open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Orchid

**Orchid** on ruotsalaisen metalliyhtye Opethin debyyttialbumi. Sen julkaisi Euroopassa Candlelight Records vuonna 1995, ja kaksi vuotta myöhemmin Yhdysvalloissa Century Media Records. Myöhemmin Candlelight Records julkaisi albumin uudelleen, sisältäen bonuskappaleen "Into the Frost of Winter". Albumin nimen mukainen kukka orkidea esiintyy albumin kannessa.

Kuten muutkin Opethin albumit, *Orchid* sisältää sekä rujompia osuuksia että aivan akustisia osia, progressiivisesti aseteltuna. Vokalisti Mikael Åkerfeldt laulaa albumilla puhtaita osuuksia hyvin vähän, jonka lisäksi hänellä on kuiskattuja lauluosuuksia. Tyypillistä death metal -örinää levyllä kuullaan selkeästi eniten. Lähestulkoon kaikki Orchidin kappaleet pyörivät kymmenen minuutin lieppeillä, lukuun ottamatta 3-minuuttista pianoesitystä "Silhouette" ja minuutin mittaista instrumentaalikappaletta "Requiem".

*Orchid* on Opethin uudempaan tuotantoon verrattuna selvästi suoraviivaisempaa, vähäisimpien tahtilajikikkailuidensa sekä jonkin verran yksinkertaisimpien rumpuosuuksiensa takia. Albumi on silti sinänsä hyvin progressiivinen, koska sen kappaleet ovat hyvin pitkiä ja moniosaisia, saattaen sisältää useammankin kerran siirtymän puhtaasta akustisesta osuudesta raakaan death metal -osuuteen, tai toisin päin. Erilaiset kahden kitaran harmoniat ja akustiset osuudet ovat suuressa osassa albumilla. *Orchid*in masteroinnissa tapahtuneen virheen vuoksi kappaleen "Requiem" outro siirtyi kappaleen "The Apostle in Triumph" alkuun.

## Kappaleet
#
#
#
#
#
#
#
#

* Into the Frost of Winter -kappale on vuoden 2000 uudelleenjulkaisulla. Kyseessä on aikainen demo vuodelta 1992. Kappale muistuttaa osittain Morningrisella olevaa *Adventia*. Kappaleen äänenlaatu levyllä poikkeaa runsaasti muista kappaleista, sillä äänitys tehtiin yksinkertaisella nauhoituslaitteella tavallisissa soittoharjoituksissa studio-olosuhteiden sijaan.

## Kokoonpano
* Mikael Åkerfeldt - laulu, kitara
* Peter Lindgren - kitara
* Johan DeFarfalla - basso
* Anders Nordin - rummut, piano kappaleessa "Silhouette"

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* 
*
Pangrammi

**Pangrammi** (kreikan sanoista *pan gramma*, ”jokainen kirjain”) on sana tai lause, jossa pyritään käyttämään kaikkia aakkosia. Tavallaan pangrammi on siis lipogrammin vastakohta, jossa tarkoituksena on jättää käytöstä pois yksi tai useampi kirjain. Erityistä mielenkiintoa herättävät mahdollisimman vähän kirjaimia toistavat, lyhyet pangrammit, koska niitä on erittäin vaikea muodostaa. Suosittuja ovat kuitenkin myös hieman pidemmät, mutta humoristiset tai sanoman sisältävät pangrammit.

Pangrammi, jossa jokainen kirjain esiintyy vain kerran, on pangrammipelin huippu, *täydellinen pangrammi*. Se on erittäin vaikea saada aikaan käyttämättä epämääräisiä sanoja ja erisnimiä. Pelien lisäksi pangrammeja käytetään muutamiin erilaisiin tarkoituksiin. Esimerkiksi englanninkielistä pangrammia *The quick brown fox jumps over a lazy dog* käytetään yleisesti kaukokirjoittimissa testaamaan kirjasimia, koska se sisältää kaikki englannin kielen kirjaimet.

## Esimerkkejä
### Suomi
#### Suomen yleiset aakkoset
Näissä pangrammeissa ei ole mukana aakkosia, joita käytetään vain vierasperäisten sanojen kirjoittamiseen (*[[b]]*, *[[c]]*, *[[f]]*, *[[q]]*, *[[š]]*, *[[w]]*, *[[x]]*, *[[z]]*, *[[ž]]*, *[[å]]*).
* *Törkylempijävongahdus* (täydellinen pangrammi)
* *Viime yönä ongin purossa jo kahdelta.*
* *On sangen hauskaa, että polkupyörä on maanteiden jokapäiväinen ilmiö.*

#### Kaikki suomen aakkoset
* *Wieniläinen siouxia puhuva ökyzombi diggaa Åsan roquefort-tacoja.*
* *Albert Alén-Åman osti ex-maharadžalta fagotin, chilitäytteisiä quesadilloja, wrapit sekä pizzaa ja töräytti puhkuvan tšekkiläisen melodian.*

### Englanti
* *The quick brown fox jumps over the lazy dog.* (Nopea ruskea kettu hyppää laiskan koiran yli.)
* *Pack my box with five dozen liquor jugs.* (Pakkaa pakkaukseeni viisi tusinaa liköörikannuja.)
* *The five boxing wizards jump quickly.* (Viisi nyrkkeilevää velhoa hyppää nopeasti.)
* *Jackdaws love my big sphinx of quartz.* (Naakat rakastavat suurta kvartsista sfinksiäni.)
* *Grumpy wizards make toxic brew for the evil Queen and Jack.* (Ärtyisät velhot tekevät myrkyllistä keitosta pahansuovalle kuningattarelle ja Jackille.)
* *Woven silk pyjamas exchanged for blue quartz.* (Kudotut silkkipyjamat vaihdetaan siniseen kvartsiin.)

### Saksa
* *Falsches Üben von Xylophonmusik quält jeden grösseren Zwerg.*
* *Zwölf Boxkämpfer jagen Viktor quer über den grossen Sylter Deich.*

### Ranska
* *Portez ce vieux whisky au juge blond qui fume!*

### Ruotsi
* *Flygande bäckasiner söka strax hwila på mjuka tuvor.*
* *FAQ om Schweiz: Klöv du trång pjäxby?* (täydellinen pangrammi)
* *Yxskaftbud, ge vår WC-zonmö IQ-hjälp.* (täydellinen pangrammi)

### Tanska
* *Høj bly gom vandt fræk sexquiz på wc.* (Pitkä ujo sulhanen voitti törkyisen seksitietovisan vessassa.) (täydellinen pangrammi)

### Puola
* *Stróż pchnął kość w quiz gędźb vel fax myjń.* (Vartija työnsi luun tietokilpailun muusikkoon eli faksin pesuun.) (täydellinen pangrammi)

### Japani
* Ks. Iroha

## Aiheesta muualla
Pellervo

**Pellervo** voi tarkoittaa seuraavia asioita:
* Sampsa Pellervoinen, kalevalaisessa runoudessa ja suomalaisessa mytologiassa pellon haltia, sadon ja pellon suojelija
* Pellervo, suomenkielinen miehen etunimi
* Osuustoimintakeskus Pellervo, suomalainen osuustoimintaa edistämään tarkoitettu yhdistys. Tähän liittyvät:
** Pellervo-lehti, Pellervo-seuran julkaisema, vuosina 1899–1999 ilmestynyt maatalousalan aikakauslehti, Maatilan Pellervon ja Kodin Pellervon edeltäjä. Tähän liittyvät:
*** Kodin Pellervo, vuodesta 1999 ilmestynyt aikakauslehti, Pellervo-lehden seuraaja
*** Maatilan Pellervo, vuodesta 1999 ilmestynyt aikakauslehti, Pellervo-lehden seuraaja
** Pellervon taloustutkimus (aiemmin Pellervon taloudellinen tutkimuslaitos), Pellervo-seuran ja MTK:n (= Maa- ja metsätaloustuottajain Keskusliitto) perustama tutkimuslaitos
* Pellervon koulu, tamperelainen ala-aste joka toimii nykyään Sammon koulun tiloissa
* Pellervo, vuosina 1881–1884 Mikkelissä ilmestynyt sanomalehti.
Morningrise

**Morningrise** on ruotsalaisen metalliyhtye Opethin toinen studioalbumi. Candlelight Records julkaisi albumin Euroopassa vuonna 1996 ja Century Media Records Yhdysvalloissa vuotta myöhemmin. Candlelight Records julkaisi sen uudelleen vuonna 2000. Albumin kannessa on palladonilainen silta, joka sijaitsi Englannissa. Tähän mennessä albumi on ainoa Opethin levyistä, jonka jokainen kappale on yli 10 minuutin mittainen. 

Levystä on julkaistu myös kahdentuhannen kappaleen rajoitettu kuvavinyylipainos.

## Kappaleet
# 
# 
# 
# 
# 

**Vuoden 2000 uudelleenjulkaisu**
# 

## Kappaletriviaa
* *The Night and the Silent Water* kertoo yhtyeen keulahahmo Mikael Åkerfeldtin hiljattain ennen albumin julkaisemista kuolleesta isoisästä. Tästä syystä yhtye ei esittänyt kappaletta livenä lähes kymmeneen vuoteen vaan ensiesitti sen vasta helmikuussa 2006, New Yorkissa. Aluksi Mikael Åkerfeldt sanoi, ettei pitänyt kappaleesta, mutta nyt se kuuluu hänen omiin henkilökohtaisiin suosikkikappaleisiinsa.
* *Black Rose Immortal* on Opethin kaikkien aikojen pisin kappale ja kestää yli 20 minuuttia.
* *To Bid You Farewell*, albumin kevyin kappale, on yhtyeen ensimmäinen ainoastaan puhdasta laulua sisältävä kappale.

## Kokoonpano
* Mikael Åkerfeldt - Laulu, kitara
* Peter Lindgren - Kitara
* Johan DeFarfalla - Basso
* Anders Nordin - Rummut

## Aiheesta muualla
* 
* 
* Levyn sanoitukset
Tellervo

**Tellervo** on erityisen viehkeä ja leikkisä metsän jumalan Tapion tytär suomalaisessa tarustossa. 

Kalevalassa paimen pyytää Tellervoa avuksi karjan kaitsemiseen:
Lonkero

**Lonkero** on pitkänomainen, joustava elin, joita on erityisesti selkärangattomiin kuuluvilla eläimillä. Niitä käytetään yleensä syömiseen, tunnusteluun ja tarttumiseen.

## Merieläinten lonkerot
Nilviäisten pääjaksoon kuuluu useita lonkerollisia eläimiä. Kalmareilla ja seepioilla on kahdeksan raajaa ja kaksi lonkeroa. Lonkerot ovat pidempiä kuin raajat, ja niissä on imukuppeja usein vain kärjissä.

Jättiläiskalmarin ja kolossikalmarin lonkerot ovat erityisen vaikuttavat: niiden päissä on voimakkaat imukupit ja tappavat hampaat. Jättiläiskalmarin hampaat ovat pienet ja ympyränmuotoiset, kun taas kolossikalmarin lonkeroissa on kaksi riviä paksuja, teräviä, sormen pituisia hampaita.

Myös polttiaiseläimiin kuuluu monia lonkerollisia lajeja. Polttiaiseläimillä on usein suuri määrä polttiaissoluja lonkeroissaan. Polttiaissolut sisältävät nematokystiksi kutsutun rakenteen, jonka eläin voi laukaista mahdollista saalista kohti.

Monilla kampamaneeteilla on kaksi lonkeroa; joillakin ei ole yhtäkään.

Sammaleläinten suuta ympäröi lonkerorengas.

## Sammakkoeläinten lonkerot
Joillain matomaisilla sammakkoeläimillä on lonkeroita. Matosammakoilla on päässään kaksi lonkeroa, joita ne luultavasti käyttävät haistamiseen.

## Nisäkkäiden lonkerot
Tähtikuonokontiaisella on liikkuvaisia ja hyvin herkkiä nenälonkeroita, joilla eläin suunnistaa ja havaitsee saaliita.
Lucy in the Sky with Diamonds

**”Lucy in the Sky with Diamonds”** on The Beatles -yhtyeen kappale vuoden 1967 albumilta *[[Sgt. Pepper's Lonely Hearts Club Band]]*. Laulu aiheutti aikanaan kohua tiedotusvälineissä, kun sen väitettiin yllyttävän nuoria käyttämään huumeita, nimenomaan LSD:tä, koska kappaleen nimi voidaan lyhentää kyseisen huumeen nimeksi. Kertomansa mukaan John Lennon sai ajatuksen kuitenkin poikansa Julianin piirtämistä vesiväritöistä. Kun John oli hakemassa Juliania koulusta, poika näytti hänelle piirustuksensa. Kuvassa oli tähtitaivas ja ihminen taivaalla. John oli kysynyt mitä kuva esittää, ja Julian oli vastannut: ”Lucy – taivaalla timanttien kanssa” (). Niinpä John Lennon laulaa laulun hieman lapsekkaalla äänellä. Lucy viittasi mahdollisesti Julianin koulutoveriin. 

Lennon tavoitteli kappaleessa Lewis Carrollin tarinoiden tunnelmaa. Carrollin teokset *[[Liisan seikkailut ihmemaassa]]* ja *[[Liisan seikkailut peilimaailmassa]]* kuuluivat Lennonin lapsuuden lempikirjoihin. Näiden vaikutteiden on sanottu antavan kappaleeseen unenomaisen ja surrealistisen tunnelman.

Kappale on lähes kokonaan Lennonin käsialaa. Lennonin mukaan Paul McCartneyn osuus rajoittuu mainintaan ”sanomalehtitakseista”, mutta McCartneylla saattoi olla myös osuutta viimeisen säkeistön lyriikassa.

Useat artistit ovat tehneet omat cover-versionsa kappaleesta, heistä tunnetuimpia ovat Grateful Dead, William Shatner sekä Elton John.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Kappaleen rakenteen analyysi
Jojo

**Jojo** (yo-yo) on lelu, joka koostuu akselilla toisiinsa yhdistetystä kahdesta samankokoisesta, pyöreästä osasta sekä narusta, joka kiertyy akselin ympärille. Jojo voidaan tehdä puusta, metallista tai muovista. Jojo on maailman vanhimpia tunnettuja leluja.

Jojolla leikitään pitämällä kiinni narun päästä ja saattamalla jojo edestakaiseen liikkeeseen, jolloin se vuoroin "kelaa" narua sisään nousten leikkijää kohti ja liikkeen kääntyessä "purkaa" narua paeten poispäin leikkijästä. Tähän perusliikkeeseen voidaan liittää erilaisia variaatioita, joilla jojon käsittelyyn saadaan lisää vaikeutta.

Jojot ovat muutamaan otteeseen nousseet hetkellisiksi muotivillityksiksi. Esimerkiksi syksyllä 1991 Suomessa koettiin näyttävä jojo-buumi, ja monissa kouluissa jojoilla leikkimistä jouduttiin jopa rajoittamaan.

Jojon harrastajilla on erilaisia tyylejä ja tekniikoita käyttää jojoa.

Suomen kieleen sana *jojo* on tullut englannista (*yo-yo*), mutta alkuaan kyse on japanilaisesta tavaramerkistä.

## Aiheesta muualla

* Ilta-Sanomat 10.8.2012: Näin jojo pyörii avaruudessa – astronautti Donald Pettit esittelee videolla jojon toimintaa ISS-avaruusasemalla
* Jojo - suuren maailman uusin "kärpänen", Suomen Kuvalehti, 15.10.1932, nro 42, s. 25, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot

## Lähteet
Päivätär

**Päivätär** on suomalaisessa muinaisuskossa auringon jumalatar ja kaunis neito, jonka toveri tai jopa kaksoisolento on yhtä lailla kaunis kuun jumalatar **[[Kuu (jumala)|Kuutar]]**. Päivätär ja Kuutar omistavat kuun kultaa ja auringon hopeaa, joita näkyy kuun ja auringon hohteessa, ja ehkä myös ”kultareunaisissa” pilvissä auringonlaskun aikaan.

Päivätär ja Kuutar näkyvät toisinaan Pohjolan tyttären tavoin taivaalla kehräämässä kulta- ja hopealankaa sekä kutomassa siitä kultaisia ja hopeisia vaatteita. Kalevalaisissa runoissa neidot pyytävät Päivättäreltä ja Kuuttarelta kaunistuksekseen kultaisia ja hopeisia koruja sekä vaatteita.

Professori Anna-Leena Siikala pitää mahdollisena, että Päivätär oli elämää ja valoa hallinnut jumala. Kristillisellä kaudella hänet korvasi Neitsyt Maria. Siikalan mukaan Päivättärestä ja Kuuttaresta kertoviin runoihin on vaikuttanut balttilainen muinaisusko.

Loitsuissa mainitaan Päivätär ampiaisten ja mehiläisten äitinä, ja häntä pyydetään estämään poikiaan pistämästä kääntämällä ne "nenin Metsolan metehen" ihmisen ihon sijasta. Pohjois-Pohjanmaalla ja Kainuussa käytetään Päivättären lisäksi nimeä **Auringotar**, ja tulta pidetään auringon poikana, Auringottaren tekemänä. Ensikerran Päivätär mainittiin kirjallisesti vuonna 1789 Christfried Gananderin teoksessa *[[Mythologia Fennica]]* ampiaisen äitinä ja "Päivän pojan" päästäjänä.

## Lähteet
Moses Kiptanui

**Moses Kipkore Kiptanui** (s. 1. lokakuuta 1971 Marakwet, Kenia) on kalenji-heimoon kuuluva entinen huippujuoksija, päämatkanaan estejuoksu.

Vaikka Kiptanui oli koko 1990-luvun alkupuoliskon ylivoimaisin urheilija lajissaan, ei hän koskaan voittanut olympialaisten kultamitalia. Kiptanui oli ensimmäinen ihminen, joka alitti 3&nbsp;000 metrin esteissä maagisen kahdeksan minuutin haamurajan. Vuonna 1991 hän voitti kahdeksan käymistään kymmenestä estejuoksukilpailusta. 1992 Barcelonan olympialaisista ehdoton ennakkosuosikki Kiptanui joutui jäämään pois, koska loukkaantumisen takia ei kyennyt osallistumaan Kenian olympiakarsintoihin.  

## Suurimmat saavutukset
**1990:**
*Afrikan mestaruuskilpailut, Kairo, Egypti:
**1&nbsp;500&nbsp;m: **kultaa**
*Nuorten maailmanmestaruuskilpailut - Plovdiv, Bulgaria.
**1&nbsp;500 m: **kultaa**
**1991:**
*Maailmanmestaruuskilpailut, Tokio, Japani:
**3&nbsp;000 m estejuoksu: **kultaa**
*1991 All Africa Games - Kairo, Egypti:
**3&nbsp;000 m estejuoksu: **kultaa**
**1992:**
***Maailmanennätys** - Zürich.
**3&nbsp;000&nbsp;m estejuoksu: **8.02,08**
**1993:**
*Maailmanmestaruuskilpailut, Stuttgart, Saksa:
**3&nbsp;000 m estejuoksu: **kultaa**
**1994:**
*Hyväntahdon kisat - Pietari, Venäjä:
**5&nbsp;000&nbsp;m: **kultaa**
**1995:**
*Maailmanmestaruuskilpailut, Göteborg, Ruotsi:
**3&nbsp;000&nbsp;m estejuoksu: **kultaa**
***Maailmanennätys** - Monaco.
**3&nbsp;000&nbsp;m: **7.27,18**
***Maailmanennätys** - Zürich.
**3&nbsp;000&nbsp;m estejuoksu: **7.59,18**
**1996:**
*Olympialaiset, Atlanta, Yhdysvallat:
**3&nbsp;000&nbsp;m estejuoksu: **hopeaa**
***Maailmanennätys** - Rooma, Italia.
**5&nbsp;000&nbsp;m: **12.54,85**
**1997:**
*Maailmanmestaruuskilpailut, Ateena, Kreikka:
**3&nbsp;000&nbsp;m estejuoksu: **hopeaa**

## Lähteet
Rapunzelin oireyhtymä

**Rapunzelin oireyhtymä** on tila, jossa siitä kärsivä - yleensä psyykkisesti sairas nainen - on syönyt omia hiuksiaan sellaisen määrän, että mahalaukkuun on muodostunut hiuspallo (*[[trikobesoaari]]*.) Pallosta lähtevät hiushaarakkeet ulottuvat paksusuoleen saakka. Hiuspallon poistaminen vaatii leikkausta.

Nimensä oireyhtymä on saanut Grimmin veljesten sadusta Tähkäpää (), jossa pitkähiuksinen neito on vankina tornissa. Hänet pelastava prinssi kiipeää torniin neidon hiuksia pitkin.

## Katso myös

* Trikofagia
* Trikotillomania

## Lähteet
Tana

**Tana** on
* Tana, suomalainen jätteidenkäsittelyalan yritys
* Teno (norj. *Tana*), kunta Norjassa
* Tenojoki (norj. *Tana*), joki Norjassa ja Suomessa
* Tanajoki, joki Keniassa
* Tanajärvi, järvi Etiopiassa
* Azovin kaupungin alueella olleen genovalaisen siirtokunnan ja kauppakeskuksen nimi
* 1641 Tana, päävyöhykkeen asteroidi.
Trikotillomania

**Trikotillomania** (TTM) eli **karvojennyppimishäiriö** on pakko-oireisen spektrin häiriö, jossa yksilöllä ilmenee pakonomaista tarvetta nyppiä irti omia hiuksiaan, silmäripsiään, kulmakarvojaan tai muita kehon karvoja. Tämä johtaa merkittävään hiusten tai ihokarvojen lähtöön, jotka usein yritetään kätkeä kampauksen, peruukin tai hatun alle.

## Historia
Trikotillomanian kuvasi ensi kertaa ranskalainen François Henri Hallopeau vuonna 1889.

## Oireet
Trikotillomaniasta kärsivillä syntyy voimakkaita ja voimistuvia tarpeita nyppiä karvojansa. He kokevat helpotusta nypittyään karvojansa. Nyppiminen voi kohdistua mihin tahansa kehon karvoihin, mutta tavallisesti nypitään hiuksia, kulmakarvoja tai silmäripsiä. Joillain saattaa olla myös pakonomaista tarvetta nyppiä toisten ihmisten ja eläinten karvoja tai mattojen nukkaa. Nyppimistä ilmaantuu joko hetkittäin pitkin päivää tai jopa useiden tuntien kestoisissa jaksoissa.

Yleensä karvojen nyppiminen pyritään salaamaan tai kieltämään, vaikka se olisi johtanut huomattavaankin hiusten tai karvojen lähtöön. Stressaavat, uudet ja epämiellyttävät tilanteet laukaisevat usein uuden kohtauksen.

## Syyt
Pakonomaisen karvojennyppimisen taustalla olevia syitä ei täysin tunneta. Nyppiminen voi olla esimerkiksi joidenkin yksilöiden reaktiota stressiin tai ahdistukseen. Muita karvojennyppimishäiriön aiheuttajia voivat olla aivokemian epätasapainotila, kuten pakko-oireisessa häiriössä, murrosiän aiheuttamat hormonitason muutokset ja tuskan tunteeseen liittyvä itsetuhoisuus. Karvojennyppiminen voi olla joillekin siitä kärsiville myös eräs riippuvuuden muoto.

## Hoito
Trikotillomanian oireet korostuvat stressin takia, siksi itsehoidollisena keinona nyppimishäiriöstä kärsivän kannattaa pyrkiä vähentämään stressiä esimerkiksi erilaisilla rentoutusmenetelmillä.

Tahdosta riippumatonta ja pakonomaista trikotillomaniaa voidaan hoitaa pakko-oireiden häiriön hoidossa käytetyillä serotoninergisillä lääkkeillä olantsapiinilla ja N-asetyylikysteiinillä, jotka voivat lievittää oireita merkittävästi. Jotkut häiriöstä kärsivät ovat saaneet selvää hyötyä kognitiivisesta psykoterapiasta, käyttäytymisterapiasta ja hypnoosista.

## Epidemiologia
Hiusten ja muiden karvojen nyppiminen on suhteellisen tavallista lapsuudessa. Trikotillomaniaksi kehittyvää nyppimistä ilmenee noin 1–3&nbsp;prosentilla ihmisistä. Oireilu alkaa useimmiten nuorena lapsena tai varhaismurrosiässä. Karvojennyppimishäiriötä esiintyy osalla peräti vuosikymmeniä. Oireiden voimakkuus vaihtelee, ja ne ilmaantuvat jaksoittain. Stressi on usein laukaisijana aikuisiässä syntyvässä uudessa nyppimisjaksossa.

Trikotillomania on selvästi yleisempää naisilla kuin miehillä. Ero on poikkeuksellisen suuri mielenterveyden häiriölle, neljän suhde yhteen. Lapsuudessa sukupuolten välillä ei sen sijaan ole eroa.

Perinnöllisillä tekijöillä saattaa olla osuutta trikotillomaniassa, sillä sitä on keskimääräistä useammin myös siitä kärsivien lähisukulaisilla.

## Katso myös
*Pakko-oireinen häiriö
*Dermatillomania
*Rapunzelin syndrooma
*Pakkotoiminto
*Kompulsio
*Touretten syndrooma
*Dysmorfinen ruumiinkuvahäiriö

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Grimmin veljekset

**Grimmin veljekset** Jacob (4. tammikuuta 1785 Hanau – 20. syyskuuta 1863 Berliini) ja Wilhelm Grimm (24. helmikuuta 1786 Hanau – 16. joulukuuta 1859 Berliini) olivat saksalaisia kielitieteilijöitä ja kulttuurintutkijoita, jotka keräsivät talteen vanhoja satuja ja julkaisivat useita satukokoelmia, joita kutsutaan Grimmin saduiksi. Jacob Grimm oli lisäksi aikansa merkittävimpiä oikeustieteilijöitä. 

Ensimmäinen satukokoelma *Kinder- und Hausmärchen* julkaistiin 1812 ja se sisälsi jopa yli 200 satua. Muutamat kokoelman saduista oli jo sitä ennen tunnettu myös Charles Perrault'n 1600-luvun lopulla kirjoittamina, hieman poikkeavina versioina. Uudempi Grimm-tutkimus on myös tuonut 1970-luvulta alkaen esiin, että suurin osa Grimmien saduista ei olekaan kerätty kansan parista vaan on peräisin aiemmasta kirjallisuudesta. Monet Grimmien käyttämistä satujen kertojista eivät olleet kansan syvistä riveistä peräisin olleita talonpoikia vaan lukutaitoista porvaristoa, jotka kertoivat Grimmeille muista kirjoista lukemiaan satuja.

Alkuperäisissä julkaistuissa muodoissaan sadut ovat hyvin synkkiä ja väkivaltaisia. Nykyään saduista tunnetaankin yleensä vain niiden "Disney-versiot". Alkuperäiset kansansadut olivat kuitenkin vielä Grimmien versioitakin raadollisempia: Grimmit keksivät satukliseen "paha äitipuoli", kun taas kansantarinoissa omat vanhemmat muun muassa myivät Hannun ja Kertun noita-akalle.

Terry Gilliamin *[[Grimmin veljekset (elokuva)|Grimmin veljekset]]* -elokuvassa (2005) veljekset "Will" ja "Jake" esiintyvät kiertelevinä huijareina, joita näyttelivät Heath Ledger ja Matt Damon.

Kotimaassaan Grimmin veljekset tunnetaan myös saksan kielen kieliopin ja sanakirjan laatijoina ja Jacob Grimm myös germaanisten kielten Grimmin lain kehittäjänä.

## Tunnettuja Grimmin satuja

* Tuhkimo
* Lumikki
* Prinsessa Ruusunen
* Punahilkka
* Bremenin soittoniekat
* Hannu ja Kerttu
* Tittelintuure
* Kultahanhi
* Tähkäpää
* Lumivalko ja Ruusunpuna

## Kirjallisuutta
* 

## Katso myös
*Luettelo Grimmin saduista

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Vapaasti ladattavia Jacob ja Wilhelm Grimmin e-kirjoja Projekti Lönnrotilta sekä Project Gutenbergiltä
* Project Gutenberg: ''Grimm's Fairy Tales''
Moseija

**Moseija** (, ) on kunta Länsi-Ruijassa Pohjois-Norjassa. Moseija sijaitsee Finnmarkin läänissä Nordkapin lounaispuolella. Kunnan keskustaajama on nimeltään Havøysund. Vuoden 2023 alussa kunnassa oli 1&nbsp;119 asukasta.

Moseija rajautuu lännessä ja pohjoisessa Jäämereen, koillisessa Nordkappiin, kaakossa Porsangin kuntaan ja etelässä Kvalsundiin.

## Kyliä ja paikkoja
Havöija (Havøya), Inga (Ingøya), Jälmesöija (Hjelmsøya), Paakivuono (Bakfjord), Renöija (Reinøy)

## Kuvia

Ingoy mast.jpg|Ingøyan saarella sijaitseva 362-metrinen radiomasto valmistui vuonna 2000 ja on Skandinavian korkein rakennelma. Se jäi pois käytöstä FM-lähetysten loputtua Norjassa 2019 ja todennäköisesti puretaan.
Masoy.jpg|Asutusta Måsøyssä.
Havøysund kirke i bakken.jpg|Havøysundin kirkko
Fruholmen lighthouse and surrounding buildings.tif|Fruholmenin majakka


## Tunnettuja henkilöitä
* Magnus Brostrup Landstad (1802–1880), pappi ja kansanperinteen kerääjä

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Primo Levi

**Primo Levi** (31. heinäkuuta 1919 Torino, Italia – 11. huhtikuuta 1987 Torino, Italia) oli italialainen juutalainen kemisti ja kirjailija. Hänet tunnetaan parhaiten juutalaisten vainoja kuvaavista muistelmista ja muista teoksista, jotka kuvaavat hänen vankeusaikaansa Auschwitzin keskitysleirissä. Joissakin teoksissaan hän käytti salanimeä Damiano Malabaila. 

Primo Levi osallistui toisen maailmansodan aikana Italian vastarintaliikkeeseen vuodesta 1943 kunnes jäi kiinni 24 vuoden ikäisenä. Ensimmäisessä julkaistussa teoksessaan *Tällainenko on ihminen* hän kuvailee kiinni jäämistään vastarintaliikkeen taistelijana ja kuljetustaan Auschwitzin keskitysleirille, josta hän vapautui vasta vuosi ja 45 päivää myöhemmin puna-armeijan etenemisen seurauksena. Primo Levin tunnusnumero oli 17&nbsp;4517, hän oli lopulta yksi kahdestakymmenestä italianjuutalaisesta, jotka ainoina olivat elossa alkuperäisestä 650 ihmisen kuljetuksesta. Teos kuvailee keskitysleirin jokapäiväistä raakuutta ja kuolemanpelkoa selkeällä toteavalla otteella. 

Yksitoista vuotta teoksen *Tällainenko on ihminen* julkaisun jälkeen Levi alkoi kirjoittaa sille jatkoa nimeltä *Aselepo*, joka kuvaa hänen matkaansa Auschwitzin vapautuksen jälkeen takaisin Italiaan. Vaikka toinen maailmansota oli ohi, paluu kotiin ei ole yksiselitteinen, kuljetusyhteydet eivät toimineet ja Eurooppa oli täynnä pakolaisia. Levin muistelmateos kuvaa sodan jälkeistä kaaosta omakohtaisella kokemuksella. Hän kirjoitti myös omaelämänkerrallisen kokoelmateoksen *Jaksollinen järjestelmä* (*Il sistema periodico*, 1975) sekä sionistisen romaanin natseja vastaan taistelleista juutalaisista partisaaneista *Jos ei nyt niin milloin?* (*Se non ora, quando?*, 1982).

Primo Levi kuoli pudottuaan asuintalonsa rappukuiluun. Kuolema todettiin virallisesti itsemurhaksi, mutta asiasta on esitetty myös muunlaisia teorioita. Ystävien ja ihailijoiden mielestä "niin vimmaisen elämänhaluinen mies" ei tappaisi itseään. Levi ei jättänyt itsemurhaviestiä.

## Suomennetut teokset
*  (Muistelma keskitysleirikokemuksista.) 
* *Aselepo*, (*La tregua*, 1963); suom. Irma Koistinen, Like, 2001. (Muistelma harhailusta kotimatkalla keskitysleiriltä.) 
* *Jaksollinen järjestelmä*, (*Il sistema periodico*, 1975; suom. Aira Buffa, WSOY, 1988). (Novellikokoelma.)  
* 
;Muita
* *Aselepo: kuunnelma* (*La tregua*), Primo Levin muistelmien pohjalta kirj. George Whalley ; Yleisradiolle englanninkielestä suom. Ari Koskinen. Yleisradio 1981
* Aamuherätys. Teoksessa: *Ajatus vapaa – sana kahleissa : vainottujen, vangittujen, kidutettujen, teloitettujen kirjailijain kansainvälinen ääni*, valikoinut ja suomentanut Kalevi Haikara. Like 1998  
* Kirjan tyttö, suom. Unto Paananen. Teoksessa: *[[Italialaisia kertomuksia 1900-luvulta]]*, toim. Rolando Pieraccini, Lauttasaari Press 2007 

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*
Borknagar

**Borknagar** on Øystein Garnes Brunin vuonna 1995 perustama folk/progressive/black/symphonic metal -yhtye Bergenistä, Norjasta. Yhtye yhdistelee musiikkiinsa vaikutteita viikingeiltä, kansanperinteestä sekä keskiajasta, ja sanoitukset käsittelevät usein filosofiaa, pakanuutta, luontoa ja maailmankaikkeutta. Nimi Borknagar on anagrammi ”Ragnarokista”, johon on lisätty *B* ääntämisen mahdollistamiseksi. Kuitenkin Øystein Brun on kertonut, että nimi juontaa juurensa skotlantilaisesta myytistä, joka kertoo skotlantilaisen vuoren *Loch Nagarin* huipulle kiivenneestä miehestä.

Borknagar on julkaissut 11 studioalbumia. Ensimmäiseen *Borknagar*-nimisen albumin sanoitukset oli kirjoitettu norjaksi, mutta kaikilla myöhemmillä albumeilla on sekä Dimmu Borgirin ICS Vortexin että Otygin Vintersorgin englanninkielisiä sanoituksia.

## Historia
Yhtyeen perusti Øystein Garnes Brun vuonna 1995 lähdettyään Molestedista. Hän kirjoitti kaiken musiikin ja sanat, ja kutsui tunnettuja muusikoita yhtyeeseen. Yhtyeeseen liittyneitä jäseniä olivat Garm (Ulver, Arcturus), Grim (Immortal, Gorgoroth, Ancient), Ivar Bjørnson (Enslaved) ja Infernus (Gorgoroth). Yhtye julkaisi ensimmäisen albumin *[[Borknagar (albumi)|Borknagar]]* Malicious Recordsilla ilman demoja.

## Kokoonpano
* Øystein Garnes Brun – kitara (1995–)
* ICS Vortex (Simen Hestnæs) – laulu, basso (1997–2000, 2010–)
* Jostein Thomassen – kitara (2019–)
* Lazare (Lars Nedland) - koskettimet, laulu (1999–)
* Bjørn Dugstad Rønnow – rummut (2018–)

### Entiset jäsenet
* Garm (Kristoffer Rygg) – laulu (1995–1997)
* Jens Ryland – kitara (1997–2003, 2007–2018)
* Ivar Björnson – koskettimet (1995–1998)
* Kai K. Lie – basso (1996–1998)
* Infernus (Roger Tiegs) – basso (1995–1996)
* Grim (Erik Brødreskift) – rummut (1995–1998)
* Justin Greaves – rummut (1998–1999)
* Asgeir Mickelson – rummut (ja basso Epic-albumilla) (1999–2008)
* Vintersorg (Andreas Hedlund) – laulu (2000–2019)
* Tyr (Jan Erik "Tiwaz" Torgersen) – basso (2000–2003, 2006–2010)
* David Kinkade – rummut (2008–2011)
* Baard Kolstad – rummut (2012–2018)

## Diskografia
### Studioalbumit
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 

### Kokoelma-albumit
* 

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Yhtyeen viralliset kotisivut
* 
* Borknagar ( artikkeleita klo ArtisanNorway)
Desmond Morris

**Desmond Morris** (s. 24. tammikuuta 1928) on brittiläinen tietokirjailija, eläintieteilijä, käyttäytymisen tutkija ja taiteilija. Hänen tapansa tarkastella ihmisten käyttäytymistä eläintieteellisestä näkökulmasta on herättänyt sekä ihastusta että vastustusta. Arvostelijoidensa mielestä hän ei ole tutkija vaan vain popularisoija. Hänen suosituin kirjansa on nimeltään *[[Alaston apina]]*. Se on käännetty 23 kielelle.

Hänen surrealistisia taideteoksiaan on ollut esillä näyttelyissä vuodesta 1948 nykypäivään asti.

Morrisin rinnalla tunnetuksi tuli myös Congo-simpanssi, jonka Morris opetti maalaamaan paperille ja kankaalle.

## Suomennetut teokset
* *The Naked Ape* (Suom. *Alaston apina: eläintieteilijän tutkimus eläimestä nimeltä ihminen*) (1967)
* *The Human Zoo* (Suom. *Ihmisten eläintarha*) (1969)
* *Intimate Behaviour* (Suom. *Hellyyden anatomia*) (1971)
* *Manwatching* (Suom. *Eleet kertovat, ilmeet puhuvat*) (1977) - uudelleenjulkaistu nimellä *Peoplewatching* (2002)
* *Bodywatching - A Field Guide to the Human Species* (Suom. *Eleitä, ilmeitä, asentoja*) (1985)
* *Catwatching* (Suom. *Miksi kissa kehrää*) (1986)
* *Dogwatching* (Suom. *Miksi koira hautaa luun?*) (1986)
* *Catlore* (Suom. *Kissan salaperäinen elämä*) (1987)
* *Horsewatching* (Suom. *Hevosen elämää*) (1988)
* *Animalwatching* (Suom. "Miksi seepralla on raidat: opas kiehtovaan eläinmaailmaan") (1990)
* *Babywatching* (Suom. *Mikä vauvaa naurattaa*) (1991)
* *The World of Animals* (Suom. *Eläinten jännittävä maailma*) (1993)
* *The Human Animal* (Suom. *Eläin nimeltä ihminen: henkilökohtainen näkemys ihmislajista*) (1994)
* *The Human Sexes: a natural history of man and woman* (Suom. *Mies ja nainen: olemmeko erilaisia?*) (1997)
* *Baby* (Suom. *Vauva*) (2008)

## Lisäksi suomennettu
* *Miksi kissa on kissa?*, jonka teksti on pääosin julkaistu kirjoissa *Catlore* ja *Catwatching*

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Viralliset kotisivut
Naavuono

**Naavuono** (, ) on kunta Tromssan läänissä Pohjois-Norjassa, Naavuonon (Kvænangen) ympärillä. Kunnan maapinta-ala on 2&nbsp;008 neliökilometriä ja asukasluku 1&nbsp;118 vuoden 2023 alussa. Keskustaajamana Burfjord (suom. Puruvuono).

Naavuonon kunta rajautuu pohjoisessa Finnmarkin läänin Lappeaan, idässä Finnmarkin läänin Alattioon, kaakossa Finnmarkin läänin Koutokeinoon, etelässä ja lännessä Raisiin, sekä luoteessa Jäämereen. Naavuonon kunnan luoteispuolella saaristossa sijaitsee Kieruan kunta.

## Kyliä ja paikkoja

Kätkänen (Kjækan), Naavuononpohja (Kvænangsbotnen), Paattari (Badderen), Puruvuono (Burfjord), Tuikkanen (Alteidet)

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Kierua

**Kierua** (, ) on kunta Tromssan läänissä Pohjois-Norjassa. Saarilla sijaitsevan kunnan maapinta-ala on 465 neliökilometriä ja asukasluku 2&nbsp;790 vuoden 2023 alussa. Kieruan kirkko on rakennettu vuonna 1721 ja se on Tromssan läänin vanhin säilynyt puukirkko.

Kieruan saarista suurimmat ovat Arnøya ja Kågen.

## Kuvia

Skjervøy Rådhus.jpg|Kunnantalo
Skjervoey Norwegen Kirche.jpg|Kieruan kirkko
Skervoytown2.jpeg|Kunnan keskusta


## Kyliä ja paikkoja
Karkko (Hamnnes), Maarnuora (Maursund)

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Kantatie 55

**Kantatie 55** on Porvoosta Mäntsälään kulkeva kantatie, jonka pituus on noin 35 kilometriä. Yhdessä Hankoon jatkuvan valtatien 25 kanssa se muodostaa pääkaupunkiseudun kiertävän väylän ja usein niitä sanotaankin Helsingin seudun uloimmaksi kehätieksi tai Kehä V:ksi.

Tie on kaksikaistainen lukuun ottamatta Porvoossa olevaa lyhyttä ja ruuhkaista nelikaistaista osuutta sekä Askolan Vahijärven lähellä olevaa ohituskaistaosuutta. Kantatie 55 on tärkeä varsinkin Porvoon öljykuljetuksille.

## Reitti

Kantatie 55 alkaa Porvoosta seututien 170 risteyksestä. Tie jatkuu länteen ja risteää valtatien 7 kanssa eritasoliittymässä. Kuninkaanportissa tiestä erkanee yhdystie 1531 ja Kuninkaanportin jälkeen tie ylittää sillalla Porvoon radan.

Tie jatkuu pohjoiseen ja tulee Askolan Monninkylään, jossa tiestä erkanee seututie 151 Pornaisiin ja yhdystie 1635 Askolan kirkonkylälle. Monninkylän jälkeen tie tulee Vahijärvelle, jossa tiellä on lyhyt ohituskaistaosuus.

Tie ylittää Mäntsälän kunnanrajan ja siitä erkanee Pukkilaan ja Myrskylään vievä seututie 162. Tie kulkee Sääksjärven kylän ohi ja ennen tien päättymistä siitä erkanee yhdystie 1494. Kantatie 55 päättyy Mäntsälän keskustan eteläpuolelle seututien 140 risteykseen. Tie jatkuu risteyksestä valtatienä 25.

## Liikennemäärät
Vuonna 2020 kantatien 55 vilkkain osuus oli sen alkupisteen ja valtatien 7 liittymän välillä. Osuuden keskimääräinen vuorokausiliikenne (KVL) oli 14&nbsp;700 ajoneuvoa vuorokaudessa. Toiseksi vilkkain osuus oli tien päätepisteen ja yhdystien 1494 välillä. Osuuden liikenne oli 7&nbsp;400 ajoneuvoa vuorokaudessa. Kuninkaanportin ja Monninkylän välillä liikennemäärä oli 6&nbsp;000–7&nbsp;000 ajoneuvoa vuorokaudessa ja Monninkylän ja yhdystien 1494 välillä 3&nbsp;500–5&nbsp;000 ajoneuvoa vuorokaudessa.

## Historiaa
Vuoden 1938 tienumerointijärjestelmässä kantatie 55 oli Porvoosta Mäntsälän, Oitin, Hausjärven kirkonkylän ja Turengin kautta Hämeenlinnaan kulkenut tie. Mäntsälän ja Hämeenlinnan välinen kantatieosuus on lakkautettu 1960- ja 1970-lukujen taitteessa. Entisen kantatien osuus Mäntsälästä Oittiin on nykyisin yhdystie 1471 ja osuus Hausjärveltä Hämeenlinnaan on osa seututietä 290.

## Suunnitelmat
Valtatien 25 numerointia saatetaan jossain vaiheessa jatkaa Porvooseen. Näin Kehä V:lle tulisi yhtenäinen tienumerointi.

Kantatielle 55 on toistaiseksi suunnitteilla vain 4 ohituskaistaa Mäntsälän ja Askolan välille. Hanketta ei tulla toteuttamaan tällä vuosikymmenellä.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Matti Grönroosin sivu kantatiestä 55
Wim Duisenberg

**Willem ”Wim” Frederik Duisenberg** (9. heinäkuuta 1935 – 31. heinäkuuta 2005) oli hollantilainen taloustieteilijä, pankkiiri ja poliitikko. Duisenberg oli Euroopan keskuspankin ensimmäinen pääjohtaja vuosina 1998–2003 ja Euroopan yhteisvaluutan euron pääarkkitehteja.

## Ura
Duisenberg syntyi Heerenveenin kaupungissa Friisinmaalla. Hän opiskeli taloustiedettä Groningenin yliopistossa pääaineenaan kansainväliset taloussuhteet. Hänestä tuli filosofian tohtori vuonna 1965 väitöksellä *Aseistariisunnan taloudelliset vaikutukset*. Tohtorinväitöksensä jälkeen Duisenberg aloitti työt Washingtonissa Kansainvälisen valuuttarahaston palveluksessa. Hän palasi Alankomaihin vuonna 1969 Amsterdamin yliopiston kansantaloustieteen professoriksi.

Duisenberg toimi vuosina 1973–1977 Alankomaiden valtiovarainministerinä. Pian tämän jälkeen hän luopui paikastaan maan parlamentissa siirtyäkseen yksityisen Rabobankin varajohtajaksi. Alankomaiden keskuspankin pääjohtajana Duisenberg toimi vuosina 1982–1997. Hänen kaudellaan Alankomaiden guldeni kiinnitettiin Saksan markkaan ja maan talous lähti kasvuun.

Duisenberg valittiin Euroopan keskuspankin ensimmäiseksi pääjohtajaksi 2. toukokuuta 1998. Hänen puheenjohtajakaudellaan toteutettu euron käyttöönotto toi hänelle lisänimen ”Mr. Euro”. Duisenberg vaati EKP:n pääjohtajana euroalueen jäsenmailta tiukkaa budjettikuria. Hänen mukaansa jäsenmaiden talousvaikeudet eivät olleet riittävä syy rikkoa kasvu- ja vakaussopimusta. Duisenberg piti tiukasti kiinni keskuspankin itsenäisyydestä.

Duisenberg ilmoitti jäävänsä pois keskuspankin johdosta täyttäessään 68 vuotta 9. heinäkuuta 2003, mutta Euroopan unionin valtiovarainministerit vaativat häntä jäämään virkaan 1. marraskuuta asti. Duisenbergin seuraajaksi valittiin hänen aiempi vastaehdokkaansa, ranskalainen Jean-Claude Trichet.

## Kuolema
Duisenberg löydettiin kuolleena Etelä-Ranskan Fauconissa sijaitsevan huvilansa uima-altaasta 31. heinäkuuta 2005. Hän oli hukkunut saatuaan sydänkohtauksen.

Duisenberg oli kuollessaan toisessa avioliitossa. Hänellä oli kaksi poikaa ja yksi tytär.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Selkä

Ihmisen **selkä** on kehon takapuolella pakaroiden ja niskan välissä. Selän rakenne muodostuu luisten nikamien ja rustoisten välilevyjen muodostamasta selkärangasta sekä siihen kiinnittyneistä nivelsiteistä, jänteistä ja selkälihaksista. Rakenteensa johdosta selkä tukee kehoa ja on liikkuva ja taipuisa.

Selän keskellä päästä lantioon kulkeva selkäranka koostuu 24 luisesta nikamasta, joiden välissä on tyynymäiset nikamavälilevyt. Selkäranka tukee vartaloa ja suojaa selkäydintä, joka kulkee nikamien sisällä.

Koverat kaularanka ja lanneranka taipuvat lordoosiin ja kupera rintaranka kyfoosiin. Tämän seurauksena selkäranka ja sitä kautta myös selkä on sivulta katsottuna normaalisti S:n muotoinen. Kaaret lisäävät selkärangan joustavuutta ja suojaavat selkää vammoilta.

Kehon paino kuormittaa eniten selän alaosaa eli lannerankaa.

Selkälihakset tekevät työtä, tukevat selkärankaa ja auttavat säilyttämään ryhdin.

Selän ihon tuntoaisti on epätarkka.

Selkäkipu voi johtua useasta syystä. Alaselkäkipuja aiheuttavat muun muassa hermojuuren toimintahäiriöt (iskiasoireet), pienet kudosvauriot selkärankaa ympäröivissä kudoksissa, tai melko harvoin kasvain, tulehdus, murtuma tai selkärankareuma.

## Lähteet

## Kirjallisuutta
*
Austin Powers

**Austin Powers** on kolmessa agenttielokuvaparodiassa pääosassa esiintyvä kuvitteellinen hahmo, jota näyttelee Mike Myers. Päähenkilö sir Austin Danger Powers syväjäädytettiin 1960-luvulla ja sulatettiin vuonna 1997. Elokuvien huumori on ronskia, usein myös alatyylin puolelle menevää.

Elokuvat muistetaan ehkä parhaiten siitä, että ne parodisoivat monia James Bond -elokuvissa esiintyneitä hahmoja ja kohtauksia; kuten Bondeissa heitetään hattua, heitetään Powersissa kenkää. Myersin luoma hahmo pukeutuu 1960-luvun muodin mukaisesti, pitää silmälaseja ja on huonohampainen, mutta kuitenkin suuri naistenmies. Myers on sanonut, että hänen oma isänsä on ollut alun perin esikuva hahmolle.

Elokuvien teemamusiikkina toimii Quincy Jonesin kappale ”Soul Bossa Nova”.

## Austin Powers -elokuvat
* *[[Austin Powers – kumma jätkä]]* (*International Man of Mystery*, 1997)
* *[[Austin Powers – agentti joka tuuppasi minua]]* (*The Spy Who Shagged Me*, 1999)
* *[[Austin Powers ja kultamuna]]* (*Austin Powers in Goldmember*, 2002)

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Omasvuono

**Omasvuono** (, , , suomeksi myös *Omasenvuono* tai *Isovuono*) on kunta Pohjois-Norjassa Tromssan läänissä Yykeänvuonon eteläisimmän haaran eli Isovuonon rannalla. Naapurikuntia ovat Målselv ja Paatsivuono lounaassa, Tromssa luoteessa, Yykeä pohjoisessa ja Kaivuono koillisessa. Kaakossa kunta rajoittuu Suomen Enontekiön kuntaan.

Omasvuonon kunnassa asui vuoden 2023 alussa 1&nbsp;836 henkeä ja sen maapinta-ala on 1&nbsp;477 neliökilometriä. Kymmenessä vuodessa asukasluku on vähentynyt lähes sadalla, sillä vuonna 2013 se oli 1 942. Kunnan keskustaajama on Saukkonen (norjaksi Oteren) ja suurin asutuskeskus Yykeänperä (Skibotn). 

Asukkaista merkittävä osa on etniseltä alkuperältään saamelaisia ja suomalaisia. Omasvuono on läntisin kunta, jossa on perinteistä kveeniasutusta. Vuonna 2007 kunnanvaltuusto päätti, että kuntaa kehitetään tasapuolisesti kolmen kielen ja kulttuurin pohjalta – saamen, kveenin/suomen ja norjan..

## Kyliä ja paikkoja

Apaja, Juovankka (Elsnes), Pyhäouta (Helligskogen), Saukkonen (Oteren), Singalanouta (Signaldalen), Soiketanouta (Kitdalen), Staaluvankka (Elvevollen), Suoloniemi (Rasteby), Uksiviiki   (Mellenfjord), Vieksikenttä (Kvesmenes),
Yykeänperä (Skibotn), Yykeänvankka (Skibotndalen)

## Tunnettuja henkilöitä
* Leonhard Seppala (1877–1967), kullankaivaja ja koiravaljakkoajaja

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Richard Danielpour

**Richard Danielpour** (s. 28. tammikuuta 1956 New York) on yhdysvaltalainen säveltäjä.

## Elämä ja teokset

Danielpour opiskeli Vincent Persichettin ja Peter Menninin johdolla Juilliard School of Musicissa, josta hän valmistui vuonna 1986. Monien muiden sukupolvensa amerikkalaissäveltäjien tapaan Danielpour käytti teoksissaan aluksi sarjallisia sävellystekniikoita, mutta luopui niistä 1980-luvun loppupuolella ja alkoi turvautua perinteisempää sävelkieleen. Danielpour kertoo saaneensa vaikutteita musiikkinsa John Adamsiltä, Christopher Rouselta, Joseph Schwantnerilta - sekä Beatlesiltä. Danielpourin merkittävimpiin teoksiin kuuluvat *First Light* (1988) kamariorkesterille, kolme sinfoniaa (1985, 1986 ja 1990), kolme pianokonserttoa (1981, 1993, 2002), baletti *Anima mundi* (1995) ja viimeisimpänä ooppera *Margaret Garner* (2005).

## Aiheesta muualla
*Richard Danielpourin virallinen kotisivu
E. H. Shepard

**Ernest Howard Shepard** (10. joulukuuta 1879 – 24. maaliskuuta 1976 Lontoo) oli brittiläinen piirtäjä ja kuvittaja. Hänen ihmismäisiä eläinpiirroksiaan on muun muassa kirjoissa *[[Kaislikossa suhisee]]* (Kenneth Grahame) sekä *[[Nalle Puh]]* (A. A. Milne).

Shepard palveli sotapalveluksensa ensimmäisen maailmansodan aikana ja lähetti pilapiirroksia taisteluista kuuluisaan englantilaiseen huumorilehteen Punchiin. Sodan päätyttyä hänet palkattiin lehteen kuvittajaksi, jolloin hän tutustui Milneen.

Milne sai inspiraation satuihinsa poikansa Christopher Robinin pehmolelusta. Shepard on sanonut, että hän käytti Nalle Puhin mallina Christopher Robinin nallen sijasta oman poikansa pehmolelukarhua. 

Shepard kirjoitti kaksi omaelämäkertaa: *Drawn from Memory* (1957) ja *Drawn From Life* (1962).

## Lähteet
Inferno (lehti)

**Inferno** oli vuonna 2001 ensimmäistä kertaa julkaistu metallimusiikkiin keskittynyt aikakauslehti. Se oli painokseltaan Suomen neljänneksi suurin musiikkilehti. Inferno lehden perusti kuuden oululaisen aktiivin ryhmä 2001. Kustantaja Pop Media Oy päätti lehden toiminnan huhtikuussa 2025 ilmestyneeseen numeroon.

Inferno, raskaan rockin erikoislehti, alkoi ilmestyä 27. elokuuta 2001, ja sitä julkaistiin yhteensä 233 numeroa. Sisältö koostui haastatteluista, artikkeleista, raporteista, uutisista ja arvosteluista, jotka liittyvät metallimaailmaan, mutta silloin tällöin yksittäiset artikkelit saattoivat käsitellä myös muita samankaltaisia musiikkilajeja.

Keväällä 2005 Inferno yhdistyi *Hamara*-nimisen kilpailevan julkaisun kanssa, jolloin Hamaran päätoimittaja Matti Riekki siirtyi Infernon päätoimittajaksi Ville Sorvalin tilalle. Lehteä julkaisi vuoteen 2005 Inferno Kustannus Oy, kunnes lehden osti Popmedia. Samalla saman katon alle siirtyivät Rumba- sekä Rytmi-lehdet muodostaen uudesta Popmedia Finlandista lehtien määrässä mitattuna Suomen suurimman musiikkilehtikustantamon.

Pop Media ilmoitti lehden lopettamisesta maaliskuussa 2025. Päätoimittaja Matti Riekki siirtyi päätoimittamaan kustantamon toista musiikkilehteä Soundia sen jälkeen, kun Pop Media irtisanoi lehden edellisen päätoimittajan Mikko Meriläisen tuotannollisista ja taloudellisista syistä keväällä 2024.

## Inferno-DVD
Toukokuussa 2005 Inferno julkaisi DVD-kokoelman, joka sisälsi 30 pohjoismaisten &ndash; kuitenkin enimmäksi suomalaisten &ndash; heavy metal -yhtyeiden musiikkivideota. DVD sai suuren suosion nousten Suomen virallisella DVD-listalla kolmanneksi. 

Maaliskuussa 2006 DVD sai jatkoa laajentaen videoiden kirjoa myös ei-pohjoismaalaisten videoiden muodossa. Jakelu vaihtoi Kråklundilta Playgroundille jolloin jakelu myös laajentui muihin pohjoismaihin Suomen lisäksi.

DVD-kokoelmien tarkoituksena on tuoda esille kotimaisen metallimusiikin videotarjontaa, minkä vuoksi suurin osa videoista on suomalaisia. Ensimmäinen DVD olikin ehdolla Femma-gaalassa vuoden visuaalisena tuotoksena.

## Inferno Bar & Nightclub
Lokakuussa 2006 Inferno ja Gastromax Oy avasivat yhdessä raskaan rockin erikoisravintolan Tampereelle Tuomiokirkonkadulle. Joulukuun alussa aukesi ketjun toinen baari Helsinkiin, Annankadun ja Uudenmaankadun kulmaan. Seuraavana vuonna ketjulle aukaistiin kolmas baari Jyväskylään Yliopistonkadulle. Näistä viimeisenä Tampereen Inferno lopetti toimintansa kesällä 2011.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Lehden kotisivut
* Inferno 2005 DVD:n esittelysivu
* Inferno 2006 DVD:n esittelysivu
Lorem ipsum

**Lorem ipsum** on 1500-luvulta lähtien olemassa ollut teksti, jota käytetään usein täytetekstinä ulkoasun testaamiseen graafisessa suunnittelussa, kun oikeata tekstisisältöä ei vielä ole. Lorem ipsumia käytetään näyttämään, miltä esimerkiksi kirjasin tai julkaisun tekstin asettelu näyttävät. Jos julkaisun mallissa käytetään todellista kieltä, ihmiset yleensä keskittyvät tekstin sisältöön. Kun tekstiksi valitaan lorem ipsum, suunnittelijat ja julkaisijat saavat tarkastelijat keskittymään ulkoasuun sisällön sijasta. 

Lorem ipsum muistuttaa klassista latinaa. Se on muodostettu latinankielisestä tekstistä jättämällä pois sanoja ja niiden osia eikä siten varsinaisesti tarkoita mitään. 

Lorem ipsumista on useita erilaisia variaatioita. Tyypillisesti lorem ipsum näyttää seuraavalta:

:*Lorem ipsum dolor sit amet, consectetur adipisci elit, sed eiusmod tempor incidunt ut labore et dolore magna aliqua. Ut enim ad minim veniam, quis nostrud exercitation ullamco laboris nisi ut aliquid ex ea commodi consequat. Quis aute iure reprehenderit in voluptate velit esse cillum dolore eu fugiat nulla pariatur. Excepteur sint obcaecat cupiditat non provident, sunt in culpa qui official deserunt mollit anim id est laborum.*

Teksti on peräisin Ciceron teoksesta *De finibus bonorum et malorum*, jossa alkuperäinen teksti alkaa ”*Neque porro quisquam est, qui do*'lorem ipsum**, quia **dolor sit, amet, consectetur, adipisci** v**elit**'”, mikä tarkoittaa suunnilleen: ”*Eikä ole ketään, joka pitää tuskasta sen itsensä tähden, ja sitä näin ollen haluaisi*”.

## Aiheesta muualla

* Lorem ipsum -generaattori – luo tekstiä myös muille kielille
* Lipsum.com – tietoa tekstistä
* Lorem ipsum -generaattori
* Lorem-ipsum.info – Cicero: De finibus Bonorum et Malorum
Vetehinen

**Vetehinen** voi tarkoittaa seuraavia asioita:

* Vetehinen, suomalainen taruolento
* Vetehinen, yksi Suomen laivaston Vetehis-luokan sukellusveneistä
* Vetehiset, helsinkiläinen uimaseura
Vesihiisi (taruolento)

**Vesihiisi** tarkoittaa joko ilkeää vedenhaltijaa, kuten vetehistä tai näkkiä, tai järvellä tarttuvaksi oletettua ihosairautta. Vesihiisi-sairauden saattoi uskomuksen mukaan saada, jos pelästyi uidessaan tai kiroili järvellä. Vesihiidet kuvattiin usein alastomina naisina, jotka yllyttivät luokseen nuoria miehiä.
Vesihiisi

**Vesihiisi** voi tarkoittaa seuraavia asioita:

* Vesihiisi, vanha suomalainen taruolento.
* Vesihiisi, yksi Suomen merivoimien viidestä sukellusveneestä.
* Vesihiisi, uimahalli Rovaniemellä
* Maija Heino-Vesihiisi (1924–2010), suomalainen kansanedustaja.
Hørning (kunta)

**Hørningin kunta** () on tanskalainen entinen kunta Jyllannissa. Se oli itsenäinen kunta, kunnes 1. tammikuuta 2007 se liittyi uuteen Skanderborgin kuntaan Tanskan kuntareformin yhteydessä.

Yksi ystävyyskunnista on Kuusamo.

## Aiheesta muualla
* Hørningin kunnan viralliset kotisivut
Vatjan viidennes

**Vatjan viidennes** () on yksi Novgorodin tasavallan vanhoista hallintopiireistä, jotka säilyivät 1700-luvun alkuun saakka. Nimensä se on saanut alueella asuneista vatjalaisista. Vatjan viidenneksen itärajana toimi Olhavanjoki ja länsirajana Laukaanjoki. Se käsitti Novgorodin pohjoispuolisen alueen, Inkerin ja osan Karjalaa. 1500-luvulta lähtien viidennes jakautui Karjalan ja Laukaan puoliskoihin. Stolbovan rauhassa vuonna 1617 huomattava osa alueesta siirtyi Ruotsille. Rajaa muuta Novgorodia vastaan alueen pohjoisosassa Narvan seudulta Laatokkaan asti tarkennettiin tässä yhteydessä, koska hallinnollinen raja oli ollut huonosti merkitty. Pietari I:n 1700-luvun alussa takaisin valtaama alue liitettiin Inkerinmaan lääniin.

Vatjan viidennekseen kuului 6 kihlakuntaa (). Kihlakunnat jakautuivat pogostoihin ja staneihin:

* Novgorodin kihlakunta
* Kaprion kihlakunta — Djatlino, Iljussa eli Grigorjevski, Grjazno, Jastrebino, Kargali, Kuippina, Orina, Osertsa, Ratsina, Ruuta, Saamosti, Saaritsa, Saaritsan stani, Suija, Tillitsa, Tääkeli
* Jaaman kihlakunta — Opolja ”Tšuudissa”, Toldoga ”Tšuudissa”, osa Ratsinan pogostaa
* Laatokankaupungin kihlakunta — tähän kuului osa Lopen pogostasta
* Pähkinälinnan kihlakunta — Inkere, Järvisaari, Kaupungin eli Spasskin pogosta, Keltto, Korpiselkä, Kuivaisi, Loppi, Tuutari
* Karjalan eli Käkisalmen kihlakunta — Ilomantsi, Kaupungin pogosta eli Räisälä, Kurkijoki, Rautu, Sakkola, Salmi, Sortavala

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Nevolin, K.A. ''O pjatinah i pogostah novgorodskih v XVI veke''. Sankt-Peterburg, 1853.
* Novgorodin vatjalaisen viidenneksen henki- ja verokirja v. 1500. SHS, Helsinki 1908.