open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
L’One

**Levan Gorozia** (, ) tunnetaan paremmin nimellä **L’One**, on georgialais-venäläinen räppäri, joka tunnetaan WDKTZ-duon perustajajäsenenä sekä aloittamastaan levy-yhtiöstä nimeltään Black Star Inc. L’Onella on oma vaatemallisto *Cosmokot*, jota valmistetaan tuotemerkillä *Black Star Wear*.

## Elämäkerta
Levan Gorozia syntyi Krasnojarskissa 9. lokakuuta vuonna 1985. Teini-ikäisenä hän muutti Jakutskiin, jossa hän aloitti uransa muusikkona. Levan pelasi koripalloa Jakutian maajoukkueessa, mutta saatuaan polvivamman hänen oli pakko lopettaa, ja hän päätti keskittyä kokonaan rap-musiikkiin.

Jakutskissa L’Onea pidettiin julkisuuden henkilönä ja hän työskentelikin niin radio- että TV-alalla.Hänen debyyttialbuminsa julkaisun jälkeen vuonna 2005, Levan muutti Moskovaan yhdessä ystävänsä Nelin kanssa, jossa he muodostivat hip hop-ryhmän nimeltä *Marselle*.

Debyyttialbumillaan ja kappaleellaan *Moskova *(Москва), Marselle tuli kuuluisaksi koko Venäjällä ja matkusti ympäri maata saaden kansallista tunnustusta. Heidän kappaleensa *Moskova *pysyi Next Fm -listan kärjessä 32 viikkoa.

Vuonna 2008 L’one osallistui *BiTVa*-TV-ohjelmaan (БиТВа за респект), jossa hän julkaisi ensimmäisen mixtapensa *Mars FM*:n. Ohjelmassa katsojat saavat nähdä kappaleiden äänitysprosessin. Myöhemmin samana vuonna hän julkaisi albumin nimeltä *Mars*, jossa oli mukana artisteja, kuten Teona Dolnikova, Dza-Dze, Sasha Legend, sekä Knara ja Basta.

Vuonna 2009 hän julkaisi juhlakokoelman *Phlatline in da building* levy-yhtiönsä viisivuotispäivän kunniaksi. Mukana levyllä oli myös uusia kappaleita Marsellelta. Albumin lisäksi kappaleille *Marselle i ST *(Marselle ja ST) ja *V Tvojem Dome *(Sinun talossasi).

Vuonna 2010 hän julkaisi toisen mixtapensa nimeltään *L*.

## Diskografia
### Albumit
* 
* 
* 

### Singlet
* ”Автолюбитель” (2015, ”Autoilija”)
* ”С самых низов” (2016, ”Aloittaa pohjalta”)

## Aiheesta muualla
* Virallinen VKontakte-sivu
Lindoksen teatteri

**Lindoksen teatteri** oli antiikin aikainen kreikkalainen teatteri Lindoksen kaupungissa Rhodoksen saarella Kreikassa. Sen rauniot sijaitsevat nykyisessä Líndoksen kylässä sen akropoliin eli linnavuoren lounaisrinteessä.

Lindoksen teatteri rakennettiin 300-luvulla eaa. Se oli tyypillinen kreikkalainen puolikaarenmuotoinen teatterirakennus, jonka keskellä oli pyöreä orkhestra ja sen takana skene eli näyttämörakennus. Rakennuksen halkaisija oli noin 28 metriä. Teatterin katsomossa arvioidaan olleen tilaa noin – hengelle. Katsomon istuimet oli kaiverrettu linnavuoren rinteeseen. Katsomossa oli 26 penkkiriviä, joista 19 oli diazoman eli poikittaisen käytävän alapuolella ja seitsemän riviä sen yläpuolella. Kolme alimmaista riviä oli varattu merkkihenkilöille.

Nykyään teatterin katsomon istuimista on säilynyt parhaiten keskiosa, joka oli kaiverrettu suoraan akropoliin kallioon. Teatterin lähellä sijaitsi sen eräänlaiseksi laajennokseksi rakennettu Tetrastoon eli ”neljän stoan” (pylväshallin) rakennus, jota käytettiin uskonnollisiin toimituksiin.

Teatteria on kunnostettu vuodesta 2012 lähtien.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Faustinen kaunis kesä

**Faustinen kaunis kesä** () on vuonna 1972 ensi-iltansa saanut Nina Companeezin ohjaama ja käsikirjoittama ranskalainen romanttinen draamakomediaelokuva, jonka pääosaa näyttelee Muriel Catala. Elokuvan tuottajana oli Mag Bodard.

## Juoni
16-vuotias Faustine (Muriel Catala) matkustaa maaseudulle isovanhempiensa luokse kesäksi, jonka aikana hän oppii paljon rakkauden niin hyvistä kuin huonoistakin puolista.

## Näyttelijät

## Tuotanto
*Faustinen kaunis kesä* kuvattiin Val-d’Oisen ja Loiren departementeissa Ranskassa vuonna 1971. Val-d’Oisessa elokuvan kuvauspaikkana oli Montreuil-sur-Epten kunta, ja Loiressa elokuvaa kuvattiin Bonsonin, Saint-Just-Saint-Rambertin ja Sury-le-Comtalin kunnissa. Elokuvan tuotantoyhtiöinä olivat Parc Film, Marianne Productions, Universal Productions France ja Union générale cinématographique.

## Julkaisu
*Faustinen kaunis kesä* sai ensi-iltansa Ranskassa 14. tammikuuta 1972 ja oli Cinema International Corporationin (CIC) teatterilevittämä. Elokuva keräsi Ranskassa teatterikierroksensa aikana 433 892 katsojaa. Elokuva esitettiin vuoden 1972 Cannesin elokuvajuhlilla. Suomessa *Faustinen kaunis kesä* ei saanut teatteriensi-iltaa, mutta televisioensi-iltansa se sai Yle TV1 -kanavalla 25. toukokuuta 1976.

*Faustinen kaunis kesä* julkaistiin DVD:lle Ranskassa vuonna 2007.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* 
* 
* 
* ''Faustinen kaunis kesä'' AlloCinéssä 
* ''Faustinen kaunis kesä'' UniFrancessa 
* ''Faustinen kaunis kesä'' JP’s Box-Officessa
Tevänti (Hämeenlinna)

**Tevänti**  on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa Kostilan kylän lähellä sijaitseva järvi.

## Maantietoa
Järvi on metsäjärvi, jota reunustavat ojitetut suot, harjunrinteet ja matalat metsämaat. Se sijaitsee Lammin kirkolta  kahdeksan kilometriä koilliseen. Sen pinta-ala on 194&nbsp;hehtaaria ja se on 2,6&nbsp;kilometriä pitkä ja 1,7&nbsp;kilometriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 12,0&nbsp;kilometriä ja järven ranta polveilee luoden paljon pieniä niemiä ja lahdelmia. Saaria on neljä, joista suurimmat ovat Suutarinsaari ja Selkäsaaret. Rannoilla on runsaasti vapaa-ajan asutusta ja järvelle johtaa tie Kostilan kautta Lammin taajamasta.

## Vesistösuhteet
Järvi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Teuronjoen valuma-alueeseen. Se jaetaan vielä Haarajoen valuma-alueeseen, johon järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 129&nbsp;metriä mpy. Järveen laskee suolta lukematon määrä suo-ojia ja Avijärven laskuoja. Muistianjoki, joka on Matkarin, Lahijärven ja Tevännin yhteinen laskujoki laskee ensin Kuurikanjärveen, ja jatkaa sitten Haarajokena, joka laskee kuuden kilometrin jälkeen Pääjärveen. Pääjärvi laskee Teronjokea myöten Puujokeen ja sitten Hiidenjokeen, joka laskee Vanajaveteen.

## Lähteet
Kuurikanjärvi

**Kuurikanjärvi**  on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa Kuurikan kylän lähellä sijaitseva järvi.

## Maantietoa
Järvi sijaitsee tiheästi ojitetulla Murronsuolla Kuurikassa. Se muodostuu kahdesta järvialtaasta, joita yhdistää keskellä sijaitseva 100-metrinen ruohottunut kapeikko. Sen pinta-ala on 33&nbsp;hehtaaria ja se on 1,1&nbsp;kilometriä pitkä ja 600&nbsp;metriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 3,3&nbsp;kilometriä ja rannat ovat kokonaan suota. Järvi on asumaton lukuun ottamatta koillispään mökkiä.

## Vesistösuhteet
Järvi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Teuronjoen valuma-alueeseen. Se jaetaan vielä Haarajoen valuma-alueeseen, johon järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 115,6&nbsp;metriä mpy. Järveen laskee suolta lukematon määrä suo-ojia sekä Muistianjoki, joka on Matkarin, Lahijärven ja Tevännin yhteinen laskujoki. Sen laskujoki on Haarajoki, joka laskee kuuden kilometrin jälkeen Pääjärveen. Pääjärvi laskee Teronjokea myöten Puujokeen ja sitten Hiidenjokeen, joka laskee Vanajaveteen.

## Lähteet
Oksjärvi (Hämeenlinna, Takamaa)

**Oksjärvi**  on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa  Takamaan kylän lähellä sijaitseva järvi.

## Maantietoa
Järvi sijaitsee loivassa painanteessa aivan Tevännin vieressä. Sen pinta-ala on 13,9&nbsp;hehtaaria ja se on 550&nbsp;metriä pitkä ja 400&nbsp;metriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 1,5&nbsp;kilometriä ja sen rannat ovat pääasiassa ojitettua suota. Se on autio ja järven lähistölle johtaa metsäautotie.

## Vesistösuhteet
Järvi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Teuronjoen valuma-alueeseen. Se jaetaan vielä Haarajoen valuma-alueeseen, johon järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 129,5&nbsp;metriä mpy. Järveen laskee suolta muutamia suo-ojia. Oma laskuoja laskee Teväntiin, joka vuorostaan laskee Matkariin. Muistianjoki, joka on Matkarin, Lahijärven ja Tevännin yhteinen laskujoki, virtaa Kuurikanjärven jälkeen Haarajokena, joka laskee kuuden kilometrin jälkeen Pääjärveen. Pääjärvi laskee Teronjokea myöten Puujokeen ja sitten Hiidenjokeen, joka laskee Vanajaveteen.

## Lähteet
Kaarttanen

**Kaarttanen**  on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa  Iso-Evon kylän lähellä sijaitseva lampi.

## Maantietoa
Lampi sijaitsee mäen takana suolla. Sen pinta-ala on 2,2&nbsp;hehtaaria ja se on 400&nbsp;metriä pitkä ja 200&nbsp;metriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 1,0&nbsp;kilometriä ja kaikki rannat ovat suomaata. Lampi on autio eikä sinne johda tietä.

## Vesistösuhteet
Lampi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Teuronjoen valuma-alueeseen. Se jaetaan vielä Haarajoen valuma-alueeseen, johon lampi kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 142,8&nbsp;metriä mpy. Järveen laskee suolta muutamia suo-ojia. Oma laskuoja laskee Oksjärveen, joka vuorostaan laskee Teväntiin.

## Lähteet
Kalliojärvi (Hämeenlinna, Iso-Evo)

**Kalliojärvi**  on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa  Iso-Evon kylän lähellä sijaitseva järvi.

## Maantietoa
Järvi on kahden mäen väliin jäänyt lampimainen metsäjärvi. Sen pinta-ala on 2,8&nbsp;hehtaaria ja se on 500&nbsp;metriä pitkä ja 100&nbsp;metriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 1,0&nbsp;kilometriä ja sen rannat ovat puoliksi suota ja metsämaata. Lounaisranta on melko jyrkkärinteistä ja sinne on rakennettu kolme järven neljästä mökistä. Järvelle johtaa tiet Evon suunnalta.

## Vesistösuhteet
Järvi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Teuronjoen valuma-alueeseen. Se jaetaan vielä Haarajoen valuma-alueeseen, johon järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 144,6&nbsp;metriä mpy. Järveen laskee suolta muutamia suo-ojia. Oma laskuoja laskee Kaarttaseen ja sitten Oksjärveen, joka vuorostaan laskee Teväntiin.

## Lähteet
Vennajärvi (Hämeenlinna)

**Vennajärvi**  tai myös **Vennäjärvi**  on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa  Iso-Evon kylän lähellä sijaitseva järvi.

## Maantietoa
Järvi on kooltaan mielettävissä lammeksi. Sen pinta-ala on 1,0&nbsp;hehtaaria ja se on 200&nbsp;metriä pitkä ja 100&nbsp;metriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 500&nbsp;metriä ja rannat ovat ojitettua suota. Se on autio eikä sinne johda tietä.

## Vesistösuhteet
Järvi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Teuronjoen valuma-alueeseen. Se jaetaan vielä Haarajoen valuma-alueeseen, johon järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 147,7&nbsp;metriä mpy. Järveen laskee suolta muutamia suo-ojia. Oma laskuoja laskee Kalliojärven, Kaarttasen ja Oksjärven kautta Teväntiin.

## Lähteet
Vähä Koukkujärvi (Hämeenlinna, Takamaa)

**Vähä Koukkujärvi** , joka kirjoitetaan myös **Vähä-Koukkujärvi** , on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa Takamaan kylän lähellä sijaitseva järvi.

## Maantietoa
Järvi on metsäjärvi, jossa on lounaaseen työntyvä erillinen lahti. Sen pinta-ala on 5,8&nbsp;hehtaaria ja se on 450&nbsp;metriä pitkä ja 250&nbsp;metriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 1,3&nbsp;kilometriä ja rannat ovat puoliksi metsämaata ja suota. Luoteisrannassa sijaitsee vapaa-ajan asunto, jonne johtaa tiet Evon suunnalta.

## Vesistösuhteet
Järvi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Teuronjoen valuma-alueeseen. Se jaetaan vielä Haarajoen valuma-alueeseen, johon järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 157,9&nbsp;metriä mpy. Järveen laskee suolta muutamia suo-ojia. Oma laskuoja laskee Oksjärven suuntaan, mutta oja on kartalla lyhyt. Oksjärvi laskee vuorostaan Teväntiin.

## Lähteet
Iso Koukkujärvi (Hämeenlinna, Takamaa)

**Iso Koukkujärvi** , joka kirjoitetaan myös **Iso-Koukkujärvi** , on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa Takamaan kylän lähellä sijaitseva järvi.

## Maantietoa
Järvi on kapea ja koukun muotoinen metsäjärvi. Sen pinta-ala on 7,9&nbsp;hehtaaria ja se on 800&nbsp;metriä pitkä ja 250&nbsp;metriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 2,0&nbsp;kilometriä ja sen rannat ovat pääsääntöisesti suota. Sen rannoille on rakennettu yhdeksän vapaa-ajan asuntoa, joille johtaa tiet Evon suunnalta.

## Vesistösuhteet
Järvi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Teuronjoen valuma-alueeseen. Se jaetaan vielä Haarajoen valuma-alueeseen, johon järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 161,6&nbsp;metriä mpy. Siihen laskee ympäröivältä suolta johdettuja suo-ojia. Järvi laskee suo-ojia myöten todennäköisesti Teväntiin.

## Lähteet
Paskojärvi (Hämeenlinna)

**Paskojärvi**  on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa  Ylänneen kylän lähellä sijaitseva järvi.

## Maantietoa
Järvi sijaitsee pienellä Pentinsuolla Kostilan länsipuolella. Sen pinta-ala on 1,6&nbsp;hehtaaria ja se on 250&nbsp;metriä pitkä ja 100&nbsp;metriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 650&nbsp;metriä ja rannat ovat kokonaan ojitettua suota. Se on autio, mutta sinne johtaa vanhat tiet Ylännen puolelta.

## Vesistösuhteet
Järvi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Teuronjoen valuma-alueeseen. Se jaetaan vielä Haarajoen valuma-alueeseen, johon järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 131,7&nbsp;metriä mpy. Järvi laskee omaa ojaa myöten ja yhtyy Haarjokeen Kostilan eteläpuolella. Haarajoki laskee vuorostaan Pääjärveen.
## Lähteet
Kuusjärvi (Hämeenlinna)

**Kuusjärvi**  on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa Kostilan kylän lähellä sijaitseva järvi.

## Maantietoa
Järven pinta-ala on 2,4&nbsp;hehtaaria ja se on 250&nbsp;metriä pitkä ja 150&nbsp;metriä leveä. Se sijaitsee ojitetun suon sisällä. Sen rantaviivan pituus on 650&nbsp;metriä ja se on autio. Sen itäpuolelle sijaitsevalle mäelle tulee metsäautotie Elkkilän ja Ronnin yhdistävältä tieltä.

## Vesistösuhteet
Järvi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Teuronjoen valuma-alueeseen. Se jaetaan vielä Mustajoen valuma-alueeseen, johon järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 146,9&nbsp;metriä mpy. Ympäröivän suon ojat on johdettu järveen. Järvestä lähtevä laskuoja on kaitettu pohjoissuuntaan, jossa se kääntyy maaston mukaan Isokorpeen, jossa se yhtyy Isojokeen. Isojoki yhtyy Elkkilässä Mustajokeen, joka laskee Pääjärveen.

## Lähteet
Kämpjärvi

**Kämpjärvi**  tai **Kukkarjärvi**  on Päijät-Hämeessä Asikkalassa Selkämaan kylän lähellä sijaitseva järvi.

## Maantietoa
Järven pinta-ala on 1,0&nbsp;hehtaaria ja se on 150&nbsp;metriä pitkä ja 150&nbsp;metriä leveä. Se on pieni metsäjärvi aivan seututie 317 vieressä. Sen rantaviivan pituus on 450&nbsp;metriä ja puolet rannoista ovat suota. Järven ympäristössä on kiinteää asutusta ja pari vapaa-ajan asuntoa.

## Vesistösuhteet
Järvi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Teuronjoen valuma-alueeseen. Se jaetaan vielä Mustajoen valuma-alueeseen, johon järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 155,9&nbsp;metriä mpy. Järvestä laskee Kukkaroja, joka yhtyy peltoaukealla Koskurinjokeen, jonka nimi on alempana Vähäjoki ennen yhtymistään Isojokeen. Sen jälkeen sitä kutsutaan Mustajoeksi, joka laskee Pääjärveen.

## Lähteet
Likoset

**Likoset**  on Päijät-Hämeessä Asikkalassa Viitailan kylän lähellä sijaitseva lampi. Lähistöllä on kolme lampea, joista suurin on Likoset.

## Maantietoa
Lammen pinta-ala on 1,3&nbsp;hehtaaria ja se on 250&nbsp;metriä pitkä ja 100&nbsp;metriä leveä. Se sijaitsee harjualueella ja lampien välistä vaikuttaisi kulkevan harjun harjanne. Sen rantaviivan pituus on 500&nbsp;metriä. Etelässä mäen päällä sijaitsee kaksi maataloa ja lännessä vastaavasti vapaa-ajan asunto.

## Vesistösuhteet
Lampi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Teuronjoen valuma-alueeseen. Se jaetaan vielä Mustajoen valuma-alueeseen, johon lampi kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 141,3&nbsp;metriä mpy. Lampeen ei ole johdettu ojia, mutta siihen on kaivettu laskuoja. Se alkaa Koskurinjokena, mutta muuttuu Vähäjoeksi, joka yhdyttyään Isojokeen, jatkaa se Mustajokena laskien Pääjärveen.

## Historiaa
Vuoden 1965 peruskartassa lammella ei ollut vielä laskuojaa, mutta seuraavassa vuoden 1984 kartassa oli pelto-oja kaivettu lammen läheisyyteen asti. Viimeisen kartan jälkeen on oja yhdistetty lampeen ja lammen viereen on ilmestynyt mökki.

## Lähteet
Haukijärvi (Asikkala, Kurhila)

**Haukijärvi**  on Päijät-Hämeessä Asikkalassa Kurhilan kylän lähellä sijaitseva järvi.

## Maantietoa
Järven pinta-ala on 2,2&nbsp;hehtaaria ja se on 300&nbsp;metriä pitkä ja 100&nbsp;metriä leveä. Se sijaitsee metsässä moreenimäkien välissä suolla, jota on ojitettu. Sen rantaviivan pituus on 750&nbsp;metriä. Järvi on autio eikä sinne johda teitä.

## Vesistösuhteet
Järvi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Teuronjoen valuma-alueeseen. Se jaetaan vielä Mustajoen valuma-alueeseen, johon järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 148,3&nbsp;metriä mpy. Siihen on johdettu seitsemän suo-ojaa, joista yksi toimii sen laskuojana. Laskuoja yhtyy Haikansuolla ojaverkostoon, mutta siitä eteenpäin on vesien kulkeutumisesta vaikea sanoa mitään.

## Lähteet
Viipsjärvi

**Viipsjärvi**  on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa Takamaan kylän lähellä sijaitseva järvi.

## Maantietoa
Järven pinta-ala on 20&nbsp;hehtaaria ja se on 1,0&nbsp;kilometriä pitkä ja 300&nbsp;metriä leveä. Se sijaitsee metsämaastossa Kostilan ja Ylännen pohjoispuolella. Sen rantaviivan pituus on 2,3&nbsp;kilometriä ja rannat ovat puoliksi suota ja metsää. Järven kaakkoispuolella sijaitsee maatila ja rannoille on rakennettu 11 vapaa-ajan asuntoa.

## Vesistösuhteet
Järvi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Teuronjoen valuma-alueeseen. Se jaetaan vielä Mustajoen valuma-alueeseen, johon järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 145,4&nbsp;metriä mpy. Järveen on johdettu viereisen suon ojia ja siihen johdetaan myös pohjoisesta Hirvisuon kuivatusvesiä. Pohjoisesta tulee myös Ahveniston laskuoja. Järven laskuoja alkaa maatilan kohdalla etelärannasta ja se juoksee osittain suoraksi kaivettuna Viipsijokena Suhankoon, jossa se yhtyy Arrajokeen. Tämän nimi muuttuu Ylänneellä Isojoeksi ja laskiessaan Pääjärveen, se on nimeltään Mustajoki.

## Historiaa
Vuoden 1965 peruskartassa Viipsijoki oli vielä luonnontilassaan. Sen jälkeen se on perattu ojaksi, kun metsiä ja soita on ojitettu.

## Lähteet
Niemisjärvi (Asikkala)

**Niemisjärvi**  on Päijät-Hämeessä Asikkalassa sijaitseva järvi.

## Maantietoa
Järven pinta-ala on 2,3&nbsp;hehtaaria ja se on 250&nbsp;metriä pitkä ja 150&nbsp;metriä leveä. Se sijaitsee laajan metsäalueen keskellä suoalueella aivan Ränskälänojan vieressä. Sen rantaviivan pituus on 650&nbsp;metriä Yli puolet rannasta on suota, mutta itärannassa järveen viettää mäen rinne. Siellä kulkee metsäautotie. Järvi on autio eikä rantaan johda tietä.

## Vesistösuhteet
Järvi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Teuronjoen valuma-alueeseen. Se jaetaan vielä Mustajoen valuma-alueeseen, johon järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 143,5&nbsp;metriä mpy. Ympäröivältä suolta on johdettu suon kuivatusojia järveen ja järven luontainen laskuoja on vain 40&nbsp;metriä pitkä. Se yhtyy Ränskälänojaan, joka toimii samalla kunnan rajajokena Asikkalan ja Hämeenlinnan välillä. Sama joki muuttuu alempana nimeltään Arranjoeksi, ja sitten Isojoeksi ja lopulta Mustajoeksi. Mustajoki laskee Pääjärveen.

## Lähteet
Alempi Rajajärvi

**Alempi Rajajärvi**  on Päijät-Hämeessä Asikkalassa ja Hämeenlinnassa sijaitseva järvi. Järven länsiranta kuuluu Evon retkeilyalueeseen .

## Maantietoa
Järven pinta-ala on 2,8&nbsp;hehtaaria ja se on 350&nbsp;metriä pitkä ja 150&nbsp;metriä leveä. Se on Ränskälänojan läpivirtausjärvi, johon laskee läheltä myös Alinen Kaakkolammi ja sen kautta vuorostaan Ylinen Kaakkolammi. Sen rantaviivan pituus on 750&nbsp;metriä ja sen rannat ovat puoliksi suota ja metsämaata. Järvi on autio, mutta sen vierestä kulkee tie, joka seuraa Ränskälänojaa.

## Vesistösuhteet
Järvi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Teuronjoen valuma-alueeseen. Se jaetaan vielä Mustajoen valuma-alueeseen, johon järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 148,2&nbsp;metriä mpy. Ränskälänoja virtaa järven läpi, joka toimii samalla kunnan rajajokena Asikkalan ja Hämeenlinnan välillä. Sama joki muuttuu alempana nimeltään Arranjoeksi, ja sitten Isojoeksi ja lopulta Mustajoeksi. Mustajoki laskee Pääjärveen.

## Lähteet
Ahvenisto (Hämeenlinna, Raittinsaari)

**Ahvenisto**  on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa Raittinsaaren kylän lähellä sijaitseva lampi.

## Maantietoa
Lammen pinta-ala on 6,1&nbsp;hehtaaria ja se on 550&nbsp;metriä pitkä ja 150&nbsp;metriä leveä. Se sijaitsee matsäalueella moreenimäkien välissä. Sen rantaviivan pituus on 1,4&nbsp;kilometriä ja puolet rannoista ovat suota ja loput metsämaata. Lampi on autio, mutta sen etelärantaan kulkee kaksi metsäautotietä.

## Vesistösuhteet
Lampi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Teuronjoen valuma-alueeseen. Se jaetaan vielä Mustajoen valuma-alueeseen, johon lampi kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 161,4&nbsp;metriä mpy. Lampeen on johdettu ympäröiviltä soilta kuivatusvesiä. Sen laskuoja lähtee lounaisrannasta ja se laskee 1,3&nbsp;kilometrin jälkeen Viipsjärveen.

## Lähteet
Möläkkä

**Möläkkä**  on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa Raittinsaaren kylän lähellä sijaitseva lampi. Järvi kuuluu Evon retkeilyalueeseen .

## Maantietoa
Lammen pinta-ala on 0,7&nbsp;hehtaaria ja se on 100&nbsp;metriä pitkä ja 100&nbsp;metriä leveä. Se sijaitsee Tullinkankaalla Selkjärven itäpuolella. Sen rantaviivan pituus on 300&nbsp;metriä ja sen rannat ovat soistunutta metsää. Lampi on autio ja sen pohjoispuolelta kulkee yhdystie 14112.

## Vesistösuhteet
Lampi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Teuronjoen valuma-alueeseen. Se jaetaan vielä Mustajoen valuma-alueeseen, johon lampi kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 160,7&nbsp;metriä mpy. Suolle on kaivettu muutama oja, joista kolme on johdettu lampeen. Yksi ojista toimii laskuojana, joka virtaa aluksi itään ja yhtyy pian Arranjokeen, joka päättyy lopulta Pääjärveen.

## Lähteet
Tervajärvi (Asikkala, Niinistö)

**Tervajärvi** on Päijät-Hämeessä Asikkalassa sijaitseva järvi.

## Maantietoa
Järvi on muodoltaan kolmiosainen. Sen eteläosa on laajin, keskiosa jää kapean salmen taakse ja on pienempi, ja pohjoisin osa on lammikkomainen laajennus. Sen pinta-ala on 5,6&nbsp;hehtaaria ja se on 850&nbsp;metriä pitkä ja 200&nbsp;metriä leveä. Se sijaitsee laajan metsäalueen keskellä. Rantaviivan pituus on 1,7&nbsp;kilometriä, ja rannat ovat puoleksi soistunutta ja puoliksi kuivaa metsämaata. Pohjoisosan rannat ja lounaisrannat kuuluvat luonnonsuojelualueeseen. Järven eteläosassa on kaksi vapaa-ajan asuntoa, ja niille johtaa tiet Ränskälänojaa seuraavalta tieltä.

## Vesistösuhteet
Järvi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Teuronjoen valuma-alueeseen. Se jaetaan vielä Mustajoen valuma-alueeseen, johon järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 160,2&nbsp;metriä merenpinnan yläpuolella. Järven laskuoja lähtee järven eteläpäästä ja yhtyy Ränskälänojaan Rajajärvien yläpuolella. Se on  samalla Asikkalan ja Hämeenlinnan välinen kunnan rajajoki. Sama joki muuttuu alempana nimeltään Arranjoeksi, sitten Isojoeksi ja lopulta Mustajoeksi. Mustajoki laskee Pääjärveen.

## Lähteet
Palomaanjärvi (Hollola)

**Palomaanjärvi**  on Päijät-Hämeessä Hollolassa Palomaan kylän lähellä sijaitseva järvi.

## Maantietoa
Järvi sijaitsee Palomaalla moreenimäkien kainalossa. Sen pinta-ala on 3,0&nbsp;hehtaaria ja se on 300&nbsp;metriä pitkä ja 200&nbsp;metriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 750&nbsp;metriä ja sen rannat ovat kangasmetsää. Järven metsäsaareketta ympäröi monella suunnalla peltomaat ja siinä sijaitsee useita maatiloja. Niiden lähettyvillä on myös vapaa-ajan asuntoja, joista viisi on rannan tuntumassa. palomaalle johtaa neljästä suunnasta tiet.

## Vesistösuhteet
Järvi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Teuronjoen valuma-alueeseen. Se jaetaan vielä Luhdanjoen valuma-alueeseen, johon järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 110,9&nbsp;metriä mpy. Järven vieressä sijaitsee pienempi Vähäjärvi, jonka vedenpinta on lähes kaksi metriä korkeammalla. Kummastakaan järvestä ei lähde laskuojia, mutta ne luetaan kuitenkin Luhdanjoen alueeseen.

## Lähteet
Vähäjärvi (Hollola)

**Vähäjärvi**  on Päijät-Hämeessä Hollolassa Palomaan kylän lähellä sijaitseva järvi.

## Maantietoa
Järven pinta-ala on 1,3&nbsp;hehtaaria ja se on 200&nbsp;metriä pitkä ja 100&nbsp;metriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 500&nbsp;metriä. Se sijaitsee moreenimäen kainalossa Palomaanjärven länsipuolella. Sen rannoille on rakennettu kaksi vapaa-ajan asuntoa, mutta järven lähiympäristössä on muutama maatila ja niille tulevat tiet.

## Vesistösuhteet
Järvi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Teuronjoen valuma-alueeseen. Se jaetaan vielä Luhdanjoen valuma-alueeseen, johon järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 112,6&nbsp;metriä mpy, mikä on lähes kaksi metriä korkeammalla kuin Palomaanjärvessä.

## Lähteet
Valkjärvi (Kärkölä)

**Valkjärvi**  on Päijät-Hämeessä Kärkölässä Kärkölän taajaman lähellä sijaitseva järvi.

## Maantietoa
Järvi sijaitsee peltojen keskellä ja se on pyöreän muotoinen. Sen pinta-ala on 143&nbsp;hehtaaria ja se on 1,6&nbsp;kilometriä pitkä ja 1,3&nbsp;kilometriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 5,5&nbsp;kilometriä ja sen rannat ovat pääasiassa alavaa peltorantaa. Länsirannalla on kuitenkin Himmankallio, joka kohoaa jyrkkänä vedestä 25&nbsp;metrin korkeuteen. Myös etelärannalla oleva Teerimäki pistää silmään 15&nbsp;metrin korkeudella. Kantatie 54, joka on seurannut Riihimäki–Lahti-rataa, ohittaa järven kaakkoisrannat ja jättää vielä Kärkölän taajaman asuinalueet tien toiselle puolelle. Järven koillisrannassa sijaitsee kurssikeskus.

## Vesistösuhteet
Järvi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Teuronjoen valuma-alueeseen. Se jaetaan vielä Valkojan valuma-alueeseen, johon järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 85,4&nbsp;metriä mpy. Järveen laskee useita ojia. Yksi tuo etelästä Luutasuolta suon kuivatusvesiä. Huhtaoja ja Pyhäoja laskevat järveen yhteistä uomaa pitkin. Pyhäoja tuo taajama-alueen hulevesiä ja Isosuon länsipuolen pelto-ojien kuivatusvesiä. Huhtoja on pelto-oja, joka laskettelee eteläpuolen pelloilta. Järven laskuoja Valkoja yhtyy Teuronjokeen taajaman lähellä ja sen luusuassa sijaitsee pato.

## Historiaa
Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa järven nimi kirjoitettiin ”Valkojärvi”. Järvi oli tuolloin metsäjärvi, jonka etelärannassa sijaitsi Termusniemen ja länsirannalla Valkojärven talot sekä järven ympäristössä muutama torppa. Järveen laskeviin puroihin oli raivattu niittymaita.

Vuoden 1964 peruskartassa näkyy jo laskuojan pato. Seuraavassa kartassa vuodelta 1979 näkyy myös kantatie 54.

## Lähteet
Hähkäjärvi

**Hähkäjärvi**  on Päijät-Hämeessä Kärkölässä Kärkölän keskustaajaman lähellä sijaitseva järvi.

## Maantietoa
Järvi sijaitsee Kärkölän keskustaajaman kainalossa Santamäen harjun pohjoispuolella. Sen pinta-ala on 27&nbsp;hehtaaria ja se on 700&nbsp;metriä pitkä ja 400&nbsp;metriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 2,3&nbsp;kilometriä ja rannat ovat soistunutta tai kuivaa metsämaata. Järven etelärannoille on rakennettu asuinkiinteistöjä ja pohjoisrannan läheisyyteen asuinalue. Järven länsipuolella sijaitsee Koskisen tehtaat, joiden käyttöön on rakennettu järven rantaan viisi vesiallasta. Rantaa käytetään myös varastoalueena. Taajama-alue sulkee järven sisäänsä muualla paitsi eteläisen harjun suunnalla. Riihimäki-Lahti-rata ohittaa järven pohjoispuolelta, missä sijaitsee myös ratapiha.

## Vesistösuhteet
Järvi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Teuronjoen valuma-alueeseen. Se jaetaan vielä Valkojan valuma-alueeseen, johon järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 96,5&nbsp;metriä mpy ja siihen laskee vain yksi oja. Järven laskuoja lähtee itärannasta ja kulkee taajama-alueella yhtyen lopulta Pyhäjokeen.

## Historiaa
Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa järven nimi kirjoitettiin ”Hähkjärvi”. Luoteisrannassa sijaitsi torppa ja itärannalla kaksi taloa.

Vuoden 1964 peruskartassa järven länsipuolella kulki vielä harjujakson harjanne. Tehdasalue sijaitsi sen koillispuolella. Ranta oli tuolloin suota ja etelärannoilla viljeltiin vielä peltopalstoja. Taajama-alue alkoi levitä teiden järvenpuoleiselle alueelle. Seuraavassa vuoden 1979 kartassa harjua oli tasoitettu laajentuneen tehtaan alta ja järveä piersi pistorata Santamäen hiekkakuopalle. Vuoden 1988 kartassa huomaa, kuinka maata on viety järveen kasvattamaan varastoaluetta.

## Lähteet
Sirkkojärvi

**Sirkkojärvi**  eli myös **Sirkkajärvi**  on Päijät-Hämeessä Kärkölässä Kärkölän keskustaajaman lähellä sijaitseva järvi.

## Maantietoa
Järvi sijaitsee laajalla Sirkkosuolla, jonka keskellä se on. Sen pinta-ala on 4,9&nbsp;hehtaaria ja se on 350&nbsp;metriä pitkä ja 250&nbsp;metriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 1,0&nbsp;kilometriä. Suo kuuluu nykyään luonnonsuojelualueeseen.

## Vesistösuhteet
Järvi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Teuronjoen valuma-alueeseen. Se jaetaan vielä Valkojan valuma-alueeseen, johon järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 107,4&nbsp;metriä mpy. Järvellä ei ole laskuojaa, mutta suolla on ja sillä säädellään järvenkin vedenpinnankorkeutta.

## Historiaa
Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa lammen nimi kirjoitettiin ”Sirholampi”. Se sijaitsi laajan suon keskellä ja suon louteispäässä sijaitsi torppa. Muita tiloja ei silloin ollut suon lähellä. Suon itäpuolelta kulki tie Kärkölän kylään.

Vuoden 1964 peruskartassa järven nimi oli Sirkkajärvi. Kärkölään johtavan tien varrella sijaitsi lähimmät kiinteistöt. Suon reunalle Kesantomäelle oli perustettu kaatopaikka, jonka reunaa seuraavan ojan vedet johdettiin järveen. Suon länsireunassa olevaan ojaan on johdettu suolle kaivetun ojan vedet.

## Lähteet
Ruuttanajärvi (Hämeenlinna, Sudenpesänkangas)

**Ruuttanajärvi**  eli myös **Ruutanajärvi**  on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa sijaitseva järvi. Järvi kuuluu Evon retkeilyalueen Sudenpesänkankaan luonnonsuojelualueeseen .

## Maantietoa
Järven pinta-ala on 0,9&nbsp;hehtaaria ja se on 200&nbsp;metriä pitkä ja 100&nbsp;metriä leveä. Se sijaitsee laajan metsäalueen keskellä. Sen rantaviivan pituus on 450&nbsp;metriä ja se on autio. Järvelle ei johda tietä ja se sijaitsee luonnonsuojelualueella. Viereinen Karhujärvi sijaitsee vedenjakajan toisella puolella.

## Vesistösuhteet
Järvi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Teuronjoen valuma-alueeseen. Se jaetaan vielä Mustajoen valuma-alueeseen, johon järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 155,7&nbsp;metriä mpy. Järvestä lähtee koilliseen laskuoja, joka pienen lammikon läpi virrattuaan yhtyy Ränskälänojaan. Se toimii samalla kunnan rajajokena Asikkalan ja Hämeenlinnan välillä. Sama joki muuttuu alempana nimeltään Arranjoeksi, ja sitten Isojoeksi ja lopulta Mustajoeksi. Mustajoki laskee Pääjärveen.

## Lähteet
Rajajärvet

**Rajajärvet**  eli myös **Ylinen Rajajärvi**  on Päijät-Hämeessä Asikkalan ja Hämeenlinnan rajalla sijaitseva lampi. Nimitys viittaa yksittäiseen järveen, mutta paikalla on nykyään kolmen lammen sarja. Järvien länsirannat kuuluvat Evon retkeilyalueeseen .

## Maantietoa
Kolmesta lammesta alimman ja suurimman pinta-ala on 1,2&nbsp;hehtaaria ja se on 250&nbsp;metriä pitkä ja 100&nbsp;metriä leveä. Se sijaitsee metsäalueen keskellä kahden mäen välisessä laaksossa. Sen rantaviivan pituus on 700&nbsp;metriä ja rannat ovat metsämaata. Lammen länsirantaa viistää Ränskälänojaa seuraileva tie, josta poikkeaa itään metsäautotie. Tämän tien varressa sijaitsee vapaa-ajan asunto. Ränskälänojaa seuraa myös Asikkalan ja Hämeenlinnan välinen kuntaraja. Länsirannat ovat luonnonsuojelualuetta.

## Vesistösuhteet
Lampi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Teuronjoen valuma-alueeseen. Se jaetaan vielä Mustajoen valuma-alueeseen, johon lampi kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 151,5&nbsp;metriä mpy. Ränskälänoja on järven läpivirtausjoki, joka toimii samalla kunnan rajajokena Asikkalan ja Hämeenlinnan välillä. Sama joki muuttuu alempana nimeltään Arranjoeksi, ja sitten Isojoeksi ja lopulta Mustajoeksi. Mustajoki laskee Pääjärveen.

## Lähteet
Virolainen keittiö

**Virolainen keittiö** on perinteisesti noudattanut vuodenaikojen rytmiä. Kesällä Virossa syödään puutarhan antimia kuten uusia perunoita. Heinä–elokuussa syödään paljon esimerkiksi kampelaa. Syksyn tullen aletaan suosia raskaampia ruokia, kuten hapankaalia, uunipaistia, lihahyytelöitä, verimakkaraa sekä täyteläisiä keittoja ja pataruokia.

## Ruokia ja juomia
Tyypillisiä virolaisia ruokia ovat esimerkiksi hapatettu ruisleipä ja hapankaali sekä sian- ja vasikanlihasta virolaisittain valmistettu lihahyytelö (*sült*). Virolainen kilohaili *Tallinna kilu* on höystetty 12 eri mausteella. Suolasilakka oli suosittua etenkin entisaikoihin, mutta nykyisin sen sijaan syödään paljon paistettua silakkaa. Sienet ovat suosittua ruokaa, ja smetanainen sienikastike on pidetty arkiruoka.

Suosituinta lihaa Virossa on sianliha, jota nautitaan tavallisimmin perunan ja haudutetun hapankaalin kanssa. Perinneruoka *mulgikapsad* on haudutettua hapankaalta ohrasuurimoiden ja rasvaisen sianlihan kera.

Keitoista suosittua on lihaisa hapankaalikeitto, johon lisätään porkkanaa ja ohrasuurimoita, sekä savustetun sianlihan ryydittämä hernekeitto, joka voi olla kirkasta tai sakeaa.

Muita virolaisia ruokia ovat *[[Mulgipuuro|mulgipuder]]*, perunapalat sekoitettuna ohraan,
*mulgikorp*, mannasuurella tai raejuustolla peitetyt pienet pyöreät leivonnaiset,
*käkisupp*, paistettu sianliha ihralla, sekoitettuna ohrajauhoon, keitettynä keittoon, 
*hapurokk*, fermentoidusta rukiista valmistettu ruoka, saatavana myös juomana, *kapsapiirakas*, kuin kalakukko mutta täynnä hapankaalia, sekä
*sõir*,  keitetty seos maidosta, raejuustosta ja kananmunista.

Suosittuja juomia Virossa ovat olleet maltainen kotikalja ja sima sekä keväisin koivun mahla. Maltaasta tai sokerijuurikkaasta pantiin makeaa olutta jouluksi ja muiksi pyhiksi.

## Historia
Entisaikoina Viron ruokakulttuurin alueelliset erot olivat nykyistä suurempia. Rannikolla ja saarilla syötiin leivän ohella suolasilakkaa sekä kuivattua tai savustettua kalaa. Sisämaassa syötiin monenlaista lihaa. Perunasta tuli virolaisten perusruokaa 1800-luvun loppuvuosikymmeniin mennessä. Arkisin virolainen talonpoika nautti suurimoista keitettyä puuroa ja piimää tai keitettyjä, kuorimattomia perunoita. Myös rahka, suolasilakat, voi, liha ja munakokkeli kuuluivat arkiruokaan.

Virolainen talonpoikaisperhe söi perinteisesti kotona yhdessä. Ruoka-aika oli totinen ja harras hetki, eikä ruokapöydässä puhuttu. Nykyisin ruoka-ajat ovat vapaammat. Suurina juhlapäivinä nautitaan yhä perinteisiä ruokia. Jouluna syödään hyvin runsaasti: perinteisiä virolaisia jouluruokia ovat lihahyytelö, sian- ja hanhenpaisti, uunissa paistetut perunat, hapankaali ja verimakkara.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
40 Days and Nights

**40 Days and Nights** on yhdysvaltalainen katastrofielokuva vuodelta 2012. Kyseessä on The Asylumin ensimmäinen mockbuster, jossa kopioidaan vuonna 2009 julkaistua elokuvaa *[[2012 (elokuva)|2012]]*. Peter Geigerin ohjaaman elokuvan päärooleissa esiintyvät Monica Keena, Alex Carter ja Christianna Carmine.

## Juoni
Massiivinen mannerlaattojen siirtyminen synnyttää tsunamin, joka pystyy nielemään kaikki maanosat allensa. Armeija rakentaa arkin, jonne säilötään eri eliöiden DNA-materiaalia ja 50&nbsp;000 ihmistä toivossa, että se säilyy tulevasta hävityksestä.

## Näyttelijät

## Katso myös
* 2012: Supernova
* 2012: Ice Age

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*
2012: Ice Age

**2012: Ice Age** on vuonna 2011 julkaistu yhdysvaltalainen katastrofielokuva, jonka on ohjannut Travis Fort. Kyseessä on The Asylumin kolmas mockbuster, jossa kopioidaan vuonna 2009 julkaistua elokuvaa *[[2012 (elokuva)|2012]]*.

## Juoni
Islannissa sattunut tulivuorenpurkaus aloitti ketjureaktion, jonka syystä valtava jäinen ilmarintama laajenee ympäri maailmaa ja ihmiset etsivät tapoja pelastua uudelta jääkaudelta.

## Näyttelijät

## Katso myös
* 40 Days and Nights
* 2012: Supernova

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* 
* 2012: Ice Age DisasterMovieWorld.comissa
Muilu

**Muilu** on suomalainen sukunimi, joka on muun muassa seuraavilla henkilöillä:

* Eeva Muilu (s. 1980), koreografi ja tanssija
* Jussi Muilu (1901–1976), maanviljelijä ja Lapuan liikkeen aktiivi
* Tommi Muilu (s. 1972), Hämeen ELY-keskuksen ylijohtaja
* Ville Muilu (1915–1977), herännäispappi ja kirjailija
2012: Supernova

**2012: Supernova** on vuonna 2009 suoraan videolle julkaistu yhdysvaltalainen katastrofielokuva, jonka on ohjannut Anthony Fankhauser. Kyseessä on The Asylumin toinen mockbuster, jossa kopioidaan vuonna 2009 julkaistua elokuvaa *[[2012 (elokuva)|2012]]*.

## Juoni
Supernova on synnyttänyt valtavan räjähdysallon, joka kulkee planeettaamme päin. Maan tiedemiehet etsivät keinoa estää aaltoa tuhoamasta elämää maanpinnalla.

## Näyttelijät

## Katso myös
* 40 Days and Nights
* 2012: Ice Age

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*
WHATWG

**WHATWG** eli **Web Hypertext Application Technology Working Group** on HTML:n ja siihen liittyvien teknologioiden kehityksestä kiinnostuneiden ihmisten yhteenliittymä.

WHATWG:n standardeja ovat mm. HTML, DOM, URL ja Fetch API.

## Katso myös
* World Wide Web Consortium

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* WHATWG:n sivusto
Tailgate

**Tailgate** on fiktiivisessä Transformers-universumissa esiintyvä Autobotti.

## The Transformers
Tailgate oli yksi miniboteista jotka oli sijoitettu Arkin luokse. Kun Constructiconit rakensivat Trypticonin ihmisten kaupungista, Tailgate ja muut Autobotit yrittivät puolustaa Arkkia. Trypticon kuitenkin tuhosi Arkin ja hajotti Tailgaten ryhmän.

## Transformers: Prime
Tailgate oli Arceen pari Cybertronin sodan aikana. Yhden taistelun aikan hän epäonnistui yrittäessään eliminoida tarkka-ampujaa, että Arcee pääsisi jatkamaan matkaa. Airachnid otti Arceen kiinni ja myöhemmin Tailgaten. Airachnid tappoi huonossa kunnossa olvean Tailgaten ja meinasi tappaa myös Arceen, mutta paikalle saapuneet Bumblebee ja Cliffjumper estivät sen.

## Transformers: Battle Tactics
Tailgate on pelattavana hahmona mobiilipelissä *Transformers: Battle Tactics*. Tailgate on pelissä G1-muodossaan ja hän taistelee sekä Autobotteja ja Decepticoneja vastaan.

Hänet saa käyttöön 16 cybermetalli-yksiköllä.
Mankanjat

**Mankanjat** (myös *bramet*) ovat atlanttista kieltä puhuva kansa Guinea-Bissaussa. Vuoden 2009 väestönlaskennan mukaan heitä on 44&nbsp;829 henkeä (3,1 % maan väestöstä).

Mankanjat ovat läheistä sukua pepeleille ja mandjakoille. He asuvat etupäässä Canchungon ja Bulan välillä Mansoajoen pohjoisrannalla. Pieni ryhmä asuu Bolaman alueella. Kansan pääelinkeino on riisin viljely. Väestönlaskennan mukaan 65,7 % mankanjoista on kristittyjä, 13,5 % animisteja ja 2,4 % muslimeja.

## Lähteet
HMS H13 (1915)

**HMS H13** oli Britannian kuninkaallisen laivaston Yhdysvalloissa valmistettu vuonna 1915 vesillelaskettu H-luokan sukellusvene. Yhdysvaltain puolueettomuuden vuoksi alusta ei luovutettu sotaa käyvälle valtiolle, vaan se myytiin 1917 Chilelle, joka liitti sen laivastoonsa nimellä *H1*.

## Valmistus

Alus tilattiin Fore River Yardilta Quincystä Massachusettsista Yhdysvalloista. Alus laskettiin vesille 2. heinäkuuta 1915.

## Palvelus
Alus luovutettiin 3. heinäkuuta 1917 Chilelle, joka liitti sen laivastoonsa nimellä *H1*. Alus nimettiin vuonna 1924 *Guacoldaksi*. Alus poistettiin alusluettelosta vuonna 1949.

## Lähteet
*
*

### Viitteet
Niemisjärvi

**Niemisjärvi** voi tarkoittaa seuraavia:

## Järviä
* Niemisjärvi, järvi Asikkalassa
* Niemisjärvi, järvi Hankasalmella
* Niemisjärvi, järvi Jyväskylässä
* Niemisjärvi, järvi Kiuruvedellä
* Niemisjärvi, järvi Kuhmossa
* Niemisjärvi, järvi Kuhmoisissa
* Niemisjärvi, järvi Kuopiossa
* Niemisjärvi, järvi Pälkäneellä
* Niemisjärvi järvi Savonlinnassa
ja vielä Niemisjärvet Hämeenlinnan Evolla:
* Ylinen Niemisjärvi
* Keskinen Niemisjärvi
* Alinen Niemisjärvi

## Muita paikannimiä
* Niemisjärvi, kylä ja taajama Hankasalmella
* Niemisjärven rautatieasema, lakkautettu asema Jyväskylän–Pieksämäen radalla Hankasalmen Niemisjärvellä

## Lähteet
Nalut

**Nalut** ovat atlanttista nalun kieltä puhuva kansa Guinean luoteisrannikolla ja Guinea-Bissaun rajaseudulla.

Nalut ovat kultturiltaan lähellä bagoja, landumoja, kissejä, limboja, temnejä ja bullomia. Susujen ja fulbejen levittäytyminen ajoi heidät Atlantin rannikolle. 1500–1800-luvuilla nalut toimivat sisämaan ja eurooppalaisten välisen kaupan välittäjinä. He olivat riippuvaisia Futa Djallonin muslimihallitsijoista. Nykyään nalut ovat sulautumassa susuihin.

Kansan pääelinkeino on maanviljely. Tärkeimmät viljelykasvit ovat riisi, bataatti, maniokki, maissi, vihannekset ja hedelmät. Myytäväksi kasvatetaan kahvia, maapähkinää ja sokeriruokoa. Lisäksi keräillään kookospalmun, öljypalmun ja koolapuiden hedelmiä sekä harjoitetaan kalastusta. Aikaisemmin valmistettiin merivedestä suolaa. Nalut ovat tunnettuja puusta veistetyistä suurikokoisista juhlanaamioistaan. Suurin osa harjoittaa perinteistä uskontoa, osa on muslimeja tai kristittyjä.

Guinea-Bissaussa oli vuoden 2009 väestönlaskennan mukaan 13&nbsp;420 nalua (0,9 % maan väestöstä). He asuvat etupäässä Catión kaupungin ympäristössä Tombalin alueella. Guineassa nalut asuvat pääosin Rio Nunez ja Kogonjokien alajuoksuilla sekä Tristaosaarilla. 1980-luvulla heitä arvioitiin olleen maassa 10&nbsp;000 henkeä.

## Lähteet
7″ (Joose Keskitalon EP)

__NOTOC__
**7″** on Joose Keskitalo EP-levy, joka julkaistiin vuonna 2004 levymerkillä Helmi Levyt.

## Kappaleet
### A-puoli
#
#

### B-puoli
#
#

## Lähteet
Kiva kun on mukavaa

**Kiva kun on mukavaa** on punk rock -yhtye Himanesin mini-CD. Se julkaistiin vuonna 1993 levymerkillä Kråklund Records.

## Kappaleet
#
#
#
#
#
#
#
#
#

## Kokoonpano
* Aki Himanen – laulu, kitara
* Riku Himanen – kitara, taustalaulu
* Ville Manninen – basso
* Saku Niilo-Rämä – rummut, taustalaulu

+

* Nappi Aaltonen – äänittäjä

## Lähteet
Puupalkinto

**Puupalkinto** jaetaan vuosittain kannustuksena rakennukselle, sisustukselle tai rakenteelle, joka edustaa korkealaatuista, suomalaista puuarkkitehtuuria tai jossa puuta on käytetty rakennustekniikkaa edistävällä tavalla. Puupalkinto on jaettu vuodesta 1994 alkaen. Palkinnon myöntää Puuinfo.

Puupalkinnon voittajan valitsee asiantuntijoistua koostuva raati, jonka jäsenet vaihtelevat vuosittain. Ehdotuksia palkinnon saajaksi voivat tehdä suunnittelijat, rakennuttajat, rakentajat sekä muut rakennetusta ympäristöstä kiinnostuneet. 

Loppusuoran puupalkintoehdokkaiden kesken järjestetään yleisöäänestys. 

Puupalkinto ja yleisöäänestyksen voittaja julkistetaan Puupäivässä. 

## Palkitut
* 1994 Metsolan ala-asteen koulu, Helsinki
* 1996 Leirintäalueen vastaanottorakennus, Taivalkoski
* 1998 Viikin puukerrostaloalue, Helsinki
* 2000 Vihantasalmen silta, Mäntyharju
* 2002 Kierikkikeskus, Yli-Ii & Sibeliustalo, Lahti
* 2003 Puu-Linnanmaan alue, Oulu
* 2004 Laajasalon kirkko, Helsinki & Aurinkorinteen puutaloalue, Espoo
* 2005 Metla-talo, Joensuu
* 2006 Toimistotalo FMO Tapiola, Espoo
* 2007 Talo Kotilo, Espoo
* 2008 Porvoon tuomiokirkon jälleenrakennustyö, Porvoo
* 2009 Seurasaaren ulkomuseon rakennuskonservointikeskus, Helsinki
* 2010 Luukku -talo, Aalto-yliopiston Luukku-team
* 2011 Metsähallituksen toimitalo ja tiedekeskus Pilke, Rovaniemi
* 2012 PUUERA Puukerrostalo, Vierumäki
* 2013 Suomen luontokeskus Haltia, Espoo
* 2014 Serlachiuksen taidemuseon Gösta-paviljonki, Mänttä
* 2015 As Oy Jyväskylän Puukuokka 1, Jyväskylä
* 2016 Pudasjärven hirsikampus, Pudasjärvi
* 2017 Niemenharjun matkailukeskus, Pihtipudas
* 2018 Tuupalan alakoulu ja päiväkoti, Kuhmo
* 2019 Joensuun Lighthouse, Joensuu
* 2020 Helsingin Olympiastadionin peruskorjaus ja uudistaminen
* 2021 Hopealaakson päiväkoti, Helsinki

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Puuinfon kotisivu
Di-isopropyylietyyliamiini

**Di-isopropyylietyyliamiini** eli **etyylidi-isopropyyliamiini** (C8H19N) on tertiäärisiin amiineihin kuuluva orgaaninen yhdiste. Sitä voidaan käyttää orgaanisen kemian synteeseissä emäksenä.

## Ominaisuudet
Huoneenlämpötilassa di-isopropyylietyyliamiini on väritöntä nestettä. Se liukenee hieman veteen ja hyvin moniin orgaanisiin liuottimiin. Monien tertiääristen amiinien tavoin di-isopropyylietyyliamiini on keskivahva emäs. Se ei kuitenkaan ole nukleofiilinen johtuen isopropyyliryhmien aiheuttamasta steerisestä esteestä.  

## Valmistus ja käyttö
Di-isopropyylietyyliamiinia voidaan valmistaa di-isopropyyliamiinin ja etanolin välisellä reaktiolla. Yhdistettä käytetään orgaanisen kemian synteeseissä emäksisenä katalyyttinä muun muassa amiinien alkyloinneissa, esteröinneissä, eliminaatioreaktioissa, selektiivisissä enolaattien muodostuksissa ja aldolireaktioissa.

## Lähteet
Suhumin yhteentörmäys

**Suhumin yhteentörmäys** tapahtui 14. elokuuta 1982, kun lentoon lähdössä ollut Aeroflotin Tupolev Tu-134A törmäsi kiitotielle tulleeseen Aeroflotin Let L-410M:ään Suhumin Babušerin lentoasemalla. Kaikki 11 L-410:ssa ollutta kuolivat, kun taas kukaan 82 Tu-134:ssä olleesta ei loukkaantunut. Tu-134 oli Aeroflotin lennolla 974 Suhumista Moskovaan ja L-410 lennolla G-73 Suhumista Kutaisiin.

Onnettomuus tapahtui, kun lennonjohtaja antoi L-410:n miehistölle luvan rullata kiitotielle sen keskivaiheilta ja lähteä lentoon, vaikka Tu-134 oli jo lähtökiidossa. Kun Tu-134:n miehistö huomasi edessään L-410:n, he keskeyttivät lentoonlähdön ja ohjasivat konetta vasemmalle. L-410:n miehistö puolestaan ohjasi konettaan oikealle yrittäen välttää yhteentörmäyksen. Siitä huolimatta Tu-134:n oikeanpuolinen siipi osui L-410:aan. Tu-134:llä oli nopeutta 214 kilometriä tunnissa, ja siipi leikkasi L-410:n matkustamon pituussuunnassa kahtia ikkunoiden tasolta. Tu-134 ajautui ulos kiitotieltä. Sen oikea siipi tuhoutui ja runko kärsi vaurioita, eikä konetta lopulta enää korjattu.

## Lähteet
Cypher

**Cypher** voi tarkoittaa ainakin seuraavia:

* *[[Cypher (albumi)|Cypher]]*, ...and Oceans -yhtyeen albumi vuodelta 2002
* *[[Brainstorm (vuoden 2002 elokuva)|Brainstorm]]* (*Cypher*), Vincenzo Natalin ohjaama elokuva vuodelta 2002
* Jon Cypher, yhdysvaltalainen näyttelijä.
* Cypher, videopelihahmo
Aeroflotin lento 5463

**Aeroflotin lento 5463** oli Aeroflotin reittilento Kazanista Tšeljabinskin kautta Alma-Ataan. Lennolla 30. elokuuta 1983 käytetty Tupolev Tu-134A törmäsi vuoreen 36 kilometrin päässä Alma-Atasta, ja kaikki 90 koneessa ollutta kuolivat. Miehistö oli aloittanut lähestymisen liian aikaisin ja kone oli joutunut vuoristoiselle alueelle. Maanpinnan läheisyydestä varoittava ääni kuului ohjaamossa 23 sekunnin ajan,
ennen kuin miehistö reagoi siihen kääntämällä konetta vasemmalle ja aloittamalla nousun. Kahden sekunnin kuluttua kone törmäsi Dolan-vuoreen ja tuhoutui.

## Lähteet
Sofian lento-onnettomuus 1984

**Sofian lento-onnettomuus 1984** tapahtui 10. tammikuuta 1984, kun Balkan Bulgarian Airlinesin Tupolev Tu-134A syöksyi maahan lähellä Sofian lentoasemaa. Kaikki 45 matkustajaa ja viisi miehistön jäsentä kuolivat onnettomuudessa.

Onnettomuus tapahtui, kun miehistö laskeutui päätöksentekokorkeuden alapuolelle yrittäessään nähdä kiitotien rankassa lumisateessa. Noin 80 metrin korkeudella he yrittivät keskeyttää lähestymisen, mutta kone osui voimalinjaan ja syöksyi maahan.

## Lähteet
Tietokonenäkö

**Tietokonenäkö** on monitieteinen ala, joka käsittelee tietokoneiden korkeatasoista digitaalisten kuvien tai videoiden ymmärrystä. Se pyrkii automatisoimaan tehtäviä, joita ihmisen visuaalinen järjestelmä voi tehdä. Tietokonenäkö käsittelee hyödyllisten tietojen automaattista poimintaa, keräämistä ja käsittelystä yhdestä kuvasta tai kuvien sarjasta. Kuvan tiedot voivat olla monenlaisia, kuten videojaksoja, näkymiä useista kameroista tai moniulotteisia tietoja lääketieteellisestä skannerista.

## Historia
Tietokonenäköä alettiin tutkia 1960-luvun loppupuolella. 1960-luvun loppupuolella yliopistoissa alettiin tutkia tietokonenäköä tekoälyn kanssa. Sen tarkoitus oli kopioida ihmisen näkökykyä robottien taitojen parantamista varten. Vuonna 1966 uskottiin, että kameralla toimiva tietokonenäkö saataisiin aikaan nopeasti.

## Sovellutukset
Sovellukset vaihtelevat teollisuuskoneiden nopeutta tarkastelevista järjestelmistä keinotekoisen älykkyyden tutkimiseen sekä tietokoneisiin ja robotteihin, jotka ymmärtävät ympäröivää maailmaa.  Tietokonenäkö- ja konenäkökentät ovat merkittävästi päällekkäisiä. Monissa tietokonenäköohjelmissa tietokoneet on esiohjelmoitu tietyn tehtävän ratkaisemiseksi, mutta koneoppimiseen perustuvat menetelmät ovat myöhemmin yleistyneet.