Artikkeli (kielioppi)

**Artikkeli** on sana tai sanan osa, jota käytetään systemaattisesti substantiivin tai substantiivilausekkeen yhteydessä osoittamaan se määräiseksi (definiittiseksi) tai epämääräiseksi (indefiniittiseksi). 

## Määräisyys ja muut merkityspiirteet
Määräisen artikkelin ilmaisemalla määräisyydellä tarkoitetaan, että substantiivilausekkeen tarkoite on meneillään olevassa diskurssissa tuttu tai tunnistettavissa. Tunnistettavuus voi perustua siihen, että tarkoite on aiemmin mainittu, tai siihen, että yleisesti tiedetään, mistä oliosta tai ilmiöstä on kyse. Tunnistettava tarkoite voi olla ainutlaatuinen (esimerkiksi englannin *the sun* ’aurinko’ saa määräisen artikkelin *the*, koska ihmisten arkiajattelussa aurinkoja on vain yksi), tai se voidaan tunnistaa yhdistävän päättelyn perusteella. Englanninkielisessä esimerkissä *The man drove past our house in a car. *'The exhaust fumes** were terrible.'' (’Se mies [josta on ollut jo puhetta] ajoi autolla meidän talomme ohi. Pakokaasut olivat kamalat.’) ’pakokaasut’ ''(exhaust fumes)'' saa määräisen artikkelin, koska yleisen tietämyksen perusteella ne yhdistetään äsken mainittuun autoon.

Määräisten tai epämääräisten artikkelin ohella esimerkiksi [[Austronesialaiset kielet|austronesialaisissa]] ja [[Nigeriläis-kongolaiset kielet|nigeriläis-kongolaisissa]] kielissä esiintyy ns. spesifiyttä ilmaisevia artikkeleja. Esim. [[Tagalog|tagalogin]] lauseessa ''doón ay na-kita nilá **ang** isá-ng ma-lakí-ng higante'' ’siellä he näkivät ison jättiläisen’ artikkeli ''ang'' ei ole määräinen artikkeli eurooppalaisessa mielessä (’se tietty, tunnettu jättiläinen, jonka kuulija jo tietää tai josta on ollut puhetta’) vaan ilmaisee, että kyse on ''eräästä'' tietystä jättiläisestä, jota kuulija ei vielä välttämättä tunne.

Artikkelista käy monissa kielissä ilmi sanan kieliopillinen [[Suku (kielioppi)|suku]], joka saattaa vaikuttaa sanan merkitykseen (esimerkiksi [[Norjan kieli|norjan]] kielessä ***en*' ball* ’pallo’, ***et** ball* ’tanssiaiset’). Lisäksi artikkelit voivat joissakin kielissä ilmaista määräisyyden ohella kohteen sijaintia tai esimerkiksi puhujan asennetta (kunnioitus tai sympatia), esimerkiksi [[Samoan kieli|samoan]] *nāi: nāi teine* ’(vähät/poloiset/rakkaat) tytöt’.

== Artikkelien kehittymisestä ja kriteereistä ==
Useissa kielissä määräisiä artikkeleita on kehittynyt [[Kieliopillistuminen|kieliopillistumalla]] [[Demonstratiivipronomini|demonstratiivipronomineista]] (sentapaisista kuin ’tämä’ tai ’se’), epämääräisiä artikkeleita taas syntyy useissa Euroopan kielissä lukusanasta ’1’. Esimerkiksi [[Unkarin kieli|unkarissa]] määräinen artikkeli *a / az* (***a** ház* ’(tietty) talo’, ***az** alma* ’(tietty) omena’) on kehittynyt demonstratiivipronominista *az* ’se’, epämääräinen artikkeli *egy* on edelleenkin samannäköinen kuin lukusana *egy* ’yksi’. [[Ranskan kieli|Ranskan]] määräiset artikkelit *le* ja *la* ovat kehittyneet [[latina]]n *ille, illa, illud* (’se, tuo’) -pronominista, epämääräiset artikkelit *un, une* latinan lukusanasta *unus, una, unum* ’yksi’.

Kieliopillistumiskehitys on usein vähittäistä ja jatkumomaista, ja joskus voi olla tulkinnanvaraista, onko kyseessä artikkeli vai pronomini. Myös niiden kielten välillä, joissa on selkeästi kieliopillistuneet artikkelit, voi artikkelien käytössä olla eroa. Esimerkiksi [[Ranskan kieli|ranskassa]] käytetään määräistä artikkelia partitiivisten (*j’ai bu **du** vin* ’join viiniä’) tai geneeristen substantiivilausekkeiden kanssa (*les français aiment **la** gloire* ’ranskalaiset rakastavat kunniaa’), englannissa taas vastaavissa yhteyksissä artikkeli jää pois *(I drank wine; the French love glory).* Artikkelikielissäkin artikkelit voivat jäädä pois tietyissä tyyleissä (esimerkiksi lehtiotsikkojen kieli), rakenteissa tai yhteyksissä (esimerkiksi puhuttelut).

Artikkelista voidaan yleensä puhua, jos määräisyyteen ei liity selvää paikkaan tai sijaintiin liittyvää, puhetilanteesta määräytyvää ([[Deiksis|deiktistä]]) merkitystä tai jos artikkeli voi esiintyä yhdessä pronominin kanssa (esim. unk. *az **a** ház* ’se talo’). Lisäksi kieliopillistumisen yhteydessä artikkeli voi muodoltaan kulua tai kivettyä: unkarin artikkeli *a* on konsonanttialkuisten sanojen edellä menettänyt alkuperäisen *z*-konsonanttinsa, demonstratiivipronomini taas esiintyy aina muodossa *az.*

== Artikkelin sijainti ==
Artikkelit voivat olla itsenäisiä sanoja tai sanan osia tai suprasegmentaalisia (koko sanan) piirteitä: määräisyyttä voidaan joissain kielissä merkitä esimerkiksi toonilla (sävelkorolla). Demonstratiivipronomineista artikkelit eroavat siinä, että niiden asema pääsanan suhteen on tarkasti määritetty, esimerkiksi välittömästi pääsanan tai lausekkeen edessä. Joissakin kielissä artikkeli sijoittuu pääsanan ja määritteen väliin, esim. [[Albanian kieli|albanian]] *shoku **i** mirë* ’hyvä ystävä [miespuolinen]’ (”ystävä se hyvä”) – *shoqja **e** mirë* ’hyvä ystävätär’, missä *i* ja *e* ovat maskuliininen ja feminiininen määräinen artikkeli. Joissakin kielissä artikkeli liitetään pääsanansa loppuun. Näin toimii määräinen artikkeli esimerkiksi joissakin [[Balkan|Balkanin]] kielissä ([[Bulgarian kieli|bulgarian]] *kniga-**ta*** ’(se tietty) kirja’, [[Romanian kieli|romanian]] *lup-**ul*** ’(se tietty) susi’) sekä [[Skandinaaviset kielet|skandinaavisissa kielissä]] (esim. [[Ruotsin kieli|ruotsin]] tai [[Tanskan kieli|tanskan]] *hus-**et*** ’(se tietty) talo’).

== Artikkelit maailman kielissä ==
Määräiset artikkelit ovat maailman kielissä tavallisempia kuin epämääräiset: tiedetään useita kieliä, joissa on vain määräisiä artikkeleja mutta ei epämääräisiä (esim. [[Bulgarian kieli|bulgaria]], klassinen [[Kreikan kieli|kreikka]], [[kelttiläiset kielet]]), mutta vain harvoissa kielissä on ainoastaan epämääräinen artikkeli mutta ei määräistä.

Grambank-tietokannan kielistä määräisiä artikkeleja on 824 kielessä (yleisesti Länsi-Euroopan kielissä mutta myös esimerkiksi [[Heprea|heprean]], [[Arabian kieli|arabian]], [[Malagassi|malagassin]], [[Udehen kieli|udehen]], [[Havaijin kieli|havaijin]] sekä lukuisissa Amerikan, Afrikan, Etelä-Aasian ja Oseanian kielissä), 1374 kielestä ne puuttuvat ja 205 kielestä ei ole tietoja. Sitä vastoin Grambank-tietokannan aineistossa on vain 301 kieltä, joissa epämääräisyyttä yleisesti merkitään epämääräisellä artikkelilla, ja 1920 kieltä, joissa epämääräistä artikkelia ei käytetä.

=== Artikkelit uralilaisissa kielissä ===
[[Uralilaiset kielet|Uralilaisista kielistä]] vain [[Unkarin kieli|unkarissa]] on systemaattisesti käytetyt määräiset ja epämääräiset artikkelit. [[Mordvalaiset kielet|Mordvan]] kielissä on kuitenkin substantiiveilla ns. määräinen (determinatiivinen) taivutus, jonka päätteitä voisi pitää myös määräisinä artikkeleina. Määräinen taivutus on (perusmuodossaan) syntynyt sanan perään liitetystä demonstratiivipronominista, esim. [[Ersän kieli|ersän]] *vel'e* ’kylä’ – *vel'e-**ś*** ’(se tietty) kylä’. 

Etenkin [[Permiläiset kielet|permiläisissä kielissä]] kolmannen tai joskus toisen [[Persoona (kielioppi)|persoonan]] [[Possessiivisuffiksi|possessiivisuffikseja]] käytetään määräisten artikkelien tapaan, ilmaisemaan pikemminkin määräisyyttä kuin omistusta, esim. [[Komin kieli|komin]] *vör**as** lymj**ys** sylöma ńin* ’metsässä [”hänen metsässään”] lumi [”hänen lumensa”] on jo sulanut’. Ilmeisesti tästä syystä Grambank-tietokannassa [[Komipermjakin kieli|komipermjakin]] kieli on koodattu niiden kielten joukkoon, joissa on määräinen artikkeli.

Suomen kielen tutkimuksessa on etenkin 1990-luvulta lähtien keskusteltu siitä, onko puhutussa suomen kielessä jo artikkeli eli voiko artikkelimaisesti käytettyä *se*-pronominia pitää jo varsinaisena määräisenä artikkelina. Samantapaista keskustelua on käyty *see*-pronominin artikkelimaisesta käytöstä [[Viron kieli|viron]] puhekielessä. 

Aikoinaan vanhassa kirjasuomessa (sekä vanhassa kirjavirossa) käytettiin laajalti ruotsin ja saksan mallin mukaisesti ’se’-pronominia määräisenä ja ’yksi’-lukusanaa epämääräisenä artikkelina. Esimerkiksi Jacobus Flachsenius kirjoitti ruumissaarnassaan 1680: *Ja ombi **yxi** cunniallinen Hautaminen **nijlle** Jumalisille **yxi** Mailmallinen palcka.* Virossa [[Heinrich Stahl]] virsikirjassaan 1637 käänsi esimerkiksi saksankielisen ilmauksen *der König der Ehren* ’kunnian kuningas’ sanatarkasti *see kuningas sest auwust'' (”se kuningas siitä kunniasta”).

## Lähteet