open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Oikeisto

**Oikeisto** on poliittinen suuntaus, johon usein liitetään asioiden vallitsevan tilan suosiminen, yksilön oikeuksien ja velvollisuuksien korostaminen kollektiivisten oikeuksien ja velvollisuuksien suhteen, rajoitettu hallinto, rajoitettu puuttuminen talouteen, sekä epätasavertaisuuksien hyväksyminen luonnollisena ja yhteiskunnallisesti tarpeellisena. Oikeistolaisuudessa tyypillisesti suositaan esimerkiksi konservatiivisia tai perinteisiä arvoja, markkinataloutta, vapaita markkinoita, yksilön valinnanvapautta talouden perustana, kansallismielisyyttä ja maanpuolustuksen arvostusta.

Nykyisessä poliittisessa keskustelussa oikeistoon luetaan usein erityyppinen konservatismi, fasismi, libertarismi ja uusliberalismi. Vasemmisto–oikeisto-ulottuvuudella oikeistosta voidaan erottaa keskusta-oikeisto, maltillinen oikeisto sekä laitaoikeisto, johon kuuluvat radikaali oikeisto ja äärioikeisto.

Oikeiston käsite syntyi Ranskan suuressa vallankumouksessa 1700-luvun lopulla. Sen jälkeen termin sisältö on vaihdellut aikakauden, kulttuurin ja poliittisen tilanteen mukaan.

## Suomessa

Suomalaisista suurista eduskuntapuolueista Kansallinen Kokoomus määrittelee periaateohjelmassaan vuodelta 2018 itsensä keskustaoikeistolaiseksi ja maltilliseksi oikeistolaiseksi puolueeksi.

Kunnallisalan kehittämissäätiön vuonna 2015 julkaiseman tutkimuksen mukaan oikeistolaisuus kasvaa selvästi tulojen kasvun myötä. Tulonsaajaryhmistä ainoastaan alle 20&nbsp;000 euroa vuodessa tienaavat sijoittivat itsensä keskimääräistä enemmän vasemmalle. Oikeistoon asettuvia oli eniten keski-ikäisten joukossa, 43 prosenttia. Nuorista 18–30-vuotiaista oikeistoon samaistui 18 prosenttia.

## Katso myös
* Perhearvot
* Kristillinen oikeisto
* Uusoikeisto

## Lähteet
793

## Tapahtumia

* 8. kesäkuuta – Viikingit tekivät ensimmäisen vakavan ryöstöretkensä Englantiin, kohteena Lindisfarnen luostari Northumbrian rannikolla. Tapausta pidetään yleensä viikinkiajan alkuna.
* Mercian kuningas Offa perusti St Albansin luostarin.

## Syntyneitä
*

## Kuolleita
*
Luettelo Qing-dynastian aikaisista kapinoista

Kiinaa vuosina 1644–1911 hallinnutta Qing-dynastiaa vastaan nousi harvinaisen suuri määrä kapinoita, tässä ainakin tärkeimmät:

*Feodaaliprinssien kapina (1673–1681) *(vuodet pitäisi tarkistaa)*
*Valkoisen lootuksen kapina (1784–1812)
*1820- ja 1830-lukujen vuokra- ja riisimellakat
*Taiping-kapina (1850–1864)
*Shanghain triadikapina 1853–1855
*Tikarikapina (1853?) (myös Shanghaissa, lieneekö sama?)
*Nian-kapina (1853–1868)
*Punaisten turbaanien kapina (1854–1861)
*Guizhoun kapina (1854–1873)
*Kiinan muslimikapina 1855–1873
*Kiinan muslimikapina 1862–1877
*Boksarikapina (1900–1901)
*Wuchangin kansannousu (1911), josta alkoi Xinhai-vallankumous
Halleyn komeetta

**Halleyn komeetta** (**1P/Halley**) on tunnetuin ihmisen nimeämistä komeetoista. Se on nimetty englantilaisen astronomin ja matemaatikon Edmond Halleyn mukaan, joka 1700-luvun alussa ennusti komeetan ilmaantuvan uudelleen vuonna 1758. Komeetta on perihelinsä aikana helposti nähtävissä paljaalla silmällä.

Halleyn komeetta kiertää Aurinkoa kiertoradalla, jonka kiertoaika on noin 76 vuotta. Sen viimeisimmät perihelit, eli komeetan radan aurinkoa lähimmät pisteet, toteutuivat vuosina 1910 ja 1986. Silloin komeettaa tutkittiin luotaimilla (Giotto, Suisei ja Vega), jotka saivat lähikuvia ytimestä. Seuraavan kerran komeetta tulee näkyville vuonna 2061.

Komeetan aiheuttamia meteoriparvia ovat Orionidit lokakuussa ja Eta-akvaridit toukokuussa.

## Perihelit
Halleyn komeetan edelliset perihelit ovat tapahtuneet seuraavina vuosina (mukana myös perihelien tunnukset):

*240 eaa. (1P/−239 K1)
*164 eaa. (1P/−163 U1)
*87 eaa. (1P/−86 Q1)
*12 eaa. (1P/−11 Q1)
*66 (1P/66 B1)
*141 (1P/141 F1)
*218 (1P/218 H1)
*295 (1P/295 J1)
*374 (1P/374 E1)
*451 (1P/451 L1)
*530 (1P/530 Q1)
*607 (1P/607 H1)
*684 (1P/684 R1)
*760 (1P/760 K1)
*837 (1P/837 F1)
*912 (1P/912 J1)
*989 (1P/989 N1)
*1066 (1P/1066 G1)
*1145 (1P/1145 G1)
*1222 (1P/1222 R1)
*1301 (1P/1301 R1)
*1378 (1P/1378 S1)
*1456 (1P/1456 K1)
*1531 (1P/1531 P1)
*1607 (1P/1607 S1)
*1682 (1P/1682 Q1)
*1759 (1P/1758 Y1)
*1835 (1P/1835 P1)
*1910 (1P/1909 R1)
*1986 (1P/1982 U1)

### Vuoden 530 komeetan vaikutukset

Erään teorian mukaan vuoden 530 ohituksen aikana komeetta on käynyt todennäköisesti poikkeuksellisen lähellä Aurinkoa ja siitä on irronnut osia. Komeetan osien arvellaan syöksyneen Maahan vuosina 536&ndash;538. Tapahtuman aiheuttaman pölypilven epäillään aiheuttaneen poikkeuksellisen rajun 10 vuoden ilmastonmuutoksen vuodesta 536 alkaen.

### Vuoden 1986 jälkeen

Komeetasta lähti 12. helmikuuta 1991 kaasunpurkaus, joka kesti useita kuukausia. Tällöin komeetta oli 14,4&nbsp;AU:n etäisyydellä Auringosta. Purkaus teki pölypilven, jonka läpimitta oli 300&nbsp;000&nbsp;km. Purkauksen arvioidaan alkaneen 1990 joulukuussa, jolloin komeetan kirkkaus kohosi magnitudista 24,3 magnitudiin 18,9. Halleyta havainnoitiin 2003 kolmella VLT:n teleskoopilla Chilestä, jolloin Halleyn magnitudi oli 28,2. Teleskoopeilla havainnoitiin Halleyta, koska se on kaukaisin ja himmein koskaan havainnoitu, tarkoituksena saada vahvistus havainnointimenetelmälle, jolla voisi löytää erittäin himmeitä transneptunisia kohteita. Astronomit voivat nyt tarkkailla komeettaa missä tahansa radan kohdassa.

Halleyn komeetan seuraavan perihelin on laskettu tapahtuvan vuonna 2061, jolloin sen odotetaan olevan edellistä vierailua paremmassa kohdassa Maahan nähden ollen samalla puolen Aurinkoa kuin Maa. Silloin sen kirkkauden odotetaan olevan &minus;0,3, verrattuna vaatimattomaan +2,1 vuonna 1986.  Vuonna 2134 Halleyn odotetaan ohittavan Maan 0,09&nbsp;au:n (13&nbsp;000&nbsp;000&nbsp;km) etäisyydeltä ollen tällöin &minus;2,0 magnitudia.

## Lähteet

## Kirjallisuutta
*
Pasuri

**Pasuri** (*Blicca bjoerkna*) on särkikalojen heimoon kuuluva rehevissä sisä- ja murtovesissä viihtyvä kalalaji. Pasuri on sukunsa (*Blicca*) ainoa laji. Pasuria ei käytetä suuressa määrin ihmisravinnoksi, koska se on ruotoinen ja mauttomana pidetty kala.

## Ulkonäkö ja koko
Pasuri kasvaa 20–25 senttimetrin mittaiseksi ja painaa alle kilon. Pasurin voi sekoittaa pieneen lahnaan, mutta sillä on suuremmat silmät ja punaiset evät. Pasurilla on 43–48 suomua kylkiviivalla ja suomut ovat isommat kuin lahnalla, jolla on yli 50 suomua kylkiviivalla.

## Levinneisyys
Pasuria esiintyy Euroopassa Ranskasta Uralille, ei kuitenkaan Italiassa, Kreikassa ja entisen Jugoslavian maissa. Suomessa pasuri elää etupäässä Etelä- ja Järvi-Suomessa.

## Lisääntyminen
Pasuri kutee kesä- tai heinäkuussa, kun veden lämpötila on yli 17 celsiusastetta. Pasuri voi risteytyä helposti lahnan tai sorvan kanssa, jos kutuaika ja paikka ovat samat. Jälkeläiset eivät kuitenkaan pysty enää lisääntymään.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Luontoportti: Pasuri (''Abramis bjoerkna'')
*ITIS: Blicca bjoerkna
Miekkasärki

**Miekkasärki** (*Pelecus cultratus*) on särkien heimoon (Leuciscidae) ja alaheimoon (Leuciscinae) kuuluva kalalaji.

Miekkasärki kasvaa noin 25 senttimetrin mittaiseksi. Se on olemukseltaan terävä. Kala on litteä ja muistuttaa lähinnä isoa veistä. Miekkasärjellä on pitkät, siipimäiset rintaevät, joilla se ohjailee uintiaan. Laji pyydystää ylöspäin suuntautuneella suullaan etupäässä planktoneliöitä ja hyönteisiä veden pinnasta. 

Miekkasärkeä tavataan Mustanmeren, Kaspianmeren ja Araljärven valuma-alueilla sekä osassa Itämeren valuma-aluetta. Se on Suomessa satunnaisvieras, jota tavataan lähinnä itäisellä Suomenlahdella ja Saimaan kanavassa.   

## Lähteet
Rantanuoliainen

**Rantanuoliainen** eli **rantaneula** (*Cobitis taenia*) on kalalaji, joka elää hitaasti virtaavissa tai seisovissa hiekkapohjaisissa vesissä. Meressä se viihtyy varsinkin hiekka- ja liejurannoilla mantereen läheisyydessä. Se hakee ruokansa pohjan hiekasta. Rantanuoliainen on aktiivinen öisin ja on päivisin piilossa kivien alla tai pohjaan kaivautuneena.

Rantanuoliainen kasvaa 8–12 senttimetrin mittaiseksi. Väriltään se on ruskean kirjava. Kyljissä on tummien täplien muodostamia rivejä. Rantanuoliaisen silmästä kuonoon kulkee tumma juova. Rantanuoliaisella on pienet viiksisäikeet ja sen poskissa on piikit, jotka kala voi nostaa pystyyn.

Suomessa rantanuoliainen on hyvin harvinainen. Sitä on tavattu itäisen Suomenlahden rannikkovesissä Kotkan ympäristössä ja Pyhtään ja Virolahden välisellä merialueella sekä muutamassa Kaakkois-Suomen itään laskevassa pikkujoessa. Laji on suojeltu EU:n luontodirektiivissä. Ulkonäöltään samantapainen kivennuoliainen (*Barbatula barbatula*) on huomattavasti yleisempi.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Luontoportti: Rantanuoliainen (''Cobitis taenia'')
*Luonnontieteellinen keskusmuseo: Cobitis taenia
*
* YLE uutiset 1.12.2009: Mutaan piiloutunutta kalaa luultiin uhanalaiseksi
*ITIS: Cobitis taenia
Kivennuoliainen

**Kivennuoliainen** (*Barbatula barbatula*); (joskus myös **rantatörö**) on pieni, viiksekäs pohjan lähellä pysyttelevä euraasialainen kalalaji. 

Kivennuoliainen muistuttaa hieman rantanuoliaista (*Cobitis taenia*), mutta on muodoiltaan hieman pyöreämpi ja vatsan kohdalta pulleampi.

## Ulkonäkö ja koko
Kivennuoliainen kasvaa 6–12, joskus jopa 20 senttimetrin mittaiseksi. Suomen suurin kivennuoliainen on vuonna 2007 pyydystetty 18,7 cm pitkä yksilö. Ulkomailta on vanha havainto 21 cm pitkästä saaliista.

Kivennuoliaisen suomut ovat pieniä, ja siksi sen iho tuntuu sileältä. Viiksisäikeitä kivennuoliaisella on neljä ylähuulessa ja kaksi suupielissä. Väriltään kala on ruskean vihertävä ja siinä on tummempia läiskiä. 

## Levinneisyys
Kivennuoliaisen levinneisyysalue on laaja ja ulottuu Pyreneiltä ja Brittein saarilta Tyyneenmereen laskeviin vesistöihin asti. Suomessa kivennuoliainen on melko yleinen Etelä- ja Keski-Suomen sekä Oulun läänin alueen virtaavissa vesissä ja järvien hapekkaissa rantavesissä. Se esiintyy harvinaisena myös murtovedessä Suomenlahden itäosissa. 

## Käyttäytyminen
Kivennuoliainen viihtyy pohjakivien alla ja etsii ruokaa kivipohjasta viiksiensä ja tarkan hajuaistinsa avulla. Pienet poikaset suosivat hiekkapohjaa ja hitaampaa virtausta, kasvaessaan kalat siirtyvät sorapohjalle ja nopean virtauksen alueille. Aikuiset saalistavat suhteellisen suuria pohjaeläimiä, kuten kirppuja, surviaissääskiä ja hyönteisten toukkia. Kivennuoliainen on erittäin herkkä raskasmetallien aiheuttamalle saastumiselle ja alhaisille happipitoisuuksille, joten sen läsnäolo joessa voidaan pitää merkkinä hyvästä vedenlaadusta.

Kivennuoliaisen kutuaika on toukokuun lopulta kesäkuun alkuun. Ne lisääntyvät soralla, hiekalla tai vesikasvillisuuden keskellä.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Luonnontieteellinen keskusmuseo: Barbatula barbatula
Puhekieli

**Puhekieli** on yleiskieltä arkisempi puhuttu kielen muoto, jonka ei tarvitse noudattaa normitetun kirjakielen periaatteita. Sille on ominaista kirja- ja yleiskielestä eroava rakenne ja sanasto sekä monesti ympäristöön ja sosiaaliseen kontekstiin liittyvät idiomit. Tyypillisesti puhekieltä käytetään vapaamuotoisissa puhetilanteissa, mutta sitä voidaan käyttää myös kirjoitettuna esimerkiksi tekstiviesteissä ja chat-keskusteluissa.

Koska puheen tuottaminen on usein nopeaa ja sen suunnitteluaika usein lyhyt, ovat erilaiset suunnitteluilmaukset (tällaisia ovat suomen kielessä muun muassa *niinku* ja *tota*) ja korjaukset (suomessa esimerkiksi *eiku* ja *tai siis*) puhekielelle tyypillisiä. Toisin kuin kirjoitettu kieli, jonka omaksumiseen vaaditaan muodollista opetusta, puhekieli voidaan omaksua ilman eksplisiittistä opetusta, ja sitä hallitsevat ainakin osittain kirjakielestä poikkeavat kieliopilliset säännöt.

Tyypillisiä puhekieliä ovat murteet ja slangit. Murteita ovat esimerkiksi Suomen eri osissa puhutut kielen muodot. Slangi on enemmäkseen kaupungissa, harrastuksen tai työn kautta omaksuttu puheen muoto. Slangin sosiaalisena tehtävänä on yhdistää sen puhujia ja erottaa heidät muista, ja sille on tyypillistä sanaston nopea muuttuminen. Voidaan puhua myös jonkin alan ammattislangista, jargonista, jonka terminologiaa ulkopuolinen ei välttämättä ymmärrä.

## Katso myös
* Arkikieli
* Yleiskieli
* Suomen puhekieli

## Lähteet
Rolls

**Rolls** on vuonna 1988 Seinäjoella perustettu hampurilaisravintolaketju, jolla on noin sata toimipistettä ympäri Suomen.

## Historia

Kaikkien aikojen ensimmäinen Rolls oli grillikioski, joka palveli Seinäjoen Kauppakadulla. Yrityksen toinen toimipiste avattiin Seinäjoen Torikeskukseen, minkä jälkeen Rolls laajeni Lapualle, Kauhajoelle ja Kauhavalle. Ensimmäinen Pohjanmaan ulkopuolinen ravintola avattiin Kuusamoon. Vuonna 2012 ketjulla oli yhteensä 72 ravintolaa, ja vuonna 2018 rikkoontui sadan ravintolan rajapyykki. Ketjujohtaja Jouko Huumo on arvioinut haastattelussa, että vuosittain avataan keskimäärin 5–10 uutta Rolls-ravintolaa .

## Liiketoiminta

Rolls toimii yrittäjävetoisella franchising-periaatteella, pääosin muun liiketoiminnan yhteydessä shop-in-shop-konseptilla. Useimmat ravintolat toimivat esimerkiksi kauppakeskuksessa tai huoltoasemalla. Ketju ei peri yrittäjiltä liittymismaksua tai sopimuksen purkamiseen liittyviä sanktioita.

### Tuotteet
Kaikilla ketjun hampurilaisilla on Suomalaisen Työn Liiton myöntämä Avainlippu-tunnus, joka viestii kotimaisesta työstä. Rolls käyttää hampurilaisissaan pohjalaisen Ole’s Fast Foodin pihvejä, Snellmanin pekonia, suomalaisia luomukananmunia sekä satokauden salliessa Juvalla kasvatettua ja pakattua salaattia. 

Valikoiman suosituimmat hampurilaiset ovat Mama, Papa ja Baby, joista Mama on koko ketjun myydyin tuote. Kyseiset tuotteet ovat olleet listalla yrityksen alkuajoista lähtien. Grilliruoan ja konseptitarjonnan väliin sijoittuva Rolls on laajentanut viime vuosina valikoimaansa muun muassa gluteenittomilla ja kasvisruokavalioon sopivilla tuotteilla.

Elokuussa 2019 Rollsin Vegan-hampurilainen sijoittui *[[Ilta-Sanomat|Ilta-Sanomien]]* kasvishampurilaisten makuvertailussa toiselle sijalle.

## Promobändi
Rolls-ketjulla on oma promobändi Rock & Rolls Cover Band. Bändi kiertää ketjun ravintoloissa ja markkinointitapahtumissa ympäri Suomen. Yhtyeessä on mukana ketjujohtaja Jouko Huumo ja hallintopäällikkö Tommi Oksanen. Ketjujohtaja Huumo on kertonut haastattelussa, että bändin kanssa kiertäminen on parempi tapa tulla kauppiaiden luokse kuin kravatti tiukalla ja puku päällä. Keikkojen aikana myydään usein myös eurolla juustohampurilaisia, joita on parhaimmillaan myyty 4&nbsp;000 kappaletta yhden päivän aikana. 

## Lähteet

## Aiheesta muualla

*Rollsin kotisivu
Animalia

**Animalia** voi tarkoittaa ainakin seuraavia:

* eläinkunta (Animalia), taksonominen kunta
* Animalia, suomalainen eläinoikeusjärjestö
* *[[Animalia (televisiosarja)|Animalia]]*, australialainen piirrossarja.
Väkivaltakoneisto

**Väkivaltakoneistolla** tarkoitetaan useimmiten perinteisessä valtio-opillisessa tutkimuksessa valtion järjestyksellisiä tehtäviä hoitavia organisaatioita: poliisia, oikeuslaitosta, vankiloita ja armeijaa. Väkivaltakoneisto valvoo valtion lakien noudattamista ja puolustaa valtiota muiden valtioiden hyökkäyksiltä.

Väkivaltakoneistoon liittyy olennaisena osana väkivaltamonopoli, jonka valtio varaa itselleen. Väkivallan yksinoikeus valtion oikeutena periytyy uuden ajan alussa vakiintuneesta keskitetystä valtiosta, joka korvasi feodaalisen järjestelmän. Kärjistetysti tämä siis kieltää yksittäisiltä kansalaisilta esimerkiksi oman yksityisarmeijan pitämisen.

Väkivaltamonopoli on myös yhteiskuntasopimuksellisissa teorioissa perustettavan valtion määritelmä. Esimerkiksi hobbesilaisessa yhteiskuntafilosofiassa väkivaltakoneisto on suvereenin absoluutin työkalu ehkäistä luonnollisessa tilassa vallitsevaa kaikkien sotaa kaikkia vastaan (*[[bellum omnium contra omnes]]*).

Norbert Elias ja Max Weber määrittelevät valtion vaatimukseksi, että sillä on tietyllä maantieteellisellä alueella väkivallan yksinoikeus.

Termiä väkivaltakoneisto käytetään yhä politologisessa kirjallisuudessa, mutta jotkut pitävät sitä vasemmistosävytteisenä. Heidän mukaansa puolueettomampi ja täsmällisempi ilmaisu on voimankäyttö.

## Lähteet
* 
* 

## Katso myös
*Pakkovalta
*Yhteiskuntasopimus
*Minimivaltio
Kalori

**Kalori** (tunnus **cal**) on vanha energian yksikkö, jonka nimi tulee latinan sanasta *calor* ”lämpö”. Sitä on käytetty lämpöenergian yksikkönä, mutta nykyään se on virallisesti poistettu käytöstä, sillä SI-järjestelmässä joulea käytetään kaikkien energianmuotojen yksikkönä. Käytännössä kaloria käytetään kuitenkin edelleen usein ilmoittamaan, kuinka paljon energiaa syntyy elimistön polttaessa tiettyjä ruoka-aineita. 

Alkuperäisen määritelmän mukaan yksi kalori on lämpömäärä, joka kasvattaa yhden vesigramman lämpötilaa yhdellä celsiusasteella normaalipaineessa. Kalorin suuruus riippuu siten hieman veden alkulämpötilasta. Eräässä kalorin määritelmässä gramma vettä lämmitetään 14,5&nbsp;°C:sta 15,5&nbsp;°C:seen. Tällöin 1 kalori on 4,1855 joulea. Jotta kalorin ja joulen suhde ei riippuisi mahdollisista epätarkkuuksista, määriteltiin vuonna 1956, että 1 kalori on tarkalleen 4,1868 joulea.

Sekä suomen että englannin yleiskielessä puhutaan tavallisesti vain kaloreista vaikka tarkoitettaisiin kilokaloreita. USA:ssa elintarvikkeiden ravintoarvoilmoituksissa käytetään kalori-sanaa, vaikka energian määrän lukuarvo on ilmaistu kilokaloreina. Euroopan unionin alueella ravintoarvoilmoituksissa ei saa käyttää kalori-sanaa, vaan energian määrä tulee aina ilmoittaa sekä kilojouleina että kilokaloreina käyttäen kJ- ja kcal-tunnuksia.

## Katso myös
* Ravintoaineiden energiatiheydet
* Lämmön mekaaninen ekvivalentti

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Yksiköiden muunnosohjelma
Joule

**Joule** (tunnus **J**) on SI-järjestelmässä työn ja energian yksikkö. Yksi joule on työ, joka tehdään, kun yhden newtonin suuruinen voima siirtää kappaletta yhden metrin matkan voiman suuntaan, tai tämän työn tekemiseen tarvittava energia. Samoin yksi joule vastaa yhden ampeerin sähkövirran ajamista yhden ohmin resistanssin läpi yhden sekunnin ajan, tai yhden watin teholla työskentelyä yhden sekunnin ajan. Yksikkö on nimetty fyysikko James Prescott Joulen mukaan.

Joule vastaa muita yksiköitä seuraavasti; ensin SI-järjestelmän perusyksikköinä, sitten muina SI-yksikköinä:

\rm J  = {}\rm \frac{kg \cdot m^2}{s^2} = N \cdot m = \rm Pa \cdot m^3={}\rm W \cdot s = C \cdot V 

jossa kg on kilogramma, m on metri, s on sekunti, N on newton, Pa on pascal, W on watti, C on coulombi ja V on voltti.

Joule korvaa vanhentuneet energian yksiköt, kuten kalorin.

:1&nbsp;J = 1&nbsp;Nm = 1&nbsp;Ws = 1&nbsp;kg·m²/s² = 1&nbsp;VAs 

Sähkön energiamäärää mitataan usein joulen sijaan kilowattitunteina (tunnus kWh tai kW·h).

:1&nbsp;MJ &asymp; 0,277778&nbsp;kWh tai 1&nbsp;kWh = 3,6&nbsp;MJ 
:1&nbsp;GJ &asymp; 0,277778&nbsp;MWh tai 1&nbsp;MWh = 3,6&nbsp;GJ
:1&nbsp;TJ &asymp; 0,277778&nbsp;GWh tai 1&nbsp;GWh = 3,6&nbsp;TJ
:1&nbsp;PJ &asymp; 0,277778&nbsp;TWh tai 1&nbsp;TWh = 3,6&nbsp;PJ

Yhden joulen energialla voi nostaa noin 102 gramman painoisen omenan metrin korkeuteen maan painovoimakentässä (putoamiskiihtyvyys ≈  9,81&nbsp;m/s²).

## SI-kertoimet

## Katso myös
* Ravintoaineiden energiatiheydet

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Yksiköiden muunnosohjelma
Bjarne Stroustrup

**Bjarne Stroustrup** (s. 30. joulukuuta 1950 Århus)  on tanskalainen professori, joka on kehittänyt C++-ohjelmointikielen. Hän työskentelee nykyään Yhdysvalloissa Morgan Stanleylla ja on sitä ennen ollut pitkään muun muassa AT&T:n palveluksessa. 

Hän on suorittanut maisterin tutkinnon matematiikasta Aarhusin yliopistossa vuonna 1975 ja tohtorin tutkinnon tietojenkäsittelytieteestä Cambridgen yliopistossa vuonna 1979. Tämän jälkeen hän liittyi Bell Labsiin, jossa hän suunnitteli ja toteutti C++:n.

Hän on saanut useita palkintoja tunnustuksena työstään:
* Grace Murray Hopper -palkinto (1993)
* Dahl-Nygaard -palkinto (2015)
* Faraday-mitali (2017)

## Teokset
* 
* 
* 

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* 
* Kotisivu
Kg

**Kg** tarkoittaa seuraavia:

* 
* 
* kommandiittiyhtiö, KG, saksankielisestä ilmauksesta *Kommanditgesellschaft*, yhtiömuoto
* 
* Kymen Golf, KG, suomalainen golfseura
* 
* 
* sukkanauharitarikunnan jäsen, K.G., englanninkielisestä ilmauksesta *Knight of the Garter*, Edvard III:n vuonna 1348 perustaman kunniaritarikunnan jäsen.
M

**M** (**m**) on latinalaisten ja myös suomen aakkosten 13. kirjain. M-kirjaimen nimi on suomen kielessä *äm* (aiemmin myös *em*) ja äännearvo  tai joskus .

Latinalaista M-kirjainta vastaa kreikkalaisessa kirjaimistossa kirjain ''myy'' (Μ, μ), kyrillisessä kirjaimistossa puolestaan kyrillinen М (м). Suuraakkosten yhdennäköisyydestä huolimatta ne ovat Unicode-merkistössä eri merkkejä.

## Historiaa
Foinikialaisen *mēm*-kirjaimen ([m]) tarkka ulkoasu ja sakaroiden määrä vaihteli suuresti. Usein ensimmäinen pystyviiva oli kuitenkin muita pidempi ja alkoi alempaa kuten kreikan myyn myöhemmin syntyneessä pienaakkosessa (*μ*). Kirjain lainautui äännearvoineen sellaisenaan foinikialaisesta kirjoituksesta kreikkalaiseen, siitä etruskeille ja etruskeilta latinaan. Kirjaimen ulkoasu vaihteli jonkin verran vielä varhaisessa latinassakin.

## M suomen kielessä
*M*-kirjaimella merkitään suomessa kuten yleisestikin latinalaista kirjaimistoa käyttävissä kielissä (soinnillista) bilabiaalista nasaalia . Uusissa lainasanoissa, joissa *m*:ää seuraa labiodentaalinen äänne (*v* tai *f*), esim. *triumviraatti, kamfertti, amfora*, se voi suomessa ääntyä labiodentaalisena allofonina .

*M*-kirjaimen lisäksi /m/-äännettä merkitään suomen kielessä joskus nasaaliassimilaation vuoksi myös *[[N]]*-kirjaimella sanansisäisessä konsonanttiyhtymissä *np* ja *nm*.

## Muita esitystapoja

## M-kirjaimen merkityksiä
* SI-järjestelmässä
** M (*[[mega]]*-) tarkoittaa etuliitteenä miljoonakertaista (106 = 1&nbsp;000&nbsp;000).
** m (*[[milli]]*-) tarkoittaa etuliitteenä tuhannesosaa (10−3 = 1/1000).
** m tarkoittaa metriä.
* Tietotekniikassa
** M merkitsee usein ns. binääristä megaa (220 = 1&nbsp;048&nbsp;576).
*Fysiikassa
** *m* on massan tunnus
** *M* on momentin tunnus
**M-teoria on eräs aineen luonnetta kuvaava teoria.
*Kemiassa
** *m* tarkoittaa massaa tai molaalisuutta
** *M* tarkoittaa moolimassaa tai molaarisuutta (esimerkiksi 1&nbsp;M on 1&nbsp;mol/dm3).
* Liikenteessä
** M voi merenkulussa tarkoittaa meripeninkulmaa.
** M on Ilmailussa nopeutta kuvaava Mach-luku (lyhennetään myös Ma).
** M ajoneuvon kansallisuustunnuksena tarkoittaa Maltaa.
** M (valkoinen M oranssilla pohjalla) on metron tunnus.
** M on monien maiden tienumeroinneissa moottoritien tunnus.
* M tarkoittaa biokemiassa metioniinia.
* M tarkoittaa rakennustekniikassa moduulimittaa.
* M tarkoittaa rahamäärissä miljoonaa (esimerkiksi 25&nbsp;M€ on kaksikymmentäviisi miljoonaa euroa).
* M on roomalainen numero, joka tarkoittaa tuhatta ().
* M tarkoittaa arvosanaa magna cum laude approbatur (kolmanneksi korkein).
* M tarkoittaa suomalaisissa kalentereissa maanantaita (lyhennetään myös ma).
* M vaatteiden kokoluokituksessa merkitsee keskikokoista ().
* M (punainen M valkoisella pohjalla) on M-kauppaketjun tunnus.
* M-arvo on turnauspokeripelaamisessa käytetty luku, joka kertoo pelaajan pelikassan suhteen blindien ja antejen summaan.
* Pieni m tarkoittaa musiikissa mollia, esimerkiksi Cm on C-mollisoinnun merkki.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
BMI

**BMI** tarkoittaa seuraavia asioita:

* British Midland International, entinen lentoyhtiö
* Broadcast Music Incorporated, tekijänoikeusjärjestö 
* Painoindeksi (engl. *body mass index*)
* BMI Group, *Braas Monier Building Group*, kansainvälinen rakennusmateriaaleja valmistava yhtiö.
Kj

**Kj** tarkoittaa seuraavia:

* 
* 
* 
* kuja, lyhenne kj. (erityisesti katuosoitteissa), kapeahko katu
* kunnanjohtaja, lyhenne kj.
Ptolemaios I

**Ptolemaios I Soter** (367–283 eaa.) oli makedonialainen kenraali ja Egyptin kuningas eli faarao vuosina 305–283 eaa. Hän oli yksi Aleksanteri Suuren seuraajista eli diadokeista.

Ptolemaios oli Aleksanteri Suuren kenraali ja yksi hänen seitsemästä henkivartijastaan. Aleksanterin kuoltua vuonna 323 eaa. hänen veljestään Filippos III:sta tuli nimellinen kuningas ja Ptolemaioksesta Egyptin satraappi. 

Alkoi pitkä sotaisa kausi jonka aikana Ptolemaios yritti vakiinnuttaa valtaansa Egyptissä. Ensimmäiseksi hän joutui puolustautumaan virallista hallitsijaa Perdikkasta vastaan, joka kuoli yrittäessään valloittaa Egyptin vuonna 321 eaa. Ptolemaios laajensi valtakuntaansa valloittamalla Palestiinan ja saamalla Kyproksen valtaansa. Vuonna 315 eaa. Ptolemaios taisteli Vähän-Aasian hallitsijaa Antigonos I:tä vastaan. Vuonna 311 eaa. solmittiin rauha ja Palestiina evakuoitiin. Nimellinen kuningas Aleksanteri IV murhattiin pian tämän jälkeen. 

Vuonna 309 eaa. Ptolemaios johti laivaston Kreikkaa kohti. Hän valtasi Korintin, Sikyonin ja Megaran. Samalla Antigonoksen poika Demetrios valtasi Kyproksen ja vangitsi Ptolemaioksen veljen Menelaoksen. Antigonos ja Demetrios alkoivat nyt kutsua itseään kuninkaiksi. Ptolemaios, Kassandros, Lysimakhos ja Seleukos seurasivat perässä. Vuonna 306 eaa. Antigonos yritti vallata Egyptin mutta epäonnistui ja vuonna 302 eaa. Ptolemaios sai taas vallattua Palestiinan. Vuonna 301 eaa. Lysimakos ja Seleukos löivät Antigonoksen lopullisesti Ipsoksen taistelussa. 

Vuonna 285 eaa. Ptolemaios luopui kruunustaan ja uudeksi kuninkaaksi tuli hänen poikansa Ptolemaios II. Ptolemaios kuoli vuonna 283 eaa.

Ptolemaios kirjoitti omiin kokemuksiinsa perustuvan kirjan Aleksanteri Suuren sotaretkistä. Kirja ei ole säilynyt nykypäivään asti, mutta Arrianos käytti sitä lähteenä kun hän kirjoitti oman kirjansa vuonna 140.

## Perhesuhteet
Ptolemaios oli naimisissa ainakin neljä kertaa ja hänellä oli monia muita naissuhteita. Ensimmäinen tunnettu suhde oli kuuluisan ateenalaisen *[[hetaira]]n*, Thaiin kanssa. Pari avioitui Aleksanteri Suuren kuoleman jälkeen ja sai kolme lasta: Lagos, Leontiskos ja Irene. Ptolemaios meni myös naimisiin persialaisen Artabazoksen tyttären Artakaman kanssa vuonna 324 eaa. Ptolemaioksen kolmas avioliitto oli Antipatroksen tyttären Eurydike I:n kanssa. Eurydiken kanssa Ptolemaioksella oli ainakin kolme lasta, Ptolemaios Keraunos, Ptolemais ja Lysandra. Eurydiko oli luultavasti myös Ptolemaioksen kahden pojan, Meleagroksen ja Argaeuksen äiti. Ptolemaioksen kolmas avioliitto oli Eurydiken serkun Berenike I:n kanssa. Tässä avioliitossa syntyi kolme lasta Ptolemaios II, Arsinoë II ja Filotera. Bereniken kolmesta lapsesta (Magas, Antigone ja Theoksena) hänen aikaisemmasta avioliitostaan tuli myös kuninkaallisen perheen jäseniä.
Filesystem Hierarchy Standard

**Filesystem Hierarchy Standard** (FHS) eli *standarditiedostohierarkia* määrittelee joukon hakemistoja ja niiden pääasiallisen käyttötarkoituksen. Linuxissa ja muissa POSIX-järjestelmissä tiedostojärjestelmä noudattaa standardia melko tarkasti.

FHS:n mukaisessa tiedostojärjestelmässä kaikki tiedostot ja hakemistot on tallennettu juurihakemiston (*/*) alle, vaikka ne olisivat erillisillä fyysisillä laitteilla. Hakemistorakenne on määritelty paljon tarkemmin kuin esimerkiksi eri Windows-käyttöjärjestelmissä. Se mahdollistaa mm. ohjelmien asennuksen ja päivityksen ilman kysymyksiä ennalta sovittuihin hakemistoihin.

Tärkeimpiä FHS:n määrittelemiä hakemistoja ja niiden käyttötarkoitus:
* /bin - kaikille käyttäjille välttämättömät komennot  (cat, ls, cp...)
* /sbin - välttämättömät järjestelmän ja pääkäyttäjän komennot (init, route, ifup..)
* /lib - jaetut kirjastot välttämättömille komennoille (komennot ovat hakemistoissa /bin ja /sbin)
* /dev - raa'at laitetiedostot (liitettäväksi /mnt/ alle, ja ajureiden käyttöön)
* /home - käyttäjien kotihakemistot (paitsi pääkäyttäjän, joka on /root/)
* /etc - koko järjestelmää koskevat asetustiedostot
* /var - palvelinten kirjoittamat muuttuvat tiedostot (lokeja ja väliaikaistiedostoja)
* /opt - staattiset ohjelmapaketit (ei yleensä käytetä)
* /proc ja /sys - tietoa prosesseista ja ytimen tilasta (uptime, network...)
* /mnt - väliaikaisesti liitetyt tiedostojärjestelmät (CD-ROM, levykkeet, USB-tikut..)

FHS-projekti alkoi vuonna 1993 tavoitteena saada konsensus hakemistoista, jotta Linux-jakeluilla olisi yhtenäinen lähtökohta.

Linuxissa eräiden juurihakemistojen alla olevien hakemistojen yhdistämistä /usr -hakemiston alle suunnitellaan paremman yhteensopivuuden vuoksi muun muassa Solaris-käyttöjärjestelmän kanssa. System V -perustaiset käyttöjärjestelmät ovat käyttäneet symbolista linkkiä /usr-hakemiston alle jo pidempään. Muun muassa Debian versio 10 *Buster* toteuttaa yhdistämisen.
Yhdistämisen jälkeen aiemmat hakemistot viittaavat seuraaviin alihakemistoihin linkillä:
* /bin → /usr/bin
* /sbin → /usr/sbin
* /lib → /usr/lib
* /lib64 → /usr/lib64

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* FHS kotisivu englanniksi 
* Filesystem Hierarchy Standard versio 3.0  
* Filesystem Hierarchy Standard versio 3.0 (PDF)
C-esikääntäjä

**C-esikääntäjä** (, lyhyesti *cpp*) on C ja C++-kielten esikääntäjä, jonka kautta lähdekoodi käsitellään ennen varsinaista käännösvaihetta. Esikääntäjää ohjataan lähdekoodissa #-merkillä alkavilla direktiiveillä kuten *#include* ja *#define*.

Esikääntäjän lisäämisen C-kieleen ehdotti Alan Snyder.
Esikääntäjä ei ole muuta kuin erikoistunut tekstieditori.

## Lähteet
Ortodoksia

**Ortodoksia** ja **ortodoksisuus** (, ’oikea’ ja ’ylistys’) tarkoittavat sananmukaisesti käännettynä *oikeaa ylistystä*, mutta *ortodoksia* on vakiintunut suomen kielessä tarkoittamaan (Suomen) ortodoksisen kirkon uskonkäsitystä. Aikaisemmin muiden kielten vastaavat ilmaukset on suomennettu sanoilla *oikeauskoisuus* ja *puhdasoppisuus*, joskus myös *oikeaoppisuus*. 

Sanaa *ortodoksia* käytetään myös puhuttaessa orientaaliortodoksisista kirkoista, joista vuonna 451 pidetyn Khalkedonin kirkolliskokouksen myötä tuli Rooman valtakunnan valtionkirkosta erillinen tunnustuskunta.

## Katso myös
* Ortodoksijuutalaisuus
* Luterilainen ortodoksia

## Lähteet
Apraksia

**Apraksia** on neuropsykologinen häiriö, joka voi johtua synnynnäisestä kehitysvammasta, ilmetä aivohalvauksen jälkeen tai liittyä vanhuusiän dementiaan. Synnynnäinen vamma voi johtua monen eri geenin häiriötiloista.

Apraksialla tarkoitetaan kykenemättömyyttä suorittaa liiketoimintoja, nimenomaan siinä mielessä, että liikkeiden ohjelmointi ei toimi, vaikka motoriikka itsessään olisi kunnossa. Apraksia jaetaan vielä useaan alaluokkaan sen perusteella, missä asiassa tai yhteydessä häiriö ilmenee. Keskeisimmät apraksian hoitomuodot ovat neuropsykologinen kuntoutus sekä toimintaterapia. Kuntoutusta varten häiriö on ensin perusteellisesti tutkittava, ja kuntoutuksen onnistuminen riippuu vamman laadusta ja asteesta.

## Lähteet
Chữ Quốc ngữ

**Chữ Quốc ngữ** (Chữ Nôm: 𡨸國語), sananmukaisesti käännettynä *valtion kieli*, on vietnamin nykyisin yleisimmässä käytössä oleva kirjoitusjärjestelmä. Se pohjautuu latinalaiseen aakkostoon ja sisältää 30 kirjainta ja viisi toonimerkkiä.

Chữ Quốc ngữ -järjestelmän kehittivät pääasiallisesti ranskalaiset lähetyssaarnaajat 1600-luvulla tuolloin käytössä olleen kiinan kirjoitusjärjestelmään pohjautuvan Chữ Nômin rinnalle. Ranskalaisten lisäksi kirjoituksen muotoon vaikuttivat portugalilaiset, joilta on peräisin muun muassa kirjoituksen *nh*-yhdistelmän lausuminen.  Järjestelmän kehittäjäksi mainitaan usein ranskalainen Alexandre de Rhodes.

Chữ Quốc Ngữlla kirjoitettiin aluksi rukouskirjoja ja muuta uskonnollista materiaalia; laajempaan käyttöön se tuli eräissä kouluissa 1700-luvulla, mutta vasta 1900-luvun alussa se syrjäytti Chữ Nôm -kirjoituksen ja kiinan kirjoittamisen (Chữ Hán) Vietnamissa.

Chữ Quốc ngữn kirjaimisto ja toonien merkintä on kuvattu artikkelissa vietnamin kieli.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
GNU Free Documentation License

**GNU Free Documentation License** (GFDL) on yhdysvaltalaisen Free Software Foundationin (FSF) luoma, dokumenteille tarkoitettu vapaa lisenssi. Hengeltään se muistuttaa useiden vapaiden ohjelmistojen käyttämää GNU GPL -lisenssiä. Lisenssi on suunniteltu ohjelmistodokumentointia ja muita viite- ja hakuteosmateriaalien kaltaisia aiheita ajatellen.

GFDL julkistettiin ensi kerran syyskuussa 1999 yleisöpalautteen keräämiseksi. Muutosten jälkeen versio 1.1 julkaistiin maaliskuussa 2000, versio 1.2 marraskuussa 2002 ja versio 1.3 marraskuussa 2008. Lisenssin nykyinen versio on 1.3.

Debian-projektin määritelmä vapaasta lisenssistä ei ollut yhtenevä FSF:n GNU-projektin käsityksen kanssa, ja Debian on päätynyt pitämään GFDL:ää epävapaana.
Pääasiallisen ongelmana Debian pitää muuttumattomia kappaleita (*invariant sections*). Näitä voivat olla esimerkiksi kansitekstit, kiitokset tai tekstin omistaminen jollekulle, jota kirjoittaja ei halua muutettavan. Lisäksi GNU vaatii että dokumentaation lähdekoodi (*transparent copies*) on jaettava jokaisen lopullisen version mukana, ja sen on oltava jakelussa vielä vuoden sen jälkeen kun dokumentaatiota ei enää levitetä. GNU pyrkii myös vastustamaan käytönhallintamekanismeja (DRM) ja vaatii ettei kopioinnin estoon käytetä teknisiä menetelmiä. Debian-projektin mielestä tämä on epämääräisesti määritelty ja  voi kieltää esimerkiksi salatut levyosiot tai jopa käyttöjärjestelmien käyttöoikeuksien käytön.

## Wikimedia
Wikimedian projekteista mm. Wikipedian teksti on lisensoitu GFDL-lisenssillä, mikä tarkoittaa sitä, että Wikipedian artikkeleita saa vapaasti kopioida, levittää ja julkaista niin verkossa kuin paperillakin, muutettuna tai muuttamattomana sillä ehdolla että kaikki julkaistut versiot lisensoidaan myös GFDL-lisenssillä. Wikipediassa on erikseen kielletty kansitekstien ja vakiolukujen ("invariant sections") käyttö.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* GNU Free Documentation License
* GFDL 1.3: Wikipedia's exit permit LWN.net -sivustolla
Lääni

**Lääni** (ruots. *län*) on valtion aluehallinnon ylimmästä tasosta Suomessa ja Ruotsissa käytetty nimitys. Lääni on osa valtionhallintoa, eikä sillä ole itsehallintoa, demokraattisesti valittua edustusta tai lainsäädäntövaltaa. Läänin johdossa on hallituksen nimittämä maaherra, joka johtaa lääninhallitusta. Maaherran asemaan on yleisesti nimitetty vanhempia ansioituneita poliitikkoja.

Ruotsin läänit ovat edelleen olemassa, mutta Suomen läänit lakkautettiin vuoden 2010 alussa. Läänien tilalle Suomessa tulivat aluehallintovirastot.

Aikaisemmin *lääni* tarkoitti aluetta, jonka kuningas antoi palkaksi eli läänitykseksi aateliselle tämän valtakunnalle ja kuninkaalle suorittamista palveluksista. Keskiajalta uuden ajan alkuun Ruotsissa oli linnaläänejä valtionhallinon yksiköinä. Vuoden 1634 hallitusmuodossa määrättiin nykyisestä lääninhallinnosta. Lääninhallinnon tehtäviä ja historiaa on kuvattu tarkemmin Suomen ja Ruotsin läänejä käsittelevissä artikkeleissa.

## Norjan, Liettuan ja Tšekin läänit

Suomen ja Ruotsin lisäksi Norjan, Liettuan ja Tšekin ylimmän tason paikallishallintoalueita on saatettu suomenkielisissä yhteyksissä nimittää lääneiksi. Norjan läänit vastaavat kuitenkin lähinnä Ruotsin maakäräjäkuntia, sillä niillä ne vastaavat eräistä julkisista palveluista ja niitä johtaa vaaleilla valittu toimielin. Liettuan läänit ovat asemaltaan lähempänä Suomen ja Ruotsin läänejä, mutta liettuan kielessä niistä käytetään muuta nimitystä.

* Norjan läänit (norj. *fylke*)
* Liettuan läänit (liett. *apskritis*)
* Tšekin läänit (tšek. *kraj*)

## Katso myös
* Suomen läänit
* Ruotsin läänit
* Tanskan läänit
* Linnalääni
* Läänitys

## Lähteet
Taksonomia

**Taksonomia** on tieteenala, joka tutkii eliöiden luokittelua ja luokittelee niitä taksoneihin. Sen synonyyminä esitetään yleensä nimitys tieteellinen luokittelu. Erään kuvauksen mukaan systematiikka tutkii biologisen luokittelun teoriaa ja menetelmiä ja taksonomia käytännön luokittelua.

Taksonomia voi tarkoittaa myös jonkin muun alan luokittelujärjestelmää, jolloin termillä tarkoitetaan erilaisten asioiden hierarkkista luokittelua, luokittelujärjestelmää tai luokittelun periaatteita (esimerkiksi antropologiassa). Melkein mitä tahansa, kuten elollisia ja elottomia objekteja, paikkoja tai tapahtumia voidaan luokitella jonkinlaisen taksonomisen järjestelmän mukaan.

Taksonomia poikkeaa ontologiasta siinä, että ontologia tutkii, mitä kaikkea on, kun taas taksonomia pyrkii luokittelemaan kaiken tunnetun olemassa olevan täydellisen kattavaan luokitukseen – taksonomiaan.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Biologian taksonomian perusteita: Eliöiden ja eliöryhmien tieteelliset nimet ja taksonomian tasot
Hemoglobiini

**Hemoglobiini** eli **verenpuna** (lyh. **Hb**) (C2932H4724N828S8Fe4O848) muodostaa kolmasosan punasolusta. Se on rautapitoinen happea sitova proteiini. Se kuljettaa punasolujen mukana pääosin happea, mutta jonkin verran myös hiilidioksidia. Hemoglobiinipitoisuuden määritys verinäytteestä kuuluu perusterveydenhuollossa useimmin tehtäviin verikokeisiin, sisältyen osakokeena perusverenkuvaan (PVK). Suomessa pitoisuus ilmoitetaan yksikössä grammaa/litra. Jos hemoglobiiniarvo on alle normaalin, kutsutaan tilaa anemiaksi. Suomessa vuonna 2003 käyttöön otetut kansalliset aikuisten (16 vuotta täyttäneet) viitearvot ovat miehillä 134–167&nbsp;g/l ja naisilla 117–155&nbsp;g/l. Hemoglobiinin muoto muuttuu sen sitoessa happimolekyylejä. Tällöin hemoglobiinia nimitetään oksihemoglobiiniksi. Kun happea ei ole sitoutuneena hemoglobiiniin, sitä kutsutaan deoksihemoglobiiniksi. Deoksihemoglobiinin proteiiniosat sitovat hiilidioksidia.

Seuraavassa taulukossa on esitetty eri eläinlajien keskimääräisiä hemoglobiiniarvoja.

## Hemoglobiinin rakenne

Hemoglobiini koostuu kahdesta α-globiini- ja kahdesta β-globiini-alayksiköstä sekä neljästä hemiyhdisteestä. Hemi on porfyriinirengas, jonka keskellä on rauta(II)-ioni (Fe2+). Kukin hemi voi sitoa yhden molekyylin happea reversiibelisti eli yhdessä hemoglobiinimolekyylissä voidaan kuljettaa neljä happimolekyyliä.

Hemiin liittyneiden proteiinien rakenne vaihtelee eläinlajeittain sekä joillakin lajeilla iän mukaan. Kaikilla nisäkkäillä on alkiokaudella erilainen hemoglobiini kuin aikuisella yksilöllä, joissa hemiin liittyneiden proteiinien rakenne on erilainen. Ihmisellä, märehtijöillä, sialla ja kanilla on sikiökaudella vielä kolmas erilainen hemoglobiini. Alkiokauden hemoglobiinista käytetään lyhennettä Hb&nbsp;E, sikiökauden hemoglobiinista lyhennettä Hb&nbsp;F ja aikuiskauden hemoglobiinista lyhennettä Hb&nbsp;A. Alkiokauden hemoglobiinia esiintyy vain hyvin varhaisessa sikiövaiheessa. Sikiövaiheen hemoglobiini korvautuu syntymän jälkeen muutamassa viikossa aikuisiän hemoglobiinilla. Sikiövaiheen hemoglobiini sitoo happimolekyylejä mieluummin kuin aikuisiän hemoglobiini, kun taas aikuisiän hemoglobiini luovuttaa happimolekyylinsä mieluummin. Sian aikuisiän ja sikiövaiheen hemoglobiineilla ei ole eroa happiaffiniteetissa.

Ihmisen tutkituin hemoglobiinimolekyyli on hemoglobiini A.

## Hemoglobiinin muodostus ja hajoaminen
Hemoglobiini muodostuu punasolujen muodostusvaiheessa luuytimessä, ei enää verenkierrossa kypsissä punasoluissa. Punasolujen hajoamisessa vapautuva hemoglobiinikin hajoaa ja sen hajoamistuotteena syntyvät aminohapot ja rauta-ioni hyödynnetään mm. uuden hemoglobiinin tuotannossa. Protoporfyriiniosa muutetaan bilirubiiniksi, joka kulkee verenkierrossa albumiiniin sitoutuneena maksaan. Maksa konjugoi bilirubiinin glukuronihappoon ja syntyvä yhdiste eritetään elimistöstä joko virtsan tai ulosteen mukana. Hajoaminen tapahtuu pääasiassa pernassa.

## Katso myös
* Anemia
* Methemoglobiini
* Thalassemia
* Glykatoitunut hemoglobiini
* 2,3-bisfosfoglyseriinihappo
* Hemerytriini
* Hemosyaniini
* Klorokruoriini

## Lähteet

## Aiheesta muualla

*Hemoglobiini, Terveyskirjasto.fi
Planeettatutkimus

**Planeettatutkimus** (myös **planeettakuntatutkimus**, **aurinkokuntatutkimus** tai **planetologia,** ) tutkii oman aurinkokuntamme planeettoja, niiden kuita sekä pienempiä aurinkokunnan kappaleita kuten kääpiöplaneettoja, asteroideja, komeettoja ja meteoroideja. Yksi tärkeimmistä kysymyksistä on se, kuinka aurinkokunnat ja niissä olevat kappaleet muodostuvat. Tieteenalan suuriin kysymyksiin kuuluvat muun muassa myös aurinkokuntien ja sen sisältämien kohteiden elinkaari, niiden fysikaaliset ja dynaamiset ominaisuudet, yleisyys maailmankaikkeudessa sekä astrobiologian keskeinen aihe: elämän synty ja kehittyminen planeetoilla. Eksoplaneettoja käsitellään alan suurimmissa konferensseissa.

## Tutkimuksen osa-alueet
Planeettatutkimus on huomattavan poikkitieteellinen tutkimusala, joka yhdistelee tähtitiedettä, planetaarista geologiaa, astrokemiaa ja ilmakehätieteitä (esim. hydrologia). Lisäksi aihetta sivuavat avaruusfysiikka, joka tutkii Auringon vaikutuksia Maan lähiavaruuteen, sekä astrobiologia. Tutkimukseen kuuluu sekä  teoreettista että havaitsevaa työtä. Teoreettinen työ on pääasiallisesti tietokoneella tehtävää matemaattista mallinnusta. Havaitseva työ sisältää avaruusluotainten ja maanpäällisten tutkimuslaitosten tekemät havainnot ja niiden käsittelyn. Maanpäällisten havaintojen puolesta eniten havaitaan asteroideja.

## Ammattilaistoiminta

### Julkaisut
* *Geochimica et Cosmochimica Acta*
* *Icarus*
* *Journal of Geophysical Research*
* *Meteoritics and Planetary Science*
* *Planetary and Space Science.*

### Kokoukset
* Division for Planetary Sciences (DPS): Yhdysvaltain tähtitieteellisen seuran AAS:n planeettatutkimusjaoston kokous, vuosittain loka-marraskuussa.
* Lunar and Planetary Science Conference (LPSC): Lunar and Planetary Instituten järjestämä kokous, vuosittain maaliskuussa.
* European Planetary Science Conference (EPSC): Euroopan merkittävin planeettatutkimuskokous, vuosittain syyskuussa.
* American Geophysical Union (AGU): Yhdysvaltain geofysikaalisen seuran kokous, vuosittain joulukuussa San Franciscossa.
* European Geophysical Union (EGU):  Euroopan geofysikaalisen seuran kokous, vuosittain huhtikuussa Wienissä.
* Meteoritical Society Annual Meeting (MetSoc): Kansainvälisen Meteoriittitutkimusseuran kokous, heinä-syyskuussa vuorovuosin Euroopassa ja Yhdysvalloissa.
* Planetary Defence Conference (PDC): Kansainvälisen astronautiikkajärjestön (IAA) kokous, kahden vuoden välein huhtikuussa.
* Asteroids, Comets, Meteors (ACM): kolmen vuoden välein järjestettävä kokous. Järjestävä taho, maa ja ajankohta vaihtelevat.

## Aiheesta muualla

* Nasa.gov: Planetary Missions 
* The Planetary Society
Irrationaaliluku

**Irrationaaliluku** on matematiikassa reaaliluku, jota ei voi esittää kahden kokonaisluvun suhteena, eli rationaalilukuna {m}/{n},
missä m ja n ovat kokonaislukuja. Irrationaalilukua ei voi esittää päättyvänä tai jaksollisena desimaalilukuna.

Irrationaalilukuja ovat muun muassa ympyrän kehän ja halkaisijan suhde pii, Neperin luku, kultaisen leikkauksen suhde, useimpien kokonaislukujen juuret (esimerkiksi \sqrt{2}), useat logaritmit ja useat trigonometristen funktioiden arvot.

## Historia

Ensimmäisen kerran länsimaisessa historiassa joutui irrationaalilukujen kanssa vastatusten Pythagoras ja hänen oppilaansa. Pythagoralaiset uskoivat kaikkien matemaattisten asioiden olevan käsiteltävissä pelkästään rationaalilukujen kautta, kunnes alkoivat miettiä sen neliön lävistäjän pituutta, jonka sivun pituus on yksi. He käyttivät Pythagoraan lausetta mutta huomasivat, ettei mikään rationaaliluku toteuta yhtälöä *x*&sup2; = 2. Toisin sanoen neliön lävistäjä ja sivu ovat keskenään yhteismitattomia. Ilman tätä havaintoa voitaisiin ajatella, että rationaaliluvuilla saadaan koko lukusuora katetuksi, sillä jokaisen kahden murtoluvun välissä on aina ääretön määrä rationaalilukuja. Kesti yli kaksituhatta vuotta ennen kuin saksalainen matemaatikko Richard Dedekind vuonna 1872 onnistui liittämään rationaali- ja irrationaaliluvut hyväksyttävin perustein yhdeksi suureksi lukujoukoksi, reaaliluvuiksi.

Vaikka rationaalilukuja on ääretön määrä, on irrationaalilukuja tavallaan vieläkin enemmän, minkä todisti Georg Cantor muutamaa vuotta Dedekindin jälkeen. Hän osoitti, ettei irrationaalilukujen joukkoa voida järjestää loputtomaksi jonoksi, toisin kuin kokonaislukujen ja rationaalilukujen joukot. Tätä kutsutaan ylinumeroituvuudeksi.

## Irrationaaliluvuista ja rationaaliluvuista

Kahden rationaaliluvun summa tai erotus on aina rationaaliluku. Kahden irrationaaliluvun summa tai erotus voi kuitenkin olla niin irrationaali- kuin rationaalilukukin. 

Esimerkkinä kahden irrationaaliluvun summasta, joka on rationaaliluku, ovat luvut 1 + \sqrt{2} ja 1 - \sqrt{2}, joiden summa
on 2.

## Esimerkki irrationaalisuuden todistamisesta

Luku \sqrt{2} voidaan todistaa irrationaaliluvuksi epäsuorasti. Tehdään vastaoletus: oletetaan, että \sqrt{2} on rationaaliluku, eli että on olemassa kokonaisluvut m ja n siten, että m/n = \sqrt{2}.
Ainakin toisen luvuista m ja n voidaan olettaa olevan pariton, koska muuten murtolukua {m}/{n} voidaan supistaa luvulla kaksi.

Luvun neliö on  {m^2}/{n^2} = 2, mistä saadaan kokonaislukujen neliöiden välinen yhtälö m^2 = 2n^2.
Parittoman luvun neliö on selvästi
pariton, joten tällöin m:n on oltava parillinen eli muotoa 2j, missä j on kokonaisluku. Koska luku m on parillinen, on luvun n oltava pariton. Toisaalta
m^2 = 4j^2, jolloin neliöiden välinen yhtälö voidaan supistaa muotoon 2j^2 = n^2. Koska parittoman luvun neliö on pariton, on saatu ristiriita. Täten alkuperäinen väite pätee, eli \sqrt{2} on irrationaaliluku.

## Katso myös
*Algebrallinen luku
*Transsendenttiluku

## Lähteet

## Kirjallisuutta
* 
* 

## Aiheesta muualla
Kivinilkka

**Kivinilkka** (*Zoarces viviparus*) on 20–30 cm pitkäksi kasvava,
Itämeressä elävä vihertävänharmaa pohjakala, joka esiintyy rakkolevävyöhykkeessä ja sitä syvemmillä pohjilla.

## Ulkonäkö
Erikoista kalassa on erillisen pyrstöevän puuttuminen (perä on suippo, eväreunuksinen) sekä  niskasta lähes pyrstöön ulottuva selkäevä. Suu on suuri ja huulet paksut. Rintaevät ovat suuret. Kala muistuttaa hieman pientä madetta (*Lota lota*), muttei ole sille mitään sukua. Muita kivinilkkaa muistuttavia Itämeren kaloja ovat elaska (*Lumpenus lampretaeformis*), ja teisti (*Pholis gunnellus*). 

Kivinilkka on aito pohjakala, eikä sillä ole lainkaan uimarakkoa. Suurin Suomessa 2000-luvulla pyydetty kivinilkka painoi 485 grammaa.

## Levinneisyys
Kivinilkkaa tavataan Atlantin koillisosassa: Vienanmereltä Barentsinmerelle ja etelässa Englannin kanaaliin ja Britteinsaarten lähivesille ulottuvalla alueella, sekä Itämeren ja Pohjanmeren matalissa osissa.

## Lisääntyminen ja elintavat
Kivinilkka on ainoa suomalainen kala, joka synnyttää eläviä poikasia. Parittelu tapahtuu elo–syyskuussa, ja poikaset kuoriutuvat naaraan munarauhasessa noin kuukauden kuluttua hedelmöityksestä. Kuoriutumisen jälkeen poikaset elelevät munarauhasessa vielä tammikuulle, jolloin ne syntyvät noin 4 cm:n mittaisina. Kivinilkat syövät pohjaeläimiä kuten siiroja ja katkoja. Kun kivinilkka otetaan käteen, se kietoutuu sen ympärille kuin pieni ankerias.

## Kalastus ja käyttö
Kivinilkka on esimerkiksi Baltiassa suosittu ruokakalana. Kypsennettäessä sen selkäranka ja ruodot muuttuvat vihreiksi vivianiitti-nimisen väriaineen vaikutuksesta. Suomessa sitä ei erityisesti pyydetä eikä sillä ole taloudellista merkitystä. Se on tavallinen talvipilkinnän saaliskala.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Laji.fi: Kivinilkka (''Zoarces viviparus'')
*Suomalaisen kalastusmatkailun edistämisseura ry (SKES): Kivinilkka (''Zoarces viviparus'')
*ITIS: Zoarces viviparus
Hilderik

**Hilderik** (k. 533) oli vandaalien kuningas vuosina 523–530. Hän oli vandaalikuningas Hunerikin (Honorikin) ja roomalaisen prinsessan Eudocian poika.

Kuninkaana Hilderik omaksui Bysantille ystävällisen asenteen ja rikkoi liiton ostrogoottien Teoderik Suuren kanssa. Hän murhautti vuonna 525 Bysantille epämieluisan leskikuningattaren Amalafridan, Teoderik Suuren sisaren. Teoderik valmistautui kostamaan murhan, mutta ehti kuolla ennen aikeen toteuttamista. Lisäksi Hilderik oli katolisia kohtaan suvaitsevainen huolimatta siitä, että oli itse areiolainen. Hilderikin politiikka ei kuitenkaan miellyttänyt ylimyksiä, jotka kukistivat Hilderikin vuonna 530 ja asettivat valtaistuimelle Hilderikiä edeltäneen kuningas Trasamundin veljenpojan Gelimerin.

## Lähteet
492

## Tapahtumia
* Paavi Gelasius (492-496) väitti kirjeessään keisari Anastasiukselle, että piispojen arvovalta on yhtä suuri kuin keisarin.

## Syntyneitä
*

## Kuolleita
*