open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Eric Dutton

**Eric Ogden Dutton** (26. heinäkuuta 1883 Chorlton-cum-Hardy – 29. maaliskuuta 1968 Cheshire) oli brittiläinen haavipalloilija ja olympiamitalisti. Hän kuului Ison-Britannian hopeaa saaneeseen joukkueeseen Lontoon kesäolympialaisissa 1908.

## Lähteet
Pehr Isak Cederstein

**Pehr Isak Cederstein** (21. huhtikuuta 1800 Rauma – 20. lokakuuta 1854 Pori) oli suomalainen tuomari ja Porin pormestari.

Cedersteinin vanhemmat olivat Ruotsista kotoisin ollut raumalainen tehtailija ja värjäri, kunnallisraatimies Petter Cederstein ja Anna Katarina Thunberg. Hän kävi Porin triviaalikoulua ja pääsi ylioppilaaksi Turussa 1817. Cederstein suoritti kameraalitutkinnon ja tuomarintutkinnon 1828 ja hän oli Turun hovioikeudessa auskultanttina.

Cederstein oli Turun hovioikeudessa ylimääräisenä notaarina vuodesta 1829 ja oikeusraatimiehenä Porissa 1844–1854. Hänestä tuli Porin pormestari 1844. 

## Lähteet
Słupskin piirikunta

**Słupskin piirikunta** () on yksi Pommerin voivodikunnan piirikunnista. Piirikunnan arvioitu väkiluku oli vuoden 2019 lopussa 98&nbsp;686. Siihen kuuluvat yhdeksän kuntaa ovat Damnica, Dębnica Kaszubska, Główczyce, Kępice, Kobylnica, Potęgowo, Słupsk, Smołdzino ja Ustka.

Vuoden 2019 lopussa Słupskin piirikunnan asukkaista 50,1 prosenttia oli naispuolisia ja 49,9 prosenttia miespuolisia. Alle 18-vuotiaat muodostivat 19,3 prosenttia piirikunnan väestöstä, työikäiset 61,9 prosenttia ja eläkeikäiset 18,8 prosenttia väestön keski-iän ollessa 40,2 vuotta. Vuonna 2019 piirikunnassa syntyi 889 lasta. Słupskin piirikunnan väkiluvun ennakoidaan pienenevän 92&nbsp;241 asukkaaseen vuoteen 2050 mennessä.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Sospita

**Sospita** on leppäpirkkojen heimoon kuuluva kovakuoriaissuku. Suvun lajimäärä vaihtelee eri lähteissä. Maailmanlaajuisesti sukuun kuuluu ainakin kolme lajia. Suomessa suvun edustajista on tavattu vain luhtapirkko.

## Sukuun kuuluvia lajeja
* *[[Sospita haagi]]*
* *[[Sospita sexvittata]]*
* Luhtapirkko (*Sospita vigintiguttata*)

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* iNaturalist: Suku ''Sospita''
* National Center for Biotechnology Information (NCBI): Sospita, taxonomy
Garázo

**Garázo** () on Kreikan kylä, joka sijaitsee Kreetan saarella. Se kuuluu hallinnollisesti Mylopótamoksen kuntaan, Réthymnon alueyksikköön ja Kreetan alueeseen. Kylän väkiluku on 305 (vuonna 2011).

Garázon kylä sijaitsee Ída- ja Kouloúkonas-vuorten välissä noin 35 kilometriä itään Réthymnosta. Se on rakennettu noin 270 metrin korkeuteen merenpinnasta laskettuna. Garázo muodostaa myös laajemman kyläyhdyskunnan (Τοπική Κοινότητα Γαράζου, *Topikí Koinótita Garázou*), johon kuuluvat varsinaisen Garázon kylän lisäksi kylät Farátsi, Mourtzaná ja Omála. Koko yhdyskunnan väkiluku on 358.

Aiemmin kylä kuului Kouloúkonaksen kuntaan ja vuodesta 2011 lähtien Mylopótamoksen kunnan Kouloúkonaksen kunnallisyksikköön.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Myrrha

**Myrrha** on leppäpirkkojen heimoon kuuluva kovakuoriaissuku. Suvun lajimäärä vaihtelee eri lähteissä. Maailmanlaajuisesti sukuun kuuluu kaksi lajia. Suomessa suvun edustajista elää vakiintuneena, yleisenä ja elinvoimaisena lajina närepirkko.

## Sukuun kuuluvia lajeja
* Närepirkko (*Myrrha octodecimguttata*)
* *[[Myrrha thuriferae]]*

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*iNaturalist: Suku Myrrha
*National Center for Biotechnology Information (NCBI): Myrrha, taxonomy 
*Pherobase: Semiochemicals of Genus Myrrha
Isonkivenvaara

**Isonkivenvaara** () on vaara Utsjoen kunnassa Pohjois-Lapissa. Vaaran korkeus merenpinnasta on 222 metriä.  

Vaaralle on matkaa Nuorgamin kylästä noin kolme kilometriä pitkin  Pulmankijärven maisematietä. Ylänkö on enimmäkseen puutonta, joten sieltä avautuu esteetön näköala joka suuntaan. Alempana kasvaa tunturikoivua. Etelässä on Kaldoaivin erämaa-alue ja pohjoisessa voi nähdä Norjan tunturit ja Tenojokilaakson. Huipulla on muutamia Utsjoen julkisia taideteoksia, joihin kuuluvat kivistä rakennettu jokivenettä kuvaava ympäristöteos ”Nuorgamiin menijä” ja lepopaikkana tunnettu istumakivi sekä Kartoitusmuistomerkki.  Sinne on rakennettu myös kivinen pöytä penkkeineen, mihin on saatu EU:n rahoitusta. Skaidijärven kävelyreitti, joka lähtee Nuorgamin kylästä, kulkee Isonkivenvaaran kautta. 

Vaaran luonto on nummimaista alapaljakkaa ja kivenlohkareita, joiden mukaan vaaran sanotaan saaneen nimensä. Vaaran lähellä on Skaidejavri (*Skáidejávri*) ja muita pienempiä järviä sekä noin kymmenen kilometrin päässä Pulmankijärvi. 

## Katso myös
*Luettelo Utsjoen julkisista taideteoksista

## Lähteet
Thomas Conrad Porter

**Thomas Conrad Porter** (1822–1901) oli yhdysvaltalainen kasvitieteilijä ja *[[Kalevala]]n* kääntäjä. Hän harjoitti sekä teologisia että luonnontieteellisiä opintoja. Oltuaan jonkun aikaa papin toimissa hän aloitti 1849 luonnonhistorian professorina Marshall Collegessa Pennsylvanian Mercesburgissa. Hän siirtyi collegen mukana 1853 Lancasteriin. Vuodesta 1806 hän oli kasvitieteen ja eläintieteen professorina Lafayette Collegessa Pennsylvanian Eastonissa. Porter tunsi A. F. Soldanin ja oli ehkä tältä herätteen saaneena kiinnostunut *Kalevalasta*. Erityisesti Porter oli kiinnittänyt huomiota siihen yhtäläisyyteen, jonka hän huomasi *Kalevalan* ja H. W. Longfellow’n *[[Hiawatha]]n* välillä. Hän kirjoitti asiasta vuonna 1855 *[[National Intelligencer]]iin* kirjoituksen, joka aiheutti kiivaan väittelyn. Hänen kirjeissään Soldanille on muutamia näytteitä yrityksistä kääntää Kalevalaa englanniksi (erityisesti runon 41 käännöstä), mutta ei ole tiedossa, onko käännöksiä julkaistu. Ne ovat kuitenkin olleet myöhemmän kääntäjän John Martin Crawfordin käytössä.
 
## Lähteet
Sexy (albumi)

**Sexy** on ukrainalaisen pop-laulajan Vjerka Serdjutškan EP-levy. Se julkaistiin 4. syyskuuta 2020.

## Kappaleet

## Lähteet
Johnsson

**Johnsson** on muun muassa seuraavien henkilöiden sukunimi:

* Ana Johnsson (s. 1977), ruotsalainen laulaja
* Anton Johnsson (1868–1942), suomalainen Klondykessä toiminut kullankaivaja
* Erik Wilhelm Johnsson (1901–1977), suomalainen tekstiilialan tehtailija, yritysjohtaja ja kilpapurjehtija
* Ivar Johnsson (1885–1970), ruotsalainen kuvanveistäjä
* Jesse Johnsson (s. 1991), suomalainen salibandymaalivahti
* Johan Johnsson (s. 1993), ruotsalainen jääkiekkoilija
* Johan Viktor Johnsson (1832–1884), suomalainen piispa ja valtiopäivämies
* Julius Viktor Johnsson (1852–1935), suomalainen lääkäri ja lääkintöneuvos
* Jussi Johnsson (s. 1966), suomalainen näyttelijä
* Karl Fredrik Johnsson (1759–1839), suomalainen rehtori ja professori
* Karl-Johan Johnsson (s. 1990), ruotsalainen jalkapalloilija
* Kim Johnsson (s. 1976), ruotsalainen jääkiekkoilija
* Kristian Johnsson (1761–1835), suomalainen tuomari ja Porin pormestari
* Oskar Johnsson, *Oskari Jalkio* (1882–1952), suomalainen vapaakirkon maallikkosaarnaaja ja kirjailija
* Rolf Johnsson (1889–1931), ruotsalainen voimistelija ja olympiavoittaja
* Theodor Johnsson (s. 2003), ruotsalainen jääkiekkoilija.

## Katso myös

* Johnson
* Johansson
* Jonsson
Väinö Toivio

**Väinö Toivio**, sukunimi aik. *Tossavainen* (23. huhtikuuta 1880 Pielavesi – 25. elokuuta 1934 Helsinki) oli suomalainen arkkitehti. Hän valmistui Polyteknillisestä Opistosta vuonna 1907.

Väinö Toivion vanhemmat olivat kauppias Taavetti Tossavainen ja Alma Vilhelmiina Högman. Hän kirjoitti ylioppilaaksi Kuopion lyseosta 1902 ja muutti Helsinkiin, jossa hän valmistui arkkitehdiksi Polyteknillisestä Opistosta 1907. Toivio työskenteli Karl Lindahlin toimistossa vuosina 1906-1912. Vuosina 1915-1934 hän työskenteli yleisten rakennusten ylihallituksen virastoarkkitehtina. Vuodesta 1930 alkaen Toivio oli virastossaan ylimääräisenä ensimmäisenä arkkitehtina. Hän hoiti asemakaava-osastoa sekä huolehti samalla useista postihallituksen ja poliisilaitoksen uudisrakennuksista maaseudulla. Toivio suunnitteli lisäksi yksityisille monia kymmeniä kaupunkitaloja sekä kunnallisia taloja maaseudulla.  Hän toimi myös Ateneumin taloudenhoitajana. Suomalaisten teknikkojen seuran vuosijäsen 1910-1934 

Väinö Toivio oli naimisissa Elsa Lydia Ikosen kanssa.

Toivion suunnittelemia kohteita ovat muun muassa Helsingissä Töölöntorinkatu 3, Mannerheimintie 62 ja 64 sekä Kruununhaankatu 1, ja Turussa Maamiesten kauppatalo sekä As Oy Puutarhakatu 16.

Hän on suunnitellut ainakin seuraavat asuintalot Helsinkiin (pääasiassa Töölöön):

* As.Oy Engelinaukio 7, 1912
* As.Oy Ylä-Apilas, Tarkk'ampujankatu 16, 1913 (yhdessä Wilho Lekmanin kanssa)
* As.Oy Creutzkatu 3, Vänrikki Stoolinkatu 3, 1923
* As.Oy Tunturilaaksonkatu 17, Oksasenkatu 4a - Tunturikatu 17, 1923
* As.Oy Museokatu 15, 1924
* As.Oy Minervankatu 17, Museokatu 17, 1924
* As.Oy Aapola, Runeberginkatu 15, 1925
* As.Oy Runeberginkatu 19, 1925
* As.Oy Runeberginkatu 26, 1925
* As.Oy Keskus-Kallio, Viides linja 14, 1926
* As.Oy Läntinen Viertotie 34, Mannerheimintie 62, 1926
* As.Oy Viides linja 5, Pengerkatu 2 - Viides Linja 5 - Ässänrinne 6, 1926
* As.Oy Apollonkatu 6, 1926
* As,Oy Temppelirinne, Temppelikatu 15 - Oksasenkatu 1a, 1926
* As.Oy Hesperiankatu 30/32, Eteläinen Hesperiankatu 30-32, 1927
* As.Oy Museokatu 35, 1927
* As.Oy Mäkilinna, Agricolankatu 5 - Torkkelinkatu 21, 1927
* As.Oy Runeberginkatu 32, 1928
* As.Oy Sakari, Pengerkatu 17 - Sakarinkatu 3, 1928
* As.Oy Liisantalo, Liisankatu 6 - Meritullinkatu 24, 1928
* As.Oy Kutojankatu 7, Merimiehenkatu 28, 1930
* As.Oy Töölöntori, Töölöntorinkatu 3, 1934

## Lähteet
Laulu Hiawathasta

**Laulu Hiawathasta** () on Henry Wadsworth Longfellow'n kirjoittama runoteos vuodelta 1855. Se on intiaanilegendoihin pohjautuva kalevalamittainen runoelma. Eepoksen on suomentanut A. E. Ollilainen, ja suomennos julkaistiin vuonna 1912.

## Taustaa
Longfellow tunsi hyvin *Kalevalan*. Hän oli kuullut siitä jo vuonna 1834 Ruotsin-vierailullaan, ja vuonna 1854 hän luki Franz Anton von Schiefnerin saksankielisen käännöksen, joka oli julkaistu kaksi vuotta aikaisemmin. *Kalevalan* vaikutus näkyy vahvimmin *Hiawathan* alussa ja lopussa. Longfellow itse ei silti koskaan myöntänyt, että *Kalevala* olisi vaikuttanut hänen runoelmaansa.

Yhdysvaltalainen kasvitieteilijä Thomas Conrad Porter (1822–1901) kiinnostui *Kalevalasta* A. F. Soldanin innostamana ja lähetti Soldanille joitakin *Kalevala*-käännöksiään. Porter oli kiinnittänyt huomiota havaitsemaansa yhtäläisyyteen *Kalevalan* ja Longfellow’n *[[Hiawatha]]n* välillä. Hän kirjoitti asiasta vuonna 1855 *[[National Intelligencer]]iin* kirjoituksen, joka aiheutti kiivaan väittelyn.

## Vaikutteita
Lewis Carroll kirjoitti Longfellow’n runon pohjalta kalevalamittaisen parodian ”Hiawathan valokuvaus” (engl. *Hiawatha’s Photographing*) vuonna 1857. Antonín Dvořákin yhdeksännen sinfonian (1893) toinen ja kolmas osa saivat innoitusta Hiawatha-runoelmasta. Yhdysvaltalainen Samuel Coleridge-Taylor sävelsi vuonna 1900 kolmiosaisen kantaatin *Scenes from The Song of Hiawatha by Henry Wadsworth Longfellow* op. 30.

## Lähteet

## Kirjallisuutta
* 

## Aiheesta muualla

* 
* ''Laulu Hiawathasta''. Gutenberg.org.
Yhdystie 2879

Yhdystie 2879 on yhdystie, joka kulkee Riihimäeltä Hausjärven Hikiälle, yhtyen lopulta seututiehen 290. Tien pituus on kahdeksan kilometriä.

## Tien kulku
Tie saa alkunsa Riihimäeltä, V. I. Oksasen kadun ja Väinö Sinisalon kadun risteyksestä. Tie jatkaa liikenneympyrälle siten, että tien länsipuolelle jää Peltosaari ja itäpuolelle Patastenmäki. Liikenneympyrältä tie jatkaa edelleen alittaen Riihimäki-Lahti-radan ja sivuuttaen Uhkolan, Taipaleen ja Metsäkorven kaupunginosat Riihimäellä sekä Lempivaaran matkailukeskuksen. Tästä tie jatkaa edelleen peltomaiden halki ja yhtyy Hikiällä lopulta seututiehen 290, Eskon koulun tienoilla.

Liikenneympyrälle asti tie kulkee nimellä *V. I. Oksasen katu*. Tämän jälkeen se jatkaa nimellä *Uusi Karhintie* ja Metsäkorven kohdilta edelleen nimellä *Karhintie* aina Hikiälle asti.

## Lähteet
Walter Parratt

**Walter Parratt** (10. helmikuuta 1841 Huddersfield – 27. maaliskuuta 1924 Windsor) oli brittiläinen urkuri ja säveltäjä.

Parratt oli urkuri Thomas Parrattin ja tämän vaimon Sarah Elizabethin viides lapsi. Hän soitti jo 11-vuotiaana urkuja paikallisessa kirkossa. Vuonna 1872 hänestä tuli John Stainerin seuraajana Magdalen Collegen ja vuonna 1882 George Elveyn seuraajana St George's Chapelin (Windsorin linna) urkuri. Toukokuussa 1873 Parratt sai musiikin kandidaatin arvon; tämän jälkeen hän lisäsi toimintaansa resitalistina. Vuodesta 1893 Parratt työskenteli William Cusinsin seuraajana kuningatar Viktorian urkurina. Hän jatkoi toimintaa musiikkimestarina Edvard VII:n ja Yrjö V:n palveluksessa. Parratt toimi urkujensoiton opettajana Royal College of Musicissa vuosina 1883–1923. Royal College of Musicissa työskentelynsä aikana hän ystävystyi George Groven, Hubert Parryn ja Charles Villiers Stanfordin kanssa. Vuosina 1908–1918 Parratt toimi myös Parryn seuraajana Oxfordin yliopiston musiikin Heather-professorina. Hän sai vuonna 1908 taiteiden maisterin ja musiikin tohtorin arvot. Lisäksi hän sai kunniatohtorin arvot Oxfordin (1894), Cambridgen (1910) ja Durhamin yliopistoista (1912). Parratt sai sydäninfarktin 19. lokakuuta 1923, mutta toipui urkurintyön jatkamisen mahdollistaneeseen kuntoon ja soitti viimeisen kerran St George's Chapelissa 2. maaliskuuta 1924. 

Parrattilla oli tärkeä asema Johann Sebastian Bachin ja aikansa brittisäveltäjien teosten tukijana. Hänestä tekivät muotokuvat Gerald Moira (1892) ja John Singer Sargent (1914). William Holman Huntin maalauksessa *May Morning on Magdalen Tower* (1888–1891) esiintyvät Parratt ja John Stainer. Parratt oli vuodesta 1864 naimisissa Emma Gledhillin kanssa. Avioliitosta syntyi poika ja neljä tytärtä. Parrattin poika kirjoitti isästään elämäkerran. Tyttären kuolema vuonna 1917 vaikutti Parrattiin syvästi.

Parrattin sävellystuotantoon kuuluu urku- ja kuoroteoksia sekä näyttämömusiikkia. Kuningatar Victorian 80-vuotispäivää varten hän sävelsi madrigaalin *The Triump of Victoria ('O happy hour')*, jonka julkaisi brittikirjailijoiden ja -muusikoiden töiden kokoelmassaan *Choral Songs in Honour of Her Majesty Queen Victoria* (1899). Edvard VII:n kruunajaisia varten Parratt sävelsi teoksen *Confortare ('Be strong and play the man')*, joka toistettiin Yrjö V:n kruunajaisissa.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* IMSLP: nuotteja
Yhdystie 2891

**Yhdystie 2891** on yhdystie, joka kulkee Riihimäeltä Hausjärven Karaan. Tien pituus on 4,4 kilometriä. 

## Tien kulku
Tie saa alkunsa Riihimäen Haapahuhdan alueelta, kantatieltä 54. Tästä se jatkaa koilliseen kohti Karan kylää, yhtyen lopulta seututiehen 290, Karan vanhan koulun tienoilla. Tien alkumetreiltä erkanee myös entinen paikallistie 13823 eli Silakkamäentie Ryttylän suuntaan.

Tie kulkee koko matkansa ajan nimellä *Karantie*.

## Lähteet
Poskipussit

**Poskipussit** ovat nisäkkäillä ruokasäiliöinä toimivia poskipullistumia. Ne voivat olla suuontelon sisäpuolisia tai ne voivat olla syntyneet ulkoihosta poskien ulkopuolisiksi Sisäpuoliset poskipussit on nokkaeläimillä, monilla jyrsijöillä ja useimmilla apinoilla, ulkopuoliset taas taskuhiirillä.

## Lähteet
Yhdystie 2878

**Yhdystie 2878** on yhdystie Riihimäellä. Tien pituus on kuusi kilometriä.

## Tien kulku
Yhdystie 2878 kulkee koko matkansa Riihimäen kunnan alueella. Tie saa alkunsa seututieltä 130, Lasitehtaan koulun pohjoispuolelta ja kulkee Riihimäen keskustaan ja kääntyy sieltä pohjoiseen yhtyen lopulta kantatiehen 54. 

Tie kulkee aluksi nimellä Lasitehtaantie ja sitten nimellä Kalevankatu keskustaan saakka. Keskustassa tie kulkee nimellä Hämeenkatu aina Istuinkivelle asti ja jatkaa tästä Riihimäen Lidl-myymälän tienoille nimellä Karankatu. Tästä tie jatkuu Kantatielle 54 nimellä Pohjoinen Rautatienkatu. 

## Lähteet
Franz Reizenstein

**Franz-Theodor Reizenstein** (7. kesäkuuta 1911 Nürnberg – 15. lokakuuta 1968 Lontoo) oli saksalaissyntyinen, brittiläistynyt säveltäjä ja pianisti.

## Elämä
Reizenstein opiskeli pianonsoittoa Leonid Kreutzerin ja sävellystä Paul Hindemithin johdolla Berliinissä vuosina 1930–1934. Juutalaisperheeseen syntyneenä hän pakeni kansallissosialismia vuonna 1934 Englantiin. Reizenstein jatkoi sävellysopintojaan Royal College of Musicissa opettajanaan Ralph Vaughan-Williams ja omaksui uudessa asuinmaassaan englantilaisia musiikkivaikutteita. Myöhemmin hän sai pianonsoitossa opetusta Solomonilta. Reizenstein joutui kuitenkin toisen maailmansodan aikana (1940) internoiduksi Mansaarella vihollismaasta tulleena. Vuosina 1958–1968 hän toimi pianonsoiton professorina Royal Academy of Musicissa ja vuosina 1962–1968 Royal Northern College of Musicissa. Tammikuusta kesäkuuhun 1966 hän oli vierailevana sävellysprofessorina Bostonin yliopistossa.

Reizenstein meni Englannissa naimisiin ja sai pojan. Hän kuoli äkillisesti lokakuussa 1968.

## Sävellystuotanto ja työ pianistina
Reizensteinin musiikille ominaisia ovat pitäytyminen romanttisessa tyylissä ja polytonaalisuus. Hänen 48:sta opusnumeroidusta teoksestaan kolme neljäsosaa edustaa piano- ja kamarimusiikkia. Kamarimusiikkiteoksista suurimuotoisin on pianokvintetto (op. 23), joka sai suosiollisen vastaanoton samoin kuin sellosonaatti (op. 22). Reizensteinin tuotantoon kuuluu myös orkesteriteoksia, kuten kaksi konserttoa pianolle, ja elokuvamusiikkia.

Reizensteinin kuorotuotanto on suppea, mutta kantaatti *Voices of Night* (op. 27, 1950/51, kantaesitys 1952) sai niin hyvän vastaanoton, että seurasi kaksi uutta tilausta. Näiden tuloksina syntyivät radio-ooppera *Anna Kraus* (op. 30) ja oratorio (op. 35). Kaikkien näiden teosten sanat ovat Reizensteinin ystävän, runoilija Christopher Hassallin käsialaa. Humoristista musiikkia Reizenstein teki yhteistyössä Gerard Hoffnungin kanssa.

Reizenstein soitti omien teostensa lisäksi perinteistä ohjelmistoa. Hän konsertoi ja piti radioesityksiä usein.

## Lähteet
Yhdystie 2834

**Yhdystie 2834** on yhdystie, joka kulkee Riihimäen Merkokselta Lopen Kormuun. Tien pituus on 6,5 kilometriä.

## Tien kulku
Tie saa alkunsa Riihimäen Merkoksen lähellä sijaitsevan Mattilantien liikenneympyrältä ja alittaa ensin seututien 130 ja sitten ylittää valtatien 3. Tämän jälkeen tie jatkaa länteen tienhaaralle, josta haarautuu tie Hirvijärven suuntaan. Tästä tie jatkaa edelleen luoteeseen, ohittaen Riuttan ulkoilualueen ja Riutanharjun aina Lopen Kormuun asti, jossa tie yhtyy kantatiehen 54. Vastapuolella alkaa Kartanontie Launosille. 

Riihimäen puolella tie kulkee nimellä Kormuntie ja Lopen puolella nimellä Herajoentie. 

## Lähteet
Mikromanagerointi

**Mikromanagerointi** on työpaikalla ilmenevä työkulttuuri, jossa puututaan työn pienimpiinkin yksityiskohtiin. Silloin työnteosta voi kadota järki, ja siitä katoaa luovuus. Työn tehokkuus heikkenee, ja työntekijöiden mieliala kärsii. Se on suurin syy työntekijöiden vaihtuvuuteen. Toimintatapaa soveltava henkilö voi muuttaa käytöstään vain, jos hän itse ymmärtää käytöksensä aiheuttaman vahingon. Mikromanagerointi on tehokas tapa tuhota ihmisen sisäistä motivaatiota, sillä sille on ominaista johtajan tarve puuttua toisen työssä sellaisiin yksityiskohtiin, joilla ei ole kokonaisuuden kannalta merkitystä.

Mikromanagerointia on tutkittu Suomessa esimerkiksi Verohallinnossa, ja se on yleistä yliopistojen johtamismalleissa. 

## Katso myös
* Dilbert

## Lähteet
Mentuhotep III

**Mentuhotep III** (hallitsi noin 2010 eaa. –  1998 eaa. tai 2004 eaa. – 1992 eaa.) oli Egyptin 11. dynastian faarao. Hänen vanhempansa olivat faarao Mentuhotep II ja kuningatar Tem. Mentuhotep III nousi valtaistuimelle isänsä pitkän kauden jälkeen, ja hän oli faaraoksi tullessaan jo melko iäkäs. Hänen kaudellaan rakennettiin ja korjattiin useita rakennuksia. Mentuhotep lähetti myös kaupparetkikuntia Puntin maahan. Mentuhotep sai haaremiinsa kuuluneen Imin kanssa pojan, seuraajansa Mentuhotep IV:n.

## Lähteet
Kiss Land

**Kiss Land** on kanadalaisen laulajan The Weekndin debyyttialbumi, joka julkaistiin levy-yhtiöiden Republic Recordsin ja XOn kautta 10. syyskuuta 2013. Albumista julkaistiin kuusi singleä: "Kiss Land", "Belong to the World", "Love in the Sky", "Live For", "Pretty" ja "Wanderlust". Albumin kappaleet on pääosin The Weekndin, DannyBoyStylesin ja Jason "DaHeala" Quennevillen sanoittamia ja säveltämiä.

*Kiss Land* kohtasi pääosin positiivista palautetta. Se pääsi US Billboard 200 -listan toiselle sijalle, myyden noin 95 tuhatta kopiota ensimmäisen viikon aikana. Vuoden 2015 elokuuhun mennessä *Kiss Land* oli myynyt 273 tuhatta kopiota Yhdysvalloissa.

## Kappaleet
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 

### iTunes bonuskappaleet
#
#
Yhdystie 2877

**Yhdystie 2877** on yhdystie Riihimäellä. Tien pituus on 2,9 kilometriä. 

## Tien kulku
Yhdystie 2877 kulkee koko matkansa Riihimäen kaupungin alueella. Tie saa alkunsa Peltokylässä sijaitsevalta Etelän Viertotien ja Kulmalan Puistokadun liikenneympyrältä ja jatkaa pohjoiseen kohti Kirjauksen kaupunginosaa, yhtyen lopulta kantatiehen 54. Tie sivuuttaa matkallaan Koivistonmäen, Hirsimäen, Harjukylän, Uramon ja Kumelan kaupunginosat.

Tie kulkee aluksi nimellä Kulmalan Puistokatu Lopentien liikenneympyrälle asti. Siitä se jatkaa nimellä Sakonkatu aina Sakonkadun ja Kalevankadun (yhdystie 2878) risteykseen saakka ja jatkaa tästä loppumatkan nimellä Kirjauksentie.

## Lähteet
Charles Wood (säveltäjä)

**Charles Wood** (15. kesäkuuta 1866 Armagh – 12. heinäkuuta 1926 Cambridge) oli irlantilainen säveltäjä.

Woodin isä oli tuomiokirkossa tenorina, ja Wood itse pääsi laulamaan sen kuoroon. Hän opiskeli Royal College of Musicissa Hubert Parryn sekä Charles Villiers Stanfordin johdolla ja vuodesta 1888 Selwyn Collegessa. Vuonna 1888 Wood aloitti harmonian opettamisen Royal College of Musicissa ja vuonna 1889 harmonian ja kontrapunktin opettamisen Gonville and Caius Collegessa. Tässä vaiheessa hän oli jo säveltänyt muun muassa kantaatin *Spring's Summons* (1885). Hän työskenteli Cambridgen yliopistossa soittokunnan johtajana vuosina 1889–1897 ja sai sieltä vuonna 1894 tohtorin arvon. Vuonna 1904 hän sai kunniatohtorin arvon Leedsin ja vuonna 1924 Oxfordin yliopistosta. Vuodesta 1924 kuolemaansa hän oli Cambridgen yliopiston sävellysprofessori.

Wood sävelsi laajan tuotannon anglikaanikirkon käyttöön. Hän sävelsi myös lauluja, kantaatteja, näyttämöteoksia sekä orkesteri- ja kamarimusiikkia. Kamarimusiikkituotantoa edustavat jousikvartetot, joita hän sävelsi kahdeksan. Tyyliltään hän oli konservatiivinen. Woodin johdolla opiskelivat muiden muassa Ralph Vaughan Williams ja Herbert Howells. Wood vaali irlantilaisia perinteitä sekä monissa sävellyksissään että olemalla mukana perustamassa Irish Folk Song Societya Lontoossa vuonna 1904.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* IMSLP: nuotteja
Charles Wood

**Charles Wood** on ollut seuraavien henkilöiden nimi:

* Charles Thorold Wood (1777–1852), ornitologi
* Charles Chatworthy Wood Taylor (1792–1856), kuvataiteilija, insinööri ja upseeri
* Charles Wood, Halifaxin 1. varakreivi (1800–1885)
* Charles H. Wood (1837–1917), kemisti
* Charles Wood, Halifaxin 2. varakreivi (1839–1934)
* Charles Erskine Scott Wood (1852–1944), kirjailija
* Charles Wood (1866–1926), säveltäjä
* Charles Wood, Halifaxin 2. jaarli (1912–1980)
* Charles Wood (1916–1978), näyttelijä
* Charles Wood (1932–2020), näytelmäkirjailija
HMAS Yarra

**HMAS Yarra** on tai on ollut neljän Australian laivaston aluksen nimenä. Nämä alukset olivat:
*HMAS Yarra (D79), River-luokan torpedovenehävittäjä
*HMAS Yarra (U77), Grimsby-luokan sluuppi
*HMAS Yarra (DE45), River-luokan hävittäjä
*HMAS Yarra (M87), Huon-luokan miinantorjunta-alus
Lashana Lynch

**Lashana Rasheda Lynch** (s. 27. marraskuuta 1987 Lontoo, Iso-Britannia) on brittiläinen näyttelijä. Hän on näytellyt Maria Rambeaun roolin elokuvissa *[[Captain Marvel (elokuva)|Captain Marvel]]* (2019) ja *[[The Marvels]]* (2023) sekä Kapteeni Ihmeeksi tulleena ja Illuminatiin kuuluvana muunnelmana samasta hahmosta elokuvassa *[[Doctor Strange in the Multiverse of Madness]]* (2022). 

Hän näyttelee 00-agentti Nomia *[[James Bond|Bond]]*-elokuvassa *[[007 No Time to Die]]* (2021).

## Filmografia

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*
Adalmiina

**Adalmiina** on Suomessa käytetty naisen etunimi, josta tunnetaan myös kirjoitusasu **Adalmina**. Nimen alkuosa *adal* (*adel*) on muinaissaksaa ja merkitsee ’jaloa’; se esiintyy useissa saksalaisissa naisennimissä (esim. *Adelgunde*, *Adelheid*, *Adelhilde*). Loppuosa on Miina-nimen tavoin lähtöisin Vilhelmi(i)nasta. Adalmiina-niminen prinsessa tunnetaan Sakari Topeliuksen sadusta *[[Adalmiinan helmi]]*.

Digi- ja väestötietoviraston mukaan Suomessa on joulukuun 2024 loppuun mennessä tilastoitu noin 2&nbsp;290–2&nbsp;320 Adalmiina- ja noin 390–420 Adalmina-nimistä naista. Suurin osa heistä on syntynyt 2000- tai 2010-luvulla.

Adalmiinalla ei ole virallista nimipäivää almanakassa.

## Tunnettuja Adalmiinoja
* Adalmiina Pelli, suomalainen lapsinäyttelijä

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Etunimien taivutus: Adalmiina ja Adalmina (Kotimaisten kielten keskuksen verkkojulkaisu)
Suonummen maja

**Suonummen maja** on Hausjärvellä, Erkyläntien varrella sijaitseva Riihimäen Kiista-Veikkojen ylläpitämä hiihtomaja. Maja sijaitsee noin viiden kilometrin päässä Riihimäen keskustasta. 

Maja on vuokrattavissa saunailtoja, juhlia, kokouksia ja yritysten virkistäytymispäiviä varten. Majan tilat käsittää kaksi salia, keittiön, vessan ja kaksi saunaa pukuhuoneineen. Majalla ei saa yöpyä. Majan vuokraamisen ikäraja on 21.

Suonummen majalta kulkee viiden kilometrin pituinen ulkoilureitti Riihimäen Uhkolaan. Ulkoilureitin varrella sijaitsee Riihimäen puolella Vahteriston luonnonsuojelualue sekä Uhkolansuo. Reitin varrella sijaitsee myös vähän matkan päässä Suonummen majalta näköalapaikka.

## Lähteet
Sormijärvi

**Sormijärvi** on kylä Salon kaupungin Perniössä. Kylä sijaitsee itäosassa harvaan asutulla alueella.

Sormijärvi sijaitsee kuivuneen ja suoksi muuttuneen Sormijärven itälaidalla. Kylää reunustavat mäet, mutta muutoin kylä on tasaista peltomaata. Asutus on harvaa eikä kaikkia kylän taloja asuteta enää ympärivuotisesti.

Sormijärveltä on tehty löytöjä kivikaudelta ja pronssikaudelta. Puolamäellä ja Varemäellä on pronssikautiset hautaröykkiöt. Itse Sormijärven kylä on perustettu verrattain myöhään, eikä kylää mainita vuoden 1540 veroluettelossa. Kylän kantatilat Sällylä ja Ihala ovat sijainneet nykyisillä paikoillaan 1700-luvusta lähtien. Tiloista itsenäistyi muutamia pientiloja 1900-luvun alussa, mutta uudempaa asutusta kylään ei ole syntynyt.

## Lähteet
Tuukka Soitso

**Tuukka Styck-Soitso** (25. marraskuuta 1911 – 17. huhtikuuta 1973) oli suomalainen tanssija, elokuvanäyttelijä ja elokuvajärjestäjä.

Soitso oli 1930-luvulla tanssijana Suomen Kansallisoopperassa ja 1945 tanssitaiteilijana Iloisessa Teatterissa.

## Elokuvarooleja
* Kuriton sukupolvi 1937, Marjaa lähentelevä poika juhlissa
* Avioliittoyhtiö 1942, mies ravintolassa
* Hilja - maitotyttö 1953, kesävieras
* Leena 1954, toimittaja Timonen
* Säkkijärven polkka 1955, musiikkikauppias
* Ryysyrannan Jooseppi 1955, kirkkoherra
* Sankarialokas 1955, toimittaja
* Helunan häämatka 1955, autonkuljettaja Hoippanainen
* Elokuu 1956, ryyppykaveri
* Anu ja Mikko 1956, kuuluttaja
* Lain mukaan 1956, säestäjä
* Tyttö tuli taloon 1956, Ananias
* Syntipukki 1957, osastopäällikkö
* Asessorin naishuolet 1958, hovimestari
* Paksunahka 1958, pukuvuokraamon hoitaja
* Kulkurin masurkka 1958, Vanha-Henrik
* Punainen viiva 1959, vaalilautakunnan jäsen
* Kaks' tavallista Lahtista 1960, mies harjoitussalilla ja asiakas lemmikkieläinkaupassa
* Isaskar Keturin ihmeelliset seikkailut 1960, 2. myyntimies / laskun perijä
* Myöhästynyt hääyö 1960, mies ravintolassa
* Tulipunainen kyyhkynen 1961, mies tullipaviljongissa
* Kaasua, komisario Palmu 1961, mies tunnistusrivissä
* Tähtisumua 1961, järjestäjä
* Sissit 1963, 2. saksalainen upseeri
* Teerenpeliä 1963, apulaisjohtaja
* Miljoonaliiga 1968, saksalainen myyjä
* Äl' yli päästä perhanaa 1968, oikeuden puheenjohtaja
* Leikkikalugangsteri 1969, hyppykeppien tukkuostaja
* Punatukka 1969, tehtaanjohtaja 

Tuukka Soitso oli studiopäällikkönä elokuvassa Hopeaa rajan takaa (1963).

## Lähteet
Iloinen Teatteri

**Iloinen Teatteri** oli Helsingissä vuosina 1945–1946 toiminut revyyteatteri. Teatterin perustajat olivat Reino Palmroth, Paavo Päiwiö ja Ossi Elstelä. Teatteri aloitti toimintansa talvella 1945 Hämäläis-Osakunnan talossa Kampinkadun varrella, mutta teatteri teki myös maaseutukiertueita. Kesällä 1945 suuren suosion saanut teatteri vuokrasi esitystilat Messuhallista, jonne esityksiä katsomaan mahtui jopa tuhat katsojaa. Messuhallissa toimineen Puutarhateatterin yhteydessä oli myös ravintola, jossa järjestettiin tanssiaisia. 

Iloisen Teatterin ensimmäiset revyyt kirjoitti Reino Palmroth, myöhemmin kirjoittajiin kuuluivat muun muassa Heikki Sakari Marttila, Kai Brunila, Boris Grünstein ja Gustaf Laurent (1912–2002). Iloisen Teatterin näyttelijöinä olivat muun muassa Hannes Hako, Kauko Käyhkö, Einari Ketola, Lulu Paasipuro ja Pentti Viljanen. Revyiden vitsit ja ohjelmanumerot saivat aiheensa ajankohtaisista tapahtumista. Teatteri maksoi 40 prosentin huviveroa esityksistään ja revyiden käsikirjoitukset täytyi esitellä viranomaisille ennen niiden esitysten aloittamista. Huviverosta pyrittiin vapautumaan tekemällä revyistä yhtenäinen juonen sitoma kokonaisuus tanssi- ja musiikkinumeroista.

Loppukesästä 1945 teatterin ohjelmistoon ja Reino Palmrothiin alkoi kohdistua arvostelua erityisesti SKDL:n lehdistössä muun muassa ''Vapaa Sana'' -lehdessä. Arvostelijat toivat esiin Palmrothin toiminnan sodanaikaisessa propagandassa ja katsoivat että teatteri jatkoi sodanaikaista Neuvostoliiton vastaista propagandaa ohjelmistossaan. Vappuna 1946 muutamat ylioppilaat kivittivät valvontakomission hallussa ollutta Hotelli Tornin rakennusta. Valvontakomissio otti yhteyttä sisäministeri Yrjö Leinoon ja parin viikon kuluttua Arijoutsin kirjoittaman Iloisen Teatterin *Syntymämerkki*-revyyn esitykset peruttiin "hyvien tapojen vastaisina". Pian tämän viranomaiset kielsivät myös *Lähtölaukaus*- ja *Musta kissa* -revyiden uudelleenesitykset. Reino Palmroth lähti teatterista ja tämän jälkeen teatteri jatkoi toimintaansa esittämällä vain operetteja. Iloinen Teatteri suljettiin kesäkuussa 1946.

Iloisen Teatterin perustajiin kuulunut Ossi Elstelä piti teatterin sulkemisen jälkeen ravintolakabaree-esityksiä kesällä 1946 Kaivopuiston ravintolassa ja Pihlajasaaressa yhteistyössä Sotaleskien ja Kaatuneiden Omaisten Huolto -järjestön kanssa. Uusi Elstelän johtama Punainen Mylly -revyyteatteri aloitti sitten syksyllä toimintansa Hämäläis-Osakunnan salissa *Syntiset enkelit*-revyyn uudelleenesityksellä 8. syyskuuta 1946. Punaisen Myllyn revyiden poliittinen satiiri oli kuitenkin huomattavasti varovaisempaa kuin Iloisen Teatterin revyiden satiiri oli ollut.

## Iloisen Teatterin revyitä
* *Lähtölaukaus*, käsikirjoittaja Reino Palmroth, teatterin ensimmäinen revyy
* *Musta kissa*
* *Sateenkaari*, ensi-ilta 19. kesäkuuta 1945 Messuhallissa, *Elokuun revyy* oli tästä revyystä verotussyistä tehty juonellinen muunnelma
* *Syntiset enkelit*
* *Syntymämerkki*, käsikirjoittaja Arijoutsi 

## Lähteet
Elephants on Acid

**Elephants on Acid** on Cypress Hillin yhdeksäs studioalbumi. Se julkaistiin 28. syyskuuta 2018 BMG:n kautta.

## Kappaleet
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 

## Kokoonpano
* Louis "B-Real" Freese – laulu
* Senen "Sen Dog" Reyes – laulu
* Lawrence "DJ Muggs" Muggerud – turntablismi, samplet, tuottaja
* Eric "Bobo" Correa – rummut

### Vierailevat muusikot
* Kory B. Garnett – laulu (kappaleet: 8, 16, 18, 21)
* Alaa Fifty – laulu (kappale 2)
* Sadat – laulu (kappale 2)
* Sumach Ecks – laulu (kappale 5)
* Joaquin "Sick Jacken" Gonzalez – laulu (kappale 10)
* Fredwreck – kosketinsoitin, kitara, miksaus
* Terrace Martin – alttosaksofon
* Adam Turchin – baritoni & tenori saxofoni
* Josef Leimberg – trumpetti, pasuuna

## Arvostelut
* Soundi: 

## Lähteet
Therionin diskografia

**[[Therion]]** on 1980-luvulla perustettu ruotsalainen sinfonista metallia esittävä yhtye. Yhtyeen musiikista on usein löydetty yhtenäisyyksiä 1980-luvun melodisiin heviyhtyeisiin Iron Maiden ja Judas Priest.
## Studioalbumit
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 

## EP:t
* 

## Singlet
* The Beauty in Black (1995)
* The Siren of the Woods (1996)
* Eye of Shiva (1998)
* Wand of Abaris (2006)
* The Wand of Abaris / Path to Arcady (2007)
* Les Sucettes (2013)
* Pazuzu (2022)
* Twilight of the Gods (2023)
* Ayahuasca (2023)

## Livealbumit
* 
* 
* 
* 

## Kokoelma-albumit
* 
* 
* 

## Demot
* 
* 
* 

## Videoalbumit
* 
* 
* 

## Musiikkivideot

## Lähteet
Inderjit Kaur Khalsa

**Inderjit Kaur Khalsa** eli **Mervi Enqvist** (syntyjään **Mervi Rannikko**; 22. maaliskuuta 1970 Somero) on suomalainen elokuvaohjaaja ja joogaopettaja.

## Koulutus
Inderjit Kaur Khalsa opiskeli teatteritaidetta Teatterikorkeakoulussa ja New Yorkissa ja valmistui näyttelijäksi vuonna 1997. Myöhemmin hän on opiskellut fiktiokäsikirjoittamista ja suorittanut elokuvaohjaajan erikoisammattitutkinnon.

## Ura
Inderjit Kaur Khalsa tutustui ensimmäistä kertaa joogaan asuessaan New Yorkissa. Siellä hän harjoitti jivamukti-joogaa opettajinaan Sharon Cannon ja Cyndi Lee. Suomeen palattuaan hän harjoitti astangajoogaa Astangajoogakoululla. Vuonna 2000 hän muutti takaisin New Yorkiin, jossa hän löysi kundalinijoogan. Hän asui vuosia Yhdysvalloissa opiskellen useiden henkisten opettajien ohjauksessa, kääntyi sikhiläisyyteen ja otti intialaisen nimen. Palattuaan jälleen Suomeen hän on kirjoittanut kolme Tammen kustantamaa kirjaa joogasta. Hän on perustanut Kundaliinijooga Helsinki -joogakoulun vuonna 2015.

Inderjit Kaur Khalsa ohjasi ensimmäisen dokumenttielokuvansa *[[Brooklynin pojat]]*, joka  kertoo ohjaajan suhteesta entiseen amerikkalaiseen mieheensä ja heidän yhteiseen lapseensa. Elokuva sai ensi-iltansa Espoo Ciné -elokuvafestivaaleilla vuonna 2014. Hänen toinen dokumenttinsa *[[warpeace|Sota vai rauha]]* koostuu militantin The Weather Underground -vasemmistoryhmän perustajien Bill Ayers ja Bernardine Dohrn haastatteluista. Se oli niin ikään ensi-illassa Espoo Ciné -festivaaleilla vuonna 2017. Kolmas dokumenttielokuva, runoilija Laura Eklund Nhagasta kertova *[[Kansanvalta (elokuva)|Kansanvalta]]* sai ensi-iltansa Docpoint-festivaaleilla vuonna 2022.

## Bibliografia
*
*
*
*

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Virallinen kotisivu
*Inderjit Kaur Khalsan blogi
*Kundaliinijooga Helsingin kotisivu
Asómatos (Réthymno)

**Asómatos** () on Kreikan kylä, joka sijaitsee Kreetan saarella. Se kuuluu hallinnollisesti Ágios Vasíleioksen kuntaan, Réthymnon alueyksikköön ja Kreetan alueeseen. Kylän väkiluku on 230 (vuonna 2011).

Asómatoksen kylä sijaitsee Kreetan eteläosissa noin 30 kilometriä etelään Réthymnosta, lähellä Kourtaliótiksen rotkon eteläpäätä. Se on rakennettu noin 230 metrin korkeuteen merenpinnasta laskettuna. Kylä on saanut nimensä, suomeksi ”Ruumiiton”, sen vanhasta Pyhille ”ruumiittomille” (*Ágioi Asómatoi*) eli enkeleille omistetusta kirkosta.

Asómatos muodostaa myös laajemman kyläyhdyskunnan (Τοπική Κοινότητα Ασωμάτου, *Topikí Koinótita Asomátou*), johon kuuluvat varsinaisen Asómatoksen kylän lisäksi Alempi Prévelin luostari (*Káto Moní Préveli*) ja Taempi Prévelin luostari (*Píso Moní Préveli*). Koko yhdyskunnan väkiluku on 232.

Aiemmin kylä kuului Foínikaksen kuntaan ja vuodesta 2011 lähtien Ágios Vasíleioksen kunnan Foínikaksen kunnallisyksikköön.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Koxaré

**Koxaré** () on Kreikan kylä, joka sijaitsee Kreetan saarella. Se kuuluu hallinnollisesti Ágios Vasíleioksen kuntaan, Réthymnon alueyksikköön ja Kreetan alueeseen. Kylän väkiluku on 225 (vuonna 2011).

Koxarén kylä sijaitsee Kreetan eteläosissa Kouroúpa-vuoren rinteessä noin 25 kilometriä etelään Réthymnosta ja noin 15 kilometriä sisämaahan saaren etelärannikosta eli Libyanmeren rannasta. Sen läheltä saa alkunsa Kourtaliótiksen rotko. Kylän nimen katsotaan tulevan sen ensimmäisistä asukkaista, Kóxaris-suvusta, bysanttilaisella kaudella. Koxarén nähtävyyksiin kuuluu Pyhän Georgioksen (*Ágios Geórgios*) kirkko 1400-luvulta. Kylän lähellä on Kreetan kansannousun aikaan vuonna 1866 rakennetun linnoituksen rauniot.

Koxaré muodostaa myös laajemman kyläyhdyskunnan (Τοπική Κοινότητα Κοξαρές, *Topikí Koinótita Koxarés*), johon kuuluvat varsinaisen Koxarén kylän lisäksi kylät Atsipádes, Katsogrída ja Palé. Koko yhdyskunnan väkiluku on 404.

Aiemmin kylä kuului Foínikaksen kuntaan ja vuodesta 2011 lähtien Ágios Vasíleioksen kunnan Foínikaksen kunnallisyksikköön.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Máles

**Máles** () on Kreikan kylä, joka sijaitsee Kreetan saarella. Se kuuluu hallinnollisesti Ierápetran kuntaan, Lasíthin alueyksikköön ja Kreetan alueeseen. Kylän väkiluku on 302 (vuonna 2011).

Málesin kylä sijaitsee Kreetan itäosissa 27 kilometriä luoteeseen Ierápetran kaupungista ja 42 kilometriä lounaaseen Ágios Nikólaoksesta, Díkti-vuoren Spathín huipun ja Megáli Koryfí -vuoren välissä. Máles muodostaa myös laajemman kyläyhdyskunnan (Τοπική Κοινότητα Μαλών, *Topikí Koinótita Malón*), johon kuuluu varsinaisen Málesin kylän lisäksi Neitsyt Maria (*Panagía*) Exakoustín luostari (*Moní Panagías Exakoustís*). Koko yhdyskunnan väkiluku on 302.

Antiikin aikana lähistöllä sijaitsi oletettavasti Mallan kaupunki, johon nykyisen kylän nimi perustuu.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Yhdystie 1421

**Yhdystie 1421** on yhdystie, joka kulkee Hyvinkäältä Jokelan kautta Järvenpäähän. Tien pituus on 21 kilometriä.

## Tien kulku
Tie saa alkunsa Hyvinkään Hakalasta ja kulkee siitä kaakkoon Palopuron kautta Jokelaan. Jokelasta tie jatkaa edelleen Nuppulinnan ja Saunakallion ohitse Järvenpään Kaakkolaan, keskustan liepeille, yhtyen Vanhankyläntiehen. Tie kulkee pääradan vieressä aina Nuppulinnaan asti.

Hyvinkäältä Järvenpäähän tie kulkee nimellä Jokelantie. Järvenpään puolella tie kulkee nimellä Eriksnäsintie. 

## Lähteet
Mélampes

**Mélampes** (; myös transl. *Mélambes*) on Kreikan kylä, joka sijaitsee Kreetan saarella. Se kuuluu hallinnollisesti Ágios Vasíleioksen kuntaan, Réthymnon alueyksikköön ja Kreetan alueeseen. Kylän väkiluku on 591 (vuonna 2011).

Mélampesin kylä sijaitsee Kreetan eteläosissa Vouvála-vuoren pohjoisrinteessä, noin 50 kilometriä etelään Réthymnosta. Se on rakennettu noin 600 metrin korkeuteen merenpinnasta laskettuna. Antiikin aikana lähellä sijaitsi Korionin kaupunki.

Mélampes muodostaa myös laajemman kyläyhdyskunnan (Τοπική Κοινότητα Μελάμπων, *Topikí Koinótita Melámpon*), johon kuuluu varsinaisen Mélampesin kylän lisäksi kylä Ágios Geórgios. Koko yhdyskunnan väkiluku on 605.

Aiemmin kylä kuului Lámpin kuntaan ja vuodesta 2011 lähtien Ágios Vasíleioksen kunnan Lámpin kunnallisyksikköön.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Melidóni

**Melidóni** () on Kreikan kylä, joka sijaitsee Kreetan saarella. Se kuuluu hallinnollisesti Mylopótamoksen kuntaan, Réthymnon alueyksikköön ja Kreetan alueeseen. Kylän väkiluku on 573 (vuonna 2011).

Melidónin kylä sijaitsee Kreetan pohjoisosassa Kouloúkonas-vuoren länsipäässä noin 4,5 kilometriä sisämaahan saaren pohjoisrannikosta eli Kreetanmeren rannasta ja noin 27 kilometriä itään Réthymnosta. Se on rakennettu noin 250 metrin korkeuteen merenpinnasta laskettuna. Kylä tunnetaan erityisesti Melidónin luolasta, joka tunnetaan myös nimellä Gerontóspilios.

Melidóni muodostaa myös laajemman kyläyhdyskunnan (Τοπική Κοινότητα Μελιδονίου, *Topikí Koinótita Melidoníou*), johon kuuluvat varsinaisen Melidónin kylän lisäksi kylät Balí, Exántis ja Vlycháda. Koko yhdyskunnan väkiluku on 1&nbsp;255.

Aiemmin kylä kuului Geropótamoksen kuntaan ja vuodesta 2011 lähtien Mylopótamoksen kunnan Geropótamoksen kunnallisyksikköön.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Queen Anne’sin piirikunta

**Queen Anne’sin piirikunta** () on Yhdysvaltojen Marylandin osavaltiossa sijaitseva piirikunta. Sen väkiluku oli 50&nbsp;381 vuonna 2019. Piirikunnan hallintokeskus on Centrevillen kunta. Piirikunta on perustettu vuonna 1706.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Keramés

**Keramés** () on Kreikan kylä, joka sijaitsee Kreetan saarella. Se kuuluu hallinnollisesti Ágios Vasíleioksen kuntaan, Réthymnon alueyksikköön ja Kreetan alueeseen. Kylän väkiluku on 129 (vuonna 2011).

Keramésin kylä sijaitsee Kreetan eteläisissä keskiosissa noin 42 kilometriä etelään Réthymnosta ja noin kaksi kilometriä sisämaahan saaren etelärannikosta ja Libyanmeren rannasta. Kylän pääkirkko on omistettu Pyhälle Spyridonille (*Ágios Spyrídonas*). Keramés muodostaa myös laajemman kyläyhdyskunnan (Τοπική Κοινότητα Κεραμέ, *Topikí Koinótita Keramé*), johon kuuluvat varsinaisen Keramésin kylän lisäksi kylät Agalianós ja Agía Foteiní. Koko yhdyskunnan väkiluku on 153.

Aiemmin kylä kuului Lámpin kuntaan ja vuodesta 2011 lähtien Ágios Vasíleioksen kunnan Lámpin kunnallisyksikköön.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Dark Tranquillityn diskografia

**[[Dark Tranquillity]]** on Göteborgissa vuoden 1989 lopulla perustettu melodista death metalia esittävä ruotsalainen yhtye. Se on In Flamesin ja At the Gatesin ohella yksi tunnetuimmista niin sanotun Göteborg-soundin edustajista.
## Studioalbumit
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 

## Demot
*  (Septic Broiler -nimellä)
*  (Septic Broiler -nimellä)
* 
* 

## Kokoelma-albumit
* 
* 
* 
* 
* 

## EP:t
* 
* 
* 
* 
* 

## Livealbumit
* 
* 
* 

## Videoalbumit
* Live Damage (2003)
* Where Death is Most Alive (2009)

## Musiikkivideot
Sharon Salzberg

**Sharon Salzberg** (5. elokuuta 1952 New York) on yhdysvaltalainen kirjailija ja buddhalaisen meditaation opettaja. Vuonna 1976 hän perusti Insight Meditation Society -yhdistyksen Barreen, Massachusettsiin Joseph Goldsteinin ja Jack Kornfieldin kanssa. Hän keskittyy vipassana- ja mettā-meditaatiomenetelmiin, jotka ovat peräisin theravadabuddhalaisuuden perinteestä. Salzberg on merkittävä näiden menetelmien opettaja länsimaissa. Hän on kirjoittanut useita kirjoja kuten *Lovingkindness: The Revolutionary Art of Happiness*, joka on suomennettu nimellä *Lempeyden tie: Kumouksellinen onnellisuuden taito*.

## Elämä
Salzbergin lapsuus oli vaikea, kun hänen vanhempansa erosivat hänen ollessa neljävuotias ja isä jätti perheen. Salzbergin ollessa yhdeksänvuotias hänen äitinsä kuoli ja hän muutti asumaan isänsä vanhempien luo. Hänen isänsä palasi, kun Salzberg oli yksitoista, mutta tämä otti yliannostuksen ja joutui psykiatriseen sairaalaan, jossa oli elämänsä loppuun saakka.

Toisena opiskeluvuotenaan University at Buffalossa vuonna 1969 Salzberg tutustui buddhalaisuuteen aasialaisen filosofian kurssilla. Seuraavana vuonna hän lähti itsenäiselle opintomatkalle Intiaan ja tammikuussa 1971 hän osallistui ensimmäiselle meditaation intensiivikurssilleen Bodhgayassa. Seuraavina vuosina hän opiskeli useiden henkisten opettajien kanssa ennen kuin hän vuonna 1974 palasi Yhdysvaltoihin opettamaan meditaatiota.

## Ura
Salzbergin opettajia ovat muun muassa S. N. Goenka, Dipa Ma ja Sayadaw U Pandita. Salzberg, Joseph Goldstein ja Jack Kornfield perustivat Insight Meditation Society -yhdistyksen Barreen, Massachusettsiin vuonna 1976. Hän on kirjoittanut useita kirjoja, joista *Real Happiness* oli The New York Times Best Seller -listalla vuonna 2011.

## Bibliografia
### Suomennetut teokset
*

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Viralliset kotisivut
Pánormos (Réthymno)

**Pánormos** () on Kreikan kylä, joka sijaitsee Kreetan saarella. Se kuuluu hallinnollisesti Mylopótamoksen kuntaan, Réthymnon alueyksikköön ja Kreetan alueeseen. Kylän väkiluku on 628 (vuonna 2011).

Pánormoksen kylä sijaitsee Kreetan pohjoisrannikolla Kreetanmeren rannalla noin 22 kilometriä itään Réthymnosta. Kylä on perinyt nimensä antiikin ajan Panormoksen kaupungilta, joka sijaitsi samalla paikalla. Kylän nähtävyyksiin kuuluvat muun muassa varhaiskristillisen kolmilaivaisen basilikakirkon rauniot 500-luvulta sekä keskiaikaisen linnan jäänteet.

Pánormos muodostaa myös laajemman kyläyhdyskunnan (Τοπική Κοινότητα Πανόρμου, *Topikí Koinótita Panórmou*), johon kuuluu varsinaisen Pánormoksen kylän lisäksi kylä Lávris. Koko yhdyskunnan väkiluku on 628.

Aiemmin kylä kuului Geropótamoksen kuntaan ja vuodesta 2011 lähtien Mylopótamoksen kunnan Geropótamoksen kunnallisyksikköön.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Patsianós

**Patsianós** () on Kreikan kylä, joka sijaitsee Kreetan saarella. Se kuuluu hallinnollisesti Sfakián kuntaan, Chanián alueyksikköön ja Kreetan alueeseen. Kylän väkiluku on 100 (vuonna 2011).

Patsianóksen kylä sijaitsee Kreetan lounaisosissa noin 78 kilometriä kaakkoon Chaniásta, noin 57 kilometriä lounaaseen Réthymnosta ja vajaa kaksi kilometriä sisämaahan saaren etelärannikosta eli Libyanmeren rannasta. Patsianós muodostaa myös laajemman kyläyhdyskunnan (Τοπική Κοινότητα Πατσιανού, *Topikí Koinótita Patsianoú*), johon kuuluvat varsinaisen Patsianóksen kylän lisäksi kylät Fragkokástello, Kallikrátis ja Kapsodásos. Koko yhdyskunnan väkiluku on 314.

## Lähteet
Priniás

**Priniás** () on Kreikan kylä, joka sijaitsee Kreetan saarella. Se kuuluu hallinnollisesti Górtynan kuntaan, Iraklionin alueyksikköön ja Kreetan alueeseen. Priniás muodostaa oman kyläyhdyskuntansa (Τοπική Κοινότητα Πρινιά, *Topikí Koinótita Priniá*). Kylän väkiluku on 328 (vuonna 2011).

Priniáksen kylä sijaitsee Kreetan keskiosissa Ída- eli Psiloreítis-vuoren itäpuolella noin 32 kilometriä etelään Iraklionista. Se on rakennettu noin 610 metrin korkeuteen merenpinnasta laskettuna. Antiikin aikana lähellä oli kaupunki, joka on tulkittu Rhizeniaksi, mutta epävarmuuden vuoksi arkeologisesta kohteesta käytetään usein myös nykyisen kylän nimeä. Nykyinen kylä on ollut olemassa viimeistään venetsialaisella ajalla ennen 1600-lukua.

Aiemmin kylä kuului Agía Varváran kuntaan ja vuodesta 2011 lähtien Górtynan kunnan Agía Varváran kunnallisyksikköön.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Rodováni

**Rodováni** (, ) on Kreikan kylä, joka sijaitsee Kreetan saarella. Se kuuluu hallinnollisesti Kántanos-Sélinon kuntaan, Chanián alueyksikköön ja Kreetan alueeseen. Kylän väkiluku on 98 (vuonna 2011).

Rodovánin kylä sijaitsee Keetan lounaisissa sisäosissa noin 55 kilometriä lounaaseen Chaniásta. Rodováni muodostaa myös laajemman kyläyhdyskunnan (Τοπική Κοινότητα Ροδοβανίου, *Topikí Koinótita Rodovaníou*), johon kuuluvat varsinaisen Rodovánin kylän lisäksi kylät Agrilés, Kamária, Liváda ja Máza. Koko yhdyskunnan väkiluku on 205.

Aiemmin kylä kuului Anatolikó Sélinon kuntaan ja vuodesta 2011 lähtien Kántanos-Sélinon kunnan Anatolikó Sélinon kunnallisyksikköön.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Roústika

**Roústika** () on Kreikan kylä, joka sijaitsee Kreetan saarella. Se kuuluu hallinnollisesti Réthymnon kuntaan, Réthymnon alueyksikköön ja Kreetan alueeseen. Kylän väkiluku on 150 (vuonna 2011).

Roústikan kylä sijaitsee noin 21 kilometriä lounaaseen Réthymnosta. Sen nähtävyyksiin kuuluu muun muassa Profeetta Elian luostari (*Moní Profíti Ilía*) noin vuodelta 1200. Roústika muodostaa myös laajemman kyläyhdyskunnan (Τοπική Κοινότητα Ρουστίκων, *Topikí Koinótita Roustíkon*), johon kuuluu varsinaisen Roústikan kylän lisäksi Palaílimnoksen kylä. Koko yhdyskunnan väkiluku on 203.

Aiemmin kylä kuului Nikifóros Fokáksen kuntaan ja vuodesta 2011 lähtien Réthymnon kunnan Nikifóros Fokáksen kunnallisyksikköön.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Paul Budsko

**Paul Budsko** (21. huhtikuuta 1924 Helsinki – 26. helmikuuta 2008 Helsinki) oli suomalainen näyttelijä, ohjaaja ja teatteripedagogi.

Budsko työskenteli suurimman osan urastaan Helsingin Ruotsalaisessa teatterissa, mutta hänellä oli lisäksi lyhyitä kiinnityksiä Lilla Teaterniin, Turun Ruotsalaiseen teatteriin, Dramateniin ja Kansallisteatteriin. Budsko esiintyi myös televisiossa, radiossa ja elokuvarooleissa ja teki mainoselokuvien speaker-töitä. 

Paul Budsko oli naimisissa tanssitaiteilija Tamara Rasmussenin (1927–1992) kanssa. Heidän lapsiaan ovat näyttelijä Michel Budsko ja tanssitaiteilija Vivianne Budsko-Lommi.

## Elokuvarooleja
* *[[Totinen torvensoittaja]]* 1941 – kvartetin jäsen
* *[[Katarina kaunis leski]]* 1950 – tuomari Ekenberg
* *[[Tervetuloa aamukahville]]* 1952 – tunnistamaton rooli
* *[[Se alkoi sateessa]]* 1953 – komisario
* *[[Sissit]]* 1963 – sotamies Hanhivaara
* *[[Miljoonaliiga]]* 1968 – pirtun salakuljettaja
* *[[Risto Vanarin piilokamera]]* 1979 – pysäkillä tappeleva mies
* *[[Räpsy & Dolly eli Pariisi odottaa]]* 1990 – venäläinen
* *[[Ystävät, toverit]]* 1990 – sirkustirehtööri 

## Televisiorooleja
* *[[Meren kasvojen edessä (vuoden 1967 elokuva)|Meren kasvojen edessä]]*, televisioelokuva, Yleisradio 1967 – vanhus
* *[[Koivuharju]]*-televisiosarja, MTV 1976–1978 – johtaja Syvänne
* *[[Lumottu tie (elokuva)|Lumottu tie]]*, televisioelokuva, Yleisradio 1986 – Kuno Grim

## Lähteet