open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Suomalais-norjalainen kulttuuri-instituutti

**Suomalais-norjalainen kulttuuri-instituutti** () on vuonna 1997 perustettu kulttuuri-instituutti. Instituutin toiminnan tavoitteena on vahvistaa Suomen ja Norjan välistä yhteistyötä kulttuuri- ja yhteiskuntaelämän alueilla sekä lisätä tietoa Suomen kulttuurielämästä Norjassa ja Norjan kulttuurielämästä Suomessa. Kulttuuri-instituutin taustalla ovat kahdenväliset kulttuurirahastot Suomalais-norjalainen kulttuurirahasto ja Norjalais-suomalainen rahasto. Kulttuurirahastojen hallitukset valitsevat instituutin hallituksen, jossa on jäseniä Norjasta ja Suomesta. Kulttuuri-instituutti saa perusrahoituksensa Suomen valtion budjetista opetusministeriön kautta.

Instituutti kuuluu Suomen kulttuuri- ja tiedeinstituuttien verkostoon, jonka tavoitteena on tehdä suomalaista kulttuuri- ja tiedemaailmaa tunnetuksi ulkomailla. Verkoston muodostavia instituutteja on yhteensä seitsemäntoista. Kukin instituutti on sopeuttanut rakenteensa ja toimintatapansa asemamaansa olosuhteisiin. Erilaisuudestaan huolimatta instituutit toimivat samoista peruslähtökohdista ja yhteistyössä sekä keskenään että paikallisten organisaatioiden ja suomalaisten toimijoiden kanssa. Suomalais-norjalainen kulttuuri-instituutti tekee yhteistyötä myös muiden instituutioiden kanssa, jotka pitävät yllä yhteyksiä Suomen ja Norjan välillä.

## Toiminta

Instituutin tavoitteena on tehdä suomalaista kulttuuria ja taidetta tunnetuksi Norjassa sekä edistää kulttuurivaihtoa Suomen ja Norjan välillä.

Kulttuuri-instituutilla oli aiemmin tiloissaan oma galleria, jossa esiteltiin suomalaista kuvataidetta, muotoilua, arkkitehtuuria ja taidekäsityötä. Nykyään kulttuuri-instituutti ei omista galleriatiloja, vaan järjestää sen sijaan kulttuuritapahtumia yhteistyössä norjalaisten kulttuurilaitosten kanssa ympäri Norjaa. Instituutin kulttuuriohjelma käsittää edellä mainittujen taidemuotojen lisäksi muun muassa konsertteja, elokuvaesityksiä, kirjailijailtoja, esitelmätilaisuuksia ja seminaareja.

Kulttuuri-instituutti toimii aktiivisesti suomalaisen taiteen ja kulttuurin näkyvyyden lisäämiseksi koko Norjassa muun muassa välittämällä suomalaisia taiteilijoita Norjan festivaaleille. Instituutti toimii läheisessä yhteistyössä Suomen Norjan suurlähetystön ja muiden Norjassa toimivien suomalaistahojen kanssa.

## Sijainti ja osoite

Suomalais-norjalainen kulttuuri-instituutti toimii ajanmukaisissa tiloissa Kuninkaanlinnan (Slottsparken) puistoa vastapäätä Oslon keskustassa. Instituutin toiminta-alueeseen kuuluu koko Norja. Instituutin osoite on Wergelandsveien 23 B, 0167, Oslo.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Instituutin omat sivut
Juhani Markolan parhaita

**Juhani Markolan parhaita** on vuonna 1978 julkaistu Juhani Markolan kokoelmalevy.

## Kappaleet
#Ave Maria No Morro
#Elän päivän kerrallaan
#Etäisyys
#Hymy
#Jos itken, jos nauran
#Kun
#Morsian
#Niin paljon rakkaus suo
#Näin kun rakastaa
#Rakkauden jälkeen
#Sateenkaaren tuolla puolen
#Silloin kun kaiken antaa
#Yksin
#Äiti

## Lähteet
* Juhani Markolan parhaita Fonossa
Åskottin rautatieasema

**Åskottin rautatieasema** (, ) on rautatieasema Inlandsbanan-radan varrella Östersundin kunnassa Ruotsissa. Liikennepaikka avattiin liikenteelle yhtä aikaa Östersundin ja Häggenåsin välisen osuuden kanssa 10. lokakuuta 1911. Åskottin puinen puolitoistakerroksinen asemarakennus on rakennettu vuonna 1910.

Inlandsbanan AB:n hallinnoimaan rataverkkoon kuuluva liikennepaikka on luokiteltu linjavaihteeksi ja se sijaitsee rataosan  eteläosassa, noin 13 kilometriä pohjoiseen Östersundista lähellä Åskottin kylää. 

## Lähteet
Ottavio Dantone

**Ottavio Dantone** (s. 1960 Cerignola, Italia) on italialainen diplomicembalisti, urkuri, fortepianisti ja kapellimestari. Dantone on toiminut vuodesta 1996 ravennalaisen Accademia Bizantina -orkesterin johtajana.

## Taustaa
Dantone aloitti opintonsa nuorena Giuseppe Verdin konservatoriossa Milanossa. Alusta lähtien häntä pidettiin erittäin omistautuneena musiikille. Vuonna 1985 Dantone sai Basso Continuo -palkinnon Pariisin kansainvälisessä musiikkikilpailussa ja seuraavana vuonna 1986 kansainvälisessä musiikkikilpailussa Bruggessä; Dantone on ensimmäinen kansainvälisen tunnustuksen saanut italialainen cembalisti.

Dantone debytoi kapellimestarina vuonna 1999, kun hän johti italialaisen oopperasäveltäjä Giuseppe Sartin Giulio Sabino -oopperan Teatro Comunale Alighieri -oopperatalossa Ravennassa. Ottavio Dantone on toiminut vuodesta 1996 Accademia Bizantina -orkesterin johtajana ja tehnyt yhteistyötä muun muassa viuluvirtuoosi Stefano Montanarin kanssa. Dantone on keskittynyt Accademia Bizantinan kanssa erityisesti barokkimusiikkiin tehden lukuisia levytyksiä ja sovituksia esimerkiksi Vivaldin, Bachin, Hädelin ja Corellin musiikista. Dantone on konsertoinut paitsi Euroopassa, myös muun muassa Yhdysvalloissa, Israelissa ja Meksikossa. Dantone on pitänyt lukuisia mestarikursseja cembalosta, kamarimusiikista, basso continuosta ja improvisaatiosta. Useat barokkimusiikkiin erikoistuneet taiteilijat kuten saksalainen kontratenori Andreas Scholl ja italialainen altto Sonia Prina, ovat tehneet yhteistyötä Dantonen kanssa. Vuonna 2012 Dantone konsertoi muun muassa viulutaiteilija Viktoria Mullovan kanssa. 

## Levytyksiä
* Bach: Das Wohltemperierte Clavier, Teil I, BWV 846-869 (The Well Tempered Clavier - Book 1) Arts Music. 2000.
* Bach: Das Wohltemperierte Clavier, Teil II, BWV 870-893 (The Well Tempered Clavier - Book 2). Arts Music. 2000.
* J. S. Bach: Variazioni Goldberg BWV 988. Goldberg-muunnelmat. Decca. 2003.
* J. S. Bach: Sonatas for Recorder and Obbligato Harpsichord BWV 527-529, 1030-1032. Dynamic CDS-77. 1993.
* J. S. Bach: Violin Sonatas [H-2]. Yhdessä Viktoria Mullovan, Vittorio Ghielmin ja Luca Piancan kanssa. Onyx Classics 4020. 2007.
* Bach: Musikalisches Opfer. Accademia Bizantina. WEA / Denon. 1991.
* Italian Bach In Vienna Il Giardino Armonico plays Bach in Vienna. Katia & Marielle Labèque ja Ottavio Dantone. TDK DV-BACON / EoroArts. 2000.

## Lähteet
* Ottavio Dantonen virallinen sivusto
* Academia Bizantina -orkesterin sivusto
* Dantonen levytyksiä http://www.ateliermusicale.com/public/Disco/dantone/Dantone_discography.pdf

### Viitteet
Kisun parhaita 1970–1976

**Kisun parhaita 1970–1976** on vuonna 1976 julkaistu Kisu Jernströmin kokoelmalevy.

## Kappaleet
# 
# 
#  
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 

## Lähteet
* KISUN PARHAITA 1970–1976 Fonossá
Metsämaan vaakuna

**Metsämaan vaakuna** oli Metsämaan kunnan tunnus ja puhuva vaakuna.

Vaakunan selitys kuuluu  ”punaisessa kentässä yläreunaltaan kuusikoroinen hopeahirsi.” Vaakunan on suunnitellut Kaj Kajander, ja Metsämaan kunnanvaltuusto hyväksyi sen 20. joulukuuta 1963. Sisäasiainministeriö vahvisti vaakunan käyttöön 3. huhtikuuta 1964.

Vaakuna jäi epäviralliseksi kotiseutuvaakunaksi 1976, kun Metsämaa yhdistyi Loimaan maalaiskuntaan.

## Lähteet
* 
*
Erilaissuoniset perhoset

**Erilaissuoniset perhoset** (Heteroneura) on perhosten osalahko. Siihen kuuluu noin 98&nbsp;% maailman perhoslajistosta. Ryhmän nimi viittaa siihen, että näiden perhosten etummaisen siipiparin ja takimmaisen siipiparin siipisuonitukset poikkeavat toisistaan.

## Lähteet
Luxemburgin Davis Cup -joukkue

**Luxemburgin Davis Cup -joukkue** edustaa Luxemburgia Davis Cupissa. Se toimii Luxemburgin tennisliiton alaisuudessa. Luxemburg osallistui ensimmäisen kerran Davis Cupiin 1947 ja osallistunut 61 vuonna. Sinä aikana Luxemburg on pelannut 99 maaottelua, voittanut niistä 34 ja hävinnyt 65.

## Joukkueessa pelanneet
:*Päivitetty 17. tammikuuta 2010*

## Lähteet
Taneli Mäkelä (vuoden 1992 albumi)

**Taneli Mäkelä** on suomalaisen näyttelijä-laulaja Taneli Mäkelän neljäs, vuonna 1992 julkaistu studioalbumi. Levy jäi Mäkelän 1990-luvun viimeiseksi studioalbumiksi, sillä seuraava albumi *[[Jää kaipuu sydämeen]]* julkaistiin vuonna 2001.

Mäkelä osallistui albumin kappaleella ”Mitä tilaa – sitä saa” vuoden 1991 Syksyn sävel -laulukilpailuun sijoittuen jaetulle kolmannelle sijalle Kikan ”Kierrätä pyöritä mua” -kappaleen kanssa.

Fazer Finnlevy julkaisi albumin vinyyli- ja CD-levyinä sekä C-kasettina.

## Kappaleet
Kaikki kappaleet sovittanut Jussi Liski, ellei toisin mainita.

; A-puoli
# 
# 
# 
# 
# 
# 

; B-puoli
# 
# 
# 
# 
# 
# 
Lähde:

## Singlet

## Tekijät
### Muusikot
* Taneli Mäkelä – laulu
* Jussi Liski – kosketinsoittimet
* Markku Johansson – trumpetit (3, 8)
* Timo Paasonen – trumpetit
* Pentti Lahti – saksofonit
* Janne Murto – saksofonit (3, 4, 6)
* Vesa Anttila – kitarat
* Juha Björninen – kitarat (5, 11)
* Juha Lanu – kitarat (7, 9, 10, 12)
* Kari Peltonen – basso
* Tapani Laastola – rummut
* Anssi Nykänen – rummut (4, 6)
* Mongo Aaltonen – lyömäsoittimet
Lähde:

### Tuotanto
* Jussi Liski – tuottaja
* Make Törrönen / Finnvox – äänitys ja miksaus
* Timo Löyvä / Finnvox – masterointi
* Marianna Haka – valokuva
* Eero Heikkinen / Neo-Geo Oy – ulkoasu
Lähde:

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* ''Taneli Mäkelä'' Fono.fi:n äänitetietokannassa
* ''Taneli Mäkelä'' Spotify-suoratoistopalvelussa
* ''Taneli Mäkelä'' discogs.com-sivustolla
Animal (Sweatmasterin albumi)

__NOTOC__
**Animal** on vuonna 2007 julkaistu turkulaisen garage rock -yhtye Sweatmasterin kolmas pitkäsoitto. 
Albumi nousi Suomen albumilistalle ja oli siellä kolme viikkoa parhaan sijoituksen ollessa 24. Animal sai lisäksi lähes kauttaaltaan hyviä arvosteluita. Helsingin Sanomat antoi levylle neljä tähteä viidestä, ja Rokkizine-lehti valitsi Animalin viikon levyksi ja antoi neljä ja puoli tähteä . Albumi valittiin vuoden 2007 kotimaiseksi albumiksi musiikkilehti Suen äänestyksessä.

## Kappaleet
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
#Everybody Thinks They Know You've Got a Broken Heart|4|04}}

## Arvostelut
* Dome.fi: 
* Imperiumi.net: 
* Soundi: 

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Animal discogs.com -sivustolla
Joulupuu on rakennettu (kirja)

**Joulupuu on rakennettu** on joulukuusesta, joulukoristeista ja niiden historiasta kertova teos, jonka ovat kirjoittaneet Kaisa Koivisto, Hannele Nyman ja Marjo-Riitta Saloniemi. Teos on ilmestynyt vuonna 2009, ja sen on kustantanut Tammi.

Kirja on syntynyt kirjoittajiensa kahden vuosikymmenen mittaisen harrastuksen tuloksena, mutta alkusysäyksen sille on antanut Helsingin yliopiston kansatieteen professori Bo Lönnqvist. Kirjoittajista Kaisa Koivisto on Suomen Lasimuseon intendentti, Hannele Nyman Helsingin taiteilijaseuran näyttelysihteeri ja tutkija ja Marjo-Riitta Saloniemi on Vapriikin näyttelypäällikkö. Teos on siten kirjoitettu tutkijan asiantuntevin ottein, mutta on samalla harrastajalle lähdeteos ja nostalgikolle selailukirja..

Teos on ensimmäinen kirja keskieurooppalaisperäisestä suomalaisesta joulukuusesta. Se antaa perusteellisen, liki täydellisen kuvauksen joulukuusen ja sen koristeiden historiasta, saksalaisesta joulukoristeisiin keskittyneestä Lauschan kylästä ja ainoasta suomalaisesta joulukoristeiden valmistajasta K. A. Weiste Oy:stä. Kriitikko luonnehtii sitä sen monipuolisen sisällön vuoksi kirjalliseksi joulukuuseksi.

Kirjan runsas kuvitus sisältää vanhoja joulukoristemainoksia, kotialbumeiden joulukuvia ja havainnekuvia. Myös keräilyharrastuksesta on artikkeli, ja lopussa on joulusanasto.

Kirjan nimi perustuu suosittuun joululauluun "Joulupuu on rakennettu", joka aikoinaan levitti Suomessa voimakkaasti ajatusta joulukuusesta.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*''Joulupuu on rakennettu'' Tammen sivustolla
Jörnin rautatieasema

**Jörnin rautatieasema** (, ) on rautatieasema Jörnin taajamassa Skellefteån kunnassa Ruotsissa. Liikennepaikka sijaitsee Ruotsin pääratoihin kuuluvan rataosan  varrella, ja se on aiemmin ollut myös risteysasema jossa poikkirata  haarautui pääradasta. 

Kaksikerroksinen asemarakennus on rakennettu 1893, ja se on saman tyyppinen kuin Mellanselin asemarakennus. Rakennuksen on suunnitellut Statens Järnvägarin pääarkkitehti Adolf W. Edelsvärd. Rakennus remontoitiin kokonaan vuonna 1928 ja modernisoitiin vuonna 1946.

## Lähteet
Kääpiöpaju

**Kääpiöpaju** (*Salix arbuscula*) on Pohjois-Euroopassa tunturi- ja vuoristoalueilla tavattava pienikokoinen pajulaji. Suomesta kääpiöpaju on tavattu vain kahdesti 1900-luvulla, eikä uudempia löytöjä lajista tunneta.

## Ulkonäkö ja koko
Kääpiöpaju on 10–40 cm korkeaksi kasvava sirottavahaarainen varpu tai pensas. Varsi ja oksat ovat punaruskeita tai -harmaita, hoikkia ja kaljuja. Vuosikasvaimet saattavat olla myös karvaisia. Silmut ovat kaljuja ja korvakkeet puuttuvat. Lehti on 2–4 cm pitkä, soikea ja suippotyvinen ja -kärkinen. Lehti on päältä tummanvihreä ja kalju, alta vaaleanvihreä tai -sinertävä ja kalju tai harvakarvainen. Lehtilaita on litteä ja tavallisesti nystyinen. Lehdessä on suonipareja 8–12 kappaletta. Kääpiöpaju kukkii lehtien puhjetessa kesäkuussa. Norkkoperät ovat 2–4-lehtisiä, norkkosuomut ovat tummakärkisiä. Palhot ovat kaljuja.

Kääpiöpaju muistuttaa läheisesti kitu- tai kääpiökasvuista kiiltopajua (*S. phylicifolia*). Kukinnottomina lajeja saattaa olla hyvin vaikea erottaa toisistaan.

## Levinneisyys
Kääpiöpaju tavataan Skotlannissa, Fennoskandian tunturialueilla Norjassa, Ruotsissa, Suomessa ja Kuolan niemimaalla sekä Luoteis-Venäjällä ja Ural-vuoristossa. Yleisin laji on Skandinaviassa.

Nykyisen Suomen alueelta kääpiöpaju on tavattu ainoastaan kaksi kertaa Enontekiöltä. Ensimmäinen löytö on vuodelta 1926 Saanalta, toinen Urttasvarrilta vuodelta 1952. Lisäksi kääpiöpajusta tunnetaan vuodelta 1926 löytö Sallasta nykyisin Venäjälle kuuluvalta Sallatunturilta.

## Elinympäristö
Kääpiöpaju kasvaa kosteilla paikoilla kuten rannoilla, lähteiköissä, puronvarsilla ja letoilla. Kasvupaikat ovat pääasiassa tuntureilla koivuvyöhykkeessä ja paljakan alaosissa. Laji on kalkinsuosija.

## Lähteet
* Kurtto, Arto: *Kääpiöpaju*. Teoksessa *Uhanalaiset kasvimme*. Toim. Terhi Ryttäri ja Taina Kettunen. Suomen ympäristökeskus, Helsinki 1997, s. 232–233.
* *Retkeilykasvio*. Toim. Hämet-Ahti, Leena & Suominen, Juha & Ulvinen, Tauno & Uotila, Pertti. Luonnontieteellinen keskusmuseo, Kasvimuseo, Helsinki 1998.

### Viitteet

## Aiheesta muualla
* Kasviatlas 2020: Kääpiöpajun levinneisyys Suomessa.
Koirala (Muolaa)

**Koirala** (, v:een 1948 Ко́йрала) on kylä Kirkkojärven pohjoispäässä Kyyrölän kunnassa Leningradin alueella Venäjällä. Koirala kuuluu Suomen Neuvostoliitolle luovuttamiin alueisiin ja se oli Suomelle kuuluessaan osa Muolaan kuntaa. 

## Historia

### Kyläkuva

Koirala sijaitsi Muolaan itäosassa aivan kirkonkylän Kirkkorannan pohjoispuolella, jonne oli matkaa noin kaksi kilometriä. Koiralan naapurikyliä olivat lännessä Paakeli, pohjoisessa Ala-Kuusaa ja Peippola, idässä Kannila sekä etelässä Turulila ja Kyyrölä. Vuonna 1936 Koiralan pinta-ala oli 8,85 neliökilometriä, josta oli peltoa 258,02 hehtaaria, niittyä 13,01 hehtaaria ja metsää 612,69 hehtaaria. 

Koiralan halki kulki maantie Muolaan kirkonkylästä Äyräpään kirkonkylään, josta Koiralassa erkani kylätie Punnuksen kylään Muolaan itäosaan. Koiralan pellot sijaitsivat pääasiassa kylän itäosassa Kirkkojärven ja sen laskujoen Kannilanjoen rannoilla, jonne myös asutus oli keskittynyt. Kylässä oli kauppa. Kylän peltopinta-alaa oli kasvatettu Kirkkojärven laskun avulla.

Koiralan koulupiiriin kuului Koiralan lisäksi Turulila ja Muolaan kirkonkylä Kirkkoranta, jotka sijaitsivat Koiralan eteläpuolella. Koulupiiri perustettiin vuonna 1922 ja se toimi vuokratiloissa, kunnes oma koulutalo valmistui vuonna 1929. Koulurakennus vaurioitui pahoin talvisodassa, mutta se korjattiin perusteellisesti vuonna 1944. Sitä ei kuitenkaan ehditty ottaa opetuskäyttöön ennen uutta evakuointia.

### Sota-aika

Koiralan väestö evakuoitiin läntisempään Suomeen heti talvisodan alettua vuonna 1939. Moskovan rauhassa 1940 alue luovutettiin Neuvostoliitolle, mutta Suomi valtasi alueen takaisin jatkosodan alussa 1941 ja kylän asukkaat pääsivät palaamaan raunioituneeseen kotikyläänsä. Jälleenrakennus keskeytyi vuonna 1944 Neuvostoliiton suurhyökkäyksen alettua ja kylän asukkaat evakuoitiin uudelleen. Rauhanteossa kylä jäi taas Neuvostoliiton puolelle.

Sodan jälkeen Muolaan siirtoväki asutettiin Lounais-Hämeeseen, jossa Koiralan kylän asukkaat asutettiin pääasiassa Somerolle. Tähän liittyen Someron Terttilän kylässä aiempi yksityistien nimi ja nykyinen osoitenimi Koiralantie on annettu Muolaan Koiralan kylän mukaan.

## Lähteet
*

### Viitteet
Maaliskuun kuudes

**Maaliskuun kuudes** on suomalaisen iskelmä/pop-laulaja Kristian ”Kisu” Jernströmin viides studioalbumi vuodelta 1977.

Albumin tunnetuin kappale on ”Onnestain on puolet sinun”, joka kohosi parhaimmillaan Suomen jukebox-listan kärkeen ja singlemyyntilistan toiseksi. Itse albumi oli parhaimmillaan albumilistan kymmenes ja pysyi listoilla 20 viikon ajan.

## Kappaleet
Kaikki sovitukset Veikko Samuli, ellei toisin mainita.

; A-puoli
#
#
#
#
#
#

; B-puoli
#
#
#
#
#
#
#

## Tekijät
### Muusikoita
*Kisu Jernström – laulu
*Nacke Johansson – kapellimestari (13)
*Veikko Samuli – kapellimestari (kaikki paitsi 13), kosketinsoittimet (1, 2, 6, 8, 12), piano (”Bye bye”), taustalaulut (”Onnestain on puolet sinun”)
*Ami Aspelund – taustalaulut (1, 2)
*Vesa Enne ja Chrisse Johansson – taustalaulut
*Kalle Fält – taustalaulut (”Onnestain on puolet sinun”)
*Aimo Jaara – taustalaulut (1–11)
*Irma Tapio – taustalaulut (1, 3, 6–8, 10, 11)
*Juhani Aalto – pasuuna
*Kaj Backlund ja Markku Johansson – trumpetit (”Oi voi”)
*Jörgen Petersen – trumpetit (2–4, 8)
*Ossi Runne – trumpetit (2–4, 10)
*Unto Haapa-aho – saksofonit (2–4, 8), huilut (”Mitä sitä suotta”)
*Pentti Lahti – saksofonit (2, 4, 9), huilut (”Mitä sitä suotta”)
*Kari Kuusamo – piano (3–5, 10), sähköpiano (7, 9, 11), kosketinsoittimet (1, 2, 6, 8, 12)
*Heikki Laurila – kitarat (kaikki)
*Eero Lupari — kitarat (”Oi voi”)
*Jari Metsberg – kitarat (1, 6)
*Taisto Wesslin – kitarat (paitsi ”Oi voi”)
*Martti Metsäketo – todennäköisesti bassokitara (”Oi voi”)
*Häkä Virtanen – bassokitara (paitsi ”Oi voi”)
*Nappi Ikonen – rummut (paitsi ”Oi voi”)
+
*Heikki Hämäläinen, Seppo Rautasuo ja Jorma Ylönen – viulut (1, 3–5, 7, 9–12)
*Yrjö Lasonpalo, Marjukka Nenonen, Jussi Pesonen ja Juhani Tiainen – viulut
*Jarmo Ahvenainen ja Ahti Pilvi – alttoviulut
*Veli-Pekka Bister – sellot
*Kari Lindstedt – sellot (1, 3–5, 7, 9–12)

### Tuotanto
*Chrisse Johansson – tuottaja
*Mainos TV’n studiot / Per Wallenius – äänitys
*Marja-Liisa Niemi ja Erik Uddström – kannen suunnittelu ja toteutus

## Lähteet
* Fenno – Suomen äänitearkisto ry:n levytietokanta 1901–1999

### Viitteet
Supposed Former Infatuation Junkie

**Supposed Former Infatuation Junkie** on kanadalaisen laulaja-lauluntekijä Alanis Morissetten albumi vuodelta 1998. Albumi ei menestynyt kaupallisesti yhtä hyvin kuin Morissetten edellinen albumi Jagged Little Pill, mutta nousi kuitenkin listaykköseksi Yhdysvalloissa. Albumia on myyty siellä 2,6 miljoonaa kappaletta.  

Albumin tunnetuin kappale on singlenä julkaistu "Thank U". "Thank U" ja kappale "So Pure" ovat olleet Grammy-ehdokkaina. Albumin nimi tulee yhdestä kappaleen "So Pure" säkeestä.

## Kappaleet
Kaikki kappaleet kirjoittaneet Alanis Morissette ja Glen Ballard, ellei toisin mainittu.

#
#
#
#
#
#
#
#
#
#
#
#
#
#
#
#
#
#

## Singlet
* Thank U (1998)
* Joining You (1998)
* Unsent (1999)
* So Pure (1999)

## Arviot
* Allmusic: 
* Robert Christgau: A–

## Aiheesta muualla
* Supposed Former Infatuation Junkie discogs.com -sivustolla

## Lähteet
So-Called Chaos

**So-Called Chaos** on kanadalaisen laulaja-lauluntekijä Alanis Morissetten albumi vuodelta 2004.

## Kappaleet
Kaikki kappaleet sanoittanut ja säveltänyt Alanis Morissette.

# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 

## Singlet
* Everything (2004)
* Out Is Through (2004)
* Eight Easy Steps (2004)

## Arviot
* Allmusic: 
* The Guardian: 

## Aiheesta muualla
* So-Called Chaos discogs.com -sivustolla

## Lähteet
Jesse Väänänen

**Jesse Väänänen** (s. 6. tammikuuta 1984 Lahti) on suomalainen maastohiihtäjä ja urheiluvalokuvaaja. Hän edusti urallaan Lahden Hiihtoseuraa. Häntä valmensi vuodesta 2005 lähtien Mikko Virtanen ja sitä ennen Marko Passila.

Väänänen osallistui hiihtokilpailuihin ensimmäisen kerran seitsenvuotiaana ja harrasti nuorena muutenkin monipuolisesti urheilua. Käytyään Salpausselän urheilulukion hän suoritti varusmiespalveluksen urheilukoulussa, jossa hänet valittiin saapumiserän 1/04 parhaaksi sotilaaksi. Väänäsellä todettiin rasitusastma 2004. Hän harrastaa kitaran- ja pianonsoittoa sekä taulujen maalaamista. Hänen isänsä on entinen kilpahiihtäjä ja Suomen hiihtomaajoukkueen huoltomies Kari Väänänen.     

Väänänen sijoittui nuorten MM-kilpailuissa kymmenenneksi 10&nbsp;kilometrin perinteisen hiihtotavan kilpailussa Sollefteåssa 2003 ja kuului neljänneksi sijoittuneeseen Suomen 4&nbsp;×10&nbsp;kilometrin viestijoukkueeseen Strynissä 2004. Ensimmäisissä aikuisten arvokisoissaan, Vancouverin olympialaisissa 2010, hän sijoittui perinteisen hiihtotavan sprinttikilpailussa 22:nneksi. 

Väänänen kilpaili maailmancupissa ensimmäisen kerran Lahdessa maaliskuussa 2004. Ensimmäiset maailmancup-pisteensä hän sai oltuaan kymmenes Kuusamon perinteisen hiihtotavan sprinttikilpailussa joulukuussa 2007. Parhaimmillaan hän oli neljäs Otepään perinteisen sprintissä tammikuussa 2010. SM-kilpailuissa hän oli viides 15&nbsp;kilometrillä Tampereella 2006 ja 10&nbsp;kilometrillä Pyhäjärvellä 2007 sekä neljäs parisprintissä Rukalla 2008. 

Urheilu-uransa jälkeen Väänänen on toiminut urheiluvalokuvaajana muun muassa Suomen Olympiakomitealle. Hän on perustajaosakas ja toimitusjohtaja urheilun sisältö- ja markkinointiyhdistys Snou Creativessä.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*
Karjarutto

**Karjarutto** oli helposti leviävä märehtijöiden tartuntatauti. Sitä aiheuttavaa virusta kutsutaan karjaruton saksankielisen nimen mukaan *Rinderpest*-virukseksi.

Karjarutto on tuhoisa eläintauti, ja kuolleisuus aiemmin virukselle altistumattomissa populaatioissa voi lähennellä sataa prosenttia. Tauti leviää lähinnä kosketuksen ja saastuneen juomaveden kautta mutta myös pisaratartuntana.

Karjaruttoepidemiat ovat historiassa olleet yleisiä varsinkin sotien ja sotaretkien yhteydessä. Eurooppa kärsi erityisen pahoista epidemioista 1700-luvulla. Britanniassa oli maanlaajuinen epidemia vuosina 1865–1866. Myöhemmin 1890-luvulla karjarutto surmasi arviolta 80–90 prosenttia karjasta eteläisessä Afrikassa ja Afrikan sarvessa. Vuosina 1982–1984 Afrikassa raivonnut epidemia aiheutti arviolta 500 miljoonan dollarin taloudelliset vahingot karjan menetyksinä. Ihmisen mukana kulkeutunut karjarutto onkin määritelty yhdeksi maailman sadasta haitallisimmasta vieraslajista. 

Rokotteita karjaruttoa vastaan on kokeiltu 1700-luvulta saakka vaihtelevin tuloksin. Luotettava rokote tautiin valmistui 1960-luvulla. Syksyllä 2010 YK:n elintarvike- ja maatalousjärjestö FAO ilmoitti katsovansa, että tauti on hävitetty maailmasta sekä lopettavansa sen seurannan. Viimeinen esiintymä oli Keniassa vuonna 2001. *Rinderpest*-virus olisi näin ollen isorokon jälkeen toinen ihmisen tietoisesti hävittämä taudinaiheuttaja. Kesäkuussa 2011 kansainvälinen eilntarvike- ja maatalousjärjestö FAO julisti karjaruton hävitetyksi maapallolta.

Karjaruttovirus oli läheistä sukua tuhkarokkovirukselle, jonka onkin arveltu syntyneen sen muunnoksena.

## Lähteet
Varhaisihmisen tulenkäyttö

**Tulenkäytön** oppiminen oli käännekohta ihmisten (*Homo*) kulttuurievoluutiossa. Tulenkäyttö mahdollisti ihmisten yleistymisen ravinnon laadun parantumisen myötä. Tuli myös tarjosi suojaa saalistajilta ja mahdollisti toiminnan pimeällä.

## Todisteet
### Itä-Afrikka

Ensimmäiset havainnot ihmisen tulenkäytöstä on Itä-Afrikassa sijaitsevilta arkeologisilta kaivauksilta nykyisen Kenian alueelta. Chesowanjasta on löydetty punaisia saven palasia, jotka on ajoitettu 1,42 miljoonan vuoden ikäisiksi. Kuumentamalla palasia on pystytty osoittamaan, että savi on täytynyt kuumentaa 400&nbsp;°C:n lämpötilaan.

Koobi Forasta on löydetty merkkejä *[[Homo erectus|Homo erectuksen]]* tulenkäytöstä 1,5 miljoonaa vuotta sitten. Myös Etiopiasta Gadebista on löydetty merkkejä tulenkäytöstä, mutta ne voivat olla seurausta paikallisesta tuliperäisestä alueesta.

### Eteläinen Afrikka
Varhaisimmat varmat merkit ihmisen tulenkäytöstä on löydetty Swartkransista Etelä-Afrikasta. Acheulin kulttuurin käyttämien työkalujen joukosta on löydetty useita palaneita luita. Swartkransin löydös on myös ensimmäinen havainto lihaa syöneestä *Homo erectuksesta*. Vanhimmat alueelta löydetyt merkit tulenkäytöstä ovat ajalta 1,1 miljoonaa vuotta sitten.

Sambiasta Kalambon putoukselta on löydetty useita tulenkäyttöön liittyviä esineitä, kuten hiiltyneitä puunpalasia, hiiltä ja hiiltynyttä ruohoa. Alueen esineet on radiohiiliajoituksella määritetty 61&nbsp;000–110&nbsp;000 vuotta vanhoiksi.

### Lähi-itä
Israelista on löydetty *Homo erectuksen* tai *[[Homo ergaster]]in* käyttämistä nuotioista ajalta 690&nbsp;000–790&nbsp;000 vuotta sitten. Tel-Avivin läheltä on löydetty merkkejä toistuvasta tulenkäytöstä ajalta 382&nbsp;000–200&nbsp;000 vuotta sitten.

### Kaukoitä
Xihoudusta Shanxin provinssista Kiinasta on löydetty palaneita nisäkkäiden luita. Luut voivat olla 1,5 miljoonaa vuotta vanhoja.  Myös Yunnanista on tehty luulöydöksiä. Samankaltaisia löydöksiä on tehty Jaavalta.

### Eurooppa
Euroopassa on tehty tulenkäyttöön liittyviä löydöksiä useista eri paikoista. Vanhin on Unkarista Vértesszőlősista, josta on löydetty luita mutta ei hiiltä. Espanjan Torralbasta ja Ambronasta on löydetty luita ja palanutta puuta ajalta 0,3–0,5 miljoonaa vuotta sitten. Keskimäärin tulenkäytön arvioidaan alkaneen noin 125&nbsp;000 vuotta sitten.

## Muutokset käyttäytymisessä
Tulenkäytön myötä ihmiset pystyivät toimimaan pimeässä, eikä aktiivisuus enää ollut rajattu valoisaan aikaan. Myös jotkin nisäkkäät ja hyttyset välttävät tulta, joten tuli tarjosi myös suojaa. Lisäksi tulen ansiosta voitiin valmistaa parempaa ravintoa.

## Lähteet
Under Rug Swept

**Under Rug Swept** on kanadalaisen laulaja-lauluntekijä Alanis Morissetten albumi vuodelta 2002. Albumin tunnetuin kappale on singlenä julkaistu ”Hands Clean”.

## Kappaleet
Kaikki kappaleet sanoittanut ja säveltänyt Alanis Morissette.

# ”21 Things I Want in a Lover” – 3:28
# ”Narcissus” – 3:38
# ”Hands Clean” – 4:32
# ”Flinch” – 6:03
# ”So Unsexy” – 5:09
# ”Precious Illusions” – 4:11
# ”That Particular Time” – 4:22
# ”A Man” – 4:34
# ”You Owe Me Nothing in Return” – 4:58
# ”Surrendering” – 4:35
# ”Utopia” – 5:00

## Singlet
* ”Hands Clean” (2002)
* ”Precious Illusions” (2002)
FSM

Lyhenne **FSM** voi tarkoittaa seuraavia:

* Mikronesian liittovaltio (), saaristovaltio Tyynellä valtamerellä
* Fort Smith Regional Airport, IATA-koodi FSM, lentoasema Arkansasissa Yhdysvalloissa
* Fabryka Samochodów Małolitrażowych, FSM, puolalainen pienten autojen valmistaja
* FIFA Soccer Manager, tietokonepeli
* Lentävä spagettihirviö (), parodisilla piirteillä varustettu jumalolento
* .
Pertti Hurme

**Pertti Hurme** (s. 1945) on suomalainen viestinnän tutkija ja opettaja. Hän on toiminut Jyväskylän yliopistossa ja Turun yliopistossa eri tehtävissä, aiemmin kielitieteissä ja 1990-luvulta lähtien viestintätieteissä. Vuosina 2008–2013 hän toimi Jyväskylän yliopiston viestintätieteiden laitoksen johtajana.

Hurme on toiminut vuosina 2001–2002 ja 2006–2007 viestintätieteiden yliopistoverkoston puheenjohtajana. Hän toimi myös digitaalisen viestinnän professorina verkoston järjestämässä digitaalisen viestinnän ammatillisessa lisensiaattiohjelmassa vuosina 2002–2006.

Hurme oli 2003–2005 European Communication Associationin puheenjohtaja, ja osallistui tämän yhdistyksen ja European Consortium for Communications Research -yhdistyksen yhdistämiseen vuonna 2005 European Communication Research and Education Associationiksi (ECREA). Tämän tieteellisen yhdistyksen varapuheenjohtajana hän toimi vuosina 2005–2008.

Hurme siirtyi eläkkeelle vuonna 2013. Vuosina 2015–2017 hän toimi tieteellisen aikakauslehden Human Technologyn päätoimittajana.

## Julkaisuja
* Hurme, P. & Jouhki, J. 2017. We Shape Our Tools and Thereafter They Shape Us. *Human Technology* 13:2, 145–148.
* Hurme, P. 2015. Academic Journal Publishing and Open Access. *Human Technology* 11:2, 94–99.
* Niskala, N. & Hurme, P. 2014. The Other Stance: Conflicting Professional Self-Images and Perceptions of the Other Profession Among Finnish PR Professionals and Journalists. *Nordicom Review* 35:2, 105–121.
* Lähdesmäki, T. & Hurme, P. & Koskimaa, R. & Mikkola, L. & Himberg, T. 2009. Menetelmäpolkuja humanisteille. Jyväskylän yliopisto, humanistinen tiedekunta. http://www.jyu.fi/mehu
* Hurme, P. & Lehtisalo A. & Kivimäki S. 2005. From Division to Cooperation: the Finnish University Network for Communication Sciences. *Nordicom Review* 26:1, 141–143.
* Huotari, M.-L. & Hurme, P. & Valkonen, T. 2005. *Viestinnästä tietoon*. Tiedon luominen työyhteisössä. Helsinki: WSOY. 199 pp.

## Lähteet
Viivi Pumpanen

**Viivi Amalia Pumpanen** (ent. **Rantakari**, s. 20. heinäkuuta 1988 Vantaa) on suomalainen malli, juontaja, laulaja ja näyttelijä. Hän oli vuoden 2010 Miss Suomi -kisojen ennakkosuosikki ja voittaja ja on sen jälkeen esiintynyt useissa televisio-ohjelmissa.

## Ura
Pumpanen on toiminut muun muassa mallina ja näyttelijänä teatterirooleissa (esimerkiksi Valkeakosken kaupunginteatterin musikaalissa *[[James Dean]] – Ikuisesti sinun*) sekä Unicefin hyväntahdonlähettiläänä Afrikassa. 

Pumpanen sai levytyssopimuksen FinRecordsilta ja julkaisi ensisinglensä ”Elämännälkäinen” kesäkuussa 2018. Huhtikuussa 2019 julkaistiin toinen single ”Maailmanpyörä”.

### Televisiossa
Pumpanen osallistui vuonna 2011 MTV3:n ''Tanssii tähtien kanssa'' -ohjelman kuudennelle tuotantokaudelle. Hän ja hänen parinsa, tanssinopettaja Matti Puro olivat kauden voittajapari. Pumpanen oli mukana myös ''Biisonimafia''-sketsisarjassa. Syksyllä 2015 Pumpanen voitti MTV3-kanavalla esitetyn ''Voitolla yöhön'' -viihdeohjelman, jossa kilpailijat suorittivat erilaisia tehtäviä. Ohjelman Unicef-erikoisjaksossa Pumpanen toimi Mikko Leppilammen juontajaparina. Toukokuussa 2016 Pumpasen ilmoitettiin olevan ''Posse''-viihdeohjelman uusi jäsen. Samana syksynä hänet nähtiin myös *[[Rankat duunit]]* -televisiosarjassa yhdessä Tuija Pehkosen kanssa.

Vuonna 2018 Pumpanen oli yksi Suomen ''X Factorin'' kolmesta juontajasta yhdessä Ile Uusivuoren ja Matti Rothin kanssa. Keväällä 2019 Pumpanen nähtiin juontajan roolissa MTV3-kanavalle paluun tehneessä ''Gladiaattorit''-ohjelmassa. Keväällä 2020 hän osallistui ''Masked Singer Suomi'' -ohjelmaan. Vuonna 2022 Pumpasella oli sivurooli rikosdraamasarjassa *[[Harjunpää (televisiosarja)|Harjunpää]]*. Hänen kerrottiin syyskuussa 2024 vierailevan usean jakson ajan ''Salatut elämät'' -saippuasarjassa Kikka Granbergin roolissa. Pumpanen palasi rooliinsa vuoden 2025 elokuussa.

## Yksityiselämä
*[[Iltalehti]]* uutisoi huhtikuussa 2018 Pumpasen seurustelevan jääkiekkoilija Otso Rantakarin kanssa. He kihlautuivat tammikuussa 2020, avioituivat heinäkuussa 2021 ja erosivat vuonna 2023. Sittemmin Pumpanen on asunut avoliitossa nyrkkeilijä Robert Heleniuksen kanssa.

## Soolojulkaisut
* *Elämännälkäinen* (2018)
* *Maailmanpyörä* (2019)
* *Sun kaltainen* (2019)
* *Lahja* (2020)
* *Ihmeidentekijä* (2021)

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* 
* Viivi Pumpanen Facebookissa
Jagged Little Pill Acoustic

**Jagged Little Pill Acoustic** on kanadalaisen laulaja-lauluntekijä Alanis Morissetten albumi vuodelta 2005. Albumi on akustinen versio Morissetten läpimurtoalbumista Jagged Little Pill. Se julkaistiin 10 vuotta alkuperäisen Jagged Little Pill -albumin jälkeen. Albumilta julkaistiin singlenä kappale "Hand in My Pocket".

## Kappaleet
Kaikki kappaleet sanoittanut Alanis Morissette, kaikki kappaleet säveltänyt Alanis Morissette ja Glen Ballard.

# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# Your House (piiloraita)

## Arviot
* Allmusic: 
* Rolling Stone: 

## Aiheesta muualla
* Jagged Little Pill Acoustic discogs.com -sivustolla

## Lähteet
Valojaksoisuus

**Valojaksoisuus** eli **fotoperiodismi** on vuodenaikojen rytmiä noudatteleva yön ja päivän pituuden vaihtelu. Päivän pituuden muutokset vaikuttavat muun muassa kasvien kukkimiseen ja talvilepoon valmistautumiseen. Talvilepoon valmistautumisesta seuraa kasvien ruska. Kasveilla fytokromit toimivat valojaksoisuutta rekisteröivinä pigmentteinä.

## Katso myös
* kasvien rytmit
Alanis Unplugged

**Alanis Unplugged** on kanadalaisen laulaja-lauluntekijä Alanis Morissetten live-albumi vuodelta 1999. Albumi kuuluu MTV:n MTV Unplugged -sarjaan. Se nauhoitettiin MTV Unplugged -ohjelmassa 19. syyskuuta 1999. 

## Kappaleet
# You Learn (Glen Ballard, Alanis Morissette) – 4:21
# Joining You (Ballard, Morissette) – 5:09
# No Pressure over Cappuccino (Nick Lashley, Morissette) –4:41
# That I Would Be Good (Ballard, Morissette) – 4:14
# Head Over Feet (Ballard, Morissette) – 4:22
# Princess Familiar (Ballard, Morissette) – 4:37
# I Was Hoping (Ballard, Morissette) – 4:53
# Ironic (Ballard, Morissette) – 4:13
# These R the Thoughts (Ballard, Morissette) – 3:25
# King of Pain (Sting) (The Police -cover) – 4:05
# You Oughta Know (Ballard, Morissette) – 5:01
# Uninvited (Morissette) – 4:37

## Singlet
* That I Would Be Good (live) (2000)
* King of Pain (live) (2000)
* You Learn (2000)

## Arviot
* Allmusic: 
* Rolling Stone: 

## Aiheesta muualla
* Alanis Unplugged discogs.com -sivustolla

## Lähteet
Keskikylä (Muolaa)

**Keskikylä** (, v:een 1948 Ке́скикюля) on kylä Muolaanjärven eteläpäässä Kyyrölän kunnassa Leningradin alueella Venäjällä. Keskikylä kuuluu Suomen Neuvostoliitolle luovuttamiin alueisiin ja se oli Suomelle kuuluessaan osa Muolaan kuntaa. 

## Historia

### Kyläkuva

Keskikylä oli yhteisnimitys *Jääskelän*, *Norkkolan*, *Orolan* ja *Pyykkölän* pikkukylille, jotka muodostivat yhtenäisen kyläalueen Muolaan kunnan keskiosassa. Keskikylän naapurikyliä olivat pohjoisessa Taaperniemi, idässä Lavola ja Vihola sekä etelässä ja lännessä Perkjärvi. Kyläkeskus sijaitsi Muolaanjärven eteläpään kaakkoisrannalla noin 12 kilometriä Muolaan kirkonkylästä Kirkkorannasta länteen. Keskikylän muodostaneet neljä kylää ulottuivat pitkinä ja kapeina sarkoina Muolaanjärven rannasta Perkjärven koillisrannalle, jonka lisäksi Jääskelään, Orolaan ja Pyykkölään kuului vielä metsäpalstat naapurikylän Taaperniemen länsipuolelta. Keskikylässä oli yhteensä noin 30-40 taloa. Keskikylän alueen pinta-ala oli vuonna 1936 yhteensä 12,53 neliökilometriä. Keskikylästä johti kylätiet Taaperniemeen, Lavolaan ja Kyyrölästä Perkjärvelle johtavalle maantielle. Kylien pellot olivat keskittyneet Muolaanjärven eteläpuolelle. 

Keskikylän koulupiiri perustettiin vuonna 1936 jakamalla Muolajärven koulupiiri kahtia Viholan ja Keskikylän piireihin. Keskikylän koulupiirin koulu toimi aluksi entisessä Muolajärven koulussa piirin reunalla. Uusi koulurakennus valmistui piirin keskelle kyläkeskustaan vuonna 1939, mutta koulu ehti toimia siinä vain muutaman viikon ennen kuin talvisota syttyi. Koulu tuhoutui talvisodassa.

### Sota-aika

Keskikylän alueen väestö evakuoitiin läntisempään Suomeen heti talvisodan alettua vuonna 1939. Moskovan rauhassa 1940 alue luovutettiin Neuvostoliitolle, mutta Suomi valtasi alueen takaisin jatkosodan alussa 1941 ja kylien asukkaat pääsivät palaamaan raunioituneeseen kotikyläänsä. Jälleenrakennus keskeytyi vuonna 1944 Neuvostoliiton suurhyökkäyksen alettua ja kylien asukkaat evakuoitiin uudelleen. Rauhanteossa kylät jäivät taas Neuvostoliiton puolelle.

Sodan jälkeen Muolaan siirtoväki asutettiin Lounais-Hämeeseen, jossa Keskikylän asukkaat asutettiin Akaaseen ja Urjalaan.

## Lähteet
*

### Viitteet

## Kirjallisuutta
*
Elandi

** Elandi** eli **hirviantilooppi** (*Taurotragus oryx*) on Afrikassa elävä suurikokoinen nautaeläinlaji.

## Ulkonäkö ja koko
Elandi on ruumiinmuodoltaan raskasrakenteinen ja muistuttaa hieman härkää. Uros voi painaa 400–1000 kiloa, ja sen säkäkorkeus on 150–180&nbsp;cm. Naaras painaa 300–600 kiloa, ja säkäkorkeus on 120–150&nbsp;cm. Naaras on selvemmin ruskea, uros harmahtavampi ja tummempi.

Sarvet voivat olla metrin mittaiset ja ne ovat sekä uroksella että naaraalla. Lajille on tyypillistä myös lyhyt harjas niskassa ja tyhjää pussukkaa muistuttava tupsu kaulassa. Elandin häntä on noin puoli metriä ja sen päässä on tumma tupsu.

Elandit voivat saada aikaan soinnikkaita naksauksia polviensa avulla.

## Levinneisyys
Elandeita tavataan Afrikassa, Etiopiasta ja Zairen eteläosista Etelä-Afrikkaan ulottuvalla alueella. Laji elää sekä ruohosavannilla että harvan metsän peittämällä savannilla.

## Elinympäristö
Elandi elää tavallisesti laumassa tasankoalueella, mutta toisinaan niitä esiintyy myös aavikoiden reunoilla ja metsissä.

## Lisääntyminen
Naaraalla ensimmäinen parittelu tapahtuu noin 15 kuukauden iässä, ja tiineysaika on 8,5–9 kuukautta. Synnytys tapahtuu usein sadekautena, ja jälkeläisiä on vain yksi kerrallaan.

## Lähteet
Alanis Morissette: The Collection

**Alanis Morissette: The Collection** on kanadalaisen laulaja-lauluntekijä Alanis Morissetten kokoelma-albumi vuodelta 2005. Albumilta julkaistiin singlenä kappale ”Crazy”.

## Kappaleet
Alanis Morissette on sanoittanut kaikki kappaleet paitsi ”Crazyn”, jonka on sanoittanut Seal.
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 

### iTunesin bonuskappaleet
# So Unsexy (akustinen versio, säv. Morissette)
# Crazy (Tony Kanal Extended Mix, säv. Seal & Guy Sigsworth)

## Arviot
* Allmusic: 
* Blender: 

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* ''The Collection'' discogs.com-sivustolla
AEWA

**AEWA** (**Agreement on the Conservation of African-Eurasian Migratory Waterbirds**) on kansainvälinen lintujensuojelusopimus. Sopimus solmittiin 16. kesäkuuta 1995 Haagissa, Alankomaissa ja se astui voimaan 1. marraskuuta 1999. Sopimus koskee 255:tä lintulajia, jotka ovat ainakin osan vuodesta riippuvaisia kosteikoista.

Sopimuksen piiriin kuuluu 118 valtiota Euroopan yhteisöstä, Aasiasta, Lähi-idästä ja Afrikasta sekä Kanada Pohjois-Amerikasta.

## Aiheesta muualla
*AEWA:n kotisivut
Kongoni

**Kongoni** eli **punalehmäantilooppi** (*Alcelaphus buselaphus*) on afrikkalainen lehmäantilooppien alaheimoon kuuluva sorkkaeläinlaji.

## Ulkonäkö ja koko
Kongonin säkäkorkeus on 1,1–1,5 metriä. Uros on tummanruskea, naaras kellanruskea.

## Alalajit
Kongonilla on kuusi alalajia, joista yksi on kuollut sukupuuttoon. Myös kontsiantilooppi (*Alcelaphus lichtensteinii*) ja kaama-antilooppi (*Alcelaphus caama*) on toisinaan luokiteltu kongonin alalajeiksi, mutta nykyisin ne katsotaan yleensä omiksi lajeikseen.

Alalajit:

* †*A. b. buselaphus* – pohjanlehmäantilooppi eli bubal 
* *A. b. cokii* –  kongoni
* *A. b. lelwel* –  lelwel eli jacksoninlehmäantilooppi
* *A. b. major* –  lännenlehmäantilooppi
* *A. b. swaynei* –  swaynenlehmäantilooppi
* *A. b. tora* – tora

## Levinneisyys ja elinympäristö
Kongonit elävät ruohosavanneilla ja pärjäävät pitkänkin heinän keskellä. Lajia tavattiin aiemmin laajoilla alueilla Afrikassa, mutta nykyisin sitä on jäljellä enää osissa Botswanaa, Namibiaa, Etiopiaa, Tansaniaa ja Keniaa. Sukupuuttoon kuolleen bubalin levinneisyys ulottui pohjoisessa mahdollisesti Palestiinaan saakka.

## Lähteet
Otto Donner

**Otto Donner** voi tarkoittaa seuraavia:

* Henrik Otto Donner (1939–2013), suomalainen muusikko ja säveltäjä
* Otto Donner (1835–1909), kielitieteilijä, Helsingin yliopiston sanskritin ja vertailevan kielitieteen professori, senaattori
* Otto Donner, jr. (1871–1932), suomalainen taiteenharrastaja ja mesenaatti
Now Is the Time

**Now Is The Time** on kanadalaisen laulaja Alanis Morissetten albumi vuodelta 1992. Albumi julkaistiin vain Kanadassa.

## Kappaleet
# Real World – 4:57
# An Emotion Away – 4:14
# Rain – 3:52
# The Time of Your Life – 4:45
# No Apologies – 5:02
# Can't Deny – 3:55
# When We Meet Again – 4:10
# Give What You Got – 4:56
# (Change Is) Never a Waste of Time – 4:40
# Big Bad Love – 4:14

## Singlet
* An Emotion Away
* No Apologies
* Real World
* (Change Is) Never a Waste of Time
Alanis (albumi)

**Alanis** on kanadalaisen laulaja Alanis Morissetten esikoisalbumi vuodelta 1991. Albumi julkaistiin vain Kanadassa.

## Kappaleet
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 

## Singlet
* Too Hot 
* Walk Away
* Feel Your Love
* Plastic

## Aiheesta muualla
* Alanis discogs.com -sivustolla
Kielletty rakkaus

**Kielletty rakkaus** voi tarkoittaa muun muassa seuraavia:

* Kielletty rakkaus, Taneli Mäkelän albumi vuodelta 1988
* Kielletty rakkaus, ("Amor Prohibido") Meiju Suvasin laulu vuodelta 1998.
* Kielletty rakkaus (*Skilda världar*), ruotsalainen televisiosarja
* Kielletty rakkaus (*Dreaming Lips*), Paul Czinnerin ohjaama elokuva vuodelta 1937
* Kielletty rakkaus (*Talk of Angels*), Nick Hammin ohjaama elokuva vuodelta 1998
* Kielletty rakkaus (*Fallen Hearts*), V. C. Andrewsin kirja vuodelta 1988
* Kielletty rakkaus, Anni Hautalan ja Maaret Kallion tositelevisio-ohjelma Neloselta vuodelta 2016
Vjatšeslav Soloduhin (jääkiekkoilija, 1988)

**Vjatšeslav Soloduhin** (s. 31. heinäkuuta 1988) on venäläinen jääkiekkoilija. Pelipaikaltaan hän on vasen laitahyökkääjä. Soloduhin edustaa nykyisin KHL-liigan Vitjaz Podolskia.

## Pelaajaura
Soloduhin pelasi ensimmäiset miesten pelinsä miesten pelit kaudella 2005–2006, kun hän edusti Venäjän kolmannella sarjatasolla pelannutta SKA Pietarin kakkosjoukkuetta. Venäjän jääkiekon superliigassa Soloduhin pelasi ensimmäisen kerran pietarilaisseuran ykkösjoukkueessa kaudella 2007–2008.

Kaudella 2008–2009 Soloduhin harjoittelu Pietarin SKA:n mukana, mutta pelasi Venäjän kakkosliigan HK VMF Pietarissa. Hän teki siellä 60 ottelussa 48 pistettä. Seuraavan kauden hän aloitti myös VMF Pietarissa ja teki 26 pistettä 36 ottelussa. Tammikuussa 2010 Soloduhin siirtyi neljän ottelun koeajalle Ilvekseen. SKA Pietari halusi antaa hyökkääjälleen mahdollisuuden pelata kovatasoisessa liigassa, mutta pitää pelaajaoikeudet itsellään. Soloduhin pelasi vain kolme ottelua Ilveksessä eikä saanut jatkosopimusta.

Soloduhin jatkoi Ilves-peliensä jälkeen VMF:ssä, jossa pelasi myös seuraavankin kauden. Kaudella 2011–2012 hän pelasi ensimmäiset KHL-pelinsä SKA Pietarissa, vaikka edusti myös edelleen kakkosliigan VMF:ääkin. Tammikuussa 2012 Soloduhin siirtyi Sibir Novosibirskiin kaupassa, jossa SKA sai Sibirin nuoren tähden Vladimir Tarasenkon.

Soloduhin on pelannut myös Venäjän nuorisomaajoukkueessa.

## Lähteet
* 
* 

### Viitteet
Askelees kuulu ei

**Askelees kuulu ei** on suomalaisen näyttelijä-laulajan Taneli Mäkelän debyyttialbumi, joka julkaistiin maaliskuussa 1988. Albumi sisältää pääasiassa vanhoja suomalaisia iskelmäkappaleita Mäkelän tulkitsemana. Albumi julkaistiin vinyylilevynä, C-kasettina ja CD-levynä Scandia-levymerkillä.

Albumi kohosi maaliskuussa 1988 Suomen levylistojen 8. sijalle ja pysyi listalla yhteensä 19 viikon ajan. Albumi saavutti myös kultalevyrajan samana vuonna. Albumia on myyty yhteensä 30 192 kappaletta ja on täten Mäkelän myydyin albumi.

## Kappaleet
Kaikki kappaleet sovittaneet Kojo ja Jussi Liski.

### A-puoli
# 
# 
# 
# 
# 
# 

### B-puoli
# 
# 
# 
# 
# 
# 

## Kokoonpano
* Taneli Mäkelä - laulu
* Hannu Lemola - rummut
* Pentti Mutikainen – basso
* Muta Manninen - kitarat
* Jussi Liski - kosketinsoittimet
* Pentti Lahti - puhaltimet
* Pedro Hietanen – hanuri
* Jari Lappalainen – viulu ja mandoliini
* Pepe Ahlqvist – huuliharppu
* Ozmo – kuoro/taustalaulut

### Tuotanto
* Kojo - sovitukset ja tuottaja
* Jussi Liski - sovitukset ja kapellimestari
* Witikan Wintti - äänitys
* Juha-Pekka Laakio - valokuvat
* Markus Heikkerö - kannen suunnittelu
* M.M. Oy - tuotanto

## Lähteet
Kielletty rakkaus (albumi)

**Kielletty rakkaus** on suomalaisen laulajan Taneli Mäkelän toinen studioalbumi vuodelta 1988. Albumi sisältää iskelmämusiikkia Mäkelän tulkitsemana. 

Albumi on julkaistu vinyylilevynä, CD-levynä ja C-kasettina Scandia-levymerkillä.

Albumi kohosi marraskuussa 1988 Suomen levylistoille sijalle 12. ja pysyi listalla 15 viikon ajan. Albumi ylitti kultalevyrajan vuonna 1990 ja levyä on myyty yhteensä 28 000.

## Kappaleet

Kaikki kappaleet ovat sovittaneet Jussi Liski ja Kojo.

### A-puoli
# 
# 
# 
# 
# 
# 

### B-puoli
# 
# 
# 
# 
# 
# 

## Kokoonpano
* Taneli Mäkelä - laulu
* Anssi Nykänen - rummut
* Kari Peltonen - basso
* Vesa Anttila - kitarat
* Jussi Liski - koskettimet
* Markku Johansson - trumpetti
* Pentti Lahti - puupuhaltimet
* Pedro Hietanen - hanuri
* Pepe Ahlqvist - huuliharppu
* Mongo Aaltonen - lyömäsoittimet
* Kojo - lyömäsoittimet
* Kari Lindstedt - sello
* Marjo-Riitta Kervinen - kuoro
* Irma Tapio - kuoro

### Tuotanto
* Dan Tigerstedt / Takomo Studiot - äänitys, miksaus
* Juha Laakso / Takomo Studiot- äänitys Takomo Studioilla
* Juha-Pekka Laakio - kansi
* Kojo - tuottaja

## Lähteet
Kai Otto Donner

**Kai Otto Donner** (19. elokuuta 1922 Helsinki – 13. maaliskuuta 1995 Helsinki) oli suomalainen eläintieteilijä ja Helsingin yliopiston eläintieteen professori.

Donner oli Helsingin yliopiston eläintieteen professori 1972–1985 ja tieteen keskustoimikunnan puheenjohtaja 1980–1985. Hänet valittiin vuonna  1957 Suomen Tiedeseuran jäseneksi ja vuonna 1988 sen kunniajäseneksi. Vuosina 1975 – 1979 hän toimi Tiedeseuran pysyvänä sihteerinä. Donner valittiin 11. maaliskuuta 1981 ulkomaisena jäsenenä Ruotsin kuninkaalliseen tiedeakatemiaan. Hän tutki muun muassa äyriäisiin kuuluvan valkokatkan (*Pontoporeia affinis*) ja lintujen näköaistia.  

Donner oli Oy Tampella Ab:n hallituksen jäsen.

Donnerin isän oli kielitieteilijä ja itsenäisyysmies Kai Donner ja hänen veljiään ovat kvartäärigeologi ja Helsingin yliopiston geologian emeritusprofessori Joakim Donner sekä kirjailija, elokuvaohjaaja ja poliitikko Jörn Donner. Eläintieteilijä Kristian Donner on hänen poikansa.

## Lähteet
Saustala

**Saustala** oli yhteisnimitys *Myhkyrilän*, *Oravalan* ja *Saavolan* pikkukylille Punnusjärven etelärannalla Muolaan kunnan itäosassa Viipurin läänissä Suomen Neuvostoliitolle luovuttamalla alueella. Saustala sijaitsi Valkjärven rajalla noin seitsemän kilometriä Muolaan kirkonkylästä Kirkkorannasta itään. Saustalan naapurikyliä olivat Muolaan puolella lännessä Himala ja Telkkälä sekä Valkjärven puolella etelässä Pentsilä ja idässä Kuuppola. Saustalan kylistä Saavola käsitti Punnusjärven ranta-alueen, Myhkyrilä Telkkälän ja Himalan vastaisen alueen ja Oravala sijaitsi Saavolan ja Myhkyrilän välissä. Nykyisin Myhkyrilä, Oravala ja Saavola ovat asumattomia eikä niillä ole venäläisiä asutusnimiä. Tosin joissakin kartoissa Saavola on nykyisin virheellisesti , mutta Lebedevka ei kuitenkaan sijaitse Saavolan alueella vaan sen naapurikylän Kuuppolan alueella

## Kyläkuva
Kylien pellot olivat keskittyneet alueen pohjoispäähän, mutta Saavolan peltoja oli myös pitkin Punnusjärven rantaa. Kylien läpi johti kylätie Telkkälästä Kuuppolaan. Saustalassa ei ollut omaa koulua, vaan se kuului Telkkälän koulupiiriin. Saustalan alueen pinta-ala oli vuonna 1936 yhteensä 7,28 neliökilometriä. 

## Historia

Saustalan väestö evakuoitiin läntisempään Suomeen heti talvisodan alettua vuonna 1939. Moskovan rauhassa 1940 alue luovutettiin Neuvostoliitolle, mutta Suomi valtasi alueen takaisin jatkosodan alussa 1941 ja kylien asukkaat pääsivät palaamaan raunioituneeseen kotikyläänsä. Jälleenrakennus keskeytyi vuonna 1944 Neuvostoliiton suurhyökkäyksen alettua ja kylien asukkaat evakuoitiin uudelleen. Rauhanteossa kylät jäivät taas Neuvostoliiton puolelle.

Sodan jälkeen Muolaan siirtoväki asutettiin Lounais-Hämeeseen, jossa Myhkyrilän ja Saavolan asukkaat asutettiin Urjalaan ja Oravalan asukkaat Forssaan.

## Lähteet
*

### Viitteet

## Kirjallisuutta
*
Oravala

**Oravala** tarkoittaa seuraavia:

;paikkoja:

*Oravala, kylä entisessä Jääsken kunnassa
*Oravala, kylä Kouvolan Valkealassa
*Oravala, kylä entisessä Muolaan kunnassa Suomen Neuvostoliitolle luovuttamalla alueella
*Oravala, kylä Vihdissä

; henkilöitä:

* Aukusti Oravala (1869-1951), suomalainen herännäispappi ja kirjailija