open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
True (Avicii)

**True** on ruotsalais-DJ Aviciin soolouran ensimmäinen studioalbumi. Sen julkaisivat levy-yhtiöt PRMD ja Universal Island 13. syyskuuta 2013.

Albumilla on mukana muun muassa yhdysvaltalainen kitaristi ja tuottaja Nile Rogers, country-muusikko Mac Davis, Mike Einziger yhdysvaltalaisesta rock-yhtye Incubusista, yhdysvaltalainen soul-laulaja Aloe Blacc, yhdysvaltalaisen rock-yhtye Imagine Dragonsin laulaja Dan Reynolds, laulaja-lauluntekijä Dan Tyminski bluegrass-yhtye Alison Krauss and Union Stationistä, laulaja-lauluntekijä Sterling Fox sekä yhdysvaltalainen laulaja-lauluntekijä Adam Lambert.

Albumi debytoi Suomen virallisen listan sijalla 8, ja nousi ylimmillään sijalle 6. Se vietti albumilistalla yhteensä 86 viikkoa.

## Kappaleet
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 

## Arvostelut
* Allmusic: 
* PopMatters: 7/10
* Rolling Stone: 

## Lähteet
Kauppa-Häme

**Kauppa-Häme** on Tampereella Hämeenkatu 16:ssa ja Kauppakatu 1:ssä sijaitseva liike- ja toimistorakennus, joka on valmistunut vuonna 1965. Se on Aarne Ervin suunnittelema ja edustaa aikakaudelle tyypillistä modernistista liikerakentamisen arkkitehtuuria. Rakennus sijaitsee samalla tontilla Raatihuoneen kanssa. Ervi suunnitteli 1960-luvun alussa myös Raatihuoneen restauroinnin ja laajennuksen.

Korttelin läpi  ulottuva Kauppa-Häme koostuu 7-kerroksisesta kapeasta toimistorakennuksesta ja kaksikerroksisesta liikesiivestä, joka on rakennettu kiinni Raatihuoneeseen. Matala osa jättää tilaa viereiselle arvorakennukselle, ja korkea osa luo sille pelkistetyn taustan.

Kauppa-Hämeen talon paikalta purettiin vuonna 1964 Raatihuoneen kaksi siipirakennusta, jotka oli tehty 1800-luvulla. Hämeenkadun puolelta hävitettiin kaksikerroksinen kaupunginvankila ja VPK:n kalustohuone, Kauppakadulta puolestaan kolmikerroksinen poliisilaitoksena palvellut entinen kaupunginhotelli. Raatihuone säästyi purkamiselta, vaikka senkin asema oli 1960-luvun alussa uhattuna.

Kauppa-Hämeeseen tehtiin vuonna 1996 peruskorjaus, jonka suunnitteli Lasse Kosunen. Tässä yhteydessä avoin jalankulkupiha suljettiin ja katettiin.

## Lähteet
Arvo Ylppö -mitali

**Arvo Ylppö -mitali** on arkkiatri Arvo Ylpön nimeä kantava mitali, joka myönnetään erityisen ansioituneille lastenlääkäreille. Taiteilija Gerda Qvistin muotoilema mitali jaettiin ensimmäisen kerran vuonna 1957, ja sen ensimmäiset kappaleet saivat Ylppö itse ja yhdysvaltalainen lastenlääkäri, professori Clement A. Smith.

Mitalin perustivat Mannerheimin Lastensuojeluliitto, Suomen Lastenlääkäriyhdistys, Lastentautien tutkimusrahaston kannatusyhdistys ja Lääketehdas Orion. Mitali myönnetään joka viides vuosi joko sekä yhdelle ulkomaalaiselle yhdelle suomalaiselle tutkijalle tai jommallekummalle, joka on ansioitunut vastasyntyneiden tai keskosten tutkimuksen alalla.

Palkintoon ei aluksi kuulunut rahapalkintoa, mutta vuodesta 2007 palkinnon ohessa on luovutettu 50&nbsp;000 euron summa.

## Samanniminen MLL:n mitali
Mannerheimin Lastensuojeluliitto jakaa myös omaa Arvo Ylppö -aiheista MLL-mitaliaan omille luottamushenkilöilleen sekä muun muassa neuvolatyössä tai lastensuojelussa ansioituneille. Tätäkin kutsutaan usein Arvo Ylppö -mitaliksi.

## Palkitut
Ulkomaiset mitalinsaajat
* 1957 Clement A. Smith, Yhdysvallat
* 1962 Marcel Lelong, Ranska
* 1967 John Lind, Ruotsi
* 1972 Klaus Riegel, Saksa
* 1977 Louis Gluck, Yhdysvallat
* 1982 Victor Dubowitz, Britannia
* 1987 Abraham Rudolf, Yhdysvallat
* 1992 Gabriel Duc, Sveitsi
* 1997 Ola Didrik Saugstad, Norja
* 2002 Alan H. Jobe, Yhdysvallat
* 2007 David Edwards, Britannia
* 2012 Jeffrey A. Whitsett, Yhdysvallat
* 2017 Steven H. Abman, Yhdysvallat
* 2022 Barbara K. Schmidt, Yhdysvallat

Suomalaiset mitalinsaajat:
* 1957 Arvo Ylppö
* 1962 Carl-Eric Räihä
* 1982 R. H. Nevanlinna
* 1987 Niels Räihä
* 1992 Mikko Hallman
* 1997 Kari Raivio
* 2012 Vineta Fellman ja Sture Andersson

## Lähteet
* Ylppö-mitalin saajat
*

### Viitteet
Samuel Costa

**Samuel Costa** (s. 30. marraskuuta 1992 Bolzano) on italialainen yhdistetyn hiihtäjä, joka edustaa Gruppo Sportivo Fiamme Oro -seuraa. 

Yhdistetyn maailmancupissa Costa kilpaili ensimmäisen kerran Val di Fiemmessä helmikuussa 2012. Ensimmäiset maailmancupin pisteensä hän saavutti Ramsaussa joulukuussa 2013 oltuaan 23:s. Parhaimmillaan hän on sijoittunut maailmancupissa kolmanneksi Seefeldin kahdessa ensimmäisessä kilpailussa tammikuussa 2017. Parikilpailussa hän oli Alessandro Pittinin kanssa kolmas Ramsaussa joulukuussa 2013 ja Val di Fiemmessä tammikuussa 2017.

Nuorten MM-kilpailuissa Erzurumissa vuonna 2012 Costa saavutti hopeaa Italian joukkueen mukana. Oslon MM-kilpailuissa 2011 Costa oli normaalimäen kilpailussa 47:s ja Val di Fiemmen MM-kilpailuissa 2013 suurmäen kilpailussa 38:s. Šotsin olympialaisissa 2014 hän oli joukkuekilpailun kahdeksas ja normaalimäen kilpailun 30:s. Falunin MM-kilpailuissa 2015 Costa oli joukkuekilpailussa neljäs, parisprintissä viides ja 22:s sekä suurmäen, että normaalimäen kilpailuissa. Lahden MM-kilpailuissa hän oli joukkuekilpailun ja parisprintin kuudes, suurmäen kilpailun 25:s ja normaalimäen kilpailun 30:s. Seefeldin MM-kilpailuissa 2019 hän oli normaalimäen kilpailun 12:s, suurmäen kilpailun 18:s ja joukkuekilpailussa seitsemäs. Oberstdorfin MM-kilpailuissa 2021 hän sijoittui normaalimäen Gundersen-kilpailussa 20:nneksi ja joukkuekilpailussa seitsemänneksi. Pekingin olympialaisissa 2022 hän oli suurenmäen Gundersen-kilpailussa 38:s ja joukkuekilpailussa yhdeksäs. Planican MM-kilpailuissa hän sijoittui normaalimäen Gundersen-kilpailussa 20:nneksi. Milanon ja Cortinan olympialaisissa 2026 hän oli normaalimäen Gundersen-kilpailussa kolmastoista.

## Lähteet
Molinin talo

**Molinin talo** oli Tampereella Keskustorin pohjoislaidalla Sandbergin taloa vastapäätä sijainnut korttelin kokoinen puutaloryhmä. Talon rakensi 1875 apteekkari Karl Molin. Talossa oli apteekki aina vuoteen 1908 saakka, jolloin se siirrettiin Commercen taloon. Apteekin lisäksi talossa sijaitsi eri aikoina olutkauppa, Wirtain kehruutehtaan myymälä sekä pukimoliike. Tampereen kaupunki osti 1913 Molinin talon tontteineen, ja talossa sijaitsi tämän jälkeen kaupungin rahatoimikamari ja muita virastoja.

Molinin talo purettiin 1960-luvulla, ja tämän jälkeen Keskustori ulottui yhtenäisenä Satakunnankadulle saakka. Talon paikalla on nykyisin pysäköintialue.

## Lähteet
* Keskustori 360
Svetozar Boroević von Bojna

**Svetozar Boroević von Bojna** (13. joulukuuta 1856 Utemić, Itävallan keisarikunta – 23. toukokuuta 1920 Klagenfurt, Itävalta) oli Itävalta-Unkarin armeijan sotamarsalkka, joka toimi komentajana ensimmäisessä maailmansodassa. Hän oli kansallisuudeltaan kroaatti.

Boroevićia pidettiin sodan aikana defaitistina, sillä hänellä oli sotatilanteesta usein synkeämpi ja realistisempi kuva kuin ylimmällä sodanjohdolla. Myöhemmin hänen on kuitenkin katsottu olleen Itävalta-Unkarin armeijan parempien komentajien joukossa. Hän kunnostautui varsinkin puolustustaisteluissa.

## Elämäkerta
Boroević osallisui nuorena jalkaväenupseerina Bosnia-Hertsegovinan miehitykseen vuonna 1878 ja toimi 1887–1891 taktiikan opettajana Wiener Neustadtin sotilasakatemiassa. Hän yleni vuonna 1897 everstiksi, 1904 kenraalimajuriksi, 1908 sotamarsalkkaluutnantiksi ja 1912 kenraaliksi, missä yhteydessä hänet nimitettiin kuudennen armeijakunnan komentajaksi. Sen komentajana Boroević osallistui maailmansodan alussa neljännen armeijan hyökkäykseen Galitsiassa ja myötävaikutti Moritz von Auffenbergin Komarówin taistelussa saavuttamaan voittoon. Tämän jälkeen Boroević nimitettiin kolmannen armeijan komentajaksi. Hän vapautti tilapäisesti piiritetyn Przemyślin ja puolustautui talvella 1914–1915 menestyksekkäästi ylivoimaisia venäläisiä joukkoja vastaan Karpaateilla. Hänen joukkonsa osallistuivat myös toukokuussa 1915 itärintamalla käynnistyneeseen itävaltalaisten ja saksalaisten yhteiseen suurhyökkäykseen, mutta hänet siirrettiin Italian sodanjulistuksen jälkeen Italian-vastaiselle rintamalle Isonzon armeijan (vuodesta 1917 viides armeija) komentajaksi.

Boroević torjui seuraavan kahden ja puolen vuoden aikana italialaisten hyökkäykset yhdessätoista Isonzon taistelussa. Hänen johtamansa vastahyökkäykset olivat vähemmän menestyksekkäitä ja johtivat usein suuriin tappioihin ilman toivottuja läpimurtoja. Hänet ylennettiin toukokuussa 1916 kenraalieverstiksi ja elokuussa 1917 hän sai komentoonsa oman armeijaryhmän. Boroevićin armeija oli mukana, joskin vähäisessä roolissa, Caporetton taistelussa lokakuussa 1917, jossa itävaltalaiset saksalaisten avulla saivat murskavoiton italialaisista. Hänen tehtäväkseen annettiin voiton jälkeen perääntyvän Italian armeijan tuhoaminen, missä hän kuitenkin epäonnistui. Tämän jälkeen hän asettui puolustusasemiin Piavejoelle. Boroević ylennettiin 1. helmikuuta 1918 sotamarsalkaksi, mutta hän kieltäytyi samassa yhteydessä hänelle tarjotusta vapaaherran arvosta. Boroević ei kannattanut heinäkuussa 1918 käynnistettyä Piaven offenssiivia, joka päättyikin itävaltalaisten tappioon.

Itävalta-Unkarin hajotessa Boroević ehdotti keisari Kaarle I:lle marraskuun 1918 alussa vallankumouksen kukistamista armeijan avulla, mutta keisari torjui ehdotuksen. Itävalta-Unkarin hajottua Boroević tarjosi palveluksiaan myös Jugoslavian valtion perustamiseen osallistuneille kroaateille, mutta tuli jälleen torjutuksi. Sen jälkeen hän vetäytyi julkisesta elämästä.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Suloisesti suuteleva Jumalanäiti

**Suloisesti suuteleva Jumalanäiti** on ortodoksinen Jumalanäitiä eli Neitsyt Mariaa esittävä ikonityyppi tai ikonityyppien yhteisnimitys, sillä nimellä tunnetaan useita sommittelultaan toisistaan poikkeavia Jumalanäidin ikonimallia. 

## Tunnettuja ikoneita
### Athosvuoren Suloisesti suuteleva Jumalanäiti

Kreikan Athosvuoren Filotheoksen luostarista tunnetaan ihmeitätekevä Suloisesti suutelevan Jumalanäidin ikoni. 

### Valamon Suloisesti suuteleva Jumalanäiti

Valamon luostarissa Heinävedellä on Athoksen ikonimallista poikkeava, myös ihmeitätekevänä kunnioitettu ikoni. Tämän pyhäinkuvan sommitelma on ikään kuin vaakasuuntainen peilikuva Vladimirin Jumalanäidin ikonista. Ikoni sijaitsi aikoinaan Laatokan Valamon pääkirkon alakirkossa. Luostarin kalustokirjassa kuvan nimenä oli *Jumalanäiti suloisesti suuteleva*, josta ikonin nykynimi on peräisin.  

Valamon Suloisesti suutelevan Jumalanäidin ikonin ensimmäinen ihmeteko on kuvattu pyhän Antipa Valamolaisen elämäkerrassa ja kytkeytyy Antipan elämään Kreikan Athosvuoren alueella. Siellä paljolti erakkona eläneen Antipan huonoon kuntoon päässyttä keljaa korjaamaan saapunut, puutyötaitoinen pappi sairastui äkilliseen koleraan viidentenä päivänä töiden aloittamisesta ja jäi tiedottomana Antipan keljan luo. Antipa asetti Jumaläidin ikoninsa sairaan viereen ja meni kauemmas rukoilemaan sairaan paranemisen puolesta. Tultuaan takaisin Antipa huomasi, että sairastunut pappi oli yllättävästi parantunut ja työn touhussa. Pappi kuvasi tuntemuksiaan: Antipan ikonista oli yhtäkkiä virrannut häneen *elävöittävä, lämmin henkäys*. Se paransi *aivan kuin kuolleena maanneen* papin hetkessä niin, että tämä pääsi nousemaan jaloilleen ja jatkamaan työtään. Pappi piti ikonia ihmeitätekevänä.    

Vuonna 1865 Antipa siirtyi Athokselta asumaan Laatokan Valamon Kaikkien Pyhien skiittaan eli sivuluostariin. Ihmeitätekevän ikoninsa hän lahjoitti Valamon luostarille 1881. Vuonna 1882 kuollut isä Antipa julistettiin pyhäksi 1906. 

## Katso myös
### Suomen muut ihmeitätekevät ikonit

* Jerusalemin Jumalanäiti, Lintulan luostari, Heinävesi
* Jumalanäidin Akatistos -ikoni, Suomen ortodoksinen kirkkomuseo, Kuopio
* Konevitsan Jumalanäiti, Valamon luostari, Heinävesi
* Kozelštšinan Jumalanäiti, Uspenskin katedraali, Helsinki
* Valamon Jumalanäiti, Valamon luostari, Heinävesi

## Lähteet
Ben Lovejoy

**Benjamin Lovejoy** (s. 20. helmikuuta 1984 Concord, New Hampshire, Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen jääkiekkoilija, joka pelaa puolustajana NHL-seura Dallas Starsissa.

## Ura
Lovejoy opiskeli Deerfield Academy -lukiossa ja pelasi koulun jääkiekkojoukkueessa. Montreal Canadiens tarjosi Lovejoylle NHL-sopimusta hänen kolmantena opiskeluvuotenaan, mutta hän kieltäytyi käydäkseen lukion loppuun ja kasvaakseen pelaajana. Lovejoy, jota ei ollut varattu NHL:ään, pelasi vuoden Boston Collegessa ja kolme vuotta Dartmouth Collegessa, jossa hän pelasi myös haavipalloa. Hän valmistui Dartmouthista vuonna 2007. Hänen ammattilaisuransa alkoi vain muutamien päivien päästä ja hän ehti pelata kauden aikana viisi ottelua AHL:ssä pelaavan Norfolk Admiralsin joukkueessa. Samana kesänä Lovejoy allekirjoitti sopimuksen AHL-seura Wilkes-Barre/Scranton Penguinsin kanssa. Hän teki ammattilaisuransa ensimmäisen maalin Pyhän Patrickin päivänä. Lovejoy teki kauden aikana pelaamissaan 72 ottelussa 20 pistettä (2+18).

### Pittsburgh Penguins
7. heinäkuuta 2008 Lovejoy allekirjoitti ensimmäisen NHL-sopimuksensa Pittsburgh Penguinsin kanssa. 7. joulukuuta 2008 Lovejoy kutsuttiin ensimmäisen kerran NHL:ään korvaamaan Hal Gilliä. Hän teki NHL-debyyttinsä 8. joulukuuta, kun Pittsburgh hävisi Buffalo Sabresille 4–3.

Lovejoy nimettiin PlanetUSA-joukkueeseen vuoden 2009 AHL:n All-Stars-tapahtumassa 25.–26. tammikuuta DCU Centerissä, Worcesterissa.

11. huhtikuuta 2009 Lovejoy valittiin AHL:n tähdistökentälliseen ja hänet nimettiin arvokkaimmaksi puolustajaksi.

Lovejoy teki ensimmäisen pisteensä NHL:ssä syöttämällä maalin, kun Pittsburgh voitti Boston Bruinsin 6–5 22. joulukuuta 2009. Ensimmäisen maalinsa hän teki vuotta myöhemmin 22. joulukuuta 2010 laukoessaan kiekon Florida Panthersin maalivahdin Scott Clemmensenin vartioimaan maaliin. Samassa ottelussa kiekko osui hänen poskeensa aiheuttaen massiivisen turvotuksen.

### Anaheim Ducks
Työsulun vuoksi lyhyeksi jääneen kauden 2012–2013 alun jälkeen Pittsburgh kauppasi Lovejoyn Anaheim Ducksiin. Tilalle Anaheim antoi viidennen kierroksen varausvuoron .

Ennen kautta 2013–2014 Lovejoy ehti jo siirtyä vapaaksi agentiksi, mutta teki Anaheimin kanssa kolmivuotisen jatkosopimuksen. 

3. tammikuuta 2014 Lovejoy juhlisti ensimmäisen lapsensa syntymää (s. 31.12.2013) tekemällä kaksi maalia Edmonton Oilersia vastaan. Maalit olivat alle kolmen minuutin päässä toisistaan, mikä on Anaheimin seuraennätys.

### Tilastot

## Lähteet
* 
* 

### Viitteet
Cassadee Pope

**Cassadee Pope** (s. 28. elokuuta 1989 West Palm Beach, Florida) on yhdysvaltalainen pop rock -laulaja. Hän voitti *[[The Voice (Yhdysvallat)|The Voice]]* -laulukilpailun kolmannen kauden. Ennen soolouraansa Pope perusti vuonna 2008 Hey Monday -nimisen yhtyeen, joka julkaisi debyyttialbuminsa samana vuonna. Vuonna 2012 Pope jätti yhtyeen keskittyäkseen soolouraansa. *The Voice* -kilpailun voiton myötä hän sai levytyssopimuksen Universal Music Groupin kanssa. Hänen debyyttialbuminsa, *Frame by Frame*, julkaistiin lokakuussa 2013.

## Diskografia
### Albumit
**Frame by Frame* (2013)

### Singlet
*”Wasting All These Tears” (2013)

## Lähteet

## Aiheesta muualla

*Cassadee Popen kotisivut
Mindanaonlehvi

**Mindanaonlehvi** (*Chloropsis flavipennis*) on irenojen heimoon kuuluva varpuslintu.

## Levinneisyys
Mindanaonlehviä tavataan Filippiineillä. Lajin kannaksi arvioidaan 1&nbsp;000–2&nbsp;499 yksilöä. Se on vähenemässä elinympäristöjen tuhoutumisen vuoksi, ja on luokiteltu vaarantuneeksi.

## Lähteet
Luoteisterritorio

**Luoteisterritorio** () oli Yhdysvaltojen territorio, joka määriteltiin vuonna 1787 kattamaan alue Pennsylvaniasta länteen, Ohiojoesta pohjoiseen, Mississippijoesta itään ja Suuristä järvistä etelään. Alueen oli luovuttanut Yhdysvalloille Yhdistynyt kuningaskunta vuoden 1783 rauhansopimuksella. Tätä aluetta tai osia siitä olivat tavoitelleet sekä Virginia, New York, Connecticut että Massachusetts. Lopulta alueesta tehtiin viisi uutta osavaltiota: Ohio, Indiana, Illinois, Michigan ja Wisconsin. Lisäksi Minnesota sai pienen alueen. Luoteisterritorio perustettiin niin sanotulla Luoteisalueen säännöksellä (*Northwest ordinance*), joka loi pohjan myöhempien territorioiden perustamiselle.

## Lähteet
Palawaninlehvi

**Palawaninlehvi** (*Chloropsis palawanensis*) on irenojen heimoon kuuluva varpuslintu.

## Levinneisyys
Palawaninlehviä tavataan Filippiineillä. Lajia on kuvattu melko yleiseksi eikä sen uskota olevan vaarassa. Se on luokiteltu elinvoimaiseksi.

## Lähteet
Viherlehvi

**Viherlehvi** (*Chloropsis sonnerati*) on irenoiden heimoon kuuluva varpuslintu.

## Levinneisyys
Viherlehviä tavataan Bruneissa, Indonesiassa, Malesiassa, Myanmarissa, Singaporessa ja Thaimaassa. Populaation kokoa ei tunneta, mutta sen uskotaan olevan voimakkaasti vähentyvä, minkä takia Kansainvälinen luonnonsuojeluliitto luokittelee lajin erittäin uhanalaiseksi. Lajin suurimpana uhkana on häkkilinnuiksi myyminen. Se on tullut todella suosituksi 2010-luvulla, ja vuonna 2016 arvioitiin, että Sarawakista Kalimantaniin kuljetettiin 5&nbsp;000 yksilöä kuukaudessa. Vielä vuosituhannen vaihteessa lintuja nähtiin toreilla vain joitakin yksilöitä.

## Lähteet
Pikkuviherlehvi

**Pikkuviherlehvi** (*Chloropsis cyanopogon*) on irenojen heimoon kuuluva varpuslintu.

## Levinneisyys
Pikkuviherlehviä tavataan Bruneissa, Indonesiassa, Malesiassa, Myanmarissa, Singaporessa ja Thaimaassa. Laji on vähentynyt elinympäristöjen tuhoutumisen vuoksi, ja se on luokiteltu silmälläpidettäväksi. Se on kuitenkin yhä yleinen siellä, missä sopivia elinympäristöjä vielä on.

## Lähteet
Sinisiipilehvi

**Sinisiipilehvi** (*Chloropsis cochinchinensis*) on irenojen heimoon kuuluva varpuslintu.

## Levinneisyys
Sinisiipilehviä tavataan laajalla alueella Aasian kaakkoisosissa ja sitä esiintyy useilla luonnonsuojelualueilla. Sen kanta on laskussa häkkilinnuksi pyydystämisen takia ja se luokitellaan erittäin uhanalaiseksi.

## Lähteet
Kultaotsalehvi

**Kultaotsalehvi** (*Chloropsis aurifrons*) on irenojen heimoon kuuluva varpuslintu.

## Levinneisyys
Kultaotsalehviä tavataan Intian niemimaalla ja Kaakkois-Aasian pohjoisosissa. Lajin on kuvattu olevan melko yleinen suurimmassa osassa levinneisyysaluettaan. Sen ei uskota olevan vaarassa, ja laji on luokiteltu elinvoimaiseksi.

## Lähteet
Sininaamalehvi

**Sininaamalehvi** (*Chloropsis venusta*)  eli aiemmalta nimeltään **sumatranlehvi** on irenojen heimoon kuuluva varpuslintu.

## Levinneisyys
Sininaamalehviä tavataan Sumatralla Indonesiassa. Laji on vähentynyt suhteellisen nopeasti elinympäristöjen tuhoutumisen takia, ja se on luokiteltu silmälläpidettäväksi.

## Lähteet
Žan Kranjec

**Žan Kranjec** (s. 15. marraskuuta 1992 Ljubljana) on slovenialainen alppihiihtäjä, suurpujottelun olympiamitalisti. Hän edustaa seuratasolla SD Novinaria.

Kranjec saavutti nuorten MM-kilpailuissa pronssia suurpujottelussa ja alppiyhdistetyssä 2012 ja suurpujottelussa 2013. Aikuisten MM-kilpailuissa hän sijoittui suurpujottelussa 22:nneksi Schladmingissa 2013. Sotšin olympialaisissa 2014 hän oli samassa lajissa 23:s. Pyeongchangin olympialaisissa 2018 hän sijoittui suurpujottelussa neljänneksi ja Åren MM-kilpailuissa 2019 viidenneksi. Cortina d'Ampezzon MM-kilpailuissa 2021 hän oli suurpujottelussa kuudes ja parisuurpujottelussa kymmenes. Pekingin olympialaisissa 2022 hän saavutti suurpujottelussa hopeaa.  Courchevelin / Méribelin MM-kilpailuissa 2023 hän oli sekä suurpujottelussa että parisuurpujottelussa kuudes. Saalbachin MM-kilpailuissa 2025 hän sijoittui suurpujottelussa 11:nneksi. Milanon ja Cortinan olympialaisissa 2026 hän oli samassa lajissa kahdestoista.

Kranjec kilpaili maailmancupissa ensimmäisen kerran Kranjska Gorassa maaliskuussa 2011. Ensimmäiset maailmancupin pisteensä hän sai oltuaan 23:s Alta Badian suurpujottelussa joulukuussa 2013. Kymmenen parhaan joukkoon hän sijoittui ensimmäisen kerran Söldenin suurpujottelussa lokakuussa 2016 oltuaan neljäs. Ensimmäisen palkintosijansa hän saavutti oltuaan kolmas Alta Badian suurpujottelussa joulukuussa 2017. Ensimmäisen voittonsa hän saavutti Saalbach-Hinterglemmin suurpujottelussa joulukuussa 2018. Hän sijoittui kolmanneksi Soldeun suurpujottelussa ja neljänneksi suurpujottelucupissa. Kaudella 2019–2020 Kranjec sijoittui kolmanneksi Söldenin ja Alta Badian suurpujotteluissa. Hän voitti Adelbodenin suurpujottelun. Suurpujottelucupissa hän oli neljäs.

Kaudella 2020–2021 Kranjec sijoittui toiseksi Santa Caterinan ensimmäisessä suurpujottelussa. Kaudella 2021–2022 hän oli kolmas Söldenin suurpujottelussa. Kaudella 2022–2023 hän sijoittui Söldenin suurpujottelussa toiseksi sekä Val d'Iseren ja Alta Badian suurpujotteluissa kolmanneksi. Suurpujottelucupissa hän oli kolmas. Kaudella 2023–2024 hän oli kolmas Alta Badian molemmissa suurpujotteluissa. Hän sijoittui kolmanneksi Schladmingin suurpujottelussa. Suurpujottelucupissa hän oli viides. Kaudella 2024–2025 hän sijoittui Beaver Creekin suurpujottelussa kolmanneksi.

Euroopan cupin osakilpailuissa hän on voittanut kaksi suurpujottelukisaa.

## Lähteet
Lovejoy (täsmennyssivu)

**Lovejoy** voi tarkoittaa seuraavia:

## Henkilöitä
*Arthur Lovejoy (1873–1962) yhdysvaltalainen aatehistorioija
*Ben Lovejoy (s. 1984) yhdysvaltalainen jääkiekkoilija
*Deirdre Lovejoy (s. 1962), yhdysvaltalainen näyttelijä
*Frank Lovejoy (1914–1962) yhdysvaltalainen näyttelijä
*Tim Lovejoy (s. 1968) englantilainen tv-juontaja

### Kuvitteellisia henkilöitä

*Lovejoy, antiikkikauppias Jonathan Gashin samannimisessä kirjasarjassa ja siihen perustuvassa televisiosarjassa
*Timothy Lovejoy, pastori tv-sarjassa Simpsonit
*Helen Lovejoy, pastorin vaimo tv-sarjassa Simpsonit

## Paikka
*Lovejoy (kaupunki), yhdysvaltalainen kaupunki

## Muita merkityksiä
* Lovejoy, englantilainen indie rock -yhtye
* Lovejoy, Albert Kingin studioalbumi vuodelta 1971.
Yaşar Doğu

**Yaşar Doğu** (1913 Samsun – 8. tammikuuta 1961 Ankara) oli turkkilainen vapaa- ja kreikkalais-roomalaisen tyylin painija, olympiavoittaja, maailman- ja euroopanmestari.

63–87 kilogramman painoluokissa kilpaillut Doğu voitti vapaapainissa olympiakultaa Lontoossa 1948, maailmanmestaruuden vuonna 1951 ja kaksi Euroopan mestaruutta. Kreikkalais-roomalaisella painityylillä hän saavutti Euroopan mestaruuden ja EM-hopean. Turkissa järjestetään Doğun nimeä kantava painiturnaus vuosittain.

## Lähteet
* Yaşar Doğu Bio, Stats and Results  Olympics at Sports-Reference.com 
* Dogu, Yasar (TUR) iat.uni-leipzig.de 

### Viitteet
Levä (Ypäjä)

**Levä** on kylä Ypäjällä Loimijoen eteläpuolella. Kulmakuntia Levän alueella ovat Ketokylä, Jyvämäki ja Saarikko. Kylällä toimi vuoteen 2018 Levän koulu.

## Historia
Levän historiallinen kylätontti on sijainnut Levänmäellä Loimijoen rannalla, nykyisestä Leväntiestä erkanevan Levänmäentien varrella Poukkasillan kohdalla. Siellä sijainnut Levän ryhmäkylä käsitti aikoinaan satoja rakennuksia. Nykyäänkin Levänmäellä sijaitsevat Markkulan, Hossin, Rassin ja Kylä-Tuomolan talot. Kylän eteläpuolella on Levänsuo, joka Kartanonkylän kartanon aikana ojitettiin ja otettiin viljelykseen. Levänsuon eteläpuolella Uudessakylässä on vanhastaan sijainnut Köllin talo. Muista kylän vanhoista taloista ovat vielä jäljellä Lassila Levänsuon laidalla Levänmäestä kaakkoon ja Tuomola Saarikon aukean pohjoislaidalla Jyvämäen eteläpuolella.

Vaikka Levä onkin vanha talonpoikaiskylä, sen historiaan on vaikuttanut Jokioisten kartano ja siitä myöhemmin erotettu Kartanonkylän kartano. Kylän talojen ollessa erilaisessa suhteessa kartanoon osa niistä yhdistettiin kartanon maihin ja kylän takamaille Saarikkoon, Loimijoen sivujoen Kuusjoen latvoille muodostettiin Kartanonkylän kartanolle Saarikon ulkotila. Kun Kartanonkylän kartano sittemmin liitettiin uudelleen Jokioisten kartanon yhteyteen ja Jokioisten kartanon omistajaksi tuli valtio, erotettiin kartanon maista ensin 1920-luvulla vuokra-alueita, ja toisen maailmansodan jälkeen koko Saarikon ulkotilan maat käytettiin siirtoväen asuttamiseen maanhankintalain mukaisia tiloja perustamalla.

## Lähteet
Varsanoja

**Varsanoja** on kylä Ypäjällä Loimijoen pohjoispuolella. Se rajoittuu lännessä Kartanonkylään ja idässä Jokioisten kuntaan. Kylän kohdalla Loimijokeen laskee pohjoisesta Varsanojana tunnettu oja. Kylässä on aiemmin toiminut Varsanojan kansakoulu vuosina 1922–1967.
Henrik Hansen (painija)

**Christian Henrik Hansen** (26. toukokuuta 1920 Frederiksværk – 23. elokuuta 2010 New London, Connecticut, Yhdysvallat) oli tanskalainen vapaa- ja kreikkalais-roomalaisen tyylin painija ja olympiamitalisti.

73 kilogramman painoluokassa kilpaillut Hansen voitti kreikkalais-roomalaisessa painissa olympiapronssia Lontoossa 1948. EM-kilpailuissa hän sijoittui vapaapainissa viidenneksi vuonna 1949.

## Lähteet
* Henrik Hansen Bio, Stats and Results  Olympics at Sports-Reference.com 
* Hansen, Henrik Christian (DEN) iat.uni-leipzig.de 

### Viitteet
Perttula (Ypäjä)

**Perttula** on kylä Ypäjällä. Kylän alueella sijaitsee Ypäjän kirkko, ja Perttula on myös koko Ypäjän kunnan ja seurakunnan vanha nimi; nimi Ypäjä otettiin kunnan  ja seurakunnan nimeksi vasta Ypäjän rautatieaseman perustamisen jälkeen, kun sen arveltiin rautatieliikennepaikkana tulevan paremmin tunnetuksi. Kylän ydinalueet ovat Loimijoen pohjoispuolella, ja kylän ympärille on muodostunut Ypäjän kirkonkylän taajama, joka ulottuu myös viereisten Levän ja Kartanonkylän kylien puolelle Kurjenmäen ja Siittolanmäen suunnissa.  Perttulan kylään kuuluu eksklaavina myös Loimijoen eteläpuolella kunnan etelärajalla sijaitseva Kuusjoen kulmakunta, jossa aiemmin on ollut oma koulu.
Intianlehvi

**Intianlehvi** (*Chloropsis jerdoni*) on irenojen heimoon kuuluva varpuslintu. Sitä pidetään joskus omana lajinaan, joskus sinisiipilehvin alalajina.

Intianlehviä tavataan Intiassa ja Sri Lankassa. Sen ei uskota olevan vaarassa, ja se on luokiteltu elinvoimaiseksi.

## Lähteet
Manninen (Ypäjä)

**Manninen** on kylä Ypäjän länsiosassa Loimijoen eteläpuolella lähellä Loimaan rajaa.

## Sijainti ja liikenne
Mannisten lähimpiä naapurikyliä ovat Ypäjän kirkonkylä Perttula pohjoisessa ja kaakossa, Ypäjän Levä idässä ja Loimaan Kauhanoja lännessä. Etelässä kylän alue rajoittuu Someron Vilukselan  ja lounaassa Loimaan Joenperän kylän takamaihin ja koskettaa myös Kosken Tl ja nykyään Loimaaseen kuuluvan entisen Mellilän kunnan alueita.

Kylän kautta kulkee Forssan ja Loimaan välinen seututie 213. Etelään, Ypäjän Kuusjoenkulmalle, johtaa paikallistietasoinen yhdystie Mannistentie.

## Luonto
Kylän alueen halki Loimijokeen laskee etelästä Loimijoen sivujoki Kuusjoki. Kylän alueelle lounaassa ja etelässä ulottuvat pieneltä osaltaan Natura 2000 -suojeluohjelmaan kuuluvat Eksyssuo ja Huhmassuo.

## Historia ja kulttuuriympäristö
Mannisten historiallinen kylätontti on sijainnut Loimijoen rannassa vastapäätä Ypäjän kirkonkylän Perttulan historiallista kylätonttia. 

Kylän lounaiskulmassa, Eksyssuohon pistävässä harjuniemekkeessä on nykyään neljän, aiemmin viiden kunnan rajapaikka Pirttiniemennokka, joka myös on ollut kolmen historiallisen maakunnan: Hämeen, Satakunnan ja Varsinais-Suomen rajapaikkana. 

Mannisten kylä yhdessä Ypäjänkylän kanssa kuului aiemmin Loimaaseen, josta se liitettiin kunnallishallinnollisesti Ypäjään vuonna 1911. Jo aiemmin nämä kylät oli liitetty Ypäjän seurakuntaan, ja Ypäjän kirkkoa kylän asukkaat olivat käyttäneet jo 1600-luvulta lähtien. 

Mannisissa on aiemmin ollut oma kansakoulu.

## Tunnettuja kyläläisiä

Tunnettuihin mannislaisiin kuuluu noita ja ennustaja Prättäkitti. jonka kerrotaan olleen Mannisten kylän Tepon talon emäntä.

## Aiheesta muualla
* Mannisten kylä  Häme-wikissä
Sonnentanz

**Sonnentanz** on itävaltalaisen dance- ja elektronista musiikkia soittavan duon, Klangkarussellin debyyttisingle. Sen julkaisi Soundcloud digitaalisesti jo syksyllä 2011. Kun kappale tuli hitti ja se sijoittui latauslistoille, se julkaistiin CD:nä saksankielisissä valtioissa 14. syyskuuta 2012. Britanniassa sekä monissa muissa valtioissa se julkaistiin 15. elokuuta 2013. Kappaleen sanoitti ja tuotti Tobias Rieser sekä Adrian Held. Kappale on päässyt kymmenen parhaan joukkoon kuudessa valtiossa (Itävalta, Belgia, Saksa, Alankomaat, Sveitsi ja Iso-Britannia). Kappaleen toinen versio, **Sonnentanz (Sun Don't Shine)** sisältää myös Will Heardin esittämiä vokaaleja.

Kappaleen versiolle "Sonnentanz (Sun Don't Shine)" on tehty myös musiikkivideo, joka julkaistiin ensin videopalvelu YouTubessa 15. heinäkuuta 2013.

## Lähteet
Palikkala

**Palikkala** on kylä Ypäjällä Loimijoen eteläpuolella. Se rajoittuu idässä Jokioisten kuntaan ja etelässä Someron kaupunkiin. Kylän alueella kulkee Turusta Hämeenlinnaan vievä valtatie 10. Kulmakuntia Palikkalan alueella ovat Hyrsynkulma, Kottaanoja, Vähäsuo. Palikkalassa ja Hyrsynkulmalla on aiemmin ollut toiminnassa kansakoulu.
Turkoosikurkkulehvi

**Turkoosikurkkulehvi** (*Chloropsis media*) on irenojen heimoon kuuluva varpuslintu. Sitä pidetään joskus omana lajinaan, joskus kultaotsalehvin alalajina.

Turkoosikurkkulehviä tavataan Borneossa Indonesiassa. Populaation kokoa ei tunneta, mutta vuonna 2015 yksilömäärän arvioitiin olevan vakavasti vähentymässä. Lajin arveltiin vuonna 2006 olevan yleinen Borneossa, mutta se on selvästi harvinaistunut. Laji luokitellaankin erittäin uhanalaiseksi.

## Lähteet
Henrik Hansen

**Henrik Hansen** –nimisiä henkilöitä ovat muiden muassa:

* Henrik Hansen (1910–2010), tanskalainen painija
* Henrik Hansen (s. 1979), tanskalainen jalkapalloilija
* Henrik Toft Hansen (s. 1986), tanskalainen käsipalloilija
Aaron Parks

**Aaron Parks** (s. 1983 Kalifornia) on yhdysvaltalainen jazzmuusikko. Hän varttui 3-vuotiaasta lähtien Seattlessa ja opiskeli jo 15-vuotiaana Washingtonin yliopistossa matematiikkaa, tietojenkäsittelytiedettä ja musiikkia. Hän oli yliopistossa varhaisen pääsyn ohjelmassa, mutta 16-vuotiaana hän oli jo siirtynyt Manhattan School of Musiciin. Hän sai opetusta Kenny Barronilta, ja vuonna 2001 hänet nimitettiin American Pianists Associationin Cole Porter Fellow'ksi. Parks on tehnyt yhteistyötä muiden muassa Terence Blanchardin, Joshua Redmanin, Kurt Rosenwinkelin, Christian Scottin, Gretchen Parlaton, Ambrose Akinmusiren, Kendrick Scottin, Philip Dizackin ja Mike Morenon kanssa. Parks on saanut kiittäviä arvioita *[[The Guardian]]ilta* ja *[[The New York Times]]ilta*. 

Syksyllä 2013 Parks julkaisi soolopianolevytyksen *[[Arborescence]]*.

## Lähteet
Raaseporin kihlakunta

**Raaseporin kihlakunta** () on entinen Suomen kihlakunta, joka sijaitsi Uudenmaan läänissä. Vuonna 1940 kihlakuntaan kuuluivat seuraavat kunnat:
* Bromarv
* Degerby
* Inkoo
* Karjaan kauppala
* Karjaan maalaiskunta
* Karjalohja
* Pohja
* Sammatti
* Snappertuna
* Tammisaaren maalaiskunta
* Tenhola
Kihlakunnan ulkopuolella oli Hangon ja Tammisaaren kaupungit.

Kihlakunnan maapinta-ala oli 1 704,41 km² (1.1.1938), ja sen väkiluku oli 29 679 henkeä (31.12.1939).

## Lähteet
Lohjan kihlakunta

**Lohjan kihlakunta** () on entinen Suomen kihlakunta, joka sijaitsi Uudenmaan läänissä. Vuonna 1940 kihlakuntaan kuuluivat seuraavat kunnat:
* Espoo
* Karkkilan kauppala
* Kauniaisten kauppala
* Kirkkonummi
* Lohjan kauppala
* Lohjan maalaiskunta
* Nummi
* Pusula
* Pyhäjärvi Ul
* Siuntio
* Vihti

Kihlakunnan maapinta-ala oli 2 415,54 km² (1.1.1938), ja sen väkiluku oli 56 519 henkeä (31.12.1939).

## Lähteet
Björn J:son Lindh

**Björn J:son Lindh** (alun perin Björn Lindh; 25. lokakuuta 1944 Arvika – 21. joulukuuta 2013 Nora) oli ruotsalainen huilisti, pianisti ja säveltäjä. Hän teki läpimurtonsa Cornelis Vreeswijkin sovittajana 1960-luvun lopussa. Hän toimi studiomuusikkona ja julkaisi albumeita, kuten *[[Ramadan (albumi)|Ramadan]]* (1971), *[[Cous Cous]]* (1972) ja *[[Atlantis – bilder från en ö]]* (1983), usein yhteistyössä Janne Schafferin ja Hörselmat-yhtyeen kanssa. J:son Lindh sävelsi musiikin elokuviin *[[Komisario Beck tähtäimessä]]* (1976) ja *[[Metsästäjät]]* (1996). Hän sävelsi ja sovitti musiikkia myös radioon, televisioon ja teatteriin. Hänen tuotantoonsa kuuluu myös syyskuussa 2006 Malmön oopperassa kantaesitetty musikaali *[[Banankontakt]]*, jonka hän teki yhteistyössä Janne Schafferin ja Lasse Åbergin kanssa. J:son Lindh sai Cornelis Vreeswijk -stipendin vuonna 1993. Hänen kuolemansa aiheutti aivokasvain.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Viralliset sivut (ruotsiksi)
*Björn J:son Lindh - Sivusto tuotettu tytärten Lotta ja Sissel (ruotsiksi)
*Björn J:son Lindh The Swedish Film Database  (englanniksi)
*Björn J:son Lindh  Discogs  (englanniksi)
*
Ahvenanmaan kihlakunta

**Ahvenanmaan kihlakunta** () on entinen Suomen kihlakunta, joka sijaitsi Ahvenanmaan maakunnassa. Vuonna 1940 kihlakuntaan kuuluivat seuraavat kunnat:
* Brändö
* Eckerö
* Finström
* Föglö
* Geta
* Hammarland
* Jomala
* Kumlinge
* Kökar
* Lemland
* Lumparland
* Saltvik
* Sottunga
* Sund
* Vårdö

Ahvenanmaan kunnista ainoastaan Maarianhaminan kaupunki ei kuulunut kihlakuntaan. Kihlakunnan maapinta-ala oli 1&nbsp;478,21 km² (1.1.1938), ja sen väkiluku oli 25&nbsp;550 henkeä (31.12.1939).

Ahvenanmaan kihlakunta oli yksi kuudesta Turun läänin eteläisen vaalipiirin 1906-1994 kihlakunnasta. Ennen eduskuntavaaleja 1907 talonpoikaissäädyn valtiopäivämiehet valittiin kihlakunnan käsittävästä vaalipiiristä.

## Lähteet
Petsamon kihlakunta

**Petsamon kihlakunta** () on entinen Suomen kihlakunta, joka sijaitsi Lapin läänissä. Vuonna 1940 kihlakuntaan kuuluivat seuraavat kunnat:
* Inari
* Petsamo
* Utsjoki

Kihlakunnan maapinta-ala oli 31 071,40 km² (1.1.1938), ja sen väkiluku oli 8 537 henkeä (31.12.1939).

## Lähteet
Helsingin kihlakunta

**Helsingin kihlakunta** (, vuodesta 1972 **Vantaan kihlakunta**, ) on entinen Suomen kihlakunta, joka sijaitsi Uudenmaan läänissä. Vuonna 1940 kihlakuntaan kuuluivat seuraavat kunnat:
* Askola
* Haagan kauppala
* Helsingin maalaiskunta
* Huopalahti
* Hyvinkään kauppala
* Hyvinkään maalaiskunta
* Keravan kauppala
* Kulosaari
* Mäntsälä
* Nurmijärvi
* Oulunkylä
* Pornainen
* Porvoon maalaiskunta
* Pukkila
* Sipoo
* Tuusula
Kihlakunnan ulkopuolella oli Helsingin ja Porvoon kaupungit.

Kihlakunnan maapinta-ala oli 3 429,47 km² (1.1.1938), ja sen väkiluku oli 97 851 henkeä (31.12.1939).

Vuonna 1946 Haaga, Huopalahti, Kulosaari, Oulunkylä ja osa Helsingin maalaiskunnasta liitettiin Helsinkiin. Samana vuonna perustettiin Tuusulan kihlakunta, johon tulivat kuulumaan Askola, Hyvinkää, Hyvinkään maalaiskunta, Kerava, Mäntsälä, Nurmijärvi, Pukkila ja Tuusula. Samalla Lohjan kihlakunnasta liitettiin Espoo, Kauniainen ja Kirkkonummi, ja vuonna 1950 vielä Siuntio. Kirkkonummi ja Siuntio liitettiin takaisin Lohjan kihlakuntaan vuonna 1956.

Kihlakunta jaettiin uudelleen vuonna 1959, jolloin Pornainen, Porvoon maalaiskunta ja Sipoo muodostivat Porvoon kihlakunnan. Vuonna 1966 Espoo ja Kauniainen muodostivat puolestaan Espoon kihlakunnan. Kihlakuntaan jäi tämän jälkeen enää Helsingin maalaiskunta, joka muutti vuonna 1972 nimensä Vantaaksi. Tuolloin myös kihlakunnan nimeksi tuli Vantaan kihlakunta.

## Lähteet
Pernajan kihlakunta

**Pernajan kihlakunta** () on entinen Suomen kihlakunta, joka sijaitsi Uudenmaan läänissä. Vuonna 1940 kihlakuntaan kuuluivat seuraavat kunnat:
* Anjala
* Artjärvi
* Elimäki
* Iitti
* Jaala
* Kuusankoski
* Lapinjärvi
* Liljendal
* Myrskylä
* Orimattila
* Pernaja
* Ruotsinpyhtää
Kihlakunnan ulkopuolella oli Loviisan kaupunki.

Kihlakunnan maapinta-ala oli 3 842,16 km² (1.1.1938), ja sen väkiluku oli 72 842 henkeä (31.12.1939).

## Lähteet
Saloisten kihlakunta

**Saloisten kihlakunta** () on entinen Suomen kihlakunta, joka sijaitsi Oulun läänissä. Vuonna 1940 kihlakuntaan kuuluivat seuraavat kunnat:
* Alavieska
* Kalajoki
* Merijärvi
* Oulainen
* Paavola
* Pattijoki
* Pyhäjoki
* Rantsila
* Rautio
* Revonlahti
* Saloinen
* Sievi
* Siikajoki
* Vihanti
* Ylivieska
Kihlakunnan ulkopuolella oli Raahen kaupunki.

Kihlakunnan maapinta-ala oli 6 270,91 km² (1.1.1938), ja sen väkiluku oli 67 131 henkeä (31.12.1939).

## Lähteet
Haapajärven kihlakunta

**Haapajärven kihlakunta** () on entinen Suomen kihlakunta, joka sijaitsi Oulun läänissä. Vuonna 1940 kihlakuntaan kuuluivat seuraavat kunnat:
* Haapajärvi
* Haapavesi
* Kestilä
* Kärsämäki
* Nivala
* Piippola
* Pulkkila
* Pyhäjärvi
* Pyhäntä
* Reisjärvi

Kihlakunnan maapinta-ala oli 7 077,57 km² (1.1.1938), ja sen väkiluku oli 56 254 henkeä (31.12.1939).

## Lähteet
Kajaanin kihlakunta

**Kajaanin kihlakunta** () on entinen Suomen kihlakunta, joka sijaitsi Oulun läänissä. Vuonna 1940 kihlakuntaan kuuluivat seuraavat kunnat:
* Hyrynsalmi
* Kajaanin maalaiskunta
* Kuhmo
* Paltamo
* Puolanka
* Ristijärvi
* Sotkamo
* Suomussalmi
* Säräisniemi (nykyään Vaala)
* Vuolijoki
Kihlakunnan ulkopuolella oli Kajaanin kaupunki.

Kihlakunnan maapinta-ala oli 21 458,10 km² (1.1.1938), ja sen väkiluku oli 67 350 henkeä (31.12.1939).

Kajaanin kihlakunnan ja siihen kuulumattoman Kajaanin kaupungin aluetta vastasi Kainuun maakunta ennen Vaalan siirtymistä Pohjois-Pohjanmaan maakuntaan vuoden 2016 alussa.

## Lähteet
Oulun kihlakunta

**Oulun kihlakunta** () on entinen Suomen kihlakunta, joka sijaitsi Oulun läänissä. Vuonna 1940 kihlakuntaan kuuluivat seuraavat kunnat:
* Hailuoto
* Haukipudas
* Ii
* Kempele
* Kiiminki
* Kuivaniemi
* Kuusamo
* Liminka
* Lumijoki
* Muhos
* Oulujoki
* Oulunsalo
* Pudasjärvi
* Taivalkoski
* Temmes
* Tyrnävä
* Utajärvi
* Yli-Ii
* Ylikiiminki
Kihlakunnan ulkopuolella oli Oulun kaupunki.

Kihlakunnan maapinta-ala oli 23 314,32 km² (1.1.1938), ja sen väkiluku oli 93 653 henkeä (31.12.1939).

## Lähteet
Hauhon kihlakunta

**Hauhon kihlakunta** () on entinen Suomen kihlakunta. Vuodelta 1431 Hauhon kihlakunnan tuomarina mainitaan  Nils Olofinpoika Tavast ja 1500-luvun lopulta sekä 1600-luvun alusta Henrik Pietarinpoika Rapala voutina, lainlukijana ja tuomarina.  Kihlakuntajako Hämeen läänissä uudistettiin vuonna 1869. Yksi uusista kihlakunnista oli Hauhon kihlakunta, johon kuuluivat Hauhon, Hattulan, Vanajan, Lopen, Janakkalan ja Hausjärven pitäjät, Hämeenlinnan maaseurakunta sekä Tuuloksen, Tyrvännön ja Rengon kappelit. Vuonna 1940 kihlakuntaan kuuluivat seuraavat kunnat:
* Hattula
* Hauho
* Hausjärvi
* Hämeenlinnan maalaiskunta
* Janakkala
* Loppi
* Renko
* Riihimäen kauppala
* Tuulos
* Tyrväntö
* Vanaja
Kihlakunnan ulkopuolella oli Hämeenlinnan kaupunki.

Kihlakunnan maapinta-ala oli 3 012,26 km² (1.1.1938), ja sen väkiluku oli 58 301 henkeä (31.12.1939).

## Lähteet

## Aiheesta muualla

*Hauhon kihlakunnan henkikirjoittajan arkisto (1869-1974)
*Tietosanakirja (1909-1922) Project Runeberg
Jämsän kihlakunta

**Jämsän kihlakunta** () on entinen Suomen kihlakunta, joka sijaitsi Hämeen läänissä. Vuonna 1940 kihlakuntaan kuuluivat seuraavat kunnat:
* Eräjärvi
* Jämsä
* Jämsänkoski
* Korpilahti
* Koskenpää
* Kuhmalahti
* Kuhmoinen
* Luopioinen
* Längelmäki
* Muurame
* Säynätsalo

Kihlakunnan maapinta-ala oli 3 535,68 km² (1.1.1938), ja sen väkiluku oli 42 729 henkeä (31.12.1939).

## Lähteet
Ruoveden kihlakunta

**Ruoveden kihlakunta** () on entinen Suomen kihlakunta, joka sijaitsi Hämeen läänissä. Vuonna 1940 kihlakuntaan kuuluivat seuraavat kunnat:
* Juupajoki
* Kuorevesi
* Kuru
* Mänttä
* Orivesi
* Ruovesi
* Teisko
* Vilppula

Kihlakunnan maapinta-ala oli 3 495,46 km² (1.1.1938), ja sen väkiluku oli 42 275 henkeä (31.12.1939).

## Lähteet
Pirkkalan kihlakunta

**Pirkkalan kihlakunta** () on entinen Suomen kihlakunta, joka sijaitsi Hämeen läänissä. Vuonna 1940 kihlakuntaan kuuluivat seuraavat kunnat:
* Aitolahti
* Kangasala
* Lempäälä
* Messukylä
* Nokian kauppala
* Pirkkala
* Pälkäne
* Sahalahti
* Tottijärvi
* Vesilahti
* Viiala
* Ylöjärvi
Kihlakunnan ulkopuolella oli Tampereen kaupunki.

Kihlakunnan maapinta-ala oli 2 054,63 km² (1.1.1938), ja sen väkiluku oli 50 525 henkeä (31.12.1939).

## Lähteet
Tammelan kihlakunta

**Tammelan kihlakunta** () on entinen Suomen kihlakunta, joka sijaitsi Hämeen läänissä. Vuonna 1940 kihlakuntaan kuuluivat seuraavat kunnat:
* Akaa
* Forssan kauppala
* Humppila
* Jokioinen
* Kalvola
* Koijärvi
* Kylmäkoski
* Somerniemi
* Somero
* Sääksmäki
* Tammela
* Urjala
* Valkeakosken kauppala
* Ypäjä

Kihlakunnan maapinta-ala oli 3 297,00 km² (1.1.1938), ja sen väkiluku oli 68 034 henkeä (31.12.1939).

Tammelan kihlakunnan nimenä oli aiemmin Sääksmäen kihlakunta ja myöhemmin Sääksmäen alinen kihlakunta.

## Lähteet
Heinolan kihlakunta

**Heinolan kihlakunta** () on entinen Suomen kihlakunta, joka sijaitsi Mikkelin läänissä. Vuonna 1940 kihlakuntaan kuuluivat seuraavat kunnat:
* Hartola
* Heinolan maalaiskunta
* Joutsa
* Leivonmäki
* Luhanka
* Mäntyharju
* Pertunmaa
* Sysmä
Kihlakunnan ulkopuolella oli Heinolan kaupunki.

Kihlakunnan maapinta-ala oli 4 272,94 km² (1.1.1938), ja sen väkiluku oli 43 541 henkeä (31.12.1939).

## Lähteet
Mikkelin kihlakunta

**Mikkelin kihlakunta** () on entinen Suomen kihlakunta, joka sijaitsi Mikkelin läänissä. Vuonna 1940 kihlakuntaan kuuluivat seuraavat kunnat:
* Anttola
* Hirvensalmi
* Kangasniemi
* Mikkelin maalaiskunta
* Ristiina
Kihlakunnan ulkopuolella oli Mikkelin kaupunki.

Kihlakunnan maapinta-ala oli 3 378,13 km² (1.1.1938), ja sen väkiluku oli 36 440 henkeä (31.12.1939).

## Lähteet
Rantasalmen kihlakunta

**Rantasalmen kihlakunta** () on entinen Suomen kihlakunta, joka sijaitsi Mikkelin läänissä. Vuonna 1940 kihlakuntaan kuuluivat seuraavat kunnat:
* Enonkoski
* Heinävesi
* Kangaslampi
* Kerimäki
* Punkaharju
* Rantasalmi
* Savonranta
* Sulkava
* Sääminki
Kihlakunnan ulkopuolella oli Savonlinnan kaupunki.

Kihlakunnan maapinta-ala oli 5 151,32 km² (1.1.1938), ja sen väkiluku oli 54 123 henkeä (31.12.1939).

## Aiheesta muualla

* Entisajan muistoja Rantasalmen kihlakunnasta (ladattava pdf-tiedosto) *fennougrica.kansalliskirjasto.fi*

## Lähteet
Rajajoen kihlakunta

**Rajajoen kihlakunta** (, vuoteen 1937 **Äyräpään kihlakunta**, ) on entinen Suomen kihlakunta, joka sijaitsi Viipurin läänissä. Vuonna 1940 kihlakuntaan kuuluivat seuraavat kunnat:
* Kivennapa
* Rautu
* Terijoki
* Valkjärvi

Kihlakunnan maapinta-ala oli 1 494,12 km² (1.1.1938), ja sen väkiluku oli 31 428 henkeä (31.12.1939).

Vuoteen 1937 asti kihlakunta tunnettiin Äyräpään kihlakuntana, jolloin siihen kuuluivat yllä mainittujen kuntien lisäksi myös Muolaa, Äyräpää ja Heinjoki. Vuonna 1937 muodostettiin Viipurin kihlakunta, johon nämä kolme kuntaa liitettiin. Äyräpään kihlakunnan jäljelle jääneen osan nimeksi muutettiin Rajajoen kihlakunta.

## Lähteet
Sortavalan kihlakunta

**Sortavalan kihlakunta** () on entinen Suomen kihlakunta, joka sijaitsi Viipurin läänissä. Vuonna 1940 kihlakuntaan kuuluivat seuraavat kunnat:
* Harlu
* Ruskeala
* Sortavalan maalaiskunta
* Uukuniemi
Kihlakunnan ulkopuolella oli Sortavalan kaupunki.

Kihlakunnan maapinta-ala oli 1 879,00 km² (1.1.1938), ja sen väkiluku oli 42 387 henkeä (31.12.1939).

## Lähteet
Käkisalmen kihlakunta

**Käkisalmen kihlakunta** () on entinen Suomen kihlakunta, joka sijaitsi Viipurin läänissä. Vuonna 1940 kihlakuntaan kuuluivat seuraavat kunnat:
* Hiitola
* Kaukola
* Käkisalmen maalaiskunta
* Metsäpirtti
* Pyhäjärvi Vpl
* Räisälä
* Sakkola
* Vuoksela
Kihlakunnan ulkopuolella oli Käkisalmen kaupunki.

Kihlakunnan maapinta-ala oli 2 453,14 km² (1.1.1938), ja sen väkiluku oli 48 200 henkeä (31.12.1939).

## Lähteet
Rannan kihlakunta

**Rannan kihlakunta** () on entinen Suomen kihlakunta, joka sijaitsi Viipurin läänissä. Vuonna 1940 kihlakuntaan kuuluivat seuraavat kunnat:
* Johannes
* Kanneljärvi
* Koiviston kauppala
* Koiviston maalaiskunta
* Kuolemajärvi
* Lavansaari
* Seiskari
* Uusikirkko

Kihlakunnan maapinta-ala oli 1 758,95 km² (1.1.1938), ja sen väkiluku oli 44 674 henkeä (31.12.1939).

## Lähteet
Viipurin kihlakunta

**Viipurin kihlakunta** () on entinen Suomen kihlakunta, joka sijaitsi Viipurin läänissä. Vuonna 1940 kihlakuntaan kuuluivat seuraavat kunnat:
* Heinjoki
* Muolaa (mukaan lukien Kyyrölä)
* Nuijamaa
* Vahviala
* Viipurin maalaiskunta
* Äyräpää
Kihlakunnan ulkopuolella oli Viipurin kaupunki.

Kihlakunnan maapinta-ala oli 2 381,98 km² (1.1.1938), ja sen väkiluku oli 51 376 henkeä (31.12.1939).

## Lähteet
Augusta Read Thomas

**Augusta Read Thomas** (s. 24. huhtikuuta 1964 Glen Cove, New York) on yhdysvaltalainen säveltäjä. Hän valmistui Lontoon Royal Academy of Musicista. Hänestä tuli sen *Fellow* vuonna 2004. Hän kuuluu Yhdysvaltain taide- ja kirjallisuusakatemiaan ja Yhdysvaltain taide- ja tiedeakatemiaan. Thomas oli vuosina 1997–2006 Chicagon sinfoniaorkesterin Mead-nimikkosäveltäjä. Vuonna 2007 hänen teoksensa *Astral Canticle* pääsi Pulitzer-finaaliin. Chanticleerin *Colors of Love* -levy, joka sisältää kaksi Thomasin sävellystä, on Grammy-palkittu. Thomasin musiikin kustantaa G. Schirmer Inc., ja hänen musiikkiaan on julkaistu kymmenillä levytyksillä.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Viralliset sivut
Juvan kihlakunta

**Juvan kihlakunta** () on entinen Suomen kihlakunta, joka sijaitsi Mikkelin läänissä. Vuonna 1940 kihlakuntaan kuuluivat seuraavat kunnat:
* Haukivuori
* Joroinen
* Juva
* Jäppilä
* Pieksämäen maalaiskunta
* Pieksämäen kauppala (tuolloin nimenä *Pieksämä*)
* Puumala
* Virtasalmi

Kihlakunnan maapinta-ala oli 4 604,11 km² (1.1.1938), ja sen väkiluku oli 46 521 henkeä (31.12.1939).

## Lähteet
Jääsken kihlakunta

**Jääsken kihlakunta** () on entinen Suomen kihlakunta, joka sijaitsi Viipurin läänissä. Vuonna 1940 kihlakuntaan kuuluivat seuraavat kunnat:
* Antrea
* Joutseno
* Jääski
* Kirvu
* Rautjärvi
* Ruokolahti
* Vuoksenranta

Kihlakunnan maapinta-ala oli 3 597,14 km² (1.1.1938), ja sen väkiluku oli 79 993 henkeä (31.12.1939).

## Lähteet
Herb Geller

**Herb Geller** (2. marraskuuta 1928 Los Angeles, Kalifornia – 19. joulukuuta 2013 Hampuri, Saksa) oli jazzia soittanut yhdysvaltalainen alttosaksofonisti. Hän soitti 1940-luvun jälkimmäisellä puoliskolla Joe Venutin orkesterin ja Claude Thornhillin kanssa. Hänen muita yhteistyökumppaneitaan olivat muiden muassa Billy May (1952), Maynard Ferguson, Shorty Rogers, Bill Holman, Chet Baker, Clifford Brown ja Max Roach (1954). Hän soitti myös vaimonsa, bop-pianisti Lorraine Walshin kanssa. Walsh kuoli äkillisesti vuonna 1958.

Geller soitti 1950–1960-lukujen vaihteessa Benny Goodmanin kanssa. Hän vietti aikaa myös Brasiliassa ja muutti vuonna 1962 Berliiniin. Hän työskenteli tämän jälkeen Euroopassa, mutta palasi 1990-luvun alusta alkaen entistä säännöllisemmin Yhdysvaltoihin. Hän teki useita levytyksiä oman kokoonpanonsa johtajana lukuisille levy-yhtiöille. Euroopassa hänen yhteistyökumppaneihinsa lukeutui Roberto Magris.

Geller kuoli 85-vuotiaana sairaalassa keuhkokuumeeseen sairastettuaan lymfoomaa.

## Lähteet
Mark Hagemoen

**Mark Hagemoen** (s. 4. syyskuuta 1961 Vancouver) on kanadalainen roomalaiskatolinen piispa. Hänet vihittiin papiksi Vancouverin arkkihiippakuntaan 12. toukokuuta 1990 ja nimitettiin Mackenzie-Fort Smithin hiippakunnan johtoon 15. lokakuuta 2013. Piispaksi vihkiminen seurasi 15. joulukuuta. Pääkonsekraattorina toimi Gérard Pettipas, jota avustivat John Michael Miller ja Richard William Smith.

## Lähteet
João Inácio Müller

**João Inácio Müller** (s. 15. kesäkuuta 1960 Santa Clara do Sol) on brasilialainen roomalaiskatolinen piispa. Hänestä tuli fransiskaanien jäsen 14. huhtikuuta 1985, ja hänet vihittiin papiksi 3. joulukuuta 1988. Hänet nimitettiin Lorenan hiippakunnan johtoon 25. syyskuuta 2013, ja piispaksi vihkiminen seurasi 15. joulukuuta. Pääkonsekraattorina toimi Cláudio Aury Affonso Hummes, jota avustivat Benedito Beni dos Santos ja Jaime Spengler.

## Lähteet
Aldo Giordano

**Aldo Giordano** (20. elokuuta 1954 Cuneo – 2. joulukuuta 2021) oli italialainen roomalaiskatolinen arkkipiispa ja kirkon diplomaatti. Hänet vihittiin papiksi Cuneon hiippakuntaan 28. heinäkuuta 1979 ja nimitettiin apostoliseksi nuntiukseksi Venezuelaan sekä Tamadan titulaariarkkipiispaksi 26. lokakuuta 2013. Piispaksi vihkiminen seurasi 14. joulukuuta. Pääkonsekraattorina toimi Pietro Parolin, jota avustivat Giuseppe Cavallotto ja Celestino Migliore.

## Lähteet
Vi Redd

**Vi Redd** (20. syyskuuta 1928 Los Angeles, Kalifornia – 6. helmikuuta 2022) oli yhdysvaltalainen bop-pohjaista jazzia esittänyt alttosaksofonisti ja laulaja. Hän on rumpali Alton Reddin tytär. Hän soitti Las Vegasissa vuonna 1962 ja teki yhteistyötä Earl Hinesin kanssa 1964. Hän myös johti 1960-luvun puolessavälissä yhtyettä San Franciscossa rumpalipuolisonsa Richie Goldbergin kanssa. Hänen muita yhteistyökumppaneitaan olivat Max Roach, Dizzy Gillespie ja Count Basie.

Vuonna 1969 Redd asettui Los Angelesiin, jossa hän keikkaili paikallisesti satunnaisesti ja työskenteli opetustehtävissä. Hän levytti kokoonpanon johtajana albumeita United Artistsille (1962) ja Atco Recordsille (1962–1963). Hän esiintyi myös Gene Ammonsin ja Dexter Gordonin albumilla *[[The Chase!]]* (1970) sekä Marian McPartlandin albumilla *[[Now's the Time]]* (1977).

## Lähteet
Utsjoki (joki)

**Utsjoki** () on 60 kilometriä pitkä Tenojoen eteläinen sivujoki Utsjoen kunnassa. Joki muodostuu lähinnä pitkistä, kapeista ja syvistä järvistä, ja se kuuluu Suomen kansallismaisemiin. 

Tiedosto:Utsjoen kirkkotuvat1.jpg|Utsjoen kirkkotuvat
Tiedosto:Utsjoen kirkkotuvat2.jpg|Utsjoen kirkko


## Lähteet