open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Kino Tapiola

**Kino Tapiola** on vuonna 1955 perustettu elokuvateatteri, joka sijaitsee Espoon Tapiolassa. Teatteri on yksi pääkaupunkiseudun harvoista alkuperäisessä, kulttuurisuojellussa asussaan säilyneistä vanhan ajan elokuvateattereista. Kino Tapiolassa on yksi sali, jossa on 165 paikkaa. Teatteritoiminnan omistaa Espoon elokuvajuhlat ry. 

Kino Tapiola kuuluu eurooppalaisten elokuvateatterien Europa Cinemas -verkostoon, johon kuuluu lisäksi seitsemän muuta suomalaista teatteria.

## Historia
Yksisalisen teatterirakennuksen on suunnitellut arkkitehti Aarne Ervi. Kokonaisuuden puutarhasuunnitelman teki Jussi Jännes ja värisuunnitelman taiteilija Eino Kauria. Ensimmäinen elokuvanäytös järjestettiin 30. lokakuuta 1955 tuolloin 350-paikkaisessa salissa. Aulan yhteydessä oli alun perin kahvila, ja rakennuksen takaosassa sijaitsi autohalli ja huoltoasema. Kahvila erotettiin myöhemmissä muutoksissa aulasta ja muutettiin liiketilaksi. Teatteri on yksi vuotuisen Espoo Ciné -elokuvafestivaalin perinteisistä esityspaikoista.

Alun perin teatterista huolehti Urpo Hovilainen perheineen. Vuonna 1977 toiminta siirtyi Adams Filmi Oy:lle vuoteen 1982 asti, jolloin Bio Jaseka otti teatterin vastuulleen. Jaseka pyöritti toimintaa vuoteen 2007, jolloin yritys lopetti sen taloudellisesti kannattamattomana. 

Toimintaa jatkoi elokuussa 2007 Kino Tapiola Oy, joka avasi teatterin uudelleen elokuussa 2007. Talousvaikeuksista kärsineen Kino Tapiolan toiminta pysähtyi kuitenkin jo elokuussa 2008, kun salin katosta kuoriutui maalia juuri ennen Espoo Ciné -festivaalin alkua. Kun maalin alta löytyi asbestia, sali asetettiin käyttökieltoon. Katon asbestipitoinen akustointi piti poistaa kokonaan, ja esitystekniikka ja penkit siirrettiin pois. Espoon käräjäoikeus asetti Kino Tapiola Oy:n konkurssiin 12. joulukuuta 2008.

### Ciné Tapiola Oy
Kino Tapiola Oy:n konkurssin jälkeen syntyi pieni kansanliike teatterin säilyttämiseksi: Espoon kaupungin ja paikallisaktiivien yhteisvoimin perustettiin Ciné Tapiola Oy, emoyhtiönään Espoo Ciné -elokuvajuhlista vastannut Espoon elokuvajuhlat ry. Espoo Ciné on järjestänyt festivaalinäytöksiä Kino Tapiolassa vuodesta 1993 lähtien, joten teatteri oli vanhastaan tuttu. Teatteritoiminnan ylläpito saa ympärivuotista kaupungin vuokratukea. Kaupunki saa kiintiön salin käyttöajasta sen omia tilaisuuksia ja tapahtumia varten.

Kino Tapiolaa remontoitiin, ja se avasi ovensa yleisölle 13. elokuuta 2010 kahden vuoden tauon jälkeen. Uudistettu teatteri on varustettu perinteisen 35 mm:n filmikaluston lisäksi digitaalisella 3D-projektorilla. Syksyllä 2017 teatterin aula uudistettiin.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Kino Tapiolan kotisivut
American Idiot (kappale)

**American Idiot** on yhdysvaltalaisen Green Day -yhtyeen kappale ja single albumilta *[[American Idiot]]*. Kappaleen kirjoitti Green Day ja Billie Joe Armstrong. Avril Lavigne on tehnyt kappaleesta version. Myös ”Weird Al” Yankovic teki kappaleesta pilaversion nimeltä ”Canadian Idiot”. 

## Kappaleet
**Promo:**
#American Idiot – 2.56

**CD 1:**
#American Idiot – 2.56
#Too Much Too Soon – 3.30

**CD 2:**
#American Idiot – 2.56
#Shoplifter – 1.51
#Governator – 2.31

**7″ Picture Disc:**

*A-puoli*

#American Idiot – 2.56

*B-puoli*

#Too Much Too Soon – 3.30

## Lähteet
Iptor Supply Chain Systems

**Iptor Supply Chain Systems**, aiemmin **International Business Systems** (IBS), on ruotsalainen yhtiö, joka tarjoaa toimitusketjun hallintaan liittyviä ohjelmistoja.

Parhaimmillaan IBS:llä oli yli 5000 asiakasta, jotka käyttivät yhtiön tuottamaa IBM:n i-pohjaista toiminnanohjausjärjestelmää. IBS:n vaikeudet alkoivat vuonna 2006 uudelleenjärjestelyjen ja alaskirjausten myötä, mitä seurasi vuonna 2008 iskenyt maailmanlaajuinen taantuma. Samana vuonna IBS päätti keskittyä Windowsiin alustana IBM:n sijaan. Vuonna 2009 IBS päätti siirtyä pois Tukholman pörssin päälistalta ja haki osakkeidensa listaamista pörssin First North -kauppapaikalle. Yhdysvaltalainen pääomasijoittaja *Symphony Technology Group* osti lopulta yhtiön pois pörssistä 35 miljoonan dollarin kauppahinnalla vuonna 2011. Symphony puolestaan myi IBS:n yhdysvaltalaiselle pääomasijoitusyhtiö *Marlin Equity Partners*ille vuonna 2015.

IBS otti käyttöön nykyisen nimensä Iptor Supply Chain Systems syksyllä 2016.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Iptor Supply Chain Systems
Mieletön, mieletön maailma

**Mieletön, mieletön maailma** (*It’s a Mad Mad Mad Mad world*) on yhdysvaltalainen komediaelokuva vuodelta 1963. Elokuvan ohjasi Stanley Kramer, ja sen maailmanlaajuinen ensi-ilta oli 7. marraskuuta 1963.

## Juoni
Elokuva alkaa, kun auto ajaa kielekkeeltä alas. Ryhmä toisilleen tuntemattomia ihmisiä näkee tapaturman ja laskeutuu kielekettä alas tarkistamaan autoa ajaneen miehen voinnin. Alhaalla mies kertoo viimeisillä voimillaan piilottaneensa 15 vuotta sitten ryöstämänsä rahat ison W-kirjaimen alle, mutta ei ehdi ennen kuolemaansa kertoa kuin puiston, jossa W-kirjain sijaitsee. Kaikki päättävät lähteä rahojen perään. Matkan varrella heille sattuu erinäisiä kommelluksia, he tapaavat uusia ihmisiä ja ajautuvat välillä erilleen toisistaan. Samalla kukaan heistä ei ole tietoinen että alkuperäistä ryöstöä 15 vuotta tutkinut poliisikapteeni Culpeper, on päässyt heidän jäljilleen ja lähettänyt koko osavaltion poliisivoimat varjostamaan heitä, suunnitellen ottavansa rahat itselleen niiden löydyttyä.

## Näyttelijät

## Trivia
* Peter Falk improvisoi paljon dialogia taksikohtauksessa.
* Tämä oli Jonathan Wintersin ensimmäinen elokuvarooli. 
* Edie Adams sai tietää vasta jälkeenpäin, että kellarikohtauksessa käytettiin oikeaa dynamiittia.
* Elokuvaa tehdessä Yhdysvalloissa oli n. 100 stuntnäyttelijää. 80 heistä näytteli ja työskenteli tässä elokuvassa.
* Tämä oli Zasu Pittsin viimeinen elokuvarooli.
* Elokuva oli niin täynnä toimintaa, että näyttelijät saivat kaksi käsikirjoitusta: toinen oli dialogi ja toinen oli toiminta.
* Kohtauksessa, jossa Phil Silvers ajoi autonsa jokeen, hän melkein hukkui, koska ei osannut uida.
* Phil Silvers järjesti paljon uhkapelejä kuvausten aikana. Hän hävisi itse eniten rahaa kuvausten uhkapeleissä.
* Elokuvan teatteriversio sisältää yhteensä 54 cameoroolia.

## Aiheesta muualla
*
Väriä vaihtava sormus

**Mielialasormus** on kantasormus, jossa on kiven paikalla termokrominen kide. Se vaihtaa väriänsä lämpötilan mukaan. Sormuksen mukana saa ohjeen, jossa kerrotaan, mikä väri vastaa mitäkin olotilaa. Ihon pintalämpötilan ajatellaan kuvaavan sormuksen kantajan sen hetkistä mielentilaa.

## Tulkintoja värien osoittamista tunnetiloista
* Musta: stressaantunut, hermostunut, vihainen, Jännittynyt
* Ruskea: pelokas
* Vaalean oranssi: hermostunut
* Vaalean vihreä: sekavatunteinen
* Sininen: rentoutunut
* Tumman sininen: rentoutunut, onnellinen
* Violetti: levollinen
* Purppura: rauhallinen
* Tumman oranssi: rakastettava
* Vihreä: romanttinen, tyyni
* Turkoosi: intohimoinen
* Hyvin tumman sininen: erittäin iloinen
* Keltainen: stressaantunut
Lähde: 

## Lähteet
Bassaminkaijamahonki

**Bassaminkaijamahonki** (*Khaya ivorensis*) on Afrikassa kasvava kaijamahonkien sukuun ja mahonkikasvien heimoon kuuluva puu. Kansainvälinen luonnonsuojeluliitto on luokitellut sen vaarantuneeksi.

## Ominaisuuksia
Bassaminkaijamahonki on suuri ja nopeakasvuinen puu, joka kasvaa 40–50 metriä korkeaksi ja jopa 200&nbsp;cm:n paksuiseksi. Puu on oksaton jopa 30 metrin korkeuteen saakka, ja sillä on 1,5 metrin korkuiset lankkujuuret. Kuori on tummanruskeaa, harmaata tai mustaa ja siinä on kuoriutuneita uurteita. Kuori irtoaa suomuina, joiden kohdalle jää punertavia läikkiä.

### Puuaines
Bassaminkaijamahongin puuaines muistuttaa aitoja mahonkeja, kuten karibianaitomahonkia ja amerikanaitomahonkia. Puuaines on keskikovaa, melko kevyttä ja tasarakenteista mutta vain heikosti vastasyistä. Sydän ja -pintapuu on helppo erottaa toisistaan. Pintapuu on ohut ja kermanvärinen. Sydänpuu on vaalean punaisenruskea, mutta tummuu ilman vaikutuksesta voimakkaasti. Putkilot ja ydinsäteet ovat selvästi nähtävissä. Sydänpuu on kestävää hyönteis- ja sienituhoja vastaan.

## Levinneisyys
Bassaminkaijamahonki kasvaa Länsi-Afrikan ainavihreissä sademetsissä Liberiassa, Norsunluurannikossa, Ghanassa, Togossa, Nigeriassa ja Kamerunissa yksinään tai ryhmissä.

## Käsittely
Bassaminkaijamahongin puuaines on helposti ja hyvin työstettävissä. Sitä on helppo halkaista, sahata ja höylätä. Myös sorvaus ja kiillotus onnistuvat. Liima-, naula- ja ruuviliitokset onnistuvat erinomaisesti ja ovat hyvin pitäviä.

## Käyttö
Bassaminkaijamahonkia käytetään huonekaluihin, veneisiin, sorvaustuotteisiin, viilutuksiin ja sisustamiseen.

## Lähteet
Lentäjän koira

**Lentäjän koira** on suomalaisen rap-artisti Edu Kehäkettusen debyyttialbumi, jonka julkaisi Numbers Entertainment 7. joulukuuta 2005. Aiemmin samana vuonna julkaistiin myös omakustannevinyyli *Lentäjän koira vol. 2*. Molemmat albumit ovat loppuunmyytyjä ja keräilyharvinaisuuksia.

## Taustatietoa
Albumin kappale ”Edu meni sekaisin” julkaistiin alun perin 2004 3rd Rail Musicin mixtapekokoelmalla *[[Monelt ne tulee]]* nimellä ”Edu meni sekasin”. Kappaleella oli mixtapella pidempi aloitus ja lopetus. 

Kappaleen ”Edu ja PeePee” alkuperäinen versio sekä kappaleen ”Moottoriturvat” remix-versio on julkaistu DJPP:n ''Tuottajalevyllä''. 

Kappale "Ihan mitä vaan" ilmestyi Edun aikaisemmalla albumilla *Räppäävä Älykääpiö vol. 1* nimellä ”Ihan mitä vaan...”. 

Albumi sisältää myös MC Taakibörstan kappaleet ”Varo, tai mä tuun kyljestä sisään”, sekä ”Koiratarha radalla (orginaali versio)”, josta oli aikaisemmin julkaistu remix-versio Tuomion & Koneen EP:llä 2003.

*Lentäjän Koira Vol. 2* on julkaistu vain vinyylinä, ja se sisältää viisi CD:n kappaleista sekä kolme instrumentaaliversiota. Albumi sisältää yhden uuden kappaleen, joka on levyn intro.

## Kappaleet
# Intro
# Hellyyden ehdoilla
# Edu ja PeePee (Remix)
# Härskiyden huipentuma (mukana Raimo)
# Edu meni sekaisin
# Ihan mitä vaan (mukana Legis, Kone & Setä)
# Moottoriturvat (mukana Udonipanpoika Petos)
# Hellyyden ehdoilla (mukana Udonipanpoika Petos) (Anaalitreffit remix)
# Mitä Edumpi, sitä Davempi [Illan Viimeinen Hidas] (mukana Davo)
# MC Taakibörsta: Varo, tai mä tuun kyljestä sisään
# MC Taakibörstä: Koiratarha radalla (mukana Tuomio & Kone) (Alkuperäinen versio)
# Hellyyden ehdoilla (Video)

### Vinyyliversion kappaleet
# Intro
# Hellyyden ehdoilla
# Hellyyden ehdoilla (Bonus Beat)
# Moottoriturvat (mukana Petos)
# Moottoriturvat (Instrumental)
# Edu meni sekaisin
# Hellyyden ehdoilla (Anaalitreffit Remix) (mukana Petos)
# Anaalitreffit (Bonus Beat)
# MC Taakibörsta - Varo, tai mä tuun kyljestä sisään

## Biitit
* Edu: 1, 2
* Edu & DJPP: 3, 7
* DJPP & Vilunki 3000: 4
* Prao-D: 6
* Edu & Legis: 8
* Dee & El Mono: 9
* MC Taakibörsta: 10, 11

## Lähteet
* http://meteli.net/levy/9309
Tuottajalevy (DJPP:n albumi)

**Tuottajalevy** on DJPP:n helmikuussa 2006 julkaisema tuottajalevy. Albumilla esiintyy pääosin artisteja, joiden kanssa DJPP on ollut tekemisissä. Levyllä kuullaan muun muassa Asaa, Edu Kehäkettusta, Notkea Rottaa ja Setä Koposta. Albumi julkaistiin myös vinyylinä heinäkuussa 2006. Albumin julkaisi Monsp Records.

Albumi nousi Suomen virallisen listan sijalle 16.

## Kansi
Albumin kantta koristavat suomiräppärit, joiden kanssa DJPP on ollut tekemisissä. Vasemmalta oikealle: Raimo, Asa, Stig Dogg, DJPP, Notkea Rotta, Jontti (edessä), Shaka ja Petos.

## Kappaleet
# 
# Edu Kehäkettunen: 
# Asa: 
# Ruudolf: 
# Jontti & Shaka: 
# Raimo: 
# 
# Stig Dogg: 
# Davo & Stig Dogg: 
# Steen1: 
# 
# Setä Koponen: 
# Edu Kehäkettunen & Petos: 
# Davo: 
# Jodarok: 
# Stig Dogg & Petos: 
# Ei Toivotut Lapset & Quitzi: 
# Notkea Rotta: 
# Kolea & Jontti: 
# Tuomio & Kone: 
# Eevil Stöö & Asa: 
# Memmy Posse: 

Alkuperäinen "Moottoriturvat "-kappale löytyy Edu Kehäkettusen *[[Lentäjän koira]]*-albumilta. Samalta albumilta löytyy myös remix -versio kappaleesta "Edu ja Pee Pee". "Häsleri" -kappale puolestaan löytyy myös Stig Doggin nimikkoalbumilta. "Katkaise sähköt" -kappale löytyy myös Steen1:n Ajatusrikoksia -albumilta (nimellä "Katkase sähköt").

## Arvostelut
* Desibeli.net: 
* Nyt.fi: 
* Soundi: 

## Lähteet
Igor Setšin

**Igor Ivanovitš Setšin** (, 7. syyskuuta 1960 Leningrad, Neuvostoliitto) on venäläinen liikemies ja poliitikko, jota pidetään yhtenä presidentti Vladimir Putinin lähimmistä miehistä. Hän on toiminut muun muassa Putinin hallituksen varapääministerinä ja öljy-yhtiö Rosneftin johdossa.

Setšin jakaa Putinin kanssa yhteisen menneisyyden KGB:ssä ja Pietarin kaupunginhallinnossa. Setšin toimi 1980-luvulla portugalin kielen tulkkina Mosambikissa ja Angolassa. Pietarin kaupunginhallintoon hän siirtyi 1991 ja lähti sieltä Putinin kanssa Moskovaan 1996.

Setšin kuuluu Kremlin niin sanottuihin silovikkeihin, johon kuuluu kovan linjan nationalisteja. Hän toimi kuitenkin pitkään lähinnä poliittisena taustavoimana, mutta vuonna 2008 Dmitri Medvedev teki hänestä varapääministerin. Setšin toimi varapääministerinä vuoteen 2012, jolloin Putin palasi Venäjän presidentiksi. Toukokuusta 2012 hän on toiminut öljy-yhtiö Rosneftin presidenttinä. Setšin oli 2003 vaikuttamassa Jukosin hajottamiseen ja myös sen arvokkaimman osan myymiseen pilkkahinnalla Rosneftille. Jukosin entinen johtaja Mihail Hodorkovski on syyttänyt Setšiniä häntä vastaan nostettujen rikossyytteiden ajamisesta.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Prioria balsamifera

***Prioria balsamifera*** (syn. *Gossweilerodendron balsamiferum*) on Afrikassa kasvava hernekasvien heimoon kuuluva puulaji, jonka puuainesta pidetään arvokkaana. Laji ja erityisesti sen puuaines tunnetaan kauppanimellä **agba** tai **tola**.

## Puun ominaisuuksia
*Prioria balsamifera* on kooltaan yksi Afrikan suurimmista puista; se voi saavuttaa parhaimmillaan jopa 60 metrin korkeuden ja 150 senttimetrin läpimitan. Runko on hyvin muodostunut ja oksaton 20 metriin saakka. Kuori on noin viisi senttimetriä paksu ja halkeillut. Se irtoaa kaistaleina.

### Puuaines
*Prioria balsamifera* -lajin puuaines on homogeenista, suorasyistä ja koristeellista. Sydän- ja pintapuu eivät erotu toisistaan selvästi. Pintapuu on leveä ja väriltään harmaasta kalpeanruskeaan. Sydänpuu on väriltään kellahtavasta vaaleanruskeaan, hieman punertavaa ja heikosti silkkimäisen hohtavaa. Sydänpuulla on tuoreena setrimäinen tuoksu. Agban sydänpuu muistuttaa mahonkia, mutta se on vaaleampaa eikä yhtä lujaa.

## Levinneisyys
*Prioria balsamifera* kasvaa Länsi-Afrikan sademetsissä, erityisesti Nigeriassa, Kongon tasavallassa ja Kongon demokraattisessa tasavallassa.

## Käyttö
Agba sopii kaikenlaiseen sisä- ja ulkokäyttöön, tavanomaisiin ja parempiin puusepäntöihin, viiluiksi ja vanerin valmistukseen. Helpon värjättävyytensä vuoksi agbaa käytetään paljon arvokkaissa kalusteissa tiikin ja pähkinäpuun korvikkeena.

## Lähteet
Kaijamahongit

**Kaijamahongit** (*Khaya*) on mahonkikasveihin kuuluva puusuku, jossa on viisi lajia. Lajeista neljä kasvaa pääasiassa trooppisessa Afrikassa ja yksi Madagaskarissa. Kaijamahongeista saadaan arvokasta puutavaraa, jota myydään kaupassa nimillä mahonki tai afrikkalainen mahonki. Puutuotannollisesti tärkeimmät lajit ovat bassaminkaijamahonki (*Khaya ivorensis*) ja ghanankaijamahonki (*Khaya anthotheca*). Niiden puuaines on kovaa ja punertavaa. Siihen eivät edes hyönteiset pysty tekemään tuhojaan.

## Lajeja
* *[[ghanankaijamahonki|Khaya anthotheca]]* – ghanankaijamahonki
* *[[Khaya grandifoliola]]*
* *[[Bassaminkaijamahonki|Khaya ivorensis]]* – bassaminkaijamahonki
* *[[Khaya madagascariensis]]*
* *[[Senegalinkaijamahonki|Khaya senegalensis]]* – senegalinkaijamahonki

## Lähteet
* Kasvien maailma. Otavan iso kasvitietosanakirja, osa 1. Helsinki Otava 1979. 

### Viitteet
Länsväg 206

**Länsväg 206** on Itä-Götanmaan läänissä Ruotsissa kulkeva tie. Tie alkaa Mjölbyn Mantorpista. Mjölbyn Skänningessä tie ylittää riksväg 32 -tien. Länsväg 206 päättyy Vadstenan taajaman kohdalla riksväg 50 -tiehen.

Tie on lähes koko matkan 6–7 metriä leveä. Skänningeä ohitettaessa tie on leveämpi.

Tien varrella sijaitsevia nähtävyyksiä ovat muun muassa Mobilia-ostoskeskus Mantorpissa, Mantorp Park -moottorirata, vanha kivisilta Svartajoen yli Öjebron kylässä sekä keskiaikainen Vadstenan keskusta.

## Lähteet
Santiagon maanjäristys 1985

**Santiagon maanjäristys** sattui Valparaíson alueella Chilessä 3. maaliskuuta 1985 kello 19:47 paikallista aikaa. Järistys sattui Chilen eteläisellä rannikolla lähellä Algarrobon rantoja. Järistyksen voimaksi mitattiin 8,0 Richterin asteikkoa. Järistyksessä menehtyi 177 ihmistä, 2&nbsp;575 loukkaantui ja 142&nbsp;489 taloa tuhoutui. Arviolta miljoona ihmistä jäi kodittomaksi. Järistyksestä koitui noin 1&nbsp;046 miljoonan dollarin tuhot.


Tiedosto:Calle destruida por el terremoto de 1985.jpg|Järistyksen tuhoama katu.
Tiedosto:Casas afectadas por el terremoto en San Antonio.jpg|Vaurioituneita taloja San Antoniossa.


## Lähteet
Svelvik

**Svelvik** on entinen kunta ja kaupunki Drammensvuonon rannalla Vestfoldin läänissä Norjassa. Tammikuussa 2013 tehdyn väestönlaskennan mukaan Svelvikin kunnassa oli 6 570 asukasta. Pinta-alaa Svelvikillä oli 57,6 neliökilometriä. Kunnan keskus oli samanniminen kuin kuntakin.

Svelvik erotettiin vuonna 1845 Strømmin kunnasta omaksi kunnakseen. Kunnat yhdistyivät 1. tammikuuta 1964. 

Svelvikin naapurikunnat olivat pohjoisessa Drammen, lännessä Sande sekä idässä Drammensvuonon toisella rannalla Røyken ja Hurum.

Svelvikin ystävyyskaupunkeja olivat Suomessa Naantali, Tanskassa Bogense, Ruotsissa Vadstena ja Islannissa Patreksfjörður.

Vuonna 2020 Svelvik ja Nedre Eiker liitettiin Drammeniin. Samalla ne siirtyivät osaksi Vikenin lääniä.

## Media
Paikallislehti Svelviksposten ilmestyy torstaisin.

## Kuuluisia asukkaita

*Lalla Carlsen, (1889–1967), näyttelijä
*Elias Kræmmer, (1855–1936), kirjailija
*Betzy Kjelsberg, (1866–1950), poliitikko
*Børge Sandnes, (1970), poliitikko
*Ivar Hagen, (1938), jazzkitaristi
*Frode Hagen, (1974), käsipalloilija

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Kunnan kotisivut
Minnie Driver

**Amelia Fiona Jessica ”Minnie” Driver** (s. 31. tammikuuta 1970 Lontoo, Yhdistynyt kuningaskunta) on Emmy-, BAFTA- ja Oscar-ehdokkaana ollut englantilainen näyttelijä ja laulaja. Hän oli ehdolla Parhaan naissivuosan Oscar-palkinnon saajaksi vuoden 1997 elokuvasta *[[Will Hunting – syntynyt neroksi]].* Hän on myös näytellyt muutaman jakson verran sarjassa ''Will & Grace''.

Syyskuussa 2008 Minnie Driver synnytti pojan. Hän ei ole naimisissa lapsen isän kanssa ja *[[People (lehti)|People]]*-lehden mukaan Driver ei ole ilmoittanut isän nimeä eikä edes aio hänen kanssaan naimisiin, mutta sanoi isän osallistuvan lapsensa elämään.

## Valikoitu filmografia
*Ystävyyden aikaan (*Circle of Friends*, 1995)
*007 ja kultainen silmä (*GoldenEye*, 1995)
*Big Night (1996)
*Sleepers – katuvarpuset (*Sleepers*, 1996)
*Grosse Pointe Blank – Palkkamurhaaja pikkukaupungista (1997)
*Will Hunting (*Good Will Hunting*, 1997)
*Kova sade (*Hard Rain*, 1998)
*Kotiopettajatar (*The Governess*, 1998)
*Ihanneaviomies (*An Ideal Husband*, 1999)
*Prinsessa Mononoke (*Princess Mononoke*, 1999) (englanninkielisen version ääninäyttelijä)
*Tarzan (1999) (ääninäyttelijä)
*South Park: Isompi, pidempi ja leikkaamaton (*South Park: Bigger, Longer & Uncut*, 1999) (ääninäyttelijä)
*Return to Me (2000)
*Will & Grace (2003) (televisiosarja)
*Lumottu Ella (*Ella Enchanted*, 2004)
*Oopperan kummitus (*The Phantom of the Opera*, 2004) (Margaret Preece Minnie Driverin lauluäänenä)
*Petolliset (*The Riches*, 2007–2008) (televisiosarja)
*Motherhood (2009)
*Conviction (2010)
*Barney's Version (2010)

## Diskografia
### Albumit

### Singlet

## Lähteet

__NOTOC__
Los Angelesin olympialaiset

Los Angelesissa on pidetty olympiakisat kahdesti, kolmannet järjestetään 2028:

* Kesäolympialaiset 1932
* Kesäolympialaiset 1984
* Kesäolympialaiset 2028
Innsbruckin olympialaiset

Innsbruck on isännöinyt talviolympialaisia kahdesti:

* talviolympialaiset 1964
* talviolympialaiset 1976
Lake Placidin olympialaiset

Lake Placid on isännöinyt talviolympialaisia kahdesti:

* talviolympialaiset 1932
* talviolympialaiset 1980
Riksväg 50

**Riksväg 50** (myös **Bergslagsdiagonalen**) on Ruotsissa kulkeva tie. Tie alkaa Itä-Götanmaan läänissä sijaitsevasta Ödeshögistä ja päättyy Gävleborgin läänissä, Pohjanlahden rannalla sijaitsevaan Söderhamniin. Riksväg 50 kulkee Ödeshögin ja Söderhamnin lisäksi matkalla seuraavien taajamien läpi: Vadstena, Motala, Askersund, Kumla, Örebro, Lindesberg, Kopparberg (Ljusnarsbergin kunta), Grängesberg (Ludvikan kunta), Ludvika, Borlänge, Falun, Alfta (Ovanåkerin kunta) ja Bollnäs. Pituutta tiellä on 486 kilometriä.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Bergslagsdiagonalen.com
Kellosinilatva

**Kellosinilatva** (*Polemonium acutiflorum*) on sinikukkainen monivuotinen kasvi. Se voi kasvaa jopa 80 cm korkeaksi. Lehdissä on tavallisesti kahdeksan paria soikeita lehdyköitä. Se muistuttaa sukulaistaan lehtosinilatvaa, mutta kukat ovat suuremmat, ja alalehdissä on vähemmän lehdyköitä.

Kellosinilatvaa tavataan luonnonvaraisena Lapissa, paikoin Siperiassa ja Alaskassa.

Kellosinilatvaa kasvatetaan myös koristekasvina ja leikkokukaksi.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* LuontoPortti: Kellosinilatva (''Polemonium acutiflorum'')
* United States Department of Agriculture (USDA): ''Polemonium acutiflorum''
Bjørg Eva Jensen

**Bjørg Eva Jensen** (s. 15. helmikuuta 1960 Larvik) on norjalainen entinen pikaluistelija, joka on menestynyt myös pyöräilijänä.

## Luistelu-ura
Jensenin uran kansainvälisesti menestyksekkäin kausi sattui keväälle 1980. Tuolloin hän vielä juniori-ikäisenä voitti juniorien MM-kultaa yleisluistelusta ja sijoittui aikuisten MM-kisoissa pronssille. Lake Placidin olympialaisissa hän voitti kultaa 3 000 metriltä.

Menestysvuotensa jälkeen Jensen ei enää saavuttanut suurta kansainvälistä arvokisamenestystä. Norjan mestaruuden hän voitti yleiskilpailussa kahdeksan kertaa (1979–1983, 1986–1988). Sprinttimestaruuksia hän on voittanut neljästi (1979, 1981–1983) sekä saavuttanut kaksi hopeaa ja pronssin. Yksittäismatkoilta hän on saavuttanut viisi mitalia, joista kolme kultaista. Viimeisimmän mitalin, hopeisen väriltään, hän saavutti vuonna 2002 5 000 metriltä.

Luistelu-uransa ohella Jensen on harrastanut pyöräilyä. Vuonna 1979 hän voitti Norjan mestaruuden maantiepyöräilyssä sekä henkilökohtaisessa että joukkuekilpailussa. Kesällä 2008 hänet valittiin Norjan maajoukkueeseen ratapyöräilyssä, ja elokuussa, 48-vuotiaana, hän saavutti maansa mestaruuskisoista kultaa ja pronssia.

## Lähteet
Heartworn

**Heartworn** on suomalainen country-yhtye, jonka solistina toimii Esa Eloranta. Yhtye esittää country-, roots-, folk- ja americana-musiikkia sekä tunnettujen ulkomaisten laulaja-lauluntekijöiden kappaleita. Heartworn on julkaissut yhden, yhtyeen nimeä kantaneen, albumin vuonna 2006.

## Julkaisut
### Albumit

* *[[Heartworn (albumi)|Heartworn]]* (2006)

## Lähteet

* *Heartworn* -CD:n kansilehti
Amy Macdonald

**Amy Elizabeth Macdonald** (s. 25. elokuuta 1987 Bishopbriggs, Itä-Dunbartonshire) on skotlantilainen laulaja-lauluntekijä.

Macdonald alkoi soittaa kitaraa 12-vuotiaana ja esiintyi ensi kerran 15-vuotiaana säestäen itseään akustisella kitaralla. Hän nousi kuuluisuuten kappaleellaan ”This Is the Life”.

## Julkaisut

### Albumit
* This Is The Life (2007)
* A Curious Thing (2010)
* Life in a Beautiful Light (2012)
* Under Stars (2017)
* The Human Demands (2020)

### Singlet
*"Poison Prince" (2007)
*"Mr. Rock and Roll" (2007)
*"L.A." (2007)
*"This Is the Life" (2007)
*"Run" (2008)
*"Don't Tell Me That Is Over" (2010)
*"Spark" (2010)
*"This Pretty Face" (2010)
*"Love Love" (2010)
*"Your Time Will Come" (2010)
*"Slow It Down" (2012)
*"Pride" (2012)
*"4th of July" (2012)
*"Dream On" (2017)
*"Automatic" (2017)
*"Down By the Water" (2017)
*"This Christmas Day" (2017)
*"Woman of the World" (2018)

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Amy Macdonald Official Site
**Myspace Official
**YouTube Official
Yksi pyyntö – tuhat tarinaa (kirja)

**Yksi pyyntö – tuhat tarinaa** on muusikkona tunnetuksi tulleen Esa Elorannan novellikokoelma ja ensimmäinen teos kirjailijana. Pilot-kustannus julkaisi sen vuonna 2007.

Kirja sisältää Elorannan samannimisen albumin laulujen pohjalta kirjoitettuja kertomuksia.

## Lähteet

* Pilot-kustannuksen esittely
Luettelo kuningatar Elisabet II:n ulkomaanmatkoista

Tämä on luettelo kuningatar Elisabet II:n ulkomaanmatkoista. Luettelo on jaettu kolmeen osaan: 
*Ensimmäinen osa on kuningattaren valtiovierailut Kanadan kuningattarena.
*Toinen osa on kuningattaren valtiovierailut Britannian kuningattarena.
*Kolmas osa on kuningattaren vierailut Kansainyhteisön maihin.

## Kuvagalleria

File:Queen Elizabeth in Aden 1954.jpg|Elisabet II Adenissa vuonna 1954 
File:H.M. Queen Elizabeth and Prince Philip at the Cocos Islands, April 1954.jpg|Elisabet II Kookossaarilla vuonna 1954 
File:Elizabeth 2-duke of Edinburgh-1954-02-16.jpg|Elisabet II Canberrassa vuonna 1956 
File:Logårdstrappan.jpg|Elisabet II Tukholmassa vuonna 1954 
File:Jcrw1.jpg|Elisabet II Mysoren maharadẑan kanssa Bangaloressa vuonna 1961 
File:Queen Elizabeth II - 1965.jpg|Elisabet II Duisburgissa vuonna 1964 
File:En La Moneda, Ana Coll de Zepeda, Hugo Zepeda Barrios, Eduardo Frei, la Reina Isabel II de In.JPG|Elisabet II Chilen presidentin Eduardo Frein kanssa Santiagossa vuonna 1968
File:BettyFordNARA.jpg|Elisabet II presidentti Yhdysvaltain Gerald Fordin kanssa Valkoisessa talossa vuonna 1976
File:President and Mrs. Bush host a State Dinner for Queen Elizabeth II and Prince Philip of Great Britain at the White House - NARA - 186433.jpg|Elisabet II Yhdysvaltain presidentti George H. W. Bushin kanssa Valkoisessa talossa vuonna 1991
File:Bundesarchiv Bild 199-1992-089-13A, Britische Königin Elisabeth II. in Brühl.jpg|Britannian kuningatar Elisabeth II Saksan liittopresidentin Richard von Weizsäckerin kanssa Bonnissa vuonna 1992
File:Queen Elizabeth in Tallinn, Estonia (1808114928).jpg|Elisabet II Viron presidentin Toomas Hendrik Ilveksen kanssa Tallinnassa vuonna 2006
File:President George W. Bush and Mrs. Laura Bush Escort Her Majesty Queen Elizabeth II and His Royal Highness The Prince Philip, Duke of Edinburgh, from the Grand Staircase.jpg|Yhdysvaltain presidentti George W. Bush Elisabet II:n kanssa Valkoisessa talossa vuonna 2007


## Valtiovierailut Kanadan kuningattarena

## Valtiovierailut Britannian kuningattarena

## Vierailut [[Kansainyhteisö]]n jäsenmaihin
 
*Lähteet:

## Lähteet
Volvo Amazon

**Volvo Amazon** on Volvon vuosina 1956–1970 valmistama automalli. Lokakuun 1956 ja heinäkuun 1970 välillä Amazonin  eri malleja valmistettiin yhteensä 667&nbsp;791 kappaletta. 3. heinäkuuta 1970 valmistettu viimeinen Volvo Amazon on esillä Volvon museossa Arendalissa Göteborgissa.

## Korimallit
*4-ovinen sedan, P120, 1956–1966
*2-ovinen sedan, P130, 1961–1970
*5-ovinen farmari, P220, 1962–1969

## Tekniset tiedot
*Pituus: 4&nbsp;450 mm
*Leveys: 1&nbsp;620 mm
*Akseliväli: 2&nbsp;600 mm

### Moottorit
***1,6** B16A (1&nbsp;583 cm3) - 44 kW (60 hv) @ 4&nbsp;500 r/min (1957&ndash;1961)
***1,6** B16B (1&nbsp;583 cm3) - 55 kW (75 hv) @ 5&nbsp;500 r/min (1957&ndash;1961)
***1,8** B18A (1&nbsp;778 cm3) - 55 kW (75 hv) @ 4&nbsp;500 r/min (1961&ndash;1966)
***1,8 S** (1&nbsp;778 cm3) - 66 kW (90 hv) @ 5&nbsp;500 r/min (1961&ndash;1965)
***1,8 S** (1&nbsp;778 cm3) - 70 kW (95 hv) @ 5&nbsp;500 r/min (1965&ndash;1970)
***2,0** B20A (1&nbsp;968 cm3) - 66 kW (90 hv) @ 4&nbsp;800 r/min (1968&ndash;1970)

### Vaihteistot
*Manuaalivaihteistot:
**H6 3-vaihteinen, synkronoimaton 1. vaihde (1957–1958) 
**M4 4-vaihteinen (1958–1960) 
**M30 3-vaihteinen (1961–1968) 
**M31 3-vaihteinen ylivaihteella (tyyppi D) (1961) 
**M40 4-vaihteinen (1961–1970) 
**M41 4-vaihteinen ylivaihteella (tyyppi D) (1961–1968) ja (tyyppi J) (1969–1970)
*Automaattivaihteisto:
**BW35 3-vaihteinen automaatti (1964–1968)

## Kuvia

Tiedosto:Volvo Amazon wagon, front right (Berlin).jpg|Farmarikorinen Volvo Amazon.
Tiedosto:Volvo 133351 M 1967.jpg|Kaksiovinen Volvo Amazon.


## Lähteet

## Aiheesta muualla

*Volvo Amazon Picture Gallery
* Autowiki - Volvo Amazon
Iiriläiset

**Iiriläiset** (, ) ovat Irlannin saarelta lähtöisin oleva kelttiläisperäinen kansa ja etninen ryhmä. Historiallisesti iiriläisten pääkieli on ollut kelttiläinen iirin kieli, mutta nykyisin valtaosa puhuu äidinkielenään englantia. Vuoden 2022 väestönlaskennassa Irlannin tasavallan vakinaisista asukkaista noin 3,9 miljoonaa eli 76,6 prosenttia oli iiriläisiä, kun taas vastaavasti Pohjois-Irlannissa vuoden 2021 väestölaskennassa pääasiallisesti iiriläiseksi identifioitui noin 635&nbsp;000 ihmistä eli noin 33,3 prosenttia väestöstä. Valtaosa maailman etnisistä iiriläisistä asuu diasporassa lähinnä englanninkielisissä maissa, vähemmissä määrin myös Latinalaisessa Amerikassa. Pelkästään Yhdysvalloissa iiriläiseen sukutaustaan samaistuu yli 30 miljoonaa ihmistä.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Luhtavuohennokka

**Luhtavuohennokka** (*Scutellaria galericulata*) on monivuotinen huulikukkainen kasvi.  Se on noin puoli metriä korkea sinikukkainen ruohovartinen kasvi, jota tavataan kosteilla kasvupaikoilla. Luhtavuohennokkaa on aiemmin käytetty rohdoskasvina.

## Ulkonäkö ja koko

Luhtavuohennokan varsi kasvaa 10–50&nbsp;cm korkeaksi. Varsi on nelikulmainen ja hennohko. Lehdet ovat 2–5 cm pitkiä, kapeanpuikeita, suippoja, hertta- tai tylppätyvisiä ja harvaan tylppähampaisia. Kukat ovat pareittain, mutta niitä on harvakseltaan. Alimmat kukkaparit ovat jopa varren ja haarain puoltaväliä alempana. Varsilehtiä muistuttavat kukkien tukilehdet ovat ainakin alimpia kukkia pidempiä. Huulimainen kukka on violetinsininen. Kukan verhiö on kaksihuulinen, ehyt, kalju tai hapsikarvainen, ja verhiön kellomaisessa torvessa on pysty, pullea lisäke. Myös teriö on kaksihuulinen ja pituudeltaan 10–20 mm. Ylähuuli on kupera, teriön torvi on pitkä ja loivasti käyrä. Suomessa luhtavuohennokka kukkii heinä-elokuussa.

Luhtavuohennokka muistuttaa paljon toista Suomessa tavattavaa, vuohennokkien sukuun kuuluvaa kasvia, keihäsvuohennokkaa (*Scutellaria hastifolia*).

## Levinneisyys
Luhtavuohennokkaa kasvaa koko Euroopassa lukuun ottamatta mantereen eteläisimpiä ja pohjoisimpia osia. Levinneisyysalue jatkuu Aasian puolella Keski-Siperiaan ja Keski-Aasiaan. Luhtavuohennokka on tavanomainen laji myös Pohjois-Amerikan keski- ja pohjoisosissa. Suomessa luhtavuohennokkaa esiintyy yleisesti koko maassa Keski-Lappiin saakka. Pohjois-Lapissa sitä on tavattu vain muutamassa paikassa.

## Elinympäristö
Luhtavuohennokka on kosteiden kasvupaikkojen kasvi. Se viihtyy luhtarannoilla, rantapensaikoissa, rehevissä korvissa, ojan- ja puronvarsilla sekä kosteilla niityillä.

## Käyttö
Luhtavuohennokka on vanha rohdoskasvi. Sitä on käytetty yleisesti vilustumista vastaan, mistä juontaa lajin riikinruotsalainen nimi *frossört*. Ennen vanhaan tätä rohtoa saattoi ostaa myös apteekeista. Kasvia on käytetty myös rohtona unettomuuden hoitoon.

## Lähteet
*
* *Oulun kasvit. Piimäperältä Pilpasuolle.* Toim. Kalleinen, Lassi & Ulvinen, Tauno & Vilpa, Erkki & Väre, Henry. Luonnontieteellinen keskusmuseo, Kasvimuseo, Norrlinia 11 / Oulun kaupunki, Oulun seudun ympäristövirasto, julkaisu 2/2005. Yliopistopaino, Helsinki 2005.
* *Retkeilykasvio*. Toim. Hämet-Ahti, Leena & Suominen, Juha & Ulvinen, Tauno & Uotila, Pertti. Luonnontieteellinen keskusmuseo, Kasvimuseo, Helsinki 1998. .

### Viitteet

## Aiheesta muualla
*Kasviatlas 2010: Luhtavuohennokan levinneisyys Suomessa
*LuontoPortti: Luhtavuohennokka (''Scutellaria galericulata'')
*Pohjolan kasvien pauloissa: ''Scutellaria galericulata - luhtavuohennokka
*ITIS: Scutellaria galericulata 
*Pinkka, Lajituntemuksen oppimisympäristö: Luhtavuohennokka (''Scutellaria galericulata'')
*Nettikasvio: Luhtavuohennokka (''Scutellaria galericulata'')
Uhri (elokuva)

**Uhri** on vuonna 1986 ensi-iltansa saanut ohjaaja Andrei Tarkovskin viimeinen elokuva. Hän kuoli pian saatuaan jälkityöt päätökseen.

Elokuvassa on vain 115 ottoa ja monet kamera-ajot kestävät useita minuutteja. Suurin osa elokuvasta tapahtuu varta vasten tämän filmin tekoa varten rakennetussa puutalossa tai sen lähistöllä.

## Bergman-yhteydet
Filmissä heijastuu Tarkovskin kunnioitus ruotsalaista ohjaajakollegaa Ingmar Bergmania kohtaan. Tapahtumapaikka on Gotlanti, jossa myös monet Bergmanin teokset on filmattu. Bergmanin suosikkikuvaaja Sven Nykvist vastasi myös *Uhrin* kameratyöstä. Edelleen Bergmanin luottonäyttelijä Erland Josephson esittää pääroolin. Lavastuksesta vastaa Anna Asp, joka loi myös *[[Fanny ja Alexander]]* -elokuvan interiöörit.
Rohtovirmajuuri

**Rohtovirmajuuri** (*Valeriana officinalis*) on monivuotinen kukkiva kasvi, jota on pitkään käytetty rohdoskasvina. Siitä saadaan perinteistä unilääkettä, ”valeriaanaa”. Sen sanotaan myös laukaisevan lihaskouristuksia, poistavan ilmavaivoja sekä lisäävän valkosolujen määrää ja näin parantavan immuniteettia.

Rohtovirmajuuri kasvaa 80–150 cm korkeaksi. Sen viuhkomaisessa kukinnossa kukat ovat vaaleanpunaiset ja tuoksuvat voimakkaasti. Lehdissä on 6–15 paria lehdyköitä. Kasvi muistuttaa lehtovirmajuurta (*Valeriana sambucifolia*), mutta on pienikukkaisempi ja isolehtisempi.

Rohtovirmajuuren tuoksu muistuttaa jalkahien hajua ja villitsee kissoja. Haju johtuu rohtovirmajuuren sisältämästä 3-metyylivoihaposta C5H10O2 eli toiselta nimeltään isovaleriaanahaposta.

Rohtovirmajuurta tavataan Siperiassa ja lähes koko Euroopassa Espanjaa ja eteläisintä Italiaa lukuun ottamatta.



## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Pinkka, Lajintuntemuksen oppimisympäristö: Rohtovirmajuuri (''Valeriana officinalis'')
*Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet: Rohtovirmajuuri (''Valeriana officinalis'')
*Eliaksen yrttitarha: Rohtovirmajuuri, valeriaana (Internet Archive)
*ITIS: ''Valeriana officinalis'' 
*United States Department of Agriculture (USDA): ''Valeriana officinalis'' 
*Flora of China: ''Valeriana officinalis''
Lehtovirmajuuri

**Lehtovirmajuuri** (*Valeriana excelsa*) on virmajuurten (*Valeriana*) sukuun ja kuusamakasvien (Caprifoliaceae) heimoon kuuluva monivuotinen kukkiva kasvi. Aiemmin laji kuului virmajuurikasveihin.

Lehtovirmajuuri kasvaa 40–170 cm korkeaksi. Varsi on särmikäs ja uurteinen sekä väriltään vihertävä tai ruskehtava. Se voi olla myös punertava. Kasvin viuhkomaisessa kukinnossa kukat ovat valkoiset tai vaaleanpunaiset. Kukat kukkivat kesä–heinäkuussa. Vastakkain kasvavissa lehdissä on 3–6 lehdykkäparia. Päätölehdykkä on yleensä sivulehdyköitä leveämpi.

Laji muistuttaa rohtovirmajuurta (*Valeriana officinalis*), jonka lehdissä on 3–6 lehdykkäparin sijasta 7–13 lehdykkäparia. Lehtovirmajuuri leviää rönsyistä, kun taas rohtovirmajuuri ei. Lisäksi lehtovirmajuurella on hiukan isommat kukat. Rohtovirmajuuren levinneisyys on Suomessa lehtovirmajuurta eteläisempi.

Lehtovirmajuurta kasvaa Pohjoismaissa, Alpeilla ja Skotlannissa. Suomessa lajia tavataan yleisenä etelä- ja länsirannikolla. Se kasvaa rantaniityillä, puronvarsilla, lehtokorvissa, lehdoissa sekä peltojen ja ojien varsilla.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Kasviatlas 2022: Lehtovirmajuuren (''Valeriana excelsa'') levinneisyys Suomessa.
* Luopioisten kasvisto: Lehtovirmajuuri (''Valeriana sambucifolia'')
Lf

**Lf** tarkoittaa seuraavia:

* 
* LF, taajuusalue (*low frequency*)
* ASCII-ohjausmerkki LF, Line Feed eli rivinvaihto
Lq

**Lq** tarkoittaa seuraavia:

* 
* .
* Vaarallisten aineiden kuljetus rajoitetussa määrin, pakkausmerkintä
Rick Warren

**Richard D. "Rick" Warren** (s. 28. tammikuuta 1954) on kalifornialaisen protestanttisen herätyskristillisen Saddleback Churchin perustaja ja johtaja.

Warrenin sanoman perustaksi on muodostunut termi "Purpose Driven" (), joka viittaa viiteen Jumalan tarkoitukseen, joiksi Warren on määritellyt palvonnan, Jumalan läheisyyden, oppimisen, uskon julkituonnin ja lähetystyön (Worship, Fellowship, Discipleship, Ministry and Mission). Hän on kirjoittanut mm. kirjat *The Purpose Driven Church*, joka on julkaistu suomeksi nimellä *Päämäärätietoinen seurakunta* ja *The Purpose Driven Life*, joka on julkaistu suomeksi nimellä *Tavoitteena elämä*.

Warren on hyvin vaikutusvaltainen. U.S. News & World Report nimesi hänet 2005 kahdenkymmenenviiden vaikutusvaltaisimman amerikkalaisen joukkoon, hän oli Time-lehden 15 vaikutusvaltaisimman maailman johtajan listalla ja Newsweek nimesi hänet viidentoista amerikkalaisen henkilön joukkoon, jotka tekevät maasta suuren.

Warren johti 16. elokuuta 2008 Yhdysvaltain vuoden 2008 presidentinvaaleihin liittyvää vaalitilaisuutta, jossa molemmat pääehdokkaat John McCain ja Barack Obama olivat läsnä. Obama kutsui hänet puhumaan virkaanastujaisiinsa.

Warren on pysynyt puoluepolitiikan suhteen neutraalina, toisin kuin eräät kristilliseen oikeistoon luettavat uskonnolliset julistajat, jotka ovat avoimesti tukeneet republikaaneja, ja kiinnittänyt huomiota "syntikysymysten", kuten abortin ja homoavioliittojen, lisäksi myös köyhyyteen, HIV/AIDSiin, ilmastonmuutokseen ja ihmisoikeuksiin. Siitäkin huolimatta monet hänen mielipiteensä ovat yhtenäisiä näiden kanssa.

## Lähteet
Huuvari

**Huuvari** () on kylä Askolassa Särkijärven ja Juornaankylän välissä. Kylässä on kaksi karjatilaa sekä Prestbackan pitokartano. Alue on Porvoon työssäkäyntialuetta. Kylän läpi kulkee  mutkikas Myrskyläntie, joka on kesäisin suosittu  motoristien keskuudessa. Askolan suurin järvi Tiiläänjärvi, jonka pinta-ala on 2,13 km², sijaitsee osittain Huuvarissa.  Järvi on tunnettu suurista kuhistaan.

## Kirjallisuutta
*Kekkonen, Ilmo (toim.): *Huuvarin-Särkijärven kyläkirja.* Huuvari-Särkijärven nuorisoseura, 2002. 303 sivua. .

## Aiheesta muualla
* Huuvarin kylän kotisivut
Lynn Patrick

**Joseph Lynn Patrick** (3. helmikuuta 1912 Brittiläinen Kolumbia – 26. tammikuuta 1980) oli kanadalainen jääkiekkoilija, joka pelasi keskushyökkääjänä New York Rangersissa National Hockey Leaguessa. Patrick pelasi 10 NHL-kautta vuosien 1934 ja 1946 välillä. Runkosarjassa Patrick teki 455 ottelussa 145 maalia ja antoi 190 syöttöä (=335 tehopistettä) sekä 44 playoff-ottelussa hän teki tehopisteet 10+6.

Hän kuului Patrickin maineikkaaseen kiekkoperheeseen.

## Palkintoja ja saavutuksia

* Stanley Cup 1940
* ön 1942
* paras maalintekijä 1942 (myöhemmin saavutuksesta myönnettiin pelaajille Maurice "Rocket" Richard Trophy)
* ön 1943
* Hockey Hall of Fameen 1980
* Lester Patrick Trophy 1989

## Katso myös
* Luettelo Hockey Hall of Famen jäsenistä

## Aiheesta muualla
* http://www.legendsofhockey.net/LegendsOfHockey/jsp/LegendsMember.jsp?type=Player&mem=P198002&list=ByName#photo Lynn Patrick Legends of Hockeyssa
Samettitatti

**Samettitatti** (*Xerocomus subtomentosus*, syn. *Boletus subtomentosus*) on samettilakkinen tattilaji. Se on syötävä, mutta ruokasienenä mitätön sitkeytensä takia. Samettitatti muistuttaa ruskotattia ja kangastattia, jotka ovat samettitatin tavoin syötäviä ja jopa sitä maukkaampia. Samettitattia voidaan käyttää myös värjäykseen, jolloin siitä saadaan oranssia sekä keltaista väriä.

## Tuntomerkit
Samettitatin jalka on pitkä ja tasapaksu, 3–10 sentin pituinen. Väriltään jalka on kellanruskea ja sen pinnalla näkyy epäselvästi punaruskea verkkokuvio. Samettitatin lakki on 5-15 cm leveä, puolipallomainen-kupera. Lakin pinta on samettinen, himmeä ja kuiva. Samettitatin pillistö on nuorena sitruunankeltainen ja vanhana vihertävä. Pillien suut ovat kulmikkaita. Samettitatin malto on valkeaa, leikkuukohdista sinertyvää ja vanhana pehmeää. Itiöpölyn väri on okranrusehtava. Samettitatin haju on heikosti hedelmäinen. 

## Kasvupaikka
Samettitatti kasvaa lehti- ja havumetsissä, puistojen nurmikoilla sekä tunturikoivikoilla. Samettitatti on useiden puiden juurisieni ja todennäköisesti myös lahottaja. Samettitatti kasvaa koko Suomessa.

## Lähteet
Tammenpunikkitatti

**Tammenpunikkitatti** (*Leccinum quercinum*) on oranssinruskea, tiilen tai taatelinpunainen punikkitattilaji. Jalka on ylhäältä vaaleanruskea, alhaalta vaalea ja siinä on tummia tupsuja. Pillistö on valkoinen ja ruskettuva. Sienen maku on mieto ja se on hyvä ruokasieni. Sieni on Suomessa melko harvinainen ja kasvaa tammien seurassa.

## Lähteet
NGA

**National Geospatial-Intelligence Agency** (**NGA**) on vuonna 2004 perustettu Yhdysvaltain puolustusministeriön alainen tiedustelupalvelu ja kuvatiedusteluaineistoa käsittelevä virasto. 

## Tausta
NGA:n edeltäjiä ovat **National Imagery and Mapping Agency** (**NIMA**). ja Defense Mapping Agency (DMA). Ajallisesti etäisempiä edeltäjiä ovat eri aselajien ilmavoimien lentotiedusteluyksiköt. 

NIMA sai kritiikkiä vuonna 1999, kun se toimitti NATOlle virheelliseksi pommituskohteeksi Kiinan Belgradin-lähetystön.

Kesällä 2010 NGA tilasi yli 7 miljardilla dollarilla kuvamateriaalia yhdysvaltalaisilta DigitalGlobe- ja GeoEye-yhtiöiltä kymmenen vuoden sopimuksen puitteissa. Tätä suurtilausta on perusteltu sillä, että Yhdysvaltain hallitus haluaa kuvanhankintayhtiöiden olevan taloudellisesti vahvoja. Subventio tulee tässä selkeästi esille. Esimerkiksi eurooppalainen Astrium pitää tätä kilpailunvääristämisenä.
GeoEye-yhtiö myy kuvia muun muassa Googlelle ja Nokialle. Syyskuun lopulla 2010 Valkoinen talo ilmaisi vastustavan kantansa Senaatin ja NGA:n haluille rajoittaa Yhdysvaltain puolustusvoimien satelliittikuvaostojen kilpailutusta, joka asia liittyy yllä mainittuihin urakoihin.

Marraskuussa 2010 NGA ilmoitti alkavansa käyttää tiedustelukuvien käsittelyssä samoja ohjelmia ja laitteita, joita Apple ja Amazon myyvät. Tämä voi viitata tiedustelukuvatiedon laajempaan yhdysvaltalaiseen käyttöön ja toisaalta voi olla pyrkimys pienentää tiedon jakelun kustannuksia ja mahdollisesti laajentaa tiedon käsittelijöiden rekrytointia. Toteutuessaan hankkeella voi olla merkittävä Applea ja Amazonia subventoiva vaikutus, mahdollisesti myös niiden nykyistä vahvempi linkittyminen Yhdysvaltain tiedusteluun.

Marraskuussa 2010 NGA ilmoitti ostavansa kolmen vuoden ajan GeoEyen vanhan OrbView-2-satelliitin keräämään meren väri-dataa.

## Organisaatio

NGA:n budjetti- ja henkilöstötietoja ei ole julkistettu. 
 Sen toimipaikat ovat Virginiassa ja Marylandissä. 
 
Organisaation ensimmäinen johtaja kenraaliluutnantti James R. Clapper aloitti laajamittaisen kuva-aineiston oston yksityisiltä yrityksiltä. Amiraali Robert Murrett johti organisaation hänen jälkeens. Letitia Longista tuli organisaation johtaja 9. elokuuta 2010.

## Katso myös
*Luettelo tiedustelupalveluista
*Maailmanlaajuista joukkovalvontaa koskevat paljastukset (2013 alkaen)

## Lähteet

## Aiheesta muualla

*National Geospatial-Intelligence Agency - official website
**GEOnet Names Server  (GNS) - Database of foreign geographic feature names. Worldwide coverage excluding the United States and Antarctica, containing approximately 3.93 million features with 5.45 million names, and their coordinates.
**NGA Earth  - Formerly KatrinaImagery.org (Hurricane Crisis Imagery)
*Center for Geospatial Intelligence  : University of Missouri - Columbia research center focused on GeoINT
*Commission Report on the National Imagery and Mapping Agency 
*''GeoIntelligence'': A trade publication covering the uses of spatial technologies for national defense and homeland security by organizations such as NGA.
*
* DMA Receives Hammer Award, 26 January 1996
* Agency Provides More Than Just Maps
M/S Viken

**M/S Viken** on suomalainen yhteysalus. Viken toimii Saaristomerellä Paraisten reittialueella. Alus liikennöi vuoden 2012 loppuun asti Granvikistä muun muassa Pensariin ja Heisalaan. Tämän jälkeen se makuutettiin. ELY-keskuksen järjestämän liikenteen kilpailutuksen voitti Nordic Duck, joka on yli 20 vuotta Vikeniä vanhempi alus. Vuonna 2015 Viken palasi vanhalle reitilleen uuden kilpailutuksen päätyttyä aluksen nykyisen omistajan Suomen Lauttaliikenteen eli FinFerriesin voittoon.

Vikenin omisti aiemmin Suomen valtion liikelaitoksen Finstashipin Saaristovarustamo. Alus on rakennettu vuonna 1987 Lun-Mekin telakalla Maarianhaminassa ja se pidennettiin nykyisiin mittoihinsa vuonna 2004. Vikenin pituus on 31,6 metriä ja sille mahtuu 73 matkustajaa ja 14 henkilöautoa. 

## Aiheesta muualla

* Vikenin reitti- ja aikataulutiedot sekä tekniset tiedot Varsinais-Suomen Ely-keskuksen sivuilla 

* http://www.ts.fi/uutiset/kotimaa/353296/Kilpailutus+toi+liikenteeseen+53vuotiaan+yhteysaluksen
Kovalehmäntatti

**Kovalehmäntatti** (*Leccinum oxydabile*) on harmaan- tai okranruskea huopakarvainen lehmäntattilaji. Jalka on ruskean nukkatupsuinen. Malto on valkoista. Pillistö on sienessä valkoista ja vanhemmiten rusehtavaa. Sieni kasvaa Suomessa kuusivaltaisissa sekametsissä.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Rogers Mushrooms (valokuvia)
Erkki Verkkonen

**Erkki Einar Verkkonen** (24. tammikuuta 1927 Rutalahti, Korpilahti – 5. elokuuta 2006 Jyväskylä) oli suomalainen kirkkovaikuttaja ja kirjailija.

## Teologi ja kirjailija

Erkki Verkkosen isä oli laivuri, tunnettu Päijänteen-kulkija Einar Evert Verkkonen (1899&ndash;1961) ja äiti Katri Verkkonen. Myös hänen isänisänsä, Juho Vihtor Verkkonen (1868&ndash;1937), oli laivuri Päijänteellä. Äidinpuolen sukulaiset olivat korpilahtelaisia maanviljelijöitä. Verkkonen aloitti teologisen uransa pyhäkoulu- ja kerhotoiminnassa Rutalahden kylässä ja seurakunnassaan Jyväskylässä. Hän opiskeli Vapaakirkon teologisessa koulutuksessa (entinen Lähetysopisto, nykyinen Suomen teologinen opisto) vuodesta 1949 vuoteen 1952, jonka jälkeen hän toimi seurakunnan pastorina Vaasassa 1952&ndash;1954 ja edelleen Jyväskylässä 1954&ndash;1974. Hänet valittiin vuonna 1961 Suomen Vapaakirkon hallituksen jäseneksi. Verkkonen työskenteli Suomen Vapaakirkon kirkkokunnanjohtajana vuodesta 1975 vuoteen 1990, jolloin hän jäi sairauseläkkeelle. Suomen tasavallan presidentti Martti Ahtisaari myönsi hänelle asessorin arvonimen 2. kesäkuuta 1995.

Verkkonen kirjoitti eläkevuosinaan kolme sukuromaania. *Hilma* kertoo hänen äidinäitinsä elämästä. *Juho ja hänen poikansa Einar* -romaanin aiheena puolestaan on hänen isänsä ja isänisänsä työ Päijänteen laivureina sekä heidän perheidensä ja sukunsa tarina. *Saaren Maria* kertoo Verkkosen pohjalaisanopin vaiheista.
 
## Sukuromaanit

*Hilma, Päivä Osakeyhtiö 2001, 
*Juho ja hänen poikansa Einar, Päivä Osakeyhtiö 2002, 
*Saaren Maria, Päivä Osakeyhtiö 2004, 

## Lähteet
*Svk.fi
*Rutalahti.fi
*Suurikuu.fi
*Verkkonen.net

## Aiheesta muualla
*Erkki Verkkosen muistokirjoitus Helsingin Sanomissa
Häräntatti

**Häräntatti** (*Suillellus queletii*, syn. *Boletus queletii*) on punaruskea tai tiilenpunainen tattilaji. Sen jalka on tatiksi harvinaisen sileäpintainen, ylhäältä keltainen ja tyvestä punainen. Pillistö on likaisen okranvärinen ja kosketuksesta sinertyvä. Tatti kelpaa ruokasieneksi. Se on Suomessa hyvin harvinainen ja tunnetaan vain etelärannikolta. Suomessa häräntatti on luokiteltu vuonna 2019 vaarantuneeksi (VU). Sieni on kalkinvaatija, eli se kasvaa ainoastaan kalkkipitoisessa maaperässä. Ensisijaiset kasvuympäristöt ovat metsälaitumet, lehdesniityt ja hakamaat.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Medicinal Mushrooms: Boletus queletii
Ruusutatti

**Ruusutatti** (*Rubroboletus rhodoxanthus*, syn. *Boletus rhodoxanthus*) on nukkakarvainen päältä harmaanvalkea tattilaji. Lakissa on vanhemmissa sienissä viininpunaisia läiskiä. Pillistö on keltainen tai vihreänkeltainen. Jalka on keltainen ja ylhäältä verkkokuvioinen, alempaa viininpunainen. Kosketettaessa jalka muuttuu tummansiniseksi. Malto on kirkkaankeltaista tai viininpunaista. Sieni kasvaa tammen seuralaisena kalkkipitoisissa lehtimetsissä Keski- ja Etelä-Euroopassa. Sitä ei esiinny Suomessa. 

## Lähteet
Kalvastatti

**Kalvastatti** (*Hemileccinum impolitum*) on hienonukkainen ja vaaleanharmaankeltainen tattilaji. Lajin sijoittamisesta sukuihin on ollut erilaisia käsityksiä. Lajin kuvasi ensimmäisenä Elias Magnus Fries nimellä *Boletus impolitus*. Se siirrettiin vuonna 2008 morfologisten piirteiden perusteella uuteen *[[Hemileccinum]]*-sukuun. Eräs molekyylifylogeneettinen tutkimus vahvisti vuonna 2014, ettei kalvastatti kuulu sukuihin *[[Boletus]]*, *[[Xerocomus]]* tai *[[Leccinum]]*.

Kalvastatin pillistö on keltainen. Jalka on kellertävä ja tyvi saattaa olla punainen. Malto on valkoista tai kellertävää. Sieni kasvaa savimaalla kalkkipitoisissa paikoissa tammien seurassa. Se esiintyy Keski-Euroopassa ja Etelä-Ruotsissa asti.

Suomessa kalvastatti on merkitty tavatuksi vasta viime vuosina, mutta sitä pidetään äärimmäisen uhanalaisena (CR).

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Laji.fi: Kalvastatti (''Xerocomus impolitus'')