open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Peada

**Peada** (k. 17. huhtikuuta 656) oli Mercian kuningas 654/655–656. Hän oli edellisen kuninkaan Pendan poika. Beda Venerabiliksen mukaan Peada kääntyi kristityksi mennessään naimisiin Northumbrian kuninkaan Oswiun tyttären Alhflaedin kanssa. Avioliiton ehtona oli, että Peada kääntyisi kristityksi. Bedan mukaan Peadan kastoi Lindisfarnen piispa Finan. Anglosaksien kronikan mukaan Peada nousi valtaistuimelle vuonna 654, mutta hallitsi vain Trent-joen eteläpuoleisia osia appensa Oswiun alaisena. Bedan ja William Malmesburylaisen mukaan Peada surmattiin keväällä 656, huhujen mukaan vaimonsa petoksen seurauksena.

## Lähteet
Lassinpyöli

**Lassinpyöli** on entinen kylä Salon kaupungin Perniössä. Lassinpyöli on yhdistetty Yliskylään, mutta maarekisteriin jäi kaksi pientä asumatonta kyläaluetta yhdistämisen jälkeenkin.

Lassinpyöli sijaitsi Perniönjoen varrella Yliskylän ja Kuuston välissä. Vanha kylänmäki erottuu edelleen selkeästi peltojen keskeltä, mutta sillä ei ole enää rakennuksia. Lassinpyöli liitettiin Yliskylään vuonna 1925. Maanmittaustoimituksessa jäi kuitenkin pieniä Lassinpyölin kyläalueita jäljelle. Ensimmäinen sijaitsee hieman lännempänä Kuuston kyläalueen sisällä ja toinen vanhan Unoisten niittyjakokunnan alueella Perniön itäosassa. Jäljelle jääneet alueet ovat peltoa.

## Lähteet
Cissé Inna Sissoko

**Cissé Moussoumakan ”Inna” Sissoko** (s. 11. joulukuuta 1933 Ké-Macina) on malilainen yhteiskuntatieteilijä ja hallintovirkailija. Hän oli ensimmäinen nainen maan hallituksessa vuosina 1968–1972.

Inna Sissoko syntyi opettajan perheeseen. Hän kävi koulunsa Ségoussa ja Bamakossa ja työskenteli vuodesta 1953 lähtien apuopettajana. Sissoko opiskeli sairaanhoitajaksi Dakarissa vuosina 1957–1959 ja sosiaalityöntekijäksi Pariisissa vuosina 1959–1962. Hän työskenteli sosiaalityön opettajana ja suoritti yhteiskuntatieteen tutkinnon Pariisin yliopistossa vuonna 1967.

Sissoko, joka ei ollut koskaan kuulunut Malia hallineeseen Sudanin liittoon, nimitettiin vuoden 1968 vallankaappauksen jälkeen sosiaaliasioiden valtiosihteeriksi. Hän oli ensimmäinen nainen Malin hallituksessa. Sissoko toimi tehtävässä vuoteen 1972 saakka, jolloin sosiaaliasioiden valtiosihteeristö sulautettiin terveysministeriöön. Vuodesta 1985 lähtien hän työskenteli työvoima- ja julkisen palvelun ministeriön neuvonantajana.

Sissoko aloitti Malin ensimmäisen seksuaalivalistus- ja perhesuunnittelukampanjan vuonna 1971. Moussa Traorén johtama sotilaskomitea kumosi sitä varten siirtomaa-ajalta periytyneen ehkäisyn kieltävän lain ensimmäisenä ranskankielisen Afrikan maana. Sissoko elvytti myös naisjärjestöjen toiminnan, mikä johti Malin kansallisen naisliiton perustamiseen vuonna 1974.

Sissoko on kansallisuudeltaan mandinka ja uskonnoltaan muslimi. Hän on eronnut opettajamiehestään Django Cisséstä. Sissoko ei saanut omia lapsia, mutta hänellä on adoptiolapsia. Hän on ensimmäinen nainen, joka on nimitetty Malin ritarikunnan komentajaksi ja suurupseeriksi.

## Lähteet
Yleisluistelun Suomen-mestaruuskilpailut 1945

Suomen vuoden 1945 yleisluistelumestaruuksista kilpailtiin Turussa 17.-18. helmikuuta. Ohjelmassa oli sekä miesten. Kilpailuun osallistui kaikkiaan 25 miesluistelijaa. Miesten yleiskilpailun ohessa ratkaistiin matkamestaruudet.

### Miesten yleismestaruus







### Naisten yleismestaruus







## Lähteet
*  
*  
*
Sudenkäävät

**Sudenkäävät** (*Boletopsis*) on kääpäsuku. Ulkonäöstään huolimatta se ei ole kovin läheinen kladi lampaankääville, vaan ennemmin mm. silokoille, nahkaorakkaille ja kahvikoille. Sudenkäävät ovat ekologialtaan metsäpuiden mykorritsasieniä. Niiden itiöemät ovat jalallisia ja tanakoita, mutta pehmeämaltoisia ja kuivuessaan haurastuvia. Suomessa tavataan kahta lajia, sudenkääpää ja mäyränkääpää.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Laji.fi: Sudenkäävät (''Boletopsis'')
True Detective (lehti)

**True Detective** (alun perin *True Detective Mysteries*) on yhdysvaltalainen rikoslehti. Lehden perusti Bernarr Macfadden vuonna 1924. Alkuaikoinaan lehti julkaisi rikoksista fiktiivisiä rikosjuttuja. 1930-luvulla lehti luopui kokonaan fiktiosta jutuissaan ja alkoi julkaista tosipohjaisia rikosjuttuja. Lehti muutti nimensä vuonna 1941. Lehden levikki oli parhaimmillaan 2 miljoonaa.

Vuodesta 1971 alkaen lehteä julkaisi Rees Communications. Myöhemmin Globe Communications osti kustantamon, joka lakkautti lehden Yhdysvalloissa. Brittiläinen kustantamo jatkoi lehden julkaisua. 

## Lähteet
Prontosiili

**Prontosiili** (C12H13SN5O2) eli **sulfamidokrysoidiini** on sulfonamideihin kuuluva orgaaninen yhdiste. Yhdiste on ensimmäinen markkinoille tullut sulfonamidiantibiootti, mutta nykyään sitä ei enää käytetä.

## Ominaisuudet ja käyttö
Prontosiili on huoneenlämpötilassa punaista kiteistä ainetta. Prontosiili kehitettiin alun perin väriaineeksi Bayerin laboratorioissa. Vuonna 1932 Gerhard Domagk havaitsi hiirikokeissa sen tehoavan eräisiin streptokokkeihin. Vuonna 1935 hän käytti sitä streptokokki-infektioon sairastuneeseen tyttäreensä ja tytär parantui. Prontosiilin vaikutusmekanismi perustuu siihen, että se metaboloituu ihmiselimistössä sulfaniiliamidiksi, joka estää bakteerien dihydropteroaattisyntaasientsyymin toiminnan. Yhdiste on bakteriostaattinen eli se ei tapa bakteereita vaan vain estää niiden kasvun. Prontosiili tehoaa grampositiivisiin bakteereihin. Domagk sai prontosiiliä koskevista tutkimuksistaan Nobelin lääketieteen palkinnon vuonna 1939.

## Lähteet
Sokkelokääpä

**Sokkelokääpä** (*Daedalea quercina*) on Suomessa eteläisesti ja melko harvinaisena esiintyvä kääpälaji. Sen ainoa isäntäpuu on tammi, jonka kantoja kääpä ruskolahottaa. Joskus sokkelokäävän voi löytää elävänkin puun kuolleesta oksasta, oksanarvesta tai kuorenonkalosta.

Sokkelokäävän itiöemä on helposti tunnistettava juuri isäntäpuunsa ja rotevan, sokkelopillisen ulkonäkönsä perusteella. Itiöemä on monivuotisesti kasvava ja pileaattinen, muodoltaan kiilamainen tai laakean hyllymäinen. Tuoreena se on korkkimaisen sitkeä ja kovettuu kuivuessaan lisää. Lakin yläpinnan väritys voi vaihdella eri nahan-, korkin- ja punaruskean sävyissä, joskus värityksessään näkyy epäselviä vöitä. Malto ja pillistö ovat molemmat korkinruskeita. Pillit ovat epäsäännöllisen sokkeloisia tai jopa helttamaisia ja niitä mahtuu 0,3-1 millimetrille, hyvin harvoin pillit voivat olla säännöllisen väljänpyöreitä.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Laji.fi: Sokkelokääpä (''Daedalea quercina'')
Sudenkääpä

**Sudenkääpä** (*Boletopsis grisea*) on koko Suomessa harvinaisena tavattava, maassa kasvava kääpälaji. Se on männyn mykorritsasieni, joten sitä tavataan lähinnä mäntykankailla.

Sudenkäävän itiöemät ovat yksivuotisia ja jalallisia, pyöreähkön lakin halkaisija on 7-13 cm. Itiöemän yläpinta on aluksi muodoltaan kupera, väriltään hopeisen vaalea ja tahmean tuntuinen, vanhetessaan muoto laakenee, väri muuttuu harmaanruskeaksi ja yläpinnan keskelle muodostuu suomumaisia lohkeamia. Muutenkin itiöemä halkeaa helposti säteittäin. Kuivana kääpä kutistuu ja kovettuu. Pillipinta on valkoinen mutta syvällä pilleissä on harmaata väriä, mikä on hyvä tuntomerkki verrattaessa lampaankääpään ja sen sukulaisiin. Pillejä mahtuu 3-4 millimetrille. Malto on tasavärinen, nuorella käävällä valkoinen mutta lohkopinnassa pian punaharmaaksi muuttuva, vanhalla käävällä vaaleanharmaa. Sudenkäävässä on mieto mutta epämiellyttävä maku.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Laji.fi: Sudenkääpä (''Boletopsis grisea'')
Mäyränkääpä

**Mäyränkääpä** (*Boletopsis leucomelaena*) on Suomessa eteläisesti ja harvinaisena esiintyvä kääpälaji. Se kasvaa lehtomaisissa, multapohjaisissa ja varjoisissa kuusi-sekametsissä. Monet löydöt on tehty kalkkipohjaisilta alueilta. Mäyränkääpä on mykorritsasieni kuten muutkin sukunsa lajit.

Mäyränkäävän yksivuotinen, jalallinen itiöemä on jo nuorena yläpinnaltaan mustanruskea ja tahmaton, toisin kuin sudenkääpä. Pyöreän lakin halkaisija on täysikasvuisena 5-8 cm eikä siinä näy lohkeamia tai halkeilua. Pillipinta on kermanvalkea ja syvällä pilleissä näkyy harmaata, kosketuskohdista pinta muuttuu punaharmaiksi. Kulmikkaita tai sokkeloisia pillejä on 2-3 millimetrillä. Jalka on pinnaltaan harmaa, karikkeen alle jäävässä osassa näkyy oransseja läiskiä. Malto on kermanvalkea ja nopeasti lohkopinnassa punaharmaaksi muuttuva, vanhana väristä tulee likainen. Kuivuessaan itiöemä muuttuu marenkimaisen hauraaksi ja väriltään vihertävänmustaksi. Mäyränkäävän jälkimaku on karvas.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Laji.fi: Mäyränkääpä (''Boletopsis leucomelaena'')
TV Guide

**TV Guide** on yhdysvaltalainen aikakauslehti, jonka sisältöä ovat muun muassa televisio-ohjelmat ja elokuvat. Lehden ensimmäinen numero julkaistiin 3. huhtikuuta 1953.
Painetun lehden omistaa NTVB Media ja sen digitaalisesta sisällöstä vastaa ViacomCBS.

## Lähteet
Karikekäävät

**Karikekäävät** (*Byssoporia*) on kääpäsuku, joka kuuluu samaa *Albatrellaceae*-heimoon lampaankääpien kanssa. Karikekääpien lajitutkimus on vielä keskeneräinen ja sukuun kuuluu vain yksi varmasti tunnistettu laji, karikekääpä (*Byssoporia terrestre*, myös nimellä *Byssoporia mollicula*). Karikekäävät ovat puukarikkeen loppulahottajia ja ilmeisesti myös mykorritsasieniä. Itiöemät ovat alustanmyötäisiä.

## Lähteet
René Auberjonois

**René Murat Auberjonois** (1. kesäkuuta 1940 New York City, New York – 8. joulukuuta 2019 Los Angeles, Kalifornia) oli yhdysvaltalainen näyttelijä ja laulaja. Hänet tunnettiin muiden muassa TV-sarjoista Star Trek: Deep Space Nine, Rouva Ministeri ja Boston Legal

Auberjonois syntyi ranskalais-sveitsiläiseen perheeseen New York Cityssa 1. kesäkuuta 1940. Hänen isänsä Fernand oli sveitsiläis-amerikkalainen journalisti, joka toimi ulkomaankirjeenvaihtajana muiden muassa Pittsburgh Post-Gazettelle ja Toledo Bladelle. Isoisä René Auberjonois (1872-1957) puolestaan oli yksi Sveitsin tunnetuimmista postimpressionismia edustaneista taidemaalareista. René Murat Auberjonoisin äiti oli prinsessa Laure Louise Napoléone Eugénie Caroline Murat, jonka esiäideistä yksi oli keisari Napoleon I:n sisar Caroline.

Näyttelijän töidensä ohella Auberjonois ohjasi kahdeksan TV-sarjan Star Trek: Deep Space Nine episodia sekä antoi äänensä lukuisiin äänikirjoihin, animaatioelokuviin ja videopeleihin.

Auberjonois kuoli metastoituneeseen keuhkosyöpään kotonaan Los Angelesissa 8. joulukuuta 2019.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
N’Diaye Fatoumata Coulibaly

**N’Diaye Fatoumata Coulibaly** (17. huhtikuuta 1954 – 18. heinäkuuta 2010 Bamako) oli malilainen psykologi ja poliitikko. Hän toimi maan sosiaaliministerinä vuosina 2002–2004.

Fatoumata Coulibaly suoritti psykologian maisterintutkinnon Bamakon opettajakorkeakoulussa. Hän työskenteli tutkijana ja erilaisissa kansainvälisissä projekteissa. Coulibaly toimi Malin sosiaalikehitys-, yhteisvastuu- ja vanhusministerinä vuosina 2002–2004. Hän kuului Bloc pour la démocratie et l’intégration africaine -puolueen johtoon.

## Lähteet
Bloc Partyn diskografia

**[[Bloc Party]]** on Essexista, Englannista kotoisin oleva vaihtoehtorockia ja indie rockia soittava yhtye.
## Albumit
* *Silent Alarm* (2005)
* *A Weekend in the City* (2007)
* *Intimacy* (2008)
* *Four* (2012)
* *Hymns* (2016)
* *Alpha Games* (2022)

## Livealbumit
* *Silent Alarm Live* (2019)

## Remixalbumit
* *Silent Alarm Remixed* (2005)
* *Intimacy Remixed* (2009)

## EP:t
* *Bloc Party EP* (2004)
* *Little Thoughts EP* (2004, vain Japanissa)
* *Two More Years EP* (2005, vain Japanissa)
* *Octopus EP* (2012)
* *The Nextwave Sessions* (2013)
* *The Love Withing EP* (2016)

## Singlet

**She's Hearing Voices* (2004)
**Banquet* (2004)
**Little Thoughts* (2004)
**Helicopter* (2004)
**So Here We Are* (2005)
**Banquet* (uudelleenjulkaisu, 2005)
**The Pioneers* (2005)
**Two More Years* (2005)
**The Prayer* (2007)
**I Still Remember* (2007)
**Hunting for Witches* (2007)
**Flux* (2007)

**Mercury* (2008)
**One Month Off* (2008)
**Signs* (Armand Van Helden Remix) (2009)
**One More Chance* (2009)
**Octopus* (2012)
**Kettling* (2012)
**Truth* (2013)
**Ratchet* (2013)
**The Love Within* (2015)
**The Good News* (2015)
**Virtue* (2016)
**Stunt Queen* (2016)
**Traps* (2021)
**The Girls Are Fighting* (2022)
**Sex Magik* (2022)
**If We Get Caught* (2022)

## Musiikkivideot

* Banquet (version 1) (2004)
* Little Thoughts (2004)
* Helicopter (UK version) (2004)
* So Here We Are (2004)
* Tulips (2005)
* Banquet (version 2) (2005)
* Banquet (version 3) (2005)
* Pioneers (2005)
* Banquet (The Streets Mix) (2005)
* Helicoptert (US version) (2005)
* Two More Years (2005)
* The Prayer (2006)
* I Still Remember (2006)
* Hunting for Witches (2007)

* Flux (2007)
* Mercury (2008)
* Talons (2008)
* One Month Off (2008)
* Sings (Armand Van Helden Remix) (2009)
* One More Chance (2009)
* Ares (Villains Remix) (2009)
* Octopus (2012)
* Kettling (2012)
* Truth (2013)
* Ratchet (2013)
* The Love Within (2015)
* Virtue (2016)
* Traps (2021)
* The Girls are Fighting (2022)
Perhosinisilmä

**Perhosinisilmä** eli **perhosädekala** (*Pseudomugil signifer*) on sinisilmien (Pseudomugilidae) heimoon kuuluva murto- ja makeissa vesissä elävä kalalaji.

Perhosinisilmän pituus on tavallisesti 3,5 senttimetrin luokkaa. Maksimissaan se voi saavuttaa 7 senttimetrin pituuden.

Perhosinisilmää tavataan ainoastaan Australiassa, missä se on kotoperäinen ja elää maan itärannikolla alueella pohjoisesta Queenslandista eteläiseen Uuteen Etelä-Walesiin. Laji elää avoimissa, nopeasti virtaavissa vesissä ja estuaarien mangrovealueilla.

Lajin ravintoa ovat hyttysten ja muiden hyönteisten toukat.

## Lähteet
Palmerin taidemuseo

**Palmerin taidemuseo** on Pennsylvanian osavaltionyliopiston taidemuseo Pennsylvaniassa, Yhdysvalloissa. Taidemuseo on perustettu vuonna 1972.

Museon kokoelmiin kuuluu yli 7000 teosta.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

*Museon kotisivut
Välimerensampi

**Välimerensampi** (*Acipenser naccarii*) on sampien (Acipenseridae) heimoon kuuluva äärimmäisen uhanalainen kalalaji. Lajia tavataan lähes kaikkialla Etelä-Euroopassa, jossa se elää luonnonvaraisena.

Välimerensampi on vaarassa kuolla sukupuuttoon ja lajia uhkaa sen luontaisten elinympäristöjen tuhoutuminen ja liikakalastus. Moni välimerensammen poikanen joutuu kalastuksen kohteeksi jo ensimmäisenä ikävuotenaan.

Välimerensampi voi kasvaa jopa 200 senttimetrin mittaiseksi ja painaa jopa 25 kilogrammaa. Välimerensammen kyljet ovat harmaat ja mustien täplien peittämät. Evät ja pyrstö ovat vaaleanharmaat. Välimerensampi kutee maaliskuun ja toukokuun välisenä aikana.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Diallo Fatoumata Camara

**Diallo Fatoumata Camara** (s. 22. marraskuuta 1949) on malilainen kasvatustieteilijä ja poliitikko. Hän toimi maan perusopetusministerinä vuonna 1993.

Fatoumata Camara on väitellyt kasvatustieteen tohtoriksi Bordeaux’n yliopistossa. Hän toimi perusopetuksen valtiosihteerinä Malin hallituksessa vuosina 1992–1993 ja perusopetusministerinä huhtikuusta marraskuuhun 1993. Camara työskenteli naisten Aoua Kéïta -keskuksen johtajana 1990-luvun lopussa.

Camara kuuluu Adéma-PASJ -puolueeseen. Hän on naimisissa entisen ministerin ja presidenttiehdokkaan Ahmed El Madani Diallon kanssa.

## Lähteet
Karikekääpä

**Karikekääpä** (*Byssoporia terrestris*) on sekä talous- että luonnonmetsissä tavattava puukarikkeen loppulahottaja. Lapissa se on paikoin yleinen kuivilla kankailla vanhoilla hiiltyneillä männyn juurakoissa.

Karikekäävän itiöemä on yksivuotinen ja resupinaattinen. Pienikokoinen ja pehmeältä tuntuva itiöemä venyy, jos sitä repii, ja irtoaa melko helposti kasvualustastaan. Karikekääpä on väriltään valkoinen, kermanvalkea tai harvoin kirkkaan keltainen, tosin värimuotoja on epäilty myös omiksi lajeikseen. Vuosia säilytetyt kääpänäytteet muuttuvat väriltään oranssinkeltaisiksi, mitä ei tapahdu muilla samannäköisillä käävillä, kuten harsukäävällä. Karikekäävän reunus on pumpulimainen, ja siitä kasvaa seittimäisiä rihmastojänteitä lahopuuhun. Säännöllisiä, kulmikkaita pillejä on 1-3 millimetrillä. Maltokerros on hyvin ohut, sekin seittimäinen ja pumpulimainen. Karikekäävän kokonaispaksuus on 1-3 mm.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Laji.fi: Karikekääpä (''Byssoporia terrestris'')
Hartmut Höll

**Hartmut Höll** (s. 24. marraskuuta 1952 Heilbronn) on saksalainen pianisti.

Höll opiskeli 1970-luvulla Stuttgartin valtiollisessa musiikin ja esittävien taiteiden yliopistossa Hermann Reutterin johdolla. Hän pääsi opiskeluaikanaan säestämään Elisabeth Schwarzkopfin mestariluokkia ja tapasi tulevan vaimonsa, Mitsuko Shirain, jonka kanssa on sittemmin luonut uran liedparina. Höll on vakiintuneen ohjelmiston ohella tuonut esiin vähemmän tunnettujen säveltäjien teoksia. Hän on Shirain kanssa levyttänyt Capriccio-levymerkille muiden muassa Franz Schubertin, Wolfgang Amadeus Mozartin, Johannes Brahmsin, Robert Franzin, Viktor Ullmannin, Hugo Wolfin, Alban Bergin, Hermann Reutterin, Hanns Eislerin ja Karl Michael Komman lauluja. Höll on tehnyt levytyksiä myös muille levy-yhtiöille, kuten Deccalle ja EMI:lle. Moni levytys on tuonut hänelle kansainvälisiä palkintoja, kuten Diapason d'Orin ja Preis der deutschen Schallplattenkritikin.

Vuosina 1982–1992 Höll toimi Dietrich Fischer-Dieskaun liedsäestäjänä. Kaksikko esiintyi yhdessä muun muassa festivaaleilla Salzburgissa, Edinburghissa, Firenzessä, Münchenissä, Berliinissä ja Tokiossa sekä New Yorkin Carnegie Hallissa. Lähes kahden vuosikymmenen ajan Höll säesti Renée Flemingiä konserteissa Euroopassa, Australiassa, Aasiassa ja Yhdysvalloissa. Muita laulajia, joiden kanssa hän on tehnyt yhteistyötä, ovat olleet muiden muassa Thomas Hampson, Christoph Prégardien, Wolfgang Holzmair, Liao Changyong, Josef Protschka, Zheng Zhou, Roman Trekel, Urszula Kryger, Yvonne Naef, Jochen Kowalski, Hermann Prey, Jadwiga Rappé, Peter Schreier, Ilker Arcayürek ja Äneas Humm. Muihin yhteistyökumppaneihin ovat kuuluneet Tabea Zimmermann, Eduard Brunner, Jörg Widmann, Gervase de Peyer ja Sabine Meyer. 

Höll on toiminut professorina Karlsruhen musiikkikorkeakoulussa, jonka rehtoriksi pääsi lokakuussa 2007. Hän on vieraillut professorina Helsingissä (1998/99) ja Salzburgin Mozarteumissa (1994–2003). Lisäksi hän on opettanut Zürichin taidekorkeakoulussa (ZHdK) ja pitänyt mestarikursseja monissa eri paikoissa, kuten Savonlinnassa. Hän on toiminut usein eri kilpailujen tuomarina. Vuosina 1985–2007 hän oli Stuttgartin Kansainvälisen Hugo Wolf -akatemian taiteellinen johtaja. Hänen taiteellisen johtajuutensa aikana siellä muun muassa perustettiin kansainvälinen taidelaulukilpailu.

## Lähteet
Valkolapiosampi

**Valkolapiosampi** (*Scaphirhynchus albus*) on sampien (Acipenseridae) heimoon kuuluva makeassa vedessä elävä kalalaji. Stephen Alfred Forbes ja Robert Earl Richardson kuvailivat sen tieteelle vuonna 1905.

Valkolapiosammen koko on tavallisesti 81,7 senttimetrin luokkaa. Sen maksimipituus on 200 senttimetriä. Valkolapiosammen on havaittu voivan painaa jopa 130 kilogrammaa. Vanhimmat yksilöt ovat olleet 41 vuoden ikäisiä.

Valkolapiosampea tavataan vain Pohjois-Amerikassa Yhdysvalloissa, jossa se elää melkein pelkästään Mississippi- ja Missouri-joissa.

Urokset tulevat sukukypsäksi 5–9-vuotiaina. naarat 9–12 tai 15–20 vuoden ikäisenä.

Kansainvälinen luonnonsuojeluliitto luokitteli valkolapiosammen vuonna 2022 äärimmäisen uhanalaiseksi lajiksi. Sen kansainvälistä kauppaa rajoitetaan CITES-sopimuksen liitteen II avulla.

## Lähteet
Samsung Galaxy S10e

**Samsung Galaxy S10e** on Samsungin 22. helmikuuta 2019 julkistama ja 8. maaliskuuta 2019 julkaisema älypuhelin. Se on pienempi versio Samsung Galaxy S10 -puhelimesta.

Puhelimessa on kahdeksanydinprosessori ja 5,8 tuuman näyttö. Tallennustilaa on valittavana 128 tai 256 gigatavua ja keskusmuistia kuusi tai kahdeksan gigatavua. Tallennustila on laajennettavissa enintään 512 gigatavun microSD-kortilla. Puhelimessa on kaksi takakameraa. Pääkameran tarkkuus on 12 megapikseliä ja ultralaajakulmakameran 16 megapikseliä. Etukameran tarkkuus on 10 megapikseliä. Puhelimen sormenjälkitunnistin on sijoitettu laitteen kylkeen. Akun kapasiteetti on 3&nbsp;100 milliampeerituntia. Se tukee 15 watin pikalatausta ja langatonta latausta. Käyttöjärjestelmänä on Android 9.0 Pie, joka on päivitettävissä Android 11 -versioon.

## Lähteet
Jättikiilarausku

**Jättikiilarausku** (*Rhynchobatus djiddensis*) tai **jättikitararausku** on leveäsuinen hyvin uhanalainen kalalaji. Lajia tavataan monissa Afrikan, Aasian ja Oseanian maissa. Jättikiilarausku käyttää ravintonaan rapuja, simpukoita, hummereita ja monia pikkukaloja. Jättikitararausku on hyvin suurikokoinen. Suurin todistettu yksilö oli 310 senttimetrin mittainen ja painoi jopa 227 kilogrammaa.

Kansainvälinen luonnonsuojeluliitto IUCN luokittelee jättikiilarauskun äärimmäisen uhanalaiseksi lajiksi. Laji on usein liikakalastuksen kohteena.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Anaia

**Anaia** (, ) eli **Annaia** (, ) oli antiikin aikainen kaupunki ja kaupunkivaltio (*polis*) Jooniassa nykyisen Turkin alueella. Se sijaitsi nykyisen Aydınin maakunnan Soğucakin paikalla.

## Maantiede

Anaia sijaitsi Joonian rannikolla tai vanhalla Lyydian alueella vastapäätä Samoksen saarta, etelään Efesoksesta ja nykyisestä Kuşadasısta. Se oli suurimman osan historiaansa Samoksen poliksen *[[peraia]]*-aluetta mantereen puolella. 

Anaian kaupunkivaltion hallussa ollut alue oli suhteellisen pienikokoinen, ja sen kooksi on arvioitu alle 25 neliökilometriä. 

## Historia

Kreikkalaisessa mytologiassa Anaia sai nimensä samannimisestä amatsonista, joka oli haudattu kaupungin paikalle. Anaia kuului arkaaisen kauden alussa Kolofonin alaisuuteen. Samos sai sen Kolofonilta Melian sodan aikaan noin vuonna 700 eaa. Klassisella ja hellenistisellä kaudella Anaia oli Samoksen alainen polis. 

400-luvun eaa. lopun peloponnesolaissodan aikaan Anaia toimi oligarkiamielisten samoslaisten tukikohtana, josta nämä tukivat peloponnesolaisliittoa. Samoihin aikoihin Anaiassa ilmeisesti lyötiin samoslaista hopearahaa. Antalkidaan rauhassa vuonna 386 eaa. Anaia tuli muun Samoksen *peraia*-alueen mukana Persian vallan alle. Vuonna 365 eaa. samoslaiset, jotka ateenalaiset karkottivat Samokselta, siirtyivät Anaiaan.

Kaupungin kansalaisesta käytettiin etnonyymejä *Anaiïtēs* (), *Anaitēs* () ja *Anaīos* (). 

## Lähteet
Butheia

**Butheia** ( tai *Boutheia*) eli **Buthia** ( tai *Bouthia*) oli antiikin aikainen kaupunki ja kaupunkivaltio (*polis*) Jooniassa nykyisen Turkin alueella. Sen kaupunkikeskuksen sijaintia ei tunneta varmuudella, mutta se sijoitetaan nykyisen Çeşmen kaupungin paikalle. 

Butheian historiasta ei tiedetä paljoakaan. Myös sen asema poliksena eli itsenäisenä kaupunkivaltiona tunnetaan huonosti. Se on tutkimuksessa luettu polisten joukkoon, vaikka sitä ei suoraan kutsutakaan polikseksi missään antiikin aikaisessa lähteessä. Tärkein peruste on se, että klassisella kaudella 400-luvulla eaa. Butheia kuului Ateenan johtamaan Deloksen meriliittoon. Se esiintyy liiton verotusluetteloissa noin vuosina 454/453–426/425 eaa. Toisaalta tuohon aikaan Butheia oli läheisen, suuremman Erythrain poliksen alaisuudessa. 

Kaupungin kansalaisesta käytettiin etnonyymiä *Būtheieus* ().

## Lähteet
Leukofrys

**Leukofrys** (, ) oli antiikin aikainen kaupunki ja kaupunkivaltio (*polis*) Jooniassa nykyisen Turkin alueella. Se sijoitetaan samalle paikalle kuin myöhempi Magnesian kaupunki, eli lähelle nykyistä Aydınin maakunnan Tekiniä.

Leukofrys sijaitsi Jooniassa Maiandros (nyk. Menderes) -joen tasangolla, Kaarian vanhalla alueella. Kaupunki tunnettiin Artemiille omistetusta pyhäköstä, josta myöhemmin kehittyi Magnesian Artemis Leukofryenen temppeli. Artemis sai Leukofryene- tai Leukofryne-epiteettinsä Leukofrysin kaupungista. Klassisen kauden lähteistä kaupungin maitsee vain Ksenofon. Runoilija Nikandros kehui Leukofrysin ruusuja.

Magnesian kaupunki siirrettiin ja perustettiin uudelleen vuonna 399 eaa., oletettavasti Leukofrysin paikalle. Tätä ei ole kuitenkaan voitu vahvistaa arkeologisesti. Kreikkalaisessa mytologiassa kaupungin nimi kytkeytyi Leukofryene-neitoon, joka petti kotipaikkansa magnesialaisille kreikkalaisille siirtokuntalaisille näiden saapuessa asuttamaan alueen. Leukofryenen uskottiin olleen haudattu Artemiin pyhäkön paikalle.

## Lähteet
Maiandros (kaupunki)

**Maiandros** (, ) eli **Maiandrupolis** ( tai *Maiandroupolis*, ) oli antiikin aikainen kaupunki Jooniassa nykyisen Turkin alueella. Se sijoitetaan nykyisen Aydın maakunnan Söken kaupungin paikalle.

Maiandros sai nimensä läheisestä Maiandros-joesta (nyk. Menderes), ja sijaitsi suunnilleen Magnesian ja Prienen puolivälissä. Kaupungin historiasta ei tiedetä antiikin lähteistä juuri mitään. Se on ilmeisesti ollut olemassa klassiselta kaudelta roomalaiselle kaudelle.

Kaupunkia ei tule sekoittaa Magnesiaan, joka tunnettiin myös nimellä Magnesia Maiandroksen varrella.

## Lähteet
Maiandros

**Maiandros** (, ) voi viitata seuraaviin:

* Menderes, antiikin Maiandros, joki Anatoliassa Turkissa
* Maiandros eli Maiandrupolis, antiikin aikainen kaupunki Jooniassa nykyisen Turkin alueella

## Katso myös

* meanderi, useita merkityksiä
Marathesion

**Marathesion** (, ) oli antiikin aikainen kaupunki ja kaupunkivaltio (*polis*) Jooniassa nykyisen Turkin alueella. Se sijaitsi noin kolme kilometriä etelään nykyisestä Aydınin maakunnan Kuşadasın kaupungista.

## Maantiede

Marathesionin poliksen kaupunkikeskus sijaitsi Joonian rannikolla tai vanhalla Lyydian rannikolla etelään Efesoksesta, lähellä Kaarian rajaa. Tämän vuoksi Stefanos Byzantionlainen luki sen Kaarian kaupunkien joukkoon.

Marathesionin kaupunkivaltion hallussa ollut alue oli suhteellisen pienikokoinen, ja sen kooksi on arvioitu alle 25 neliökilometriä. 

## Historia

Marathesionin historiasta tiedetään vain vähän. Kaupunki kuului alun perin ilmeisesti Miletoksen alaisuuteen ja myöhemmin Samokselle. Samoslaiset katsoivat saaneensa sen Miletokselta noin vuonna 700 eaa. He luovuttivat sen puolestaan Efesokselle vaihtokaupassa, jossa saivat haltuunsa Anaian (tai Neapoliin).

Marathesion vaikuttaa näin olleen useimmiten jonkun toisen poliksen alaisuudessa. Tästä huolimatta se on itsekin luettu polisten eli itsenäisten kaupunkivaltioiden joukkoon, pääasiassa siksi, että klassisella kaudella 400-luvulla eaa. kaupunki kuului Ateenan johtamaan Deloksen meriliittoon. Se esiintyy liiton verotusluetteloissa vuosina 443/442–415/414 eaa. Marathesion maksoi Ateenalle – drakhman suuruista veroa.

Kaupungin kansalaisesta käytettiin etnonyymiä *Marathēsios* ().

## Rakennukset ja löydökset

Marathesionin paikalla on tehty vain vähän arkeologisia kaivauksia. Sieltä on löydetty jonkin verran muun muassa muurien, veistosten ja keramiikan osia.

## Lähteet
Airai (Joonia)

**Airai** (, ) eli **Hairai** (, ) oli antiikin aikainen kaupunki ja kaupunkivaltio (*polis*) Jooniassa nykyisen Turkin alueella. Sen kaupunkikeskus sijaitsi lähellä nykyistä İzmirin maakunnan Demirciliä.

## Maantiede

Airai sijaitsi Mimaksen niemimaan eli nykyisen Karaburunin niemimaan etelärannikolla vastapäätä Samoksen saarta. Sen kaupunkikeskuksen ”akropoliina” toimi pieni saarimainen niemi, joka yhdistyy ainakin nykyisin kannaksella mannermaahan.

Airain kaupunkivaltion hallussa ollut alue oli suhteellisen pienikokoinen, ja sen kooksi on arvioitu alle 25 neliökilometriä. Kaupungissa on ollut suunniteltu asemakaava ja se on ollut ympäröity muurein.

## Historia

Airain historiasta ei tiedetä paljoakaan. Sen on arveltu olleen suhteellisen nuori tulokas Joonian kreikkalaiskaupunkien joukossa. Kaupungin tiedetään olleen olemassa poliksena eli itsenäisenä kaupunkivaltiona ainakin klassisella kaudella ja hellenistisen kauden alussa. 

Klassisella kaudella 400-luvulla eaa. Airai kuului Ateenan johtamaan Deloksen meriliittoon, ja se esiintyy liiton verotusluetteloissa vuosina 454/453–425/424 eaa. Kaupunki kapinoi Ateenaa vastaan vuonna 411 eaa. Tämän jälkeen Ateena yritti vallata sen takaisin, mutta yritys epäonnistui. 300-luvulla eaa. Airai löi omaa rahaa, jonka kuvituksessa esiintyi Apollon. Viimeistään roomalaisella kaudella kaupunki oli Teoksen poliksen alaisuudessa.

Kaupungin kansalaisesta käytettiin etnonyymejä *Airaieus*/*Hairaieus* () ja *Airaīos/Hairaīos* (). 

## Rakennukset ja löydökset

Airain paikalla on tehty vain vähän arkeologisia tutkimuksia. Kaupungin paikalta on löydetty keramiikkaa pääosin geometriselta kaudelta 300-luvulle eaa. Airain niemeä ympäröi muuri. Löydettyjen piirtokirjoitusten mukaan kaupungissa oli ainakin prytaneion.

## Lähteet
Gustaf Abraham Piper

**Gustaf Abraham Piper** (15. toukokuuta 1692 – 10. maaliskuuta 1761 Viksberg, Ruotsi) oli ruotsalainen kenraalimajuri, joka toimi Pohjanmaan läänin maaherrana 1746–1761.

Piper meni sotapalvelukseen 1706, vuonna 1708 hän palveli kaartin vänrikkinä Ukrainassa ja joutui vangiksi. Takaisin Ruotsiin Piper pääsi palaamaan 1715. Vuonna 1718 hän osallistui kaartin kapteenina Norjan sotaretkeen. Sotaneuvos hänestä tuli 1743 ja Pohjanmaan läänin maaherra 1746. Kenraalimajuriksi Piper ylennettiin 1753. Hän oli naimisissa kolme kertaa, vuodesta 1716 Eleonora Gustaviana Tungelin kanssa, vuodesta 1737 Märta Kristina Margareta Sturen kanssa ja vuodesta 1747  Eeva von Schewenin kanssa. 

## Lähteet
Myonnesos

**Myonnesos** (, myös , ) oli antiikin aikainen kaupunki ja kaupunkivaltio (*polis*) Jooniassa nykyisen Turkin alueella. Se sijaitsi noin 4,6 kilometriä etelään nykyisestä İzmirin maakunnan Seferihisarin Doğanbeystä.

## Maantiede

Myonnesoksen kaupunkikeskus sijaitsi samannimisellä niemellä tai saarenkaltaisella niemekkeellä, nykyisellä Bolme Adasin saarella, Joonian rannikolla Efesoksenlahden pohjoislaidalla, linnuntietä noin 18 kilometriä eteläkaakkoon Teoksesta ja noin kymmenen kilometriä lounaaseen Lebedoksesta. Niemekkeen pinta-ala oli vain noin yksi neliökilometri. Pienestä koosta johtuen kyseessä on saattanut olla lähinnä kaupungin akropolis, jolloin varsinainen kaupunki on voinut olla mantereen puolella.

Livius kuvasi Myonnesoksen niemen sijaitsevan Samoksen ja Teoksen välillä, ja nousevan leveästä jalustasta terävämmäksi huipuksi. Niemekkeelle pääsi mantereelta kapeaa kannasta pitkin. Niemen rannat olivat jyrkät ja aaltojen kuluttamat. Plinius vanhempi mainitsee Efesoksen lähellä sijainneen saaren nimeltä Myonnesos (lat. *Myonnesus*), joka muodosti yhdessä kahden muun saaren, Anthinai (*Anthinae*) ja Diarrheusa kanssa pienen saariryhmän nimeltä *Pisistrati Insulae*.

Myonnesoksen kaupunkivaltion hallussa ollut alue oli suhteellisen pienikokoinen, ja sen kooksi on arvioitu alle 25 neliökilometriä. Siihen on todennäköisesti kuulunut niemekkeen lisäksi jonkin verran *[[peraia]]*-alueita mantereen puolelta. 

## Historia

Myonnesoksen historiasta tiedetään antiikin lähteiden kautta vain vähän. Kaupungin tiedetään olleen olemassa poliksena suuren osan klassista kautta ja ainakin vielä hellenistisen kauden alussa vuonna 323 eaa. Kaupunki oli pienikokoinen, ja Thukydideen mukaan Teoksen alaisuudessa. Kaupungin kansalaisesta käytettiin etnonyymiä *Myonēsios* ().

Myonnesos toimi ainakin jossakin vaiheessa historiaansa merirosvojen tukikohtana samoin kuin eräät seudun muut kaupungit, kuten Korykos. Roomalaiset saivat Myonnesoksen lähellä meritaisteluvoiton Antiokhos III:sta Syyrian sodassa vuonna 190 eaa. L. Aemiliuksen johdolla.

## Rakennukset ja löydökset

Myonnesoksen paikalla on suoritettu vain vähän arkeologisia tutkimuksia. Ainoat merkittävämmät löydöt ovat kyklooppimuurin jäänteet.

## Lähteet
Polikhna

**Polikhna** (, ), **Polikhne** () tai **Polikhnitai** (, ) voi viitata seuraaviin antiikin aikaisiin kaupunkeihin:

* Polikhna, kaupunki Lakoniassa
* Polikhna, kaupunki Megariissa
* Polikhna, kaupunki Messeniassa
* Polikhna, kaupunki Troaksessa

* Polikhne eli Polikhna, kaupunki Jooniassa lähellä Erythraita
* Polikhne, kaupunki Jooniassa Khioksen saarella tai vastapäisellä rannikolla
* Polikhne eli Polikhna, kaupunki Jooniassa lähellä Klazomenaita
* Polikhne eli Polikhna, kaupunki Kreetan itäosissa
* Polikhne eli Polikhna, kaupunki Kreetan länsiosissa

* Polikhnitai, kaupunki nykyisellä Chalkidikín niemimaalla

* Polikhnaioi, Deloksen meriliiton jäsenenä mainittu kaupunki Kaariassa
Polikhne (Erythrai)

**Polikhne** (, myös ; ) oli antiikin aikainen kaupunki ja kaupunkivaltio (*polis*) Jooniassa nykyisen Turkin alueella. Se sijaitsi Mimaksen niemimaalla eli nykyisellä Karaburunin niemimaalla, ja se sijoitetaan yleensä lähelle nykyistä İzmirin maakunnan Balıklıovaa.

Polikhnen historiasta ei tiedetä paljoakaan. Se on luetteloitu polikseksi eli itsenäiseksi kaupunkivaltioksi sillä perusteella, että monet seikat tukevat tällaista tulkintaa, vaikka sitä ei suoraan kutsutakaan polikseksi missään antiikin aikaisessa lähteessä. Tärkein peruste on se, että klassisella kaudella 400-luvulla eaa. kaupunki kuului Ateenan johtamaan Deloksen meriliittoon. Se esiintyy liiton verotusluetteloissa vuosina 450/449–428/427 eaa. Kaupunki oli kuitenkin ainakin tuossa vaiheessa läheisen, suuremman Erythrain poliksen alaisuudessa. 

Kaupungin kansalaisesta käytettiin etnonyymejä *Polikhnaīos* () ja *Polikhnitēs* (). Kaupungin oletettu nimi ei esiinny sellaisenaan antiikin lähteissä, vaan se on johdettu etnonyymeistä. *[[Barrington Atlas of the Greek and Roman World]]* -kartastoon kaupunki on merkitty **Polichna*.

Erythrain Polikhnea ei tule sekoittaa Polikhneen lähellä Klazomenaita eikä Polikhneen, joka oli Khioksen alaisuudessa.

## Lähteet
Irina Udut

**Irina Udut** on ukrainalainen karateka. Hän saavutti EM-hopeaa kotikisoissaan 2003, hävittyään loppuottelussa Zurine Eciolazalle. Seuraavana vuonna 2004 Udut sijoittui 9–12 parhaanjoukkoon Saksan EM-kisoissa.

Joulukuussa 2002 Udut saavutti Ukrainan cupin mestaruuden voitettuaan loppuottelussa Alena Pashun.

## Lähteet
Awa (Tokushima)

**Awa** () on Japanin kaupunki Shikokun saarella Tokushiman prefektuurissa. Se sijaitsee sisämaassa prefektuurin pohjoisosassa Yoshinojoen vasemmalla rannalla. Pohjoisessa kaupungin alue nousee Sanukivuorille ja rajautuu Kagawan prefektuuriin, etelässä siihen kuuluu Yoshinojoen varren tasankoalueita. Awassa on 37&nbsp;295 asukasta (lokakuussa 2019) ja sen pinta-ala on 191,11 neliökilometriä.

Nykyinen Awan kaupunki perustettiin vuonna 2005 liittämällä yhteen aiempi Awan maaseutukaupunki sekä Donarin, Ichiban ja Yoshinon maaseutukaupungit. Niistä Ichiba kehittyi Edo-kaudella markkinapaikkana, Yoshinon alueen keskusta Saijō vuorostaan pienimuotoisena linnanaluskaupunkina. Historiallisesti merkittäviä elinkeinoja alueella olivat indigovärin valmistus ja silkinviljely. Nykyisin harjoitetaan riisin viljelyä, puutarhaviljelyä, joka tuottaa muun muassa lehtisalaattia ja vesimeloneja, karjataloutta ja koikarppien kasvatusta.

Awassa sijaitsee neljä Shikokun pyhiinvaellusreitin temppeliä: Jūraku-ji (temppeli nro. 7), Kumadani-ji (temppeli nro. 8), Hōrin-ji (temppeli nro. 9) ja Kirihata-ji (temppeli nro. 10), jonka pagodi on valittu yhdeksi Japanin tärkeän kulttuuriomaisuuden kohteista. Luonnonnähtävyyksiä ovat Awan maapilarit ja esimerkiksi Nogamin suuri meeliapuu.

## Kuvia

Tiedosto:Awa city hall.JPG|Awan kaupungintalo
Tiedosto:Kirihataji 10.JPG|Näkymä Awan yli Kirihata-jin temppeliltä
Tiedosto:Shokakuzan Horinji 03.JPG|Hōrin-jin temppeli
Tiedosto:Kumataniji 08.JPG|Kumadani-jin temppeli


## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Kaupungin internetsivut
Werner Genuit

**Werner Genuit** (1937 Wuppertal – 3. tammikuuta 1997 Karlsruhe) oli saksalainen pianisti ja säveltäjä. Hän aloitti opintonsa Wuppertalissa ja jatkoi niitä Detmoldin luoteissaksalaisessa musiikkiakatemiassa Hans Richter-Haaserin sekä Geneven musiikkikonservatoriossa Louis Hiltbrandin johdolla. 

Genuit esiintyi solistina ja kamarimuusikkona eri puolilla maailmaa. Hän sai levytyksistään *Premio della critica discografica italianan* ja parhaasta Mozart-tulkinnasta Wiener Flötenuhrin. Hän luennoi vuodesta 1970 Detmoldin luoteissaksalaisessa musiikkiakatemiassa. Lisäksi hän piti kesäkursseja Weikersheimissa ja Trossingenissä sekä kansainvälisiä kursseja Curitibassa, Brasiliassa. Vuodesta 1982 kuolemaansa hän toimi Karlsruhen musiikkikorkeakoulun professorina.

## Lähteet
Bundi

**Bundi** on Intian Rajasthanin osavaltiossa sijaitseva noin 100&nbsp;000 asukkaan kaupunki, joka toimii samannimisen piirikunnan hallinnollisena keskuksena. Kaupunki on toiminut historiansa aikana 1300-luvulla perustetun Bundin ruhtinaskunnan pääkaupunkina. Nykyisin merkkinä rajputien valtakaudesta on jäljellä useita palatseja ja linnoituksia.

Vuoden 2011 väestönlaskennan mukaan noin 74 prosenttia Bundin asukkaista on hindulaisia. Muslimit muodostavat toiseksi suurimman uskonnollisen ryhmän 21&nbsp;% osuudella. Jainalaisten osuus väestöstä on kolme prosenttia ja sikhien yksi. Lukutaitoisia on 82 prosenttia väestöstä.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Vastasyntynyt

**Vastasyntyneeksi** kutsutaan ihmistä tai muuta olentoa, joka on juuri syntynyt. Vastasyntynyt vauva nukkuu suurimman osan ajasta, noin 20 tuntia vuorokaudessa.

## Lähteet
Polikhne (Khios)

**Polikhne** () oli antiikin aikainen kaupunki tai muu asutus Jooniassa. Se kuului Khioksen poliksen alaisuuteen, mutta sen tarkkaa sijaintipaikkaa ei tunneta. Sen oletetaan sijainneen Khioksen saarella nykyisessä Kreikassa, mutta se olisi periaatteessa voinut sijaita myös Manner-Joonian puolella Khioksen *[[peraia]]n* alueella, toisin sanoen nykyisen Turkin puolella.

Polikhnen historiasta ei tiedetä paljoakaan. Herodotos sanoo sen toimineen Histiaioksen tukikohtana tämän hyökätessä Khiokselle Joonian kapinan aikaan vuonna 494 eaa.

Khioksen Polikhnea ei tule sekoittaa Polikhneen lähellä Erythraita eikä Polikhneen lähellä Klazomenaita.

## Lähteet
Polikhne (Klazomenai)

**Polikhne** (, myös *Polikhna*, , ) oli antiikin aikainen kaupunki Jooniassa nykyisen Turkin alueella. Se sijaitsi lähellä Klazomenain kaupunkia, mutta mantereen puolella, ja se sijoitetaan nykyisen İzmirin maakunnan Urla İskelesin lähistölle. 

Polikhnen historiasta ei tiedetä paljoakaan. Klazomenailaiset alkoivat linnoittaa sitä kapinoituaan yhdessä Erythrain ja Khioksen kanssa Ateenaa vastaan ja yritettyään erota Deloksen meriliitosta Ateenan epäonnistuneen Sisilian sotaretken jälkeen peloponnesolaissodan aikaan vuonna 412 eaa. Ateenalaiset valtasivat Polikhnen ja siirsivät väen takaisin Klazomenaihin, lukuun ottamatta niitä, jotka olivat kaikkein aktiivisimpia kapinahankkeessa ja olivat vetäytyneet Dafnukseen.

Klazomenain Polikhnea ei tule sekoittaa Polikhneen lähellä Erythraita eikä Polikhneen, joka oli Khioksen alaisuudessa. *[[Barrington Atlas of the Greek and Roman World]]* -kartastoon kaupunki on merkitty *Polichne*.

## Lähteet
Jaakko Manssila

**Jaakko Juhani Manssila** (1. syyskuuta 1939 Helsinki – 6. marraskuuta 2019) oli suomalainen palloilulajien pelaaja. Hän pelasi pääsarjatasolla koripalloa, käsipalloa, jääkiekkoa ja jalkapalloa.

Koripallossa Manssila edusti miesten SM-sarjassa pääasiassa HKT:ta voittaen 1960-luvulla viisi Suomen mestaruutta ja neljä muuta SM-mitalia.

## Elämä ja ura

Koripallossa Manssila edusti pääasiassa kasvattajaseuraansa HKT:ta, jossa hän voitti 1960-luvulla Suomen mestaruuksia ja himmeämpiä mitaleita sekä pelasi kansainvälisissä seurajoukkuekilpailuissa. Hän oli usealla kaudella joukkueensa parhaita pistemiehiä ja kaudella 1965–1966 koko miesten SM-sarjan toiseksi paras. Yhden ottelun piste-ennätyksekseen hän heitti SM-sarjassa 43 pistettä ja Eurooppa-cupissa 37 pistettä.

Manssila pelasi pääsarjatasolla koripallon lisäksi myös käsipalloa, jääkiekkoa ja jalkapalloa. Tunnetusti hän pelasi saman päivän aikana kolmen lajin pääsarjaottelut: 8. joulukuuta 1963 aluksi koripallossa HKT:n ottelun, seuraavaksi iltapäivällä jääkiekon SM-sarjan Vesa–Tappara-ottelun ja illalla Kiffenin käsipallo-ottelun. Manssilan joukkue voitti näistä otteluista jokaisen. Miesten pääsarjakausia Manssilalle kertyi koripallossa 12, jääkiekossa seitsemän, käsipallossa (KIF, HPS) neljä ja jalkapallossa (HPS) yksi. Manssila valmistui Pajulahdesta liikunnanohjaajaksi. Hän asui myöhemmin Virossa.

Manssila kuoli 80-vuotiaana 6. marraskuuta 2019.

## Saavutuksia
**Koripallo**
* Miesten SM-sarjan koko kauden toiseksi paras pisteidentekijä kaudella 1965–1966
* Suomen mestaruus 1961, 1962, 1963 (riippuen lähteestä), 1964 ja 1965 
** SM-hopeaa 1966, 1968 ja 1969
** SM-pronssia 1960
* Suomen cupin hopeaa 1968

## Lähteet
* 
* Jaakko Manssila Suomen Koripalloliitto

### Viitteet
Sonal Mansingh

**Sonal Mansingh** (s. 30. huhtikuuta 1944) on intialainen tanssija ja koreografi, joka on toiminut parlamentaarikkona Rajya Sabhassa vuodesta 2018.

Mumbaissa syntyneen Mansinghin tanssiura alkoi neljävuotiaana, jolloin hän opetteli manipuria. Seitsemänvuotiaana hän harjoitteli myös bharata natyam -tanssityyliä. Vuonna 1962 hän piti ensimmäisen tanssiesityksensä. Kolme vuotta myöhemmin hän meni hakemaan oppia odissitanssin mestari Kelucharan Mohapatralta. Samoihin aikoihin hän opiskeli muitakin odishalaisia perinteisiä tanssimuotoja. 

Vuonna 1977 hän perusti Centre for Indian Classical Dances -koulun, jossa hän on opettanut tanssimista. Hänen koreografiansa perustuu enimmäkseen intialaisen mytologian ympärille, mutta hän hyödyntää toisinaan yhteiskunnallisempiakin teemoja. Uransa aikana hänet on palkittu muun muassa Padma Bhushanilla 1992 ja Padma Vibhushanilla 2003. Intian presidentti Ram Nath Kovind nimitti hänet parlamentin ylähuoneen jäseneksi vuonna 2018 hänen Intian perinteiselle tanssille tekemänsä työn johdosta. Sangeet Natak Akademi myönsi hänelle Akademi Ratna -palkinnon vuonna 2019 tunnustuksena Mansinghin taiteelliselle työlle. 

## Lähteet
Sylwester Sypień

**Sylwester Sypień** (s. 22. joulukuuta 1968 Wrocław) on puolalainen karateka. Hän on Kyokushinin kolminkertainen Euroopan-mestari ja viisinkertainen Puolan mestari. Sypień on voittanut myös Kyokushinissa ikämiessarjan maailmanmestaruuden.

Hänen vaimo Agnieszka ja poika Patryk ovat molemmat menestyneitä karateottelijoita.

## Kilpaura
Sypień aloitti Kyokushinin harjoittelemisen 14-vuotiaana ja kilpailemisen 17-vuotiaana. Hän otteli 1990-luvulle asti pääosin kotimaassaan ja onnistui saavuttamaan Puolan keskisarjan mestaruuden kahdesti vuosina 1998 ja 1999. Kansainvälisisissä turnauksissa hän saavutti maaliskuussa Euroopan Cupin mestaruuden ja kesällä EM-pronssia.

2000 Sypień saavutti aluksi maaliskuussa Euroopan Cupissa pronssia. Sittemmin hän voitti Puolan mestaruuskisoissa hopeaa ja Puolan Openissa pronssia. Sypień saavutti uransa ensimmäisen Euroopan mestaruuden voitettuaan loppuottelussa Andrei Onopchenkon.

2001 Sypień jatkoi menestystään voitettuaan kolmannen Puolan mestaruuden, kun taas Puolan Openissa hän sijoittui toiseksi. Kesällä hän saavutti Unkarissa toisen Euroopan mestaruutensa voitettuaan loppuottelussa Aleksandr Goulevichin. Syyskuussa Sypień sijoittui kuudenneksi All American Openissa.

2002 jäi heikommaksi vuodeksi saavutettuaan ainoastaan neljännen sijan EM-kisoissa, jotka järjestettiin hänen kotikaupungissaan Wroclaw:ssa. Sypień hävisi pronssiottelun Alexei Drobyazkonille.

2003 Sypień voitti neljännen Puolan mestaruutensa ja kesällä Ukrainassa uransa kolmannen Euroopan mestaruuden ja samalla toisen keskisarjan mestaruuden. Hän voitti loppuottelussa Nicolae Stoianin.

2004 Sypień sijoittui kolmanneksi EM-kisoissa avoimessasarjassa voitettuaan pronssiottelun Michal Krzakia vastaan.

2005 hän sijoittui 5–8 parhaan joukkoon Bulgarian EM-kisoissa. Syyskuussa Sypień sijoittui vielä viidenneksi All American Openissa.

2006 Sypień voitti Katowicessa viidennen Puolan mestaruuden ja otteli vielä 2007 World Openissa, jonka jälkeen hän päätti aktiiviuransa.

### Ikämiesten tasolla
Sypień on sittemmin otellut aktiiviuransa jälkeen ikämiessarjoissa ja saavutti 2015 yli 45-vuotiaiden maailmanmestaruuden avoimessasarjassa. Hän voitti sitä ennen toukokuussa yli 40-vuotiaiden Euroopan mestaruuden alle 85-kiloisten sarjassa.

2019 hän osallistui toistamiseen World Openissa ikämiesten sarjaan, tällä kertaa yli 50-vuotiaiden yli 80-kiloisten sarjaan. Sypień voitti mestaruuden kohdattuaan loppuottelussa Jean Pierre Nauden 

## Lähteet
Victor Potvin

**Victor Potvin** (s. 1987) on kanadalainen karateka. Hän on Pohjois-Amerikan raskaansarjan mestari ja on voittanut pronssia Yhdysvaltain-mestaruuskisoissa. Potvin oli mukana vuotta aiemmin World Openissa, mutta putosi jatkosta ensimmäisellä kierroksella. Hän on voittanut nuorten tasolla All American Openin raskaansarjan.

## Lähteet
A Love to Last

**A Love to Last** on televisioyhtiö ABS-CBN:n esittämä filippiiniläinen draamasarja. jota on esitetty vuodesta 2017 lähtien. Sarjassa on yhteensä 183 jaksoa ja kaksi kautta. Sen päärooleissa ovat Bea Alonzo, Ian Veneracion ja Iza Calzado.

## Juoni
Sarjan päähahmoja ovat Andrea, Antonio ja sekä tämän ex-vaimo Grace Silverio, joista erityisesti keskitytään Andrean ja Antonion väliseen romanttiseen suhteeseen. Andreaa kutsutaan sarjassa lempinimellä Andeng ja Antioniota nimellä Anton.

Andengin ex-kihlattu petti häntä, minkä vuoksi hän kärsii sydänsuruista. Samanaikaisesti Anton pyrkii tasapainottelemaan elämäänsä maineikkaan yhtiön toimitusjohtajana sekä kolmen lapsen yksinhuoltajana. Kun Andeng ja Anton kohtaavat, he alkavat vilpittömästi rakastamaan toisiaan. Konflikteilta ei kuitenkaan vältytä.

## Näyttelijät

## Aiheesta muualla
* 

## Lähteet
Miska Haakana

**Miska Santeri** **Haakana** (s. 11. lokakuuta 1996 Järvenpää), entiseltä taiteilijanimeltään MiskaMH, on suomalainen tubettaja, näyttelijä ja muusikko. Haakana aloitti tubettamisen vuonna 2011. Hän on kertonut videollaan, että Järvenpää on hänen kotikaupunkinsa.

Haakana julkaisi ensimmäisen singlensä ”Kullikikkeli” helmikuussa 2015. Muita hänen julkaisemiaan kappaleita ovat muun muassa ”Kyntää ja soutaa”, ”Pönttö” ja ”Jonnet ei muista”. Helmikuussa 2026 Haakanalla oli YouTubessa yli 286&nbsp;000 tilaajaa, ja hänen videoitaan oli katsottu yli 132 miljoonaa kertaa.

Haakana osallistui *[[Selviytyjät Suomi]]* -kilpailun kolmannelle tuotantokaudelle vuonna 2018. Tuotantokausi kuvattiin Filippiineillä keväällä 2018 ja esitettiin Suomessa Nelosella. Haakana voitti lopulta koko kilpailun ja sai 30&nbsp;000 euroa sekä Selviytyjä-tittelin.
Vuonna 2021 Haakana osallistui *[[MasterChef VIP]]* -ohjelmaan, jossa hän sijoittui toiseksi Minna Kuukan voittaessa kilpailun. Vuonna 2022 Haakana näytteli pääosaa suomalaisessa elokuvassa *[[Pohjolan satoa]]*. Samana vuonna Haakana osallistui tositelevisio-ohjelma *[[Myyrä (televisiosarja)|Myyrään]]*. Hän sijoittui kilpailussa toiseksi; Olli Herman voitti ja Pete Lattu paljastui myyräksi. Vuonna 2022 Haakana osallistui ilmakitaran soiton MM-kisoihin Oulussa ja sijoittui kahdeksanneksi. Haakana on esiintynyt *[[Salatut elämät]]* -saippuasarjassa 16. joulukuuta 2022 esitetystä jaksosta lähtien. Haakana myös osallistui Ina Mikkolan ”Runkkarin ystäväkirjaan” joulukuussa 2023.

Haakanan puoliso on keppihevosharrastajana tunnettu Alisa Aarniomäki. Haakana on kertonut julkisuudessa äitinsä kuolleen aivosyöpään hänen ollessaan 12-vuotias.

## Diskografia

;Singlet

* Metafora (2020)
* Latinobängeri (2020)
* HardKikkeli (2020)
* Jonnet Ei Muista (2020)
* Pönttö (2019)
* Kyntää Ja Soutaa (2019)
* Paskalla (2016)
* Hyllyvät Melonit (2015)
* Kullikikkeli (2015)

;Parodiat

* Mäkkisafkaa (Applause Parodia) (2013)
* Teeppä Siitto (Despacito Parodia) (2017)
* UFFIGANG (Gucci Gang Parodia) (2018)

## Filmografia

### Elokuvat

### Sarjat

### Tosi-tv-ohjelmat

### Vierailut (televisio)

### Podcastit

## Lähteet