrolimuusi aiheuttaa myös munuaisvauriota ja muun muassa vapinaa, päänsärkyä, huimausta, ruuansulatuskanavan oireita, kohonnutta verenpainetta, hyperglykemiaa, tinnitusta, verenkuvan muutoksia, maksaentsyymien nousua sekä infektioita ja syöpiä.

## Lähteet