open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Velociraptor

**Velociraptor** (nimen merkitys: *”nopea varas”*) on myöhäisellä liitukaudella (83–70 mvs) elänyt dinosaurussuku, joka kuuluu liskonlantioisten lahkon Dromaeosauridae-heimoon.  Suvun fossiileja on löydetty Mongolian ja Kiinan rajamailta, josta löydettiin myös tunnettu fossiili, jossa *Velociraptor* on kuollut saaliinsa kanssa. Lajin nimesi Henry Fairfield Osborn vuonna 1924. 

*Velociraptorin* sukulaisen, *[[Zhenyuanlong|Zhenyuanlongin]]*, fossiilin löytyminen Kiinasta julkistettiin heinäkuussa 2015.

## Koko ja ulkonäkö
*Velociraptor* ei ollut aikansa suurimpia petoja, vaan olisi ihmisen rinnalla vain hieman yli polven korkuinen. Pituus oli 1,8 metriä ja korkeus yhden metrin pään kohdalta. Paino oli 7–15 kg. *Velociraptorilla* oli pitkä, litteäkuonoinen pää. Hampaita oli noin 80, joista pisimmät olivat pituudeltaan 2,5 cm. Takaraajoissa oli sirppimäinen, noin 9 cm pitkä kynsi.

Viimeaikaiset dinosauruslöydöt viittaavat siihen, että myös *Velociraptorilla* oli höyhenpeite. 

## Jurassic Park
*Velociraptor* tuli erityisen tunnetuksi elokuvasta *[[Jurassic Park]]*. Eläinten kokoa oli elokuvassa hieman liioiteltu, sillä todellisuudessa ne olivat  pienempiä. Elokuvan raptorit muistuttavat ulkomuodoltaan enemmän lähisukulaistaan *[[Deinonychus|Deinonychusta]]*, minkä lisäksi elokuvan raptoreiden anatomia oli virheellinen, sillä todellisuudessa niiden hännät olivat jäykkiä ja eturaajat malliltaan erilaisia. Elokuvassa myös *Velociraptoreiden* höyhenpeite oli poistettu. *Velociraptorin* uskotaan olleen nopea juoksija, mutta ei kuitenkaan yhtä nopea kuin gepardi, kuten elokuvassa väitettiin. *Velociraptor* ei myöskään ollut niin älykäs ja nokkela petoeläin, eikä todistetusti saalistanut laumassa. Todellisuudessa *Velociraptor* oli älykkyydeltään samalla tasolla kuin nykyajan linnut.

Jurassic Park - fanien piireissä elokuvassa esiintynyt raptor tunnetaan nimellä *Velociraptor nublarensis* tai *Velociraptor sornaensis*.

## Lähteet
*http://www.tunturisusi.com/dinosaurukset/lintusukulaiset.htm 

### Viitteet
Charioteer

**FV 4101 Charioteer** oli brittiläinen panssarivaunu, joka perustui Cromwell-panssarivaunuun. 1950-luvulla Kuninkaalliset panssarijoukot tarvitsi tulivoimaisempia panssarivaunuja, jonka johdosta joihinkin Cromwell-vaunuihin asennettiin tehokkaampi 84 mm:n 20-naulainen tykki (sama kuin Centurion-panssarivaunuissa) uudessa tornissa. Suomessa tykki tunnettiin nimellä 84 PSVK 53. Näiden muunneltujen vaunujen merkinnäksi annetiin FV 4101 Charioteer Tank Destroyer. Noin 200 vaunua tuotettiin.

1950-luvun loppupuolella suurin osa vaunuista myytiin Itävaltaan, Suomeen ja Jordaniaan.
Charioteer-vaunut olivat Suomen puolustusvoimien ensimmäisiä kalustohankintoja sodan jälkeen. Vuonna 1958 saapui kolme vaunua ja vuonna 1960 35 vaunua. Vaunut olivat koulutuskäytössä vuoteen 1980 asti, jolloin viimeisetkin poistettiin. Samalla päättyi vuonna 1933 alkanut englantilaisten panssarivaunujen yhtämittainen käyttö Suomessa.

Charioteeriä pidettiin panssarintuhoojavaununa, kun taas samaan aikaan hankittuja Comet-vaunuja pidettiin taisteluvaunuina.

## Tekniset tiedot
* Taistelupaino: 30,3 tonnia
* Moottori: V-12 bensiini
* Moottorin teho: 600 hv
* Nopeus: 56 km/h
* Miehistö: 3
* Panssarointi: 64-30 mm
* Pääase: 84 mm tykki
* Muu aseistus: 7,62 mm pikakivääri

## Aiheesta muualla
Ibadan

**Ibadan** on kaupunki Nigeriassa. Se on Oyon osavaltion pääkaupunki ja samalla sen suurin kaupunki 2,6 miljoonalla (2007) asukkaallaan.

Jorubat perustivat kaupungin vuonna 1750 ja siitä tuli heidän sotilaallinen tukikohtansa. Kaupunki joutui brittiläisten haltuun 1893. Ibadan oli pitkään Länsi-Afrikan suurin kaupunki 1900-luvulla.

Ibadanin yliopisto on Nigerian vanhin yliopisto. Se perustettiin vuonna 1948 osana Lontoon yliopistoa.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Hortto Kaalo

__NOTOC__
**Hortto Kaalo** on suomalainen itäeurooppalaiseen ja ranskalaiseen romanimusiikkiin erikoistunut yhtye, joka esiintyy suomen kielellä ja romanikielellä. Yhtyeen perustivat vuonna 1969 Feija Åkerlund, Marko Putkonen, Taisto Lundberg ja Heikki Nyman. Heistä Nyman muutti pian perustamisen jälkeen Ruotsiin.

Jäsenistä Feija Åkerlund ja Marko Putkonen ovat kuuluneet kokoonpanoon koko ajan, Lundberg ja Ellen Hagert (taiteilijanimeltään Iris Ellen) vaihtelevasti. Yhtyeen romanikielinen nimi tarkoittaa ’oikeaa mustalaista’.

Hortto Kaalon ensimmäinen single oli vuonna 1970 ilmestynyt, kantaaottava "Miksi ovet ei aukene meille". Yhtyeen kaksi ensimmäistä albumia myivät kultaa. Yhtye esiintyi myös televisiossa. Ensimmäinen viihdesarja oli Tuovi ja Marko Putkosen sekä Reima Nikkisen käsikirjoittama *Mustalaiseks olen syntynyt*.

Yhtye lopetti aktiivisen keikkailun 1970-luvun lopulla. Sen jäsenistä Marko Putkonen on tullut tunnetuksi oopperalaulajana. Hortto Kaalolta ilmestyi 1990-luvulla yksi levy.

Hortto Kaalon jäsenet osallistuivat myös lastenmusiikin tekoon ja levyttivät useita kappaleita M. A. Nummisen ja Pekka Jalkasen *[[Iso mies ja keijukainen]]* -albumille sekä sitä seuranneelle *[[Oskari Olematon – Suutari Joonaksen iltapäivä, osa I]]* -levylle.

2000-luvulla yhtye on esiintynyt satunnaisesti.

Lokakuussa 2012 yhtye julkaisi 40-vuotisjuhlalevyn sekä järjesti juhlakonsertin Kansallisteatterissa.

## Julkaisut
### Albumit

* , myyty 
* , myyty 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 

### Muuta tuotantoa

*  – lastenmusiikkilevy, jolla Hortto Kaalon jäsenet esittivät useita kappaleita
* 

## Lähteet
Filip II

**Filip II** voi tarkoittaa seuraavia hallitsijoita:

* Filip II (1343–1404), Burgundin herttua
* Filip II (1527–1598), Espanjan kuningas, joka hallitsi myös Portugalia nimellä Filip I
* Filip II (1578–1621), Portugalin kuningas, joka hallitsi myös Espanjaa nimellä Filip III
* Filip II (1165–1223), Ranskan kuningas.
* Filip II (1293–1322), Navarran kuningas ja Ranskan kuningas nimellä Filip V
* Filip II (1438–1497), Savoijin herttua
* Filip II (1329–1374), Taranton prissi ja Latinalaisen keisarikunnan keisari nimellä Taranton Filip
* Filip II (1674–1723), Orléans'n herttua

## Katso myös
Filip II:een liittyvät myös seuraavat:
* Filippos II (382–336 eaa.), Makedonian kuningas
* Filippos II Filoromaios, seleukidien hallitsijasuvun viimeinen kuningas 65–64 eaa.
Asynkroninen kommunikaatio

**Asynkroninen kommunikaatio** () eli ei-reaaliaikainen kommunikointi on kommunikointitapa, jossa kommunikoinnin osapuolet eivät ole ajallisesti toisistaan riippuvaisia eli ovat ajasta (ja paikasta) riippumattomia.

Asynkronista kommunikaatiota ovat esimerkiksi kirjeenvaihto tai tietotekniikan puolella sähköposti, blogi ja uutisryhmät.

## Katso myös
*Virtuaalinen opiskelu
Uzbekistanin sosialistinen neuvostotasavalta

**Uzbekistanin sosialistinen neuvostotasavalta**, lyhenteeltä **Uzbekistanin SNT** (, ), oli Neuvostoliiton osavaltio Keski-Aasiassa. Se käsitti nykyisen Uzbekistanin alueen.

## Historia
Uzbekistanin SNT perustettiin 27. lokakuuta 1924 samaan aikaan lakkautettujen Turkestanin ASNT:n, Horezmin SNT:n ja Buharan SNT:n osista. Uzbekistanin perustaminen oli osa Keski-Aasian rajojen uudelleenjärjestelyä kansallisuuksien mukaan. Uzbekistanin SNT liittyi Neuvostoliittoon 13. toukokuuta 1925. Uzbekistanin SNT:n pääkaupunkina oli aluksi Samarkand, mutta vuonna 1930 pääkaupunki siirrettiin Taškentiin.

Uzbekistanin SNT:n rajoissa tapahtui muutoksia 1920- ja 1930-luvuilla. Vuoteen 1929 asti sen alaisuuteen kuului Tadžikistanin ASNT, josta tuli samanarvoinen Tadžikistanin SNT. Vuonna 1936 Uzbekistaniin puolestaan liitettiin Karakalpakian ASNT, joka oli aikaisemmin kuulunut Kazahstanin SNT:aan. Toisen maailmansodan jälkeen tapahtui vielä lukuisia pieniä rajansiirtoja Uzbekistanin SNT:n ja Kazakstanin SNT:n välillä.  

Uzbekistanin SNT nimettiin uudelleen 1. syyskuuta 1991 Uzbekistanin tasavallaksi, joka muodollisesti oli osa Neuvostoliittoa. Kun Neuvostoliitto virallisesti lakkautettiin 26. joulukuuta 1991, Uzbekistanista tuli itsenäinen valtio. 

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Henrik II

**Henrik II** voi tarkoittaa ainakin seuraavia henkilöitä:

* Henrik II (951–976), Baijerin herttua
* Henrik II Pyhä (972–1024), Pyhän saksalais-roomalaisen keisarikunnan keisari
* Henrik II Jasomirgott (1107–1177), Itävallan herttua
* Henrik II (n. 1108–1139), Baijerin herttuan Henrik X Ylpeän hallitsijanimi Saksin herttuana
* Henrik II (1133–1189), Englannin kuningas
* Henrik II (1166–1197), Champagnen kreivi ja Jerusalemin kuningas
* Henrik II (1211–1242), Saksan kuninkaan Henrik VII:n hallitsijanimi Sisilian kuninkaana
* Henrik II Hurskas (k. 1241), puolalainen ruhtinas, jonka johtamat joukot mongolit kukistivat vuonna 1241 käydyssä Legnican taistelussa
* Henrik II (1270–1324), Kyproksen kuningas, nimellisesti myös Jerusalemin kuningas
* Henrik II Äpärä (1334–1379), Kastilian kuningas
* Henrik II (1503–1555), Navarran kuningas
* Henrik II (1519–1559), Ranskan kuningas.
Henrik IV

**Henrik IV** voi tarkoittaa seuraavia:

## Hallitsijoita
* Henrik IV, keisari Henrik II Pyhän (972–1024) hallitsijanimi Baijerin herttuana
* Henrik IV (1050–1106), Saksan kuningas ja Pyhän saksalais-roomalaisen keisarikunnan keisari
* Henrik IV (1367–1413), Englannin kuningas
* Henrik IV (1425–1474), Kastilian kuningas
* Henrik IV (1473–1541), Saksin herttua
* Henrik IV (1553–1610), Ranskan kuningas

## Muita
* *[[Henrik IV (näytelmä)|Henrik IV]]*, William Shakespearen kaksiosainen näytelmä
* *[[Henrik IV (Pirandellon näytelmä)|Henrik IV]]*, Luigi Pirandellon näytelmä
* *[[FS Henri IV (1899)|Henri IV]]*, ranskalainen sotalaiva
Neuvostoliiton johtaja

**Neuvostoliiton johtajat** luotsasivat Neuvostoliittoa sen historian ajan 1922–1991. Heistä ensimmäinen oli Vladimir Lenin, joka oli johtanut bolševikkien ryhmää.

Omalla valtakaudellaan Josif Stalin esitti itsensä Leninin seuraajana ja työn jatkajana pyyhkien historian lehdiltä Leninin kuoleman jälkeiset johtajat, esimerkiksi vuosien 1924–1930 pääministeri Aleksei Rykovin, joka korvattiin Stalinin suosikilla Vjatšeslav Molotovilla. Stalin ajoi liittolaisineen Lev Trotskin maanpakoon 1929, ja suositun bolševikkijohtaja Sergei Kirovin murhasta vuonna 1934 alkaneissa Stalinin vainoissa tuomittiin ja teloitettiin monet aiemmin korkeissa asemissa olleen kommunistit kuten Grigori Zinovjev, Lev Kamenev ja Nikolai Buharin. 

Myös Stalinin kuoleman jälkeen syntyi valtatyhjiö ja valtakamppailu. Lavrenti Berija esitti Georgi Malenkovia pääministeriksi ja Malenkov Berijaa varapääministeriksi, eikä kukaan uskaltanut vastustaa ehdotuksia. Berijalla oli tässä tilanteessa ylin valta. Molotov sai takaisin paikan ulkoministerinä ja Nikita Hruštšov joutui tyytymään paikkaan kommunistisen puolueen sihteeristössä. Kuitenkin Malenkov pidätytti Berijan 26. kesäkuuta 1953 ja hänet teloitettiin. Muutaman vuoden päästä Hruštšov mustamaalasi puoluekokouksessa Stalinin ja Malenkov ja Molotov syrjäytettiin.
## Luettelo Neuvostoliiton johtajista

## Troikka
Troikka johti Neuvostoliittoa neljä kertaa: 2–3 vuoden ajanjakso Vladimir Leninin työkyvyttömyyden aikana sekä   Josif Stalinin johtajuuden välillä; kolme kuukautta Stalinin kuolemasta;  Nikita Hruštšovin kukistumisen ja Leonid Brežnevin vallan vahvistumisen välisenä aikana sekä Konstantin Tšernenkon sairastumisen aikana Neuvostoliittoa hallitsi kollektivinen neuvosto, joka tunnettiin nimellä troikka (eli "triumviraatti"), jolloin politiikan teko perustui kolmen politbyroon päähenkilön yksimielisyyteen.

## Katso myös
* Venäjän hallitsijat (882–1917)
* Neuvostoliiton toimeenpaneva keskuskomitea
* Venäjän presidentti (1991–)

## Lähteet
Televisiosarja

**Televisiosarja** on televisiossa jaksoina esitettävä ja erityisesti televisiota varten tuotettu ohjelma, joka sitoutuu yhden jatkuvan teeman tai juonen ympärille. Yhden jakson pituus on yleensä korkeintaan tunti, ja jaksoja tuotetaan *[[tuotantokausi]]na*. Perinteisesti televisiokanavat lähettävät sarjaohjelmia niille varatulla ohjelmapaikalla aina samaan aikaan, joko kerran viikossa, arkipäivisin tai päivittäin.

## Kerronta
Television draamasarjat voidaan kerronnaltaan jakaa kolmeen kategoriaan. Antologiat ovat käytännössä yksittäisiä lyhytelokuvia. Jaksoja ei välttämättä yhdistä kerronnallisesti mikään asia, mutta sarjalla voi olla esimerkiksi sama juontaja tai tyyli. Antologiat olivat suosittuja televisiosarjojen alkuaikoina 1950-luvulla. Varsinaiset television draamasarjat voidaan jakaa kahteen tyyppiin juonen jatkuvuuden perusteella: joko jokainen jakso on oma tarinansa tai jaksot ovat pitkän ja jatkuvan juonikaaren osia. Näiden kahden lajin välinen ero on välillä häilyvä, sillä useimmissa sarjoissa, jotka keskittyvät joka jaksossa omaan tarinaansa, on mukana myös laajempi tarinajatkumo.

Monet fiktiiviset sarjat saattavat keskittyä vain yhden protagonistin ympärille, mutta useimmissa sarjoissa on muutamia päähenkilöitä. Sarjoissa, joissa on jatkuva tarina, voi olla useita päähenkilöitä. Tunnin mittaisissa saippuasarjoissa voi olla jopa 15–20 päähenkilöä. Useiden päähenkilöiden tarkoituksena on yleensä mahdollistaa useampien juonikuvioiden rakentaminen ja niiden käsittely. Sarjojen keskeiset hahmot yleensä pysyvät samoina, joten yksittäinen jakso tarvitsee hyvin vähän alustuksia, sillä suurin osa hahmoista ja paikoista on katsojalle tuttuja.
Päähenkilöt saattavat myös vaihtua usein. Esimerkiksi Salatuissa elämissä päähenkilöt vaihtuvat saippuasarjoille tyypilliseen tapaan tuotantokausien vaihtuessa ja joskus kesken kaudenkin.

### Minisarja
Minisarjat ovat yleensä vain muutaman, vähimmillään vain parin jakson mittaisia televisiosarjoja. Minisarjat kertovat yleensä yhden yhtenäisen juonen, joten ilmaisumuotona ne ovat lähempänä pitkää elokuvaa kuin muut televisiotuotannot. Joitain minisarjoja voidaankin pitää myös osiin jaettuina televisioelokuvina.

Ensimmäinen television minisarja oli yhdysvaltalainen *[[Rikas, rakas, köyhä, varas]]* (1976), joka esitettiin kuutena kahden tunnin mittaisena jaksona. Se raivasi tietä seuraajille, joita olivat *[[Juuret (televisiosarja)|Juuret]]* (1977),  *[[Okalinnut]]* (1977) ja *[[Shogun (televisiosarja)|Shogun]]* (1980). Alussa minisarjat perustuivat usein viihteellisiin bestseller-romaaneihin.

## Katso myös
* Tilannekomedia

## Lähteet
*
*

### Viitteet

## Kirjallisuutta
*

## Aiheesta muualla

* IMDb. How do you decide if a title is a film, a TV movie or a Miniseries?  televisiosarjan määritelmän pohdintaa
Fysikaalinen kemia

**Fysikaalinen kemia** tai **fysikokemia** on tieteenala, jossa sovelletaan fysiikan menetelmiä kemian ongelmien ratkaisemiseksi. Fysikaalisessa kemiassa tutkitaan neutraalin ja varauksellisen kemiallisen yhdisteen tasapainotilaa, rakennetta, reaktioita, ominaisuuksia, vuorovaikutuksia ja olomuodon muutoksia molekyylitasolla sekä nano- että makrotasolla.

Fysikaalisen kemian perustajana pidetään Josiah Willard Gibbsiä vuoden 1876 julkaisunsa *[[On the Equilibrium of Heterogeneous Substances]]* perusteella. Tutkimuskohteita ovat muiden muassa termodynamiikka, reaktiokinetiikka, kvanttikemia, tilastollinen termodynamiikka, sähkökemia, ja spektroskopia.

Kvanttimekaniikan tutkimus on vienyt fysikaalista kemiaa huomattavasti eteenpäin. Sen ansiosta laskennallisia menetelmiä ja tietokoneita voidaan käyttää kemiallisten prosessien mallintamiseen ja ymmärtämiseen.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Physical Chemists  American Chemical Society.
Skalaari

**Skalaari** on fysiikassa olio, joka ei muutu koordinaatiston muunnoksissa. Skalaareja ovat esimerkiksi lukumäärä, massa tai sähkövaraus mutta eivät vektorit, kuten nopeus tai liikemäärä.

Matematiikassakin skalaareina toimivat useimmiten reaaliluvut tai kompleksiluvut. Vektoriavaruuden \R^2 tai \R^n skalaarit ovat reaalilukuja. Niillä voi kertoa kyseisen vektorin, jolloin sen suunta säilyy mutta pituus moninkertaistuu skalaarin verran. Esimerkiksi 3\cdot(2,3)=(6,9). Yleisesti: vektoriavaruus määritellään niin, että sen alkioita voi kertoa jonkin kunnan alkioilla. Tämän kunnan alkioita kutsutaan skalaareiksi. Yleensä myös modulin (vektoriavaruuden yleistys) kerroinrenkaan alkioita kutsutaan skalaareiksi.

Skalaari on erikoistapaus tensorista. N-ulotteisessa avaruudessa k. kertaluvun tensorilla on N^k komponenttia. Skalaari on 0. kertaluvun tensori,  ja vektori 1. kertaluvun tensori. Skalaarilla voidaan esimerkiksi kuvata vektorin \vec{A} pituutta.

## Lähteet
Centurion

**Centurion** oli Britannian toisen maailmansodan jälkeen käyttöön otettu taistelupanssarivaunu, jota pidetään yhtenä parhaista Britanniassa valmistetuista panssarivaunuista. Suunnittelu tapahtui sodan aikana, mutta vaunu ei ehtinyt mukaan taisteluihin. Vaunun prototyyppi valmistui vuonna 1945. Ensimmäisissä vaunuissa oli 76,2 mm O.Q.F 17-pounder -kanuuna, joka korvattiin ensin 83,4 mm 20-naulaisella ja myöhemmin kuuluisalla Vickersin 105 mm L7:llä. Korean sodassa vaunu osoittautui suorituskyvyltään paremmaksi kuin silloiset yhdysvaltalaiset ja neuvostoliittolaiset vaunut.

Centurion-taistelupanssarivaunujen tuotanto päättyi vuonna 1962, jolloin arviolta 4&nbsp;500 vaunuyksilöä oli ehditty valmistaa. Centurion on palvellut myös Israelin sodissa. Vaunua myytiin useaan eri maahan ja pieni määrä Centurioneja säilyi käytössä 1990-luvulle asti. Israelin puolustusvoimilla IDF:lla oli Centurioneja käytössä vielä 2006 pioneeripanssarivaunuina. Yksi keskeinen syy tämän vaunutyypin saavuttamalle arvostukselle oli sen helppo muunneltavuus eli kehityskelpoisuus. Etelä-Afrikan asevoimat käyttää edelleen Olifant-taistelupanssarivaunua, joka on kehitelty Centurionin pohjalta.

Vaunutyypistä tehtiin lukuisia eri muunnosversioita, kuten AVRE- ja siltavaunut. Muunnetuista vaunutyypeistä esimerkiksi amfibioevakuointivaunu oli käytössä niinkin myöhään kuin Falklandin sodassa.

## Lähteet
*
### Viitteet

## Aiheesta muualla
*http://www.militaryfactory.com/armor/detail.asp?armor_id=13
*http://www.army-guide.com/eng/product903.html
Vokker

**Vokker** (17. toukokuuta 1969 – 27. lokakuuta 2000) oli suomalainen ravihevonen. Tummanrautias 153 senttimetriä korkea suomenhevosori osallistui kilpailu-uransa aikana ravikuninkuuskilpailuun monta kertaa. Parhaimmillaan se sijoittui toiseksi vuosina 1980 ja 1981. Vokkerin voittosummaksi kertyi 170 412 euroa. Startteja ori juoksi yhteensä 249 sijoituksin 82–59–36. Ennätyksekseen Vokker juoksi 22,3aly–25,1ly.

Vokker on kantakirjattu I palkinnolla. Rekisteröityjä jälkeläisiä sillä on 935 (syntyneet vuosina 1976–2001). Jälkeläisistä kuuluisin on viisinkertainen ravikuningas Viesker.

## Menestyneitä jälkeläisiä
* t. A.M. Tuli (s. 1985) 24,6aly, voittosumma 84 060 €, kantakirjattu I palk. 
* t. A.T. Viksu (s. 1985) 22,8aly, voittosumma 90 829 €, kantakirjattu I palk.
* o. Aatami (s. 1988) 22,6aly, voittosumma 73 111 €, kantakirjattu I palk.
* t. Hilujon Tähti (s. 1994) 22,7aly, voittosumma 61 100 € (13.4.2005 mennessä), kantakirjattu I palk.
* t. Hymyhuuli (s. 1992) 22,7aly, voittosumma 184 902 € (13.4.2005 mennessä), voitti A.V. Marttilan Tammasarjan 2002 ja 2003 
* o. K.K.Kössi (s. 1981) 22.3aly, voittosumma 341 434 €, jälkeläisiä 255
* o. Niko-Vokker (s. 1988) 21,9aly, voittosumma 92 803 €, kantakirjattu I palk.
* o. Utun Voku (s. 1995) 20,5aly, voittosumma 72 517 € (16.2.2004 mennessä) 
* t. V.H. Suvitar (s.1991) 21,5aly, voittosumma 338 517 € (17.7.2006 mennessä), ravikuningatar 2001, 2003 ja 2004, kantakirjattu I palk.
* o. Viesker (s. 1989) 19,9aly, ravikuningas 1996–2000, lukuisia muita suurkilpailuvoittoja, kantakirjattu I palk.
* o. Vokkerilla (s. 1986) 22,2aly, voittosumma 99 350 €, kantakirjattu I palk., jälkeläisiä 271 
* o. Vokkerin-Liikku Hå (s. 1983) 24,3aly, voittosumma 63 440 €, kantakirjattu I palk.
* o. Vokun Viima (s. 1989) 22,4aly, voittosumma 87 029 €, kantakirjattu I palk.
* t. Välkky Carmen (s. 1993) 24,3aly, voittosumma 35 377 € (26.2.2005 mennessä), kantakirjattu I palk.

## Suku

## Lähteet
Viesker

**Viesker** (20. kesäkuuta 1989 Muurame – 21. helmikuuta 2022 Laukaa) oli suomenhevosravuri ja jalostusori. Eero Luukkasen kasvattama ori on edelleen menestynein suomalainen kylmäveriravuri. Ori voitti ohjastajanaan Kaarlo Ahokas ravikuninkuuden viisi kertaa vuosina 1996–2000. Vieskerin isä oli Vokker ja emänisä Jaska. Viesker oli ensimmäinen suomenhevonen, joka alitti kilometriajan 1.20. Ennätysaika oli Suurmestaruus-kilpailussa Mikkelissä 13. heinäkuuta 2002 autolähetyksestä juostu 1.19,9. Viesker oli myös ensimmäinen suomenhevonen, jonka palkintosumma ylitti miljoonan euron rajan.

## Kilpailu-ura

Viesker starttasi vuosina 1993–2004 169 kertaa saavuttaen 136 voittoa, 17 kakkossijaa ja 3 kolmossijaa. Palkintosummaksi kertyi yhteensä 1&nbsp;154&nbsp;422 euroa. Vieskerin ennätys on vuonna 2002 juostu 1.19,9aly (tasoitusennätys 1.22,5ly vuodelta 1999). Viesker valittiin vuoden hevoseksi vuosina 1996–1999.

;Suurkilpailuvoittoja
* Ravikuningas 1996–2000
* Kylmäverihevosten Suur-Hollola-ajo 1997–2000, 2003
* Suurmestaruus 1996–1998, 2000, 2002
* Pohjoismaiden Mestari 1995–1999 
* Ruotsissa Elitkampen 1996–2000
* Norjassa Bjerken TGN Sprinten 1997, 1999–2000
* Norjassa Vintilla-ajo 1996
* Norjassa Sörlandets Eliteløp 1998–1999

## Suku ja jälkeläiset

Viesker hyväksyttiin kantakirjaan I-palkinnolla 6-vuotiaana vuonna 1995. Kantakirjan L3-jälkeläisluokkaan se merkittiin I-palkinnolla vuonna 2003 ja valioluokkaan vuonna 2010. Hyvien jälkeläisnäyttöjen johdosta sille on myönnetty jatkuva siitokseenkäyttöoikeus.

Vieskerille on vuosina 1997-2019 syntynyt 1500 jälkeläistä, joista suurimmat, yli sadan varsan ikäluokat vuosina 1998, 1999, 2005 ja 2009. 955 Vieskerin jälkeläistä on kilpaillut raveissa ja ne ovat yhteensä voittaneet yli 17 miljoonaa euroa. Tähtijuoksijoita eli kilometriajan 1.30,0 alittaneita on 467.

Yksittäisistä jälkeläisistä 32 on voittanut yli satatuhatta euroa, muiden muassa kaksinkertainen ravikuningatar B. Helmiina ja ravikuningas Vitter. Voitokkain on vuonna 2009 syntynyt ori Välähdys, joka on voittanut yli puoli miljoonaa euroa. Jälkeläisten kesken paras ennätys autolähdöstä on oriin V.G. Voitto 1.18,2aly ja tasoituslähdöstä oriin Vixeli 1.21,0ke. Jälkeläisistä superjuoksijoita eli 1.20,0 alittaneita on kuusi: V.G. Voitto, Herra Heinämies, Vitter, Polara, Vixus ja Välähdys. Vieskerin pojista jalostuskäyttöön on hyväksytty useita, joista toistaiseksi käytetyin on vuonna 2010 syntynyt ja vuonna 2015 II-palkinnolla hyväksytty Vaellus.

Viesker lopetti siitostoiminnan vuonna 2017, joskin sen pakastetulla spermalla on sen jälkeen siemennetty tammoja useana vuotena. Vieskerillä on enemmän jälkeläisiä kuin millään muulla suomenhevosella.

## Lähteet
Vilhelm II

**Vilhelm II** voi tarkoittaa seuraavia hallitsijoita:

* Vilhelm II Punainen (1056–1100), Englannin kuningas 1087–1100
* Vilhelm II Hyvä, Sisilian kuningas 1166–1189
* Vilhelm II Hollantilainen (1227–1256), Hollannin ja Zeelandin kreivi, Saksan kuningas 1254–1256
* Vilhelm II Villehardouin, Akhaian ruhtinas 1246–1278
* Vilhelm II Oranialainen (1626–1650), Alankomaiden käskynhaltija 1647–1650 
* Vilhelm II (1792–1849), Alankomaiden kuningas ja Luxemburgin suurherttua 1840–1849
* Vilhelm II (1859–1941), Saksan keisari ja Preussin kuningas 1888–1918
* Vilhelm II (1777–1847), Hessenin vaaliruhtinas 1821–1847
* Vilhelm II (1848–1921), Württembergin kuningas 1891–1918.
Freyr

**Freyr** (myös **Frej** tai **Fröj**) on skandinaavisessa mytologiassa rauhan, rikkauden, hedelmällisyyden, viljasadon, auringon ja sateen jumala.

Freyr on meren jumala Njordin poika ja rakkauden jumalattaren Freijan veli. Freyrin vaimo on Gerda. Freyr asuu Alfheimissa keijukaisten kanssa. Hän on vaanien ylin jumala ja yksi suosituimmista jumalista. Häntä kutsutaan usein ”maailman jumalaksi”. Freyr omistaa *Skidblander*-laivan ja Gyllenvorst-karjun, jolla hän ratsastaa taistelussa. Karju osaa lentää ilmassa ja kulkea veden päällä. Freyrin miekka on ylivertainen ja heiluttaa itse itseään. 

Vuoden viimeisenä päivänä syötiin muinaisina aikoina usein Freyrille omistettu karju. Tämä muinainen tapa on siirtynyt osaksi nykyaikaista joulun viettoa ja jouluateriaa, myös Suomessa.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Daniel Legrand

**Daniel Legrand** (1783 Sveitsi – 1859 Alsace, Ranska) oli teollisuusjohtaja, joka tuli tunnetuksi monista vetoomuksistaan, joita hän kirjoitti sveitsiläisille, saksalaisille, ranskalaisille ja brittiläisille valtiopäämiehille sekä virkamiehille. Vetoomuksillaan hän tavoitteli kansainvälistä lainsäädäntöä säätelemään työelämää, jotta työntekijöiden oloja saataisiin parannettua. Tästä syystä Legrand yhdistetään myös Kansainvälisen työjärjestön (ILO) historiaan.

## Aiheesta muualla
* Työntekijän osasta yhteiskunnassa Daniel Legrandin ja Robert Owenin mukaan  (PDF-muodossa)
* Teollisuudesta Ranskassa 1800-luvun alussa  
* Sosiaalisesta reformista ja kansainvälisestä taloudellisesta kilpailusta (PDF-muodossa)
*ILOn historia
Vilhelm I

**Vilhelm I** voi tarkoittaa:

* Vilhelm I, Sisilian kuningas 1154–1166
* Vilhelm I Oranialainen (1553–1584), Hollannin, Zeelandin ja Utrechtin maaherra, Alankomaiden vapaustaistelija
* Vilhelm I (*Willem I*; 1772–1843), Alankomaiden kuningas ja Luxemburgin suurherttua 1815–1840
* Vilhelm I (*Wilhelm I*; 1797–1888), Preussin kuningas 1861–1888, Saksan keisari 1871–1888
* Vilhelm I Valloittaja (*William the Conqueror*; n. 1028–1087), Normandian herttua 1035–1087, Englannin kuningas 1066–1087
* Vilhelm I, Hessen-Kasselin maakreivi 1785–1803, Hessenin vaaliruhtinas 1803–1807 ja 1813–1821
* Vilhelm I (*Wilhelm I*; 1781–1864), Württembergin kuningas 1816–1864
* Vilhelm I, Nassaun herttua 1806–1839
* Vilhelm I (*Wilhelm I*; 1343–1407), Meißenin rajakreivi 1382–1407
Luettelo Espanjan ympäriajon voittajista

Taulukossa Espanjan ympäriajon voittajat vuodesta 1935. 

Vuodesta 2010 alkaen kokonaiskilpailun johtaja on pitänyt yllään punaista paitaa *Jersey de rojo*. Paidan väriä on vaihdettu useasti ja se oli esimerkiksi vuosina 1999–2009 kultainen *Jersey de oro*. Mäkikilpailun johtaja on vuodesta 2010 alkaen pitänyt yllään sinipilkkuista paitaa. Aiemmin parhaan mäkimiehen paita on ollut mm. oranssi ja vihreä. Pistekilpailun johtajan paita on ollut vihreä vuodesta 2010. Pistekilpailun johtajan paita oli pitkään sininen *Jersey de azul*, jossa oli kuviona keltaisia kaloja. Vuoteen 2018 asti jaettiin valkoinen yhdistelmäkilpailun johtajan paita *Jersey de blanco*. Paras mäkimies on palkittu alusta alkaen. Pistekilpailu tuli mukaan vuonna 1945 ja yhdistelmäkilpailu oli mukana vuosina 1987–1993 sekä vuosina 2002–2018.

## Katso myös
* Ranskan ympäriajon voittajat
* Italian ympäriajon voittajat
Mary McAleese

**Mary Patricia McAleese** (iiriksi **Máire Pádraigín Mhic Ghiolla Íosa**, s. 27. kesäkuuta 1951 Belfast) toimi Irlannin kahdeksantena presidenttinä. McAleese valittiin Irlannin presidentiksi ensimmäisen kerran vuonna 1997 ja uudestaan (ilman vastaehdokkaita) vuonna 2004. Vuonna 2011 hän ei voinut enää asettua ehdolle. Häntä seurasi virassa Michael D. Higgins. Ennen valintaansa presidentiksi McAleese toimi lakinaisena, journalistina ja tutkijana yliopistossa.

McAleesesta tuli maailman ensimmäinen naispuolinen presidentti, joka valittiin virkaan suoraan toisen naispresidentin jälkeen. Ennen McAleesea Irlannin presidenttinä toimi Mary Robinson.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Sun Dial

**Sun Dial** on psykeedelistä rockia soittava brittiläinen yhtye. Sen perusti kitaristi-laulaja Gary Ramon vuonna 1990.

Sun Dialin edeltäjä oli Ramonin 1980-luvulla perustama The Modern Art, joka ei esiintynyt julkisesti kertaakaan, mutta julkaisi muutamia studioalbumeja. Sun Dialin ensimmäinen albumi *Other Way Out* julkaistiin vuonna 1990.

## Jäsenet
*Gary Ramon (kitara, laulu)
*Laurence O'Toole (kitara, koskettimet)
*Joolie Woods (koskettimet, viulu, huilu)
*Russell Barrett (basso)
*Danny Maidens (rummut)

## Diskografia

### Albumit
**Other Way Out* (1990)
**Reflecter* (1992)
**Libertine* (1993)
**Return Journey* (1993)
**Acid Yantra* (1995)
**Live Drug* (1996)
**Zen For Sale* (2003)
**Libertine - Deprogrammed* (2007)
**Processed For DNA (The 20th Anniversary Anthology)* (2010)
**Sun Dial* (2010)
**Return Journey - The Lost Second Album Session 1991* (2010)
**Reflector* (2010)
**Pumpkinhead* (2011)
**Mind Control* (2012)
**Made in the Machine* (2016)
**Science Fiction* (2018)
Bodenjärvi

**Bodenjärvi** (, ) on Sveitsin, Saksan ja Itävallan rajalla sijaitseva järvi, jonka kautta virtaa Rein. Se on Keski-Euroopan kolmanneksi suurin järvi Balatonin ja Genevenjärven jälkeen. Järvi on 63 kilometriä pitkä ja leveimmillään melkein 14 kilometriä leveä. Järven syvin kohta on 254 metriä. Bodenjärvi koostuu kahdesta järvestä ja niiden välisestä lyhyestä joesta.

## Fyysinen maantiede ja geologia
Bodenjärvi sijaitsee Alppien pohjoispuolella 395 metrin korkeudessa. Sillä on rantaviivaa Sveitsin, Saksan ja Itävallan puolella. Järvi on muodostunut kahdesta erillisestä altaasta, joita erottaa toisistaan lyhyt joki. Yläjärvi on paljon suurempi ja syvempi kuin pieni ja matala alajärvi. Bodenjärven pinta-ala on 536 neliökilometriä, ja siitä yläjärvi 473 neliökilometriä.

Bodenjärven valuma-alue 11&nbsp;500 neliökilometriä, ja Saksan, Itävallan ja Sveitsin lisäksi se ulottuu Liechtensteiniin. Pääosan vedestä järvi saa Alpeilta, ja suurin siihen virtaavista joista on Rein, josta järvi saa 61,8 prosenttia vesistään. Seuraavaksi suurimmat Bodenjärveen virtaavista joista ovat Bregenzer Ach, Argen, Alter Rhein ja Schussen.

## Kulttuurimaantiede
Valtioiden rajoja Bodenjärvellä ei ole määritelty tarkasti. 

Järven rannalla on useita kylpylöitä. Saksan puolella järven rannalla on Friedrichshafenin kaupunki, jossa on sijainnut muun muassa kreivi Zeppelinin ilmalaivatehdas ja jossa sijaitsee EADS Astriumin satelliittitehdas (entinen Dornierin lentokonetehdas). 

Suurimmat kaupungit järven ympärillä ja vierellä ovat:
*Konstanz (Saksa)
*Bregenz (Itävalta)
*St. Gallen (Sveitsi)

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Ekskursio

**Ekskursio** (lat. *excursio*, huvi- tai partioretki; hyökkäys) tarkoittaa opintomatkaa, yritysvierailua tai tutkimusretkeä. Termiä käytetään erityisesti opiskelijapiireissä. Ekskursiolla voi olla erikseen virallinen ja vapaamuotoinen osuus, esimerkiksi yritysvierailun jälkeen on tapana viettää iltaa osallistujien kesken. Ekskursio voi olla myös täysin virkistystarkoituksessa järjestetty. Tavallisesti ekskursio kestää yhden tai useamman yön yli.

Sanaa ekskursio käytetään myös vertauskuvallisesti tutustumisesta johonkin asiaan tai aihepiiriin.

Erityisen pitkät ekskursiot kestävät yleensä kauemmin kuin kolme yötä ja suuntautuvat jollekin toiselle opiskelijapaikkakunnalle, jossa jokin opiskelijajärjestö toimii isäntänä ekskursiovierailleen. Killat ja ainejärjestöt järjestävät ekskursioita mielellään ja ovat yleensä hyvin vieraanvaraisia saman alan opiskelijoille.

Myös ulkomaanekskursiot ovat suosittuja. Opiskelijat ovat perustaneet myös erityisiä ekskursioryhmiä, jotka keräävät rahaa päästäkseen ekskursiolle yleensä jonnekin ulkomaille. On olemassa myös joitakin kerhoja, joiden pääasiallinen tarkoitus on järjestää jäsenilleen ekskursioita.

## Lähteet
* 

### Viitteet
Alesia

**Alesia** oli kaupunki vanhassa Galliassa. Siellä Caesar voitti Vercingetorixin johtamat gallialaiset Alesian piirityksessä vuonna 52 eaa. Nykyisin paikalla sijaitsee Alise-Sainte-Reinen kylä Côte-d'Orin departementissa, Itä-Ranskassa.
Bertel Thorvaldsen

**Bertel Thorvaldsen** (todennäköisesti 19. marraskuuta 1770 Kööpenhamina – 24. maaliskuuta 1844 Kööpenhamina) oli huomattava tanskalainen uusklassista suuntaa edustanut kuvanveistäjä. Hänen isänsä oli muuttanut Islannista, mutta hän itse syntyi Kööpenhaminassa. Hän ei mennyt naimisiin, mutta hänellä oli julkisesti tunnustettu tytär, jolle hän jätti omaisuutensa. 

Bertel Thorvaldsenin taiteelliset taipumukset havaittiin jo lapsena, ja hän pääsi 11-vuotiaana Tanskan kuninkaalliseen taideakatemiaan. Hän sai pienen ja suuren hopeamitalin sekä kultamitalin ansioistaan. Hän oli luonteeltaan avoin, lyhytjänteinen ja levoton, mutta todellisuudentajultaan vahva persoona.

Thorvaldsen teki opintomatkan Roomaan ja pistäytyi myös Maltalla. Hän sai vaikutteita italialaisista uusklassisista taiteilijoista, ja häntä on verrattu Antonio Canovaan, joskin häntä pidetään tyyliltään kreikkalaisempana. Ensimmäinen hänen huomiota herättänyt työnsä oli antiikkihenkinen kipsiveistos *Jason* (1801–1803). Se auttoi häntä jatkamaan työskentelyä Roomassa, jossa hän sittemmin asui koko elämänsä ajan.

Kotimaassaan Tanskassa Thorvaldsenin päätyö on Vor Frue -kirkossa, jossa hän vastasi Kristuksen ja kahdentoista apostolin veistoksista kirkon sisätiloihin, kun kirkko jälleenrakennettiin brittien Napoleonin sotien aikana 1807 tekemän pommituksen jäljiltä.

Thorvaldsen veisti myös muotokuvat marsalkka Józef Antoni Poniatowskista ja Nikolaus Kopernikuksesta. Nämä sijaitsevat Varsovassa.

Kööpenhaminassa on myös Thorvaldsenin nimikkomuseo, joka avattiin jo 1848.

## Teoksia

Image:Thorvaldsen Christus.jpg|*Kristus*, Kööpenhamina katedraali, useita kopioita ympäri maailmaa.
Image:Jasão e o Velo de ouro - Bertel Thorvaldsen - 1803.jpg|*Jason ja kultainen talja.*
Image:Ganymede Waters Zeus as an Eagle by Thorvaldsen.jpg|*Ganymedes juottaa kotkanhahmoista Zeusta.*
File:Thorvaldsens Venus.jpg|*Venus ja omena.*
File:Dancing Girl - Thorvaldsens Museum - DSC08769.JPG|*Tanssiva tyttö. *
File:Copernicus_by_Thorwaldsen_Warsaw_02.jpg|*Nikolaus Kopernikus.* 
File:Sir Walter Scott by Bertel Thorvaldsen, SNPG.JPG|*Sir Walter Scott*.


## Katso myös
* Thorvaldsenin mitali

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Orkneysaaret

** Orkneysaaret ** (, ) on Skotlantiin kuuluva saariryhmä Ison-Britannian saaren pohjoispuolella. Saaristo muodostaa yhden Skotlannin 32:sta hallintoalueesta (*council area*). Siihen kuuluu 67 matalaa saarta. Pääkaupunki Kirkwall sijaitsee saarista suurimmalla. 

Saarilla on leuto ilmasto ja niiden pääelinkeinona on maanviljely, karjanhoito ja kalastus. Viikinkien 800-luvulla valloittamat saaret kuuluivat ensin Norjalle ja sitten Tanskalle vuoteen 1468, jolloin ne siirtyivät Skotlannin hallintaan.

## Maantiede

Orkneysaaret koostuu noin 70 saaresta, joista 20 on asuttuja. Saariryhmän pinta-ala on 990 neliökilometriä ja asukasluku arviolta 21&nbsp;670 (vuonna 2015). Saariston pituus itä–länsisuunnassa on 37 kilometriä ja pohjois–eteläsuunnassa 85 kilometriä. 

Orkneysaarten pääsaari on nimeltään Mainland. Pääsaaren lisäksi puhutaan pohjoissaarista, joiden isoimpia saaria ovat Sanday, Rousay, Westray, Stronsay, Shapinsay ja Eday, sekä eteläsaarista, joiden isoimpia ovat Hoy, South Ronaldsay ja South Walls. 

Saarten keskellä oleva Scapa Flow toimi vuoteen 1956 asti Englannin Kotilaivaston päätukikohtana.

## Väestö
Suurin osa Orkneysaarten asukkaista asuu joko pääkaupungissa Kirkwallissa tai Stromnessissa. Kolmanneksi suurin asutuskeskus on St Margaret’s Hope South Ronaldsayn saarella. 

## Nähtävyydet

Suurimmalla saarella sijaitsee joukko kuuluisia neoliittisia arkeologisia kohteita: hautakammio, kaksi seremoniallista kiviympyrää ja Skara Braen kylä. Näiden lisäksi saarella on joukko ilmeisiä hautakumpuja ja kivikautisia asuinpaikkoja, joita ei ole vielä tutkittu. Löydöistä on saatu paljon tietoa elämästä esihistoriallisena aikana tällä kaukaisella saarella. Yhdessä ne muodostavat Unescon maailmanperintökohteen. Orkneysaaret tunnetaan myös viikinkiajan jäljistä.

## Katso myös
* Orkneylaiset
* Orkneylaisten saaga
* Shetlandinsaaret

## Lähteet

## Aiheesta muualla

*Orkneysaarten hallintoalueen internetsivut
BLEVE

**BLEVE** () on paineistettua ja nesteytettyä (kuten esim. nestekaasu) kaasua sisältäville säiliöille ominainen räjähdystyyppi. Räjähdys johtuu kiehuvan nesteen ja höyryn laajenemisesta, ja tästä johtuvan paineennousun aiheuttamasta säiliön halkeamisesta. Tämän puolestaan aiheuttaa tyypillisesti säiliön kuumeneminen esimerkiksi tulipalossa, mutta ilmiön voi synnyttää myös esimerkiksi säiliön vaurioituminen tai ylitäyttö.

BLEVE-ilmiön synnyttämiseksi säiliön sisällön ei välttämättä tarvitse olla syttyvää. Jos se kuitenkin on, räjähdyksessä voi syntyä tulipallo.

## Lähteet
Hebridit

**Hebridit** () on saariryhmä, joka sijaitsee Skotlannista länteen. Siihen kuuluu yli 500 saarta, jotka Minchinsalmi jakaa Ulko- ja Sisä-Hebrideihin. Saaret ovat vuoristoisia, karuja, kosteita ja harvaan asuttuja. Saarien pääkielenä on gaeli ja englanti. Tärkeimpinä elinkeinoina ovat lampaanhoito, kalastus sekä viskin- ja villatuotteiden valmistaminen. Saarilla on myös esihistoriallisia muistomerkkejä. Norjalaiset viikingit valloittivat saaret 800-luvulla. Norja luovutti ne Skotlannille 1266, mutta saarilla oli itsehallinto vuoteen 1748. Ulko-Hebridien ainoa kaupunki on Stornoway.

Hebridit voidaan jakaa kahteen ryhmään:

*Sisä-Hebridit, muun muassa Skye, Mull, Islay, Jura ja Staffa
*Ulko-Hebridit, muun muassa Lewis ja Harris, Berneray, North Uist, South Uist, Barra ja St. Kilda

Ulko-Hebridit ovat oma hallintoalueensa, kun taas Sisä-Hebrideistä osa kuuluu Argyll ja Buteen, osa  Ylämaan alueeseen.

Saarista suurimmat ovat Skye, Lewis ja Harris, Mull, North Uist ja South Uist.

Tyynellämerellä sijaitseva Vanuatun valtio tunnettiin aiemmin nimellä *Uudet-Hebridit*.

## Lähteet
*

### Viitteet

## Aiheesta muualla

* Hebridit - Ossianin salaperäinen maa, Kuva, 26.10.1938, nro 22, s. 10, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
Drenthe

**Drenthe** on Alankomaiden provinssi maan koillisosassa. Provinssin pinta-ala on  ja asukasluku  (vuonna 2010). Assen on Drenthen pääkaupunki.

Provinsissa on vuodesta 2002 ollut Drentsche Aan kansallispuisto.

## Kunnat (2018)

* Aa en Hunze
* Assen
* Borger-Odoorn
* Coevorden
* De Wolden
* Emmen

* Hoogeveen
* Meppel
* Midden-Drenthe
* Noordenveld
* Tynaarlo
* Westerveld

## Lähteet
Hinrich Lohse

**Hinrich Lohse** (s. 2. syyskuuta 1896 Mühlenbarbek - k. 25. helmikuuta 1964,  Mühlenbarbek) oli Saksan kansallissosialistisen työväenpuolueen aluejohtaja Schleswig-Holsteinissa 25. maaliskuuta 1925 alkaen ja Ostlandin valtakunnankomissariaatin johtaja 17. heinäkuuta 1941 alkaen.

Hänen kenraalikuvernementtiinsa kuuluivat Baltian maat ja osittain Valko-Venäjä.
Filip I

**Filip I** tarkoittaa seuraavia hallitsijoita:

* Filip I, Kastilian kuningas 
* Filip I, Ranskan kuningas 
* Filip I, Burgundin herttua 
* Filip I, Savoijin kreivi
* Filip I Jalomielinen, Hessenin maakreivi
* Filip I, Ranskan kuningas Ludvig XIV:n veli
* Filip I, Ranskan Filip IV:n hallitsijanimi Navarran kuninkaana
* Filip I, Espanjan Filip II:n hallitsijanimi Portugalin kuninkaana.

## Katso myös
* Filippos I, Makedonian kuningas
* Filippos I Filadelfos, Seleukidien valtakunnan hallitsija.
Sami Hyrskylahti

**Sami Hyrskylahti** (s. 1971 Helsinki) on suomalainen vapaa toimittaja, taiteilija, valokuvaaja, tuottaja ja DJ, joka on asunut vuodesta 1995 lähtien Pietarissa, Venäjällä.

Hyrskylahden tuotantoa leimaa yhtäältä pyrkimys näyttää Venäjän ja Neuvostoliiton historian visuaalisen kauneuden jatkuvuus ja toisaalta osoittaa Venäjän kansojen elämän kulttuurinen monipuolisuus ja henkinen rikkaus. Hyrskylahden tuotantoa leimaa teknokulttuuri-tyyppinen iskevä tajunnanvirta. 

Pietarin kaupunki ja sen ihmiset ovat Hyrskylahden tärkein viiteryhmä.

Hyrskylahden foorumeita Suomessa ovat olleet Helsingin Sanomat, Ylioppilaslehti ja Suomen Kuvalehti. Hän on järjestänyt useita valokuva- ja taidenäyttelyitä sekä Suomessa että Venäjällä. Matti Klinge on kommentoinut Hyrskylahden filosofiaa päiväkirjoissaan.

Keväällä 2014 Hyrskylahti sai huomiota esiintymisellään Ylen järjestämässä *Venäjä-ilta*-televisio-ohjelmassa. Kun keskustelu oli päättymässä ja yksi osallistujista päätti ojentaa vierailijaksi tulleelle sotaveteraanille ruusun, Hyrskylahti tokaisi eleestä vierustoverilleen: ”tappajalle ruusu”.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Suomi on maailman kehittynein informaatiovankila (Hyrskylahden haastattelu 2009) SAFKA Suomen antifasistinen komitea 13.1.2009
Karl Litzmann

**Karl-Siegmund Litzmann** (1. elokuuta 1893 Minden Westfalen – elokuu 1945 Kappeln) oli Ostlandin valtakunnankomissariaatin Viron päähallintopiirin piirijohtajana 5. joulukuuta 1941 – 17. syyskuuta 1944 Tallinnassa.

Litzmann oli Saksan miehityssiviilihallinnon johtaja Virossa suurimman osan maan miehitystä.
Bangsar

**Bangsar** on Malesian pääkaupungin Kuala Lumpurin kaupunginosa, noin neljä kilometria kaupungin keskustasta. Se on kauppa- ja yöelämän keskus sekä expatien suosima kaupunginosa. Se on erityisesti turistien, liikemiesten ja varakkaiden paikallisten suosima vapaa-ajanviettoalue. Bangsarissa on useita pieniä baareja ja pubeja. Siellä on myös useita Malesian muslimi-intialaisten pitämiä mamak-ravintoloita.

Voimalinjan alle perustettu ryhmäpuutarha Kebun-Kebun on saanut kansainvälistä huomiota.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Bangsar, An Interesting Neighbourhood in Kuala Lumpur City *Ozasia Traveller*
Hjalmar Mäe

**Hjalmar Mäe** (24. lokakuuta 1901 Tuhala – 10. huhtikuuta 1978 Graz) oli virolainen äärioikeistolainen poliitikko, joka ryhtyi Viron saksalaismiehityksen aikana vuosina 1941–1944 saksalaismielisen hallituksen johtajaksi. 

Mäe oli opiskellut Berliinin yliopistossa vuonna 1921 sekä väitellyt geofysiikasta Innsbruckissa ja julkisoikeudesta Grazissa.

Hän ryhtyi Viron vapaussotureiden liiton, ''vapsien'' tiedottajaksi ja sai poliittisesta toiminnastaan vankeutta vuosiksi 1934–1935 ja 1936–1938.

Saksan hyökättyä Neuvostoliittoon tuli 5. heinäkuuta 1941 kenraaliluutnantti Franz von Roquesista Wehrmachtin ryhmä Nordin Baltian maiden sotilashallinnon johtaja. Hän kutsui Mäen virolaishallinnon johtajaksi 15. syyskuuta 1941 sekä luovutti valtuutensa 5. joulukuuta 1941 Saksan siviilihallintoa edustavalle Baltian maat ja osan Valko-Venäjää käsittävän Ostlandin kenraalikuvernementin johtajalle Hinrich Lohselle, jota edusti Karl Litzmann Virossa piirijohtajana. Tämä hallinto päättyi 17. syyskuuta 1944 neuvostojoukkojen tuloon Virossa. Saksalaisten mukana myös Mäe pakeni ja kuoli Itävallassa.

## Katso myös
*Viron päähallintopiiri
Temperamaalaus

**Temperamaalaus** on maalaus, jossa värien sideaineena on munankeltuainen tai kaseiini. Sana *tempera* tulee latinan sanasta temperare, joka tarkoittaa sekoittamista. Tempera on alun perin tarkoittanut kaikkia sideaineita, sittemmin nimenomaan munatemperaa.
 
## Historia
Temperavärit kehitettiin luultavasti antiikin aikana, ja keskiajalla niistä tuli yleisemmin käytettyjä värejä. Renessanssimaalauksista esimerkiksi Sandro Botticellin maalaus Venus ja Mars National Galleryssä on maalattu lukuisilla päällekkäisillä temperakerroksilla. Temperaan ja etenkin rasvaiseen temperaan pohjautuneet öljyvärit syrjäyttivät temperan 1500-luvulla. Temperalla maalaaminen tuli kuitenkin uudestaan muotiin 1800-luvun lopulla. Myös 1990-luvulla ja 2000-luvulla munatempera on kokenut aika ajoin pieniä renessansseja.

## Ominaisuudet
Temperaa on kahta päälaatua: kananmunaan perustuva ja kaseiiniin eli maidon juustoaineeseen perustuva tempera. Kaseiinitempera on näistä kahdesta tarttuvampi ja lujempi sidosaine, mutta sen käyttäminen tapahtuu vesihauteessa lämmitettynä. Jäähdyttyään kaseiinitempera kovettuu ja sen sanotaan tarttuvan niin lujasti, että sillä voidaan irrottaa vanhempia maalikerroksia esimerkiksi rappauksesta. 

Lisäksi tempera voi olla laihaa tai rasvaista. Laihassa temperassa on sideaineen ohella vain liima-ainetta (esimerkiksi munaa), rasvaisessa on mukana kuivuvaa öljyä. Rasvainen emulsio on liuos, johon tarvitaan vettä, öljyä ja liima-ainetta emulgaattoriksi. Emulsio voi sisältää myös öljyä, hartsiliuosta tai vahaa. Joskus siihen lisätään ranskalaista tärpättiä säilyvyyden vuoksi, tai hunajaa värin koostumuksen parantamiseksi. Kananmunan albumiini emulgoi öljyn samaan tapaan kuin majoneesia tehtäessä. Munatemperan sideaineeseen käytetään tavallisesti 1 osa munaa (keltuainen+valkuainen), 1 osa keitettyä pellavaöljyä (vernissa), 1 osa vettä. Osien lämpötilan on oltava sama. Ensin sekoitetaan muna ja vernissa, sitten lisätään vesi. Väriaineet (pigmentit) lisätään viimeiseksi.

## Käyttö
Tempera soveltuu erityisesti kovalle pohjalle kuten puulle maalaamiseen. Temperamaalit soveltuvat taidemaalauksen lisäksi laajasti rakennuksien ja huonekalujen pinnoiksi. 

Kuivuttuaan tempera-sidosaine muuttuu veteen tai öljyyn liukenemattomaksi. Temperaväri kuivuu nopeasti. Ilman vernissaa värit ovat himmeitä ja hennon pastellisävyisiä, mutta vernissa antaa väreille kiiltoa ja syvyyttä. 

Temperavärejä käytetään tyypillisesti läpikuultavina kerroksina. Silloin voidaan ensin luoda sommittelu ja piirustus, seuraavaksi valot ja varjot ja vasta lopuksi lisätä kerros jossa on paikalliset värisävyt.

## Katso myös
*Öljyvärimaalaus

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Asteroidiryhmä

**Asteroidiryhmä** on joukko asteroideja, joita yhdistää samankaltainen rata. Esimerkiksi troijalaiset asteroidit kiertävät vakaalla kiertoradalla Aurinkoa planeetan Lagrangen pisteessä. Aluksi troijalaisia asteroideja tunnettiin vain Jupiterin kiertoradalla, mutta niitä on myöhemmin löydetty myös muiden planeettojen kiertoradoilta. Jupiterin radalla troijalainen asteroidi kiertää keskimäärin 60 astetta planeetan edellä tai jäljessä. Maan lähelle tulevat asteroidit (NEO-asteroidit) ryhmitellään Apollo-, Amor-, Aten- ja Atira-asteroideihin.

Asteroidit voidaan ryhmitellä *perheisiin*, jossa perhe on tulos kappaleiden välisistä törmäyksistä, joista tulee erikokoisia pienempiä kappaleita. Pienempien kappaleiden törmäysjäljistä voidaan päätellä muiden asteroidien ominaisuuksia. Useat ryhmät ovat seurausta törmäyksistä, joissa suurempi kappale on hajonnut pienempiin kappaleisiin. Kiertoratojen tekijät (isoakselin puolikas, eksentrisyys ja inklinaatio) määritellään keskiarvoina aikajaksolla, josta on poistettu lyhytaikaiset häiriöt Jupiterin ja Saturnuksen vaikutuksesta. Kiertoratojen tekijöitä pitkän aikavälin keskiarvoina käytetään ryhmien tunnistamiseen koska ne ovat vakaita pitkällä aikavälillä. Eräänä pulmana ovat kahden tai useamman ryhmän päällekkäisyydet. Samoilla kiertoradoilla voi esiintyä myös "tunkeilijoita" tai ennestään esiintyneitä asteroideja.

## Asteroidiryhmät
Kiyotsugu Hirayama esitti asteroidiryhmiä vuonna 1918. Hirayama laski uudelleen kiertoratoja avustajan kanssa, jolloin ryhmiin lisättiin uusia asteroideja ja myös ryhmien määrä nousi. Vuonna 1918 ryhmiä oli kolme, vuonna 1922 ryhmiä oli viisi ja seitsemän vuonna 1926. Ensimmäiset ryhmät olivat Koronis-, Eos- ja Themis-ryhmät, joita seurasivat Maria- ja Flora-ryhmät, sekä Phocaea- ja Pallas-ryhmät. Hirayma oli tietoinen ensimmäisissä artikkeleissa olleista puutteista planeettojen aiheuttamia häiriöitä koskien (ainakin Jupiterin) ja johti oikeat arvot myöhemmissä artikkeleissaan. Hirayaman työtä kehitti edelleen Dirk Brouwer (1951).

Asteroidiryhmiä on esitetty 122 merkittävää ryhmää, jonka lisäksi on 19 ehdokasryhmää. Merkittäviä ryhmiä eri julkaisuissa ovat muun muassa Vesta-, Massalia-, Eunomia-, Gefion-, Koronis-, Eos- ja Themis-ryhmät. Lisää ryhmiä on myös esitetty.

Asteroidiryhmien luettelossa on tunnistenumero FIN () ja asteroidin mukaan nimetty ryhmä. Toisessa luettelossa tunnistenumero on nimellä PDS ID.

; Huomioita

## Katso myös
*Asteroidivyöhyke

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* ESA: Asteroids: Families of asteroids
Punapassio

**Punapassio** eli **punagranadilla** eli **punapassioni** (*Passiflora edulis*) on Brasiliasta kotoisin oleva kasvi, jota kutsutaan yleisimmin nimillä **passiohedelmä**, **passionhedelmä** tai **kärsimyshedelmä**. Tieteellinen lajinimi *edulis* tarkoittaa syötävää. Hedelmät kasvavat monivuotisissa köynnöksissä. Ne voivat olla ruskehtavia tai vihertäviä. Raaka hedelmä on sileäpintainen, kypsän hedelmän pinta on rypistynyt. Hedelmä tuottaa paljon etyleeniä, joten se kannattaa pitää erillään kasviksista, jotka eivät siedä sitä.


Tiedosto:Passiflora edulis dsc07273.jpg|Réunionin saarella myytäviä punapassiohedelmiä.
Tiedosto:Passion fruits - whole and halved.jpg|Halkaistu purppurainen punapassiohedelmä.
Tiedosto:Passionfruit.png|Kenialainen passiohedelmä.


## Lähteet
* Kotimaiset kasvikset ry: Passionhedelmä / Kärsimyshedelmä (''Passiflora edulis'')

### Viitteet

## Aiheesta muualla
* Suomen Lajitietokeskus: Punapassio – ''Passiflora edulis''
*ITIS: ''Passiflora edulis'' 
*United States Department of Agriculture (USDA): ''Passiflora edulis'' 
*Flora of China: ''Passiflora edulis''