open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Jäppilän lasitehdas

**Jäppilän lasitehdas** toimi Karjalan kannaksella Uudellakirkolla niin sanotun Vanhan Suomen alueella vuosina 1802–1846. Tehdas valmisti väritöntä ikkunalasia Venäjän markkinoille ja lisäksi vihreää tuhkalasia Suomen markkinoille. 

Jäppilän tehdas lopetti toimintansa vuonna 1846. Tehtaan tarvitseman puun saatavuus oli heikentynyt ja hinta kallistunut sen jälkeen Uudenkirkon pitäjään perustettiin myös Leistilän lasitehdas vuonna 1801. Jäppilän tehdas oli jo 1830-luvulla muutamia vuosia suljettuna omistajien perintöriitojen takia. 

## Lähteet
Harjun lasitehdas

**Harjun lasitehdas** toimi Merikarvialla vuosina 1860–1874. Tehdas valmisti vihreästä lasimassasta ikkunalasia, pulloja sekä yksinkertaista talouslasia. Tehdas sijaitsi Merikarvian Alakylän Stupilan talon maalla nykyisen valtatie 8:n varrella lähellä Tuorilaa.

Harjun tehdas lopetti toimintansa kannattamattomana vuonna 1874. Tehtaan vaikeudet olivat alkaneet jo 1860-luvun katovuosina. Merikarvialla toimi samaan aikaan myös Kuvaskankaan lasitehdas, joka lopetti toimintansa 1884.

## Lähteet
Radikaali keskusta

**Radikaali keskusta** eli **äärikeskusta** (myös **radikaali sentrismi**) on politiikan tutkimuksen käsite, jolla viitataan joihinkin radikaaleihin keskustalaisiin poliittisen kirjon ulottuvuuksiin.

## Ideologinen määrittely

Radikaali sentrismi yhdistelee sekä vasemmiston että oikeiston näkemyksiä. Kyse ei ole kuitenkaan keskitien politiikasta vaan laajemmista näkymistä. Käytännölliset ratkaisut ja radikalismille tyypillinen järjestelmien uudistaminen ovat sille tärkeitä. Keskustaradikaaleihin aatteisiin kuuluu eräänlainen riippumattomuus. Käsitteen siinä merkityksessä, jossa sitä on käytetty poliittisessa keskustelussa ainakin Yhdysvalloissa ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa, siinä yhdistyvät yhteiskunnallinen suvaitsevaisuus ja jyrkkä talouskuri, toisin sanoen politiikkaa, jossa poliittis-taloudellisilla toimenpiteillä pyritään vähentämään valtion tulojen alijäämää.

## Radikaali keskusta Suomessa
Suomessa käsitettä "äärikeskusta" ovat aiemmin käyttäneet Keskustapuolueen sisäisessä aatepoliittisessa keskustelussa Juha Kuisma ja Alpo Rusi vuonna 1980 ilmestyneessä kirjassa *Avaus äärikeskustaan*. 2020-luvulla nimitystä äärikeskustalainen on käyttänyt itsestään Suomen Keskustan kansanedustaja Mikko Kärnä.

Urho Kekkosen luonnehditaan olleen keskustaradikaali.

## Katso myös
* Deliberatiivinen demokratia
* Radikaali vasemmisto
* Triangulaatio
* Vasemmisto-oikeisto-ulottuvuus

## Lähteet
Karan lasitehdas

**Karan lasitehdas** toimi Riihimäellä vuosina 1918–1921. Tehdas valmisti apteekki- ja talouslasia sekä hiottuja ja etsattuja lampunlaseja. 

Karan lasitehtaan toiminta päättyi konkurssiin. Konkurssipesän osti Riihimäen lasitehdas. 

## Lähteet
Rauman lasitehdas

**Rauman lasitehdas** toimi Raumalla vuosina 1910–1925. *Suomen Lasiteollisuus Oy* nimellä toiminut tehdas valmisti ikkunalasia. Tehdas sijaitsi Korkeakarin saarella Rauman sataman edustalla. Tehtaan paikalle rakennettiin myöhemmin Hollmingin Rauman telakka. 

Ikkunalasimarkkinoilla vallinnut kilpailu johti hintojen laskuun ja Rauman lasitehdas joutui sen vuoksi talousvaikeuksiin. Vuonna 1916 sen osti Suomen Akkunalasikonttori joka siirsi sitten Raumalle Nuutajärven lasitehtaan ikkunalasituotannon. Rauman lasitehtaan toiminta jatkui vuoteen 1925 saakka vaikka tuotannossa olikin katkoja tulipalojen takia vuosina 1920 ja 1924. Käsityönä ikkunalasia valmistanut Rauman lasitehdas lopetti toimintansa kun vuonna 1922 perustettu Lahden lasitehdas otti käyttöön ikkunalasin koneellisen valmistuksen vuonna 1926.

## Lähteet
My Little Pony: Elokuva

**My Little Pony: Elokuva** () on vuonna 2017 ensi-iltansa saanut kanadalais-yhdysvaltalainen lapsille suunnattu animaatioelokuva, joka perustuu *[[My Little Pony: Ystävyyden taikaa]]* -animaatiosarjaan. Elokuvassa painotetaan ystävyyden merkitystä. Sen ensi-ilta Suomessa oli 13. lokakuuta 2017.

## Hahmot

Elokuvassa esiintyy useita samoja hahmoja kuin *My Little Pony: Ystävyyden taikaa* -animaatiosarjassa, kuten Twilight Sparkle, Applejack, Fluttershy, Pinkie Pie, Rainbow Dash, Rarity ja Spike. Muita hahmoja ovat muun muassa Songbird Serenade, Tempest Shadow, Grubber, Myrskykuningas, Capper, Kapteeni Celaeno, Kuningatar Novo sekä prinsessat Celestia, Luna ja Cadence.

## Ääninäyttelijät

Elokuvan suomenkielisen version on kääntänyt Ilmari Pirttilä ja ohjannut Aku Hytönen.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* ''My Little Pony Elokuva'' Nordisk Film Finlandissa
* 
* 
*
Maailmanloppu (vuoden 1916 elokuva)

**Maailmanloppu** () on vuonna 1916 valmistunut tanskalainen mykkäelokuva. August Blomin ohjaaman katastrofielokuvan pääosia esittävät Olaf Fønss, Carl Lauritzen, Ebba Thomsen ja Johanne Fritz-Petersen.

## Juoni
Maahan iskeytyvä komeetta lähestyy pohjoiseurooppalaista kaivoskaupunkia. Kansa keräytyy rukoilemaan kiertävän saarnamiehen johdolla, työläiset kapinoivat ja keinottelulla rikastunut teollisuusmies juhlii menestystään. Komeetan aiheuttamasta hävityksestä selviytyvät vain Edith ja hänen rakastettunsa Reymers, jotka onnistuvat lopulta löytämään toisensa.

## Näyttelijät

## Tuotanto ja vastaanotto
Nordisk Films Kompagnin tuottama *Maailmanloppu* on elokuvahistorian ensimmäinen pitkä apokalyptinen elokuva. Sen taustalla ovat tuhatvuotinen eskatologinen perinne, tieteisfiktion tulevaisuudennäyt, ihmiskuntaa vuonna 1910 säikäyttänyt Halleyn komeetta ja ensimmäisen maailmansodan synnyttämä huoli maailman tuhoutumisesta. Sodan aiheuttamat rajoitukset saivat tanskalaiset elokuvatuottajat kiinnostumaan näyttäviä erikoistehosteita sisältävien katastrofi- ja tieteiselokuvien tekemisestä.

*Maailmanloppu* oli aikanaan valtava menestys etenkin poikkeuksellisen vaikuttavien erikoistehosteidensa ansiosta. Sen rakkausjuonet, uskonnolliset ainekset ja yhteiskuntakritiikki tuntuvat nykynäkökulmasta vähemmän onnistuneilta. Apokalyptisen elokuvan tiennäyttäjän vaikutus on havaittavissa varsinkin Abel Gancen *La fin du mondessa* (1931).

Elokuvaa esitettiin Suomessa alkuvuodesta 1917. Sen suomenkielisiä nimiä olivat *Suuri hävitys*, *Suuri katastroofi*, *Suuri hävityksen päivä*  ja *Suuri pyrstötähti eli Hävityksen päivä*.

## DVD-julkaisu
Tanskan elokuva-instituutissa vuonna 2006 restauroitu *Maailmanloppu* on julkaistu DVD:llä yhdessä Holger-Madsenin *[[Avaruuslaiva]]n* (1918) kanssa. Elokuvat on varustettu englanninkielisellä tekstityksellä ja Ronen Thalmayn pianomusiikilla.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* 
*
Kia Avella

**Kia Avella** on Kia Motorsin vuosina 1994–2000 valmistama pieni henkilöautomalli. Se suunniteltiin Kian ja Fordin välisessä yhteistyössä, ja autoa myytiin myös nimellä Ford Festiva (Pohjois-Amerikassa Ford Aspire). Avellan korvaajaksi tuli Kia Rio.

Moottoreina autossa käytettiin Mazdan 1,3- ja 1,5-litraisia bensiinimoottoreita. 

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Sadie Plant

**Sadie Plant** (1. tammikuuta 1964 Birmingham, Yhdistynyt kuningaskunta) on brittiläinen filosofi, kulttuuriteoreetikko ja kirjailija.

Sadie Plant syntyi Birminghamissa ja opiskeli Manchesterin yliopistosta, mistä hän valmistui 1989 filosofian tohtoriksi. Tämän jälkeen hän toimi kulttuurintutkimuksenluennoitsijana Birminghamin yliopistossa ja tutkijana Warwickin yliopistossa. Warwickissä hän johti Kyberneettisen kulttuurin tutkimusyksikköä. Plant jätti akateemisen uransa keskittyäkseen kirjoittamiseen.

Plantin ensimmäinen kirja oli *The Most Radical Gesture: The Situationist International in a Postmodern Age*, jossa hän tutki Ranskassa 1960-luvulla kehittyneen situationismin keskeisimpiä hahmoja. Plantin vuonna 1997 julkaistu teos *Zeros and Ones: Digital Women and the New Technoculture* käsitteli vielä tuolloin hyvin vähän tutkittua aihetta feminismin ja kyberkulttuurin yhteyksistä. *Writing on Drugs* (1999) on puolestaan teos 1990-luvun puolivälin kyberkulttuurin teemoista.

## Lähteet
Espoon lasitehdas

**Espoon lasitehdas** toimi Espoossa lähellä Espoon rautatieasemaa vuosina 1912–1922. Tehdas valmisti viina- ja maitopulloja, mutta siirtyi vuonna 1920 valmistamaan ikkunalasia. 

Espoon lasitehtaan toiminta päättyi 2. – 3. marraskuuta 1922 tapahtuneeseen koko tehdasalueen tuhonneeseen tulipaloon, joka aiheutti miljoonan markan vahingot. Ainoastaan tehtaan makasiinirakennus säilyi. Tehtaan omistanut Alb. Kindberg siirsi palon jälkeen tehtaan toiminnan Lahteen Fellmanin entiseen selluloosatehtaaseen. Samana vuonna 1922 perustettiin sitten Lahden lasitehdas, joka otti käyttöön ensimmäisenä Suomessa ikkunalasin koneellisen valmistuksen vuonna 1926.

## Lähteet
Marte Mæhlum Johansen

**Marte Mæhlum Johansen** (s. 5. heinäkuuta 1997) on norjalainen maastohiihtäjä. Hänen seuransa on Østre Toten SL.

## Kansalliset kilpailut

Johansenin paras sijoitus Norjan-mestaruuskilpailuissa on viides sija viiden kilometrin vapaan hiihtotavan kisassa Gålåssa 2017.

## Nuorten arvokilpailut

Johansen voitti nuorten maailmanmestaruuden viiden kilometrin perinteisen hiihtotavan kilpailussa Romanian Rasnovissa 2016 ja yhdistelmäkilpailussa Yhdysvaltain Soldier Hollow’ssa 2017. Lisäksi hän saavutti molemmissa kisoissa yhden hopean: 2016 viestissä ja 2017 viiden kilometrin vapaan hiihtotavan kilpailussa.

Euroopan nuorten olympiafestivaaleilla Liechtensteinin Stegissä 2015 Johansen voitti 7,5 kilometrin perinteisen hiihtotavan kilpailun ja oli mukana toiseksi sijoittuneessa sekaviestijoukkueessa.

## Lähteet
Alfred (Saksi-Coburg-Gothan herttua)

**Alfred** (**Alfred Ernest Albert**); (6. elokuuta 1844 Windsorin linna, Windsor, Yhdistynyt kuningaskunta– 30. heinäkuuta 1900 Schloss Rosenau, Coburg, Saksan keisarikunta) oli Saksi-Coburg-Gothan herttua vuodesta 1893 aina kuolemaansa saakka. 

## Suku
Hän oli kuningatar Viktorian ja prinssi Albert Saksi-Coburg-Gothan toiseksi vanhin poika ja neljänneksi vanhin lapsi. Hänellä oli seitsemän sisarusta, joista vanhin veli oli kuningas Edvard VII, vanhin sisar Victoria oli Saksan keisarinna, sisar Alice oli Hessenin suurruhtinatar ja sisar Louise oli kuvanveistäjä ja Argyllin herttuatar. Hän oli läheisin sisarensa prinsessa Helenan kanssa. 

Hänet tunnettiin Edinburghin herttuana vuodesta 1866 kunnes hän seurasi setäänsä Ernst II:ta Saksi-Coburg-Gothan herttuana Saksan keisarikunnassa.

Vieraillessaan sisarensa Alicen luona elokuussa 1868 Alfred tapasi suuriruhtinatar Maria Aleksandrovnan, joka oli tuolloin 14-vuotias. He kihlautuivat kesäkuussa 1873.

## Avioliitto ja lapset
Alfred avioitui Venäjän suuriruhtinatar Maria Aleksandrovna Romanovan kanssa, joka oli keisari Aleksanteri II:n ja keisarinna Maria Aleksandrovnan tytär, 23. tammikuuta 1874 Pietarissa Talvipalatsin kirkossa.

Heille syntyi viisi lasta:

* Prinssi Alfred (1874–1899), kuoli 24-vuotiaana epäselvissä olosuhteissa, naimaton ei jälkeläisiä
* Prinsessa Maria (1875–1938), Romanian kuningatar Ferdinand I:n puoliso, heillä oli kuusi lasta
* Prinsessa Victoria Melita (1876–1936), avioitui (1) Hessenin ja Reinin suurherttua Ernst Ludvigin kanssa, heillä oli yksi lapsi, avioero 1901; avioitui (2) suuriruhtinas Kirill Vladimirovitšin kanssa, heillä oli kolme lasta
* Prinsessa Alexandra (1878–1942), avioitui Hohenlohe-Langenburgin prinssi Ernst II:n kanssa, heillä oli jälkeläisiä 
* Prinsessa Beatrice (1884–1966), avioitui Espanjan infante Alfonso de Orleans y Borbónin, Gallieran herttuan kanssa, heillä oli jälkeläisiä
My Aim Is True

**My Aim Is True** on brittiläisen rockmuusikko Elvis Costellon debyyttialbumi, joka julkaistiin vuonna 1977. Albumin tunnetuin kappale on balladi *Alison*. Levyltä julkaistiin yhteensä neljä singleä.

Albumi sai sijan 168 Rolling Stonen 500 Greatest Albums of All Time -listalla. 

## Kappaleet
Kaikki kappaleet on kirjoittanut Elvis Costello.
### A-puoli
# 
# 
# 
# 
# 
# 

### B-puoli
# 
# 
# 
# 
# 
# 

## Arvostelut
* Allmusic: 
* Rolling Stone: 
* Soundi: 
## Lähteet
Kommandoverband Jaguar

**Kommandoverband Jaguar** oli 1944 luotu saksalainen erikoisyksikkö, joka luotiin häiritsemään neuvostojoukkoja sekä levittämään vääriä tietoja linjojen takana. Sille oli annettu neuvostoliittolaisia varusteita kuten esimerkiksi keskiraskaita T-34/85 panssarivaunuja, ja neuvostoliittolaisia univormuja.
Yksikön sotilaat koostuivat venäjän kieltä taitaneista saksalaisista ja Saksan puolelle loikanneista neuvostoliittolaisista. Yksikölle annettiin myös tuntematon määrä MP40 konepistooleja joihin oli asennettu äänenvaimennin.
Aitolasisiivet

**Aitolasisiivet** (Sesiinae) on lasisiipisten alaheimo, joka sisältää 1&nbsp;298 kuvattua lajia.

## Tribukset ja suvut
*Sesiini
*Cissuvorini
*Osminiini
*Melittiini
*Paranthrenini
*Synanthedonini
**[[Incertae sedis]]*
***[[Augangela]]*
***[[Ceritrypetes]]*
***[[Conopyga]]*
***[[Gymnosophistis]]*
***[[Hymenosphecia]]*
***[[Isocylindra]]*
***[[Lepidopoda]]*
***[[Leuthneria]]*
***[[Melisophista]]*
***[[Metasphecia]]*
***[[Mimocrypta]]*
***[[Pedalonina]]*
***[[Proaegeria]]*
***[[Tradescanticola]]*
***[[Uranothyris]]*
***[[Xenoses]]*
***[[Zhuosesia]]*

## Lähteet
Hanam

**Hanam** (, hanja 河南市) on kaupunki Etelä-Korean Gyeonggin maakunnassa. Se sijaitsee Hanjoen etelärannalla linnuntietä 21 kilometriä Soulista itään. Vuonna 2016 kaupungin väkiluvuksi arvioitiin 211&nbsp;101.


Hanam City Hall.JPG|Kaupungintalo.
하남시 동사지 오층석탑.jpg|Kivinen pagoda.
Route 43 Hwangsan Intersection.JPG|Valtatien 43 liittymä Hanamissa.


## Lähteet

## Aiheesta muualla
Icheon

**Icheon** (, hanja 利川市) on kaupunki Etelä-Korean Gyeonggin maakunnassa. Se sijaitsee linnuntietä 52 kilometriä Soulista kaakkoon. Vuonna 2016 kaupungin väkiluvuksi arvioitiin 210&nbsp;359.


Icheon City Hall.JPG|Kaupungintalo.
Icheonartmuseum.jpg|Taidemuseo.
Main downtown street, Icheon.jpg|Kantakaupungin kävelykatu.
Icheon stn 1.jpg|Icheonin aseman rakennus.
Seolbong Park, Icheon.jpg|Seolbongin puistoa.


## Lähteet

## Aiheesta muualla
Sesiini

**Sesiini** on lasisiipisten tribus, joka sisältää 112 kuvattua lajia.

## Suvut
* *[[Sesia]]*
* *[[Trilochana]]*
* *[[Cyanosesia]]*
* *[[Sphecosesia]]*
* *[[Teinotarsina]]*
* *[[Laetosphecia]]*
* *[[Lenyra]]*
* *[[Aegerosphecia]]*
* *[[Lamellisphecia]]*
* *[[Clavisphecia]]*
* *[[Eusphecia]]*
* *[[Sphecodoptera]]*
* *[[Callisphecia]]*
* *[[Madasphecia]]*
* *[[Melittosesia]]*
* *[[Barbasphecia]]*
* *[[Afrokona]]*
* *[[Hovaesia]]*
* *[[Lenyrhova]]*
* *[[Cicinnoscelis]]*
* *[[Megalosphecia]]*
* *[[Alonina]]*
* *[[Anaudia]]*
* *[[Austrosetia]]*
* *[[Felderiola]]*
* *[[Monopetalotaxis]]*
* *[[Hagnogyna]]*
* *[[Coccophila]]*
* *[[Microsesia]]*
* *[[Vespanthedon]]*

## Lähteet
Gunpo

**Gunpo** (, hanja 軍浦市) on kaupunki Etelä-Korean Gyeonggin maakunnassa. Se sijaitsee linnuntietä 23 kilometriä Soulista etelään. Vuonna 2016 kaupungin väkiluvuksi arvioitiin 284&nbsp;890.


2016년 5월 8일 경기도 군포시 수리산 DSC00358.jpg|Kaupunki Surisan-vuorelta.
Gunpo City Hall.JPG|Kaupungintalo.
Daeyadong.jpg|Kaupunkipalstoja kerrostalojen äärellä.


## Lähteet

## Aiheesta muualla
Korolenko (laiva)

**Korolenko** on Itä-Saksassa vuonna 1954 valmistunut baikalluokan sisävesiristeilijä. Alus toimi vuodesta 1992 lähtien turistien majoituslaivana Viipurin Salakkalahdessa, kunnes se tuhoutui rajussa tulipalossa yöllä 30.–31. heinäkuuta 2017. Laiva oli saanut viranomaisilta käyttökiellon majoittamiseen vuonna 2013.

Laivalla liikennöitiin vuodesta 1964 alkaen Leningradista Moskovaan ja edelleen Donin Rostoviin eteläiselle Venäjälle. Vuonna 1992 aluksen vuokrasi Titanik-niminen yhtiö, joka siirsi sen Viipuriin ja ankkuroi hostelliksi Salakkalahden rannalle.

## Lähteet
Gwangju (Gyeonggi)

**Gwangju** (, hanja 廣州市) on kaupunki Etelä-Korean Gyeonggin maakunnassa. Se sijaitsee linnuntietä 29 kilometriä Soulista kaakkoon. Vuonna 2016 kaupungin väkiluvuksi arvioitiin 327&nbsp;723.


Gyeonggi Gwangju City Hall.JPG|Kaupungintalo.
Gonjiam Station Panorama.jpg|Gonjiam-asema (metrolinja ja rautatie).
20170930.남한산성(Namhansanseong).04.jpg|Rakennus Namhansanseong-linnoituksen alueella.
팔당호 (10).jpg|Paldang-järveä.


## Lähteet

## Aiheesta muualla

*Kaupungin kotisivut  (gjcity.go.kr)
Siheung

**Siheung** (, hanja 始興市) on kaupunkirakenteeltaan hajanainen kaupunkialue Etelä-Korean Gyeonggin maakunnassa. Se sijaitsee linnuntietä 26 kilometriä Soulista lounaaseen. Vuonna 2016 kaupungin väkiluvuksi arvioitiin 402&nbsp;888.


Siheung October 2014 06.JPG|Kaupungin profiilia.
Siheung October 2014 35.JPG|Rantakojuja, taustalla vanha majakka.
시화병원 전경.jpg|Sairaala Siheungissa.


## Lähteet

## Aiheesta muualla
Runosmäen koulu

**Runosmäen koulu** oli Turun Runosmäessä vuodesta 1975 vuoteen 2015 toiminut peruskoulu. Koulurakennus suljettiin sisäilmaongelmien vuoksi joulukuussa 2014, jolloin lapset ja henkilökunta siirtyivät Lyseon ja Pallivahan koulurakennuksiin sekä Kaerlantiellä ja Paltankadulla oleviin päiväkoteihin. Jo 2013 oli tehty päätös Runosmäen koulun lakkauttamisesta 2016, mutta koulun sulkeminen aikaisti lakkautuspäätöstä vuodella niin, että koulun viimeiseksi lukuvuodeksi jäi 2014–2015.

## Rakennus
Arkkitehti Pekka Pitkäsen suunnittelemassa, vuosina 1977–1979 valmistuneessa koulurakennuksessa toimi myös päiväkoti. Siinä toimii yhä Turun kaupunginkirjaston sivukirjasto. Betonielementeistä tehtyä harmaata rakennusta piristävät kirkkaan väriset puuosat ikkunoiden alapuolella.

Syksyllä 2015 koulun tiloihin kaavailtiin tilapäisiä hätämajoitustiloja turvapaikanhakijoille, mutta hanke herätti vihamielistä vastarintaa. Joulupäivänä 2015 koulu yritettiin polttaa.

## Lähteet
Hwaseong

**Hwaseong** (, hanja 華城市) on kaupunki Etelä-Korean Gyeonggin maakunnassa. Se sijaitsee linnuntietä 43 kilometriä Soulista etelälounaaseen. Vuonna 2016 kaupungin väkiluvuksi arvioitiin 640&nbsp;890.

Hwaseong on peltoalalla mitattuna Etelä-Korean peltorikkain kaupunki tai piirikunta. Soulin metron linja 1 kulkee kaupunkialueen läpi (Byeongjeom-asema).

|.

## Katso myös
* Hwasongin linnoitus, nimestään huolimatta Suwonin puolella

## Lähteet

## Aiheesta muualla

*Kaupungin kotisivut   (hscity.net)
Anyang (Gyeonggi)

**Anyang** (, hanja 安養市) on kaupunki Etelä-Korean Gyeonggin maakunnassa. Se sijaitsee aivan pääkaupunki Soulin eteläpuolella. Linnuntietä kaupunkikeskustojen välimatka on 19 kilometriä. Vuonna 2016 kaupungin väkiluvuksi arvioitiin 597&nbsp;414.


Anyang City Hall2.jpg|Kaupungintalo.
2014년 11월 29일 경기도 안양시 안양동 20141220kwangmo33.jpg|Iltanäkymä eräältä kaupungin kaduista.


## Lähteet

## Aiheesta muualla
Namyangju

**Namyangju** (, hanja 南楊州市) on kaupunki Etelä-Korean Gyeonggin maakunnassa. Se sijaitsee välittömästi pääkaupunki Soulista itäkoilliseen. Sen muita naapureita ovat lännessä Gurin kaupunki, luoteessa Uijeongbu, pohjoisessa Pocheon, koillisessa Gapyeongin piirikunta, idässä Yangpyeong sekä etelässä Hanam ja Gwangju. Kaupunki sijaitsee tiemaksullisen Soulin kehätien (Expressway No.100) varrella.

Vuonna 2016 kaupungin väkiluvuksi arvioitiin 662&nbsp;154.

Kaupunginosatasolla Namyangju voidaan jakaa hallinnollisesti seuraavasti: 5 eupiä (Wabu-eup, Jinjeop-eup, Hwado-eup, Jingeon-eup, Onam-eup), 4 myeonia (Byeollae-myeon, Toegyewon-myeon, Sudong-myeon, Joan-myeon) ja 7 dongia (Hopyeon-dong, Pyeongnae-dong, Geumgok-dong, Yangjeong-dong, Jigeum-dong, Donong-dong sekä  Byeollaedong). Kullakin kaupunginosalla on oma valtuustonsa, joten kaupunginvaltuuston ohella Namyangjuissa toimii 16 kaupunginosavaltuustoa.

Kaupungin nimikkopuu on mänty, nimikkokukka onnenpensas (Forsythia) ja nimikkolintu palokärki. Palokärki asuu ainakin paikallisen arboretumin alueella.


Namyangju City Hall.JPG|Kaupungintalo.
Gyeongchun Line Guuncheon Bridge with Korail EMU Class 361015 Bound for Chuncheon.jpg|Soulin metroverkon Gyeongchun-linjan juna Guuncheon-sillalla.
Kuva:남양주시 평내동20150112182.jpg|Mainosten täyttämiä rakennusten julkisivuja Namyangjuissa.
Kuva:경복대학교 京福大學校 Kyungbok College beeniru.JPG|Eräs Kyungbokin yliopiston rakennuksista. Sisäänkäynnin yllä muistutetaan itsehillinnästä : *Most powerful men have great self-control*.
Yeoyudang2.jpg|Yeoyudang, Joseon-dynastian aikaan eläneen korealaisen filosofi Jeong Yak-yongin koti (museo).
Kuva:사릉.JPG|Sareung - kuninkaallinen hautamuistomerkki.
Kuva:Forsythia koreana 2.jpg|Kaupungin nimikkokukka on onnenpensas.


## Lähteet

## Aiheesta muualla

*Kaupungin historiaa  (nyj.go.kr)
Gwangmyeong

**Gwangmyeong** (, hanja 光明市) on kaupunki Etelä-Korean Gyeonggin maakunnassa. Sen kaupunkirakenne liittyy lounaasta Soulin rakennuskantaan; kaupunkikeskustojen välimatka on vain 14 kilometriä. Lännessä ja etelässä naapurina on Anyang ja luoteessa Siheung.

Vuonna 2016 kaupungin väkiluvuksi arvioitiin 339&nbsp;484.


Gwangmyeong City Hall.JPG|Kaupungintalo.
Two KTX trains and two metro trains in Gwangmyeong Station.JPG|Gwangmyeongin asemarakennuksen läpi kulkee kaksi KTX-suurnopeusjunan ja kaksi Soulin metron rataa.
The world's largest IKEA near the KTX Gwangmyeong Station, Seoul Capital Area, South Korea.jpg| Maailman suurimmaksi väitetty Ikea-myymälä Gwangmyeongin rautatieaseman (KTX) lähellä (2015).


## Lähteet

## Aiheesta muualla
Gimpo

**Gimpo** (, hanja 金浦市) on kaupunki Etelä-Korean Gyeonggin maakunnassa. Se sijaitsee Soulin luoteisnaapurina; kaupunkikeskustojen välillä on linnuntietä 24 kilometriä. Lännessä ja etelässä Gimpo rajoittuu Incheonin satamakaupunkiin. Idässä naapureina ovat Paju ja Goyang. Pohjoisessa rajan muodostaa Hanjoki, jonka pohjoispuolella on Pohjois-Korea. 

Vuonna 2016 kaupungin väkiluvuksi arvioitiin 363&nbsp;443.


Han-River.jpg|Ilmakuva Gimposta (alaosassa), Hanjoesta siltoineen ja (yläosassa) Goyangista.


## Lähteet

## Aiheesta muualla

*Kaupungin kotisivut  (gimpo.go.kr)
Cissuvorini

**Cissuvorini** on lasisiipisten tribus, joka sisältää 15 kuvattua lajia.

## Suvut
* *[[Toleria]]*
* *[[Chimaerosphecia]]*
* *[[Glossosphecia]]*
* *[[Cissuvora]]*
* *[[Dasysphecia]]*

## Lähteet
Bragança (hallitsijasuku)

**Bragança** eli **Braganza** on portugalilainen hallitsijasuku, joka hallitsi Portugalin kuningaskuntaa vuosina 1640–1853 ja Brasilian keisarikuntaa vuosina 1822–1889. Myös vuosien 1853–1910 Portugalin hallitsijat lasketaan yleensä osaksi samaa dynastiaa, vaikka he kuuluivat varsinaisesti Saksi-Coburg-Gothan sukuun.

## Historia
Suvun nimi tulee Bragançan alueella sijaitsevasta keskiaikaisesta Bragançan linnasta. Suvun kantaisä oli Portugalin kuningas Juhana I:n aviottomaksi pojaksi arveltu Alfonso (*Afonso*, k. 1461), jolle kuningas Alfonso V antoi vuonna 1442 Bragançan herttuan arvon. Kun Portugali vuonna 1640 uudelleenitsenäistyi Espanjasta, hänen jälkeläisensä, Bragançan kahdeksas herttua João valittiin kuninkaaksi nimellä Juhana IV. Bragançan herttua oli tämän jälkeen Portugalin kruununperijälle kuulunut arvo. Kun Portugalin siirtomaa Brasilia julistautui itsenäiseksi vuonna 1822, sen ensimmäiseksi keisariksi valittiin kuningas Juhana VI:n vanhin poika Pedro I, joka isänsä kuoltua vuonna 1826 luovutti Portugalin kruunun tyttärelleen Maria II:lle. Brasilian valtaistuimen hän luovutti vuonna 1831 alaikäiselle pojalleen Pedro II:lle. Pedro II syöstiin vallasta vuonna 1889 ja hänen kuollessaan vuonna 1891 suvun brasilialainen haara sammui mieslinjalta. Brasilialaisen sukuhaaran viimeinen edustaja oli vuonna 1921 maanpaossa kuollut prinsessa Isabella.

Portugalissa suvun viimeinen hallitsija oli vuonna 1853 kuollut Maria II. Sen jälkeen Portugalia hallitsivat Maria II:n jälkeläiset Pietari V (1853–1861), Ludvig I (1861–1889), Kaarle I (1889–1908) ja Emanuel II (1908–1910), jotka kuuluivat hänen aviomiehensä Ferdinand II:n edustamaan Saksi-Coburg-Gotha-sukuun, mutta jotka lasketaan usein osaksi samaa Bragançan dynastiaa. Vuonna 1910 vallankumouksella syrjäytetty Emanuel II oli Ferdinand II:sta alkaneen Bragança-Saksi-Coburg-Gothan suvun viimeinen edustaja. Varsinainen Bragançan suku jatkui vielä Maria II:n sedän, vuonna 1834 syrjäytetyn vallananastajakuningas Mikaelin (*Don Miguel*) jälkeläisistä, jotka ovat käyttäneet Bragançan herttuan arvoa.

Bragançan suvun nykyinen päämies on kuningas Mikaelin pojanpojanpoika Duarte Pio de Bragança (s. 1945).

Brasilian prinsessa Isabellan Orléans-sukuiset jälkeläiset muodostavat Orléans-Bragança-suvun.

## Suvun hallitsijat

### Portugalin kuninkaat ja kuningattaret
*Juhana IV 1640–1656
*Alfonso VI 1656–1667
*Pietari II 1667–1706
*Juhana V 1706–1750
*Joosef I 1750–1777
*Maria I 1777–1816
*Pietari III, Maria I:n kanssahallitsija 1777–1788
*Juhana VI 1816–1826
*Pietari IV, sama kuin Brasilian Pedro I, 1826
*Maria II 1826–1828
*Mikael 1828–1834
*Maria II 1834–1853

### Brasilian keisarit
*Pedro I 1822–1831
*Pedro II 1831–1889

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Osminiini

**Osminiini** on lasisiipisten tribus, joka sisältää 90 kuvattua lajia.

## Suvut
* *[[Osminia]]*
* *[[Sazonia]]*
* *[[Chamanthedon]]*
* *[[Microsynanthedon]]*
* *[[Calasesia]]*
* *[[Aenigmina]]*
* *[[Cabomina]]*
* *[[Pyranthrene]]*
* *[[Homogyna]]*
* *[[Noctusphecia]]*
* *[[Aschistophleps]]*
* *[[Pyrophleps]]*
* *[[Heterosphecia]]*
* *[[Melanosphecia]]*
* *[[Akaisphecia]]*
* *[[Callithia]]*
* *[[Erismatica]]*
* *[[Halictina]]*
* *[[Pseudomelittia]]*
* *[[Echidgnathia]]*

## Lähteet
Melittiini

**Melittiini** on lasisiipisten tribus, joka sisältää 158 kuvattua lajia.

## Suvut
* *[[Melittia]]*
* *[[Desmopoda]]*
* *[[Agriomelissa]]*
* *[[Afromelittia]]*
* *[[Cephalomelittia]]*
* *[[Macroscelesia]]*

## Lähteet
Paranthrenini

**Paranthrenini** on lasisiipisten tribus, joka sisältää 153 kuvattua lajia.

## Suvut
* *[[Nokona]]*
* *[[Taikona]]*
* *[[Scoliokona]]*
* *[[Rubukona]]*
* *[[Adixoa]]*
* *[[Pramila]]*
* *[[Vitacea]]*
* *[[Phlogothauma]]*
* *[[Paranthrene]]*
* *[[Pseudosesia]]*
* *[[Albuna]]*
* *[[Euhagena]]*
* *[[Sincara]]*
* *[[Tirista]]*
* *[[Thyranthrene]]*
* *[[Sura (suku)|Sura]]*

## Lähteet
Synanthedonini

**Synanthedonini** on lasisiipisten tribus, joka sisältää 737 kuvattua lajia.

## Suvut
* *[[Synanthedon]]*
* *[[Ravitria]]*
* *[[Kantipuria]]*
* *[[Kemneriella]]*
* *[[Ichneumenoptera]]*
* *[[Paranthrenella]]*
* *[[Anthedonella]]*
* *[[Schimia]]*
* *[[Uncothedon]]*
* *[[Palmia (suku)|Palmia]]*
* *[[Podosesia]]*
* *[[Sannina]]*
* *[[Nyctaegeria]]*
* *[[Carmenta]]*
* *[[Penstemonia]]*
* *[[Camaegeria]]*
* *[[Episannina]]*
* *[[Malgassesia]]*
* *[[Lophoceps]]*
* *[[Tipulamima]]*
* *[[Rodolphia]]*
* *[[Alcathoe]]*
* *[[Pseudalcathoe]]*
* *[[Macrotarsipus]]*
* *[[Grypopalpia]]*
* *[[Hymenoclea]]*
* *[[Euryphrissa]]*
* *[[Leptaegeria]]*
* *[[Aegerina]]*
* *[[Stenosphecia]]*
* *[[Bembecia]]*
* *[[Pyropteron]]*
* *[[Dipchasphecia]]*
* *[[Chamaesphecia]]*
* *[[Weismanniola]]*
* *[[Ichneumonella]]*
* *[[Crinipus]]*

## Lähteet
Lincoln Town Car

**Lincoln Town Car** on full-size-luokan sedan, jota yhdysvaltalainen Lincoln Motor Company valmisti vuosina 1980–2011. 

## Historia
*Town Car* -nimeä käytettiin ensimmäisen kerran Henry Fordille valmistetussa Lincolninssa vuonna 1922. Nimi palautettiin 1959, jolloin se oli neliovisen Lincoln Continental IV: ylellinen varustelutaso. Nimestä tuli Continentalin pysyvä varustelutaso vuonna 1969. 1981 menneessä Lincoln oli päättänyt erottaa nimet ja tehdä Town Carista oma automalli. 1980-luvulla Town Car ohitti Continentalin Lincolnin lippulaivana hyvän myynnin takia. Auto oli myös helppo muuttaa limusiiniksi. Town Car oli ensimmäinen sedan, joka sai viisi pistettä törmäystesteissä National Highway Traffic Safety Administrationin joka kategoriassa.

Viimeiset ensimmäisen sukupolven autot valmistuivat 1989. Sinä vuonna autoa oli valmistettu 123 669 kappaletta ja neliovisen mallin hinta oli 25 200 dollaria. Toinen sukupolvi esiteltiin 1990 ja se sai *Motor Trend's Car of the Year* -palkinnon. Kolmas sukupolvi esiteltiin 1998 uudella ulkonäöllä. Town Car koki faceliftin vuonna 2003. Auton sisätilat pysyivät kuitenkin lähes samanlaisena.

Town Carin tuotanto lopetettiin 2011. Lincoln kehitti mallin seuraajaksi MKT Town Carin.

## Sukupolvet

Tiedosto:1989 Lincoln Town Car -- 06-16-2011.jpg|Ensimmäinen sukupolvi(1981–1989)
Tiedosto:1990-1992 Lincoln Town Car -- 04-30-2012.JPG|Toinen sukupolvi(1990–1997)
Tiedosto:98-02 Lincoln Town Car Cartier.jpg|Kolmas sukupolvi(1998–2002)
Tiedosto:Lincoln Town Car Signature.JPG|Kolmannen sukupolven facelift(2003–2011)


## Lähteet
### Viitteet

## Aiheesta muualla
ISO 3166-2:KR

**ISO 3166-2:KR** on ISO-standardointijärjestön standardi, joka määrittää geokoodit Etelä-Korealle. ISO 3166-2:KR on ISO 3166-2 -standardin osajoukko, joka määrittää yhden erityiskaupungin, kuuden metropolikaupungin, kahdeksan provinssin, yhden itsehallinnollisen provinssin ja yhden itsehallinnollisen kaupungin koodit.

## Koodit
Koodin ensimmäinen osa on ISO 3166-1 -standardin mukainen Etelä-Korean maakoodi "KR" ja toinen osa on aluekohtainen kahdesta numerosta muodostuva tunnus.

## Katso myös

* ISO 3166-2, lähdetaulukko kaikille alueellisille koodeille
* ISO 3166-1, lähdetaulukko kaikille maakoodeille, jota käytetään esimerkiksi verkkotunnusten päätteissä

## Lähteet
Hietalahden puisto

**Hietalahden puisto** () on Vaasan Hietalahden kaupunginosan länsiosassa oleva puisto. Sen keskellä on Hietalahden Villa, juhlien pitopaikkana tunnettu vanha puuhuvila 1840-luvulta.

Hietalahden puiston on perustanut 1840-luvun puolessavälissä kaupunginlääkäri Fredric Gabriel Sanmark, joka halusi paeta Vanhan Vaasan haisevaa kanavaa ja huonoa ilmanlaatua meren rannalle. Vaasan palon 1852 koko Vaasan kaupunki rakennettiin uudelleen Hietalahden puiston pohjoispuolelle, mikä tekee Hietalahden puistosta nykyisen merenranta-Vaasan vanhimman puiston ja siellä sijaitsevasta Hietalahden Villasta vanhimman säilyneen rakennuksen. Villan rakennutti 1840-luvulla  hovioikeudenasessori Carl Johan Boy, joka oli ostanut puiston maat ja rakennukset Vaasasta pois muuttaneelta Sanmarkilta. Vaasan palon jälkeen maa-alue siirtyi kaupungin omistukseen osana hanketta siirtää palanut kaupunki uuteen paikkaan meren rantaan.

Hietalahden puistossa on yhä jäljellä joitakin lehmuksia ja yksi strobusmänty, jotka rauhoitettiin vuonna 1961. Puistossa on myös koivuja ja vaahteroita sekä mäntyjä ja kuusia, joiden välissä kiemurtelee polkuja. Puisto onkin suosittu ulkoilualue.

Hietalahden puiston vilkkainta aikaa kesti 1880-luvulla ja 1960-luvun lopulle asti, kunnes aivan puiston viereen rakennettiin etelään johtava moottoritie. Puisto oli monien soitto- ja laulujuhlien, sirkusesitysten ja kesäteatterien pitopaikka.

Hietalahden puiston koillisosassa on vuonna 1988 perustettu Vaasan ystävyyskunnille omistettu puisto. Hietalahden puistoon rajoittuu myös Bragen ulkoilmamuseo.

## Lähteet
Ääniase

**Ääniase** on kovaan äänenvoimakkuuteen, ihmisen kuuloalueen ulkopuolella oleviin infra- tai ultraääniin tai niiden yhdistelmään perustuva ase.

## Kovaan äänenvoimakkuuteen perustuvat ääniaseet
Yhdysvaltain armeijan käytössä on ollut 2000-luvun alusta jopa 151 desibelin äänenvoimakkuudella toimiva LRAD-ase (sanoista *long-range acoustic device*, ). LRAD-asetta käytettiin ensimmäisen kerran siviilikäytössä tiettävästi 24. syyskuuta 2009, kun poliisi hajotti mielenosoituksen Pittsburghissa. LRAD-asetta käytetään nykyään yleensä lamautusvälineenä esimerkiksi joukkojenhallinnassa.

Suomen poliisilla on käytössä LRAD -tyyppinen laite, jota käytetään mielenosoituksissa kovaäänisen tapaan, kun poliisin ääni halutaan saada kuuluviin ja poliisiautojen kaiuttimien teho ei riitä. Laitetta olisi mahdollista käyttää myös voimankäyttövälineenä, mutta se vaatisi poliisihallituksen hyväksynnän.

## Ihmisen kuuloalueen ulkopuolisiin ääniin perustuvat ääniaseet

Infraääniin eli alle 20 hertsin taajuisiin ääniin perustuvat ääniaseet monia suurikokoisia kaiuttimia, joiden tulee olla lähellä kohdetta. Infraäänet voivat aiheuttaa pahoinvointia, oksentelua ja suolen kontrollin menettämistä. Ultraäänillä eli yli 20&nbsp;000 hertsin taajuisilla äänillä toimiva ääniase vaatii melko suuren kaiutinjärjestelmän, joka tulee kohdistaa suoraan kohteeseen. Marraskuusta 2016 huhtikuuhun 2017 Yhdysvaltain useiden Kuuban lähetystön diplomaattien epäiltiin joutuneen äänihyökkäyksen kohteeksi. (Ks. Havannan oireyhtymä) Isossa-Britanniassa Mosquito-nimistä ääniasetta on käytetty rauhanomaisempaan tarkoitukseen: nuorison karkottamiseen 15–18 kilohertsin taajuisilla äänillä, jota yli 25-vuotiaat eivät voi kuulla.

## Lähteet
Kim Jae-bum

**Kim Jae-bum** (, s. 25. tammikuuta 1985 Gimcheon, Pohjois-Gyeongsang) on eteläkorealainen judon olympiavoittaja ja maailmanmestari.

Kim voitti 81&nbsp;kilogramman painoluokassa olympiakultaa Lontoossa 2012 kukistettuaan loppuottelussa saksalaisen Ole Bischofin. Pekingin olympialaisissa 2008 Kim oli saanut samassa sarjassa hopeaa hävittyään loppuottelussa Bischofille.

Kim voitti 81-kiloisten maailmanmestaruuden Tokiossa 2010 kukistettuaan loppuottelussa brasilialaisen Leandro Guilheiron ja Pariisissa 2011, jolloin voitti finaalissa Montenegron Srđan Mrvaljevićin. Hän sai samassa painoluokassa MM-pronssia Rotterdamissa 2009. Hän voitti joukkuekilpailun maailmanmestaruuden Kairossa 2005 ja sai MM-hopeaa  Astanassa 2015.

Kim saavutti Aasian kisoissa kultaa 81&nbsp;kg:n painoluokassa Kantonissa 2010 sekä 81-kiloisissa ja joukkuekilpailussa Incheonissa 2014. Aasian-mestaruuskilpailuissa hän on saavuttanut kultaa 73-kiloisissa 2005 ja 81-kiloisissa 2008, 2009, 2011 ja 2012 sekä hopeaa 81-kiloisissa 2015.

Kim voitti alle 20-vuotiaiden maailmanmestaruuden 73&nbsp;kg:n sarjassa 2004 ja saman ikäluokan Aasian-mestaruuden 66-kiloisissa 2003. Hän sai 73-kiloisissa universiadihopeaa 2007.

Kim on saavuttanut Masters-, Grand Slam- ja Grand Prix -kilpailuissa kuusi turnausvoittoa, kaksi kakkossijaa ja kaksi kolmossijaa. Maailmancupeissa ja Continental Open -kilpailuissa hänellä on seitsemän turnausvoittoa, yksi kakkos- ja yksi kolmossija.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Hietalahden Villa

**Hietalahden Villa** () on Vaasan Hietalahden puistossa oleva vanha puuhuvila vuodelta 1845. Se oli vuodesta 1880 vuoteen 2016 Vaasan kaupungin omistuksessa ja toimi monien juhlien ja tapahtumien pitopaikkana. Nykyinen omistaja Kiinteistö Oy Hietalahden Villa on kunnostanut huvilan yksityistä ravintolatoimintaa varten. Kiinteistoosakeyhtiön omistaja Hirviniemi Capital haettiin konkurssiin tammikuussa 2025 ja kesällä 2025 rakennus oli myynnissä. Tiloissa toimi alueosuuskauppa KPO:n ravintola Villa Sandviken vuosina 2017–2021. Ympäröivän puiston kesätapahtumaperinnettä elvyttää kesällä 2017 ensi kertaa järjestetty FestiVilla.

## Historiaa

Hietalahden puiston 1840-luvun puolessavälissä itselleen rakentanut kaupunginlääkäri Fredric Gabriel Sanmark myi alueen hovioikeudenasessori Carl Johan Boylle muuttaessaan pois kaupungista. Vaasan palon jälkeen maa-alue siirtyi kaupungin omistukseen osana hanketta siirtää palanut kaupunki uuteen paikkaan meren rantaan.

Hietalahden Villan alkuperäinen kaksikerroksinen osa on tyyliltään empire-kartano. Puolipyöreä, funktionalismia edustava ravintolaosa valmistui 1939.

Paitsi nykyisen Vaasan yhtenä vanhimmista rakennuksista, Hietalahden Villaa pidetään yhtenä varhaisimmista suomalaisista kesähuviloista. Huvilakulttuuri levisi Ruotsista Suomeen ensin Pohjanlahden rannikolle 1800-luvun alkupuolella ja vasta vuosisadan loppupuolella Etelä-Suomeen, kuten Helsinkiin ja Turun Ruissaloon.

## Lähteet
Pietari III (Portugali)

**Pietari III** (; 5. heinäkuuta 1717 Lissabon, Portugalin kuningaskunta – 25. toukokuuta 1786 Ajuda, Portugalin kuningaskunta) oli Portugalin kuningattaren Maria I:n puoliso ja tämän kanssahallitsija vuosina 1777–1786. Hän oli myös Marian setä, ja heillä oli 17 vuoden ikäero.

## Elämänvaiheet
Pietari III oli kuningas Juhana V:n poika ja kuningas Joosef I:n nuorempi veli. Pietari ryhtyi vuonna 1736 fransiskaanimunkiksi, mutta luopui myöhemmin hengellisestä säädystä. Hän oli vuodesta 1743 Johanniittain ritarikunnan Portugalin suurpriori. Hän nai heinäkuussa 1760 veljentyttärensä Marian, joka oli myös kruununperillinen. Pietari oli Mariaa 17 vuotta vanhempi. Heidän avioliittonsa oli ollut alkujaan Pietarin isän Juhana V:n ajatus, ja tämä oli hankkinut siihen paavin erikoisluvan ennen vuonna 1750 tapahtunutta kuolemaansa. Joosef I ja pääministeri markiisi de Pombal vastustivat aluksi avioliittoa, koska he pelkäsivät de Pombalin vastustajien tekevän Pietarista johtajansa, mutta lopulta he antoivat sille hyväksyntänsä. Avioliitosta tuli onnellinen.

Kun Maria kuningas Joosefin kuoltua helmikuussa 1777 tuli hallitsijaksi, Pietarista tuli Marian kuningaspuoliso ja kanssahallitsija omaan kuolemaansa asti. Hän ei juuri osallistunut maan hallintoon, vaan keskittyi uskonnollisiin asioihin. Pietari III:n kuoltua Maria I vajosi vähitellen mielisairauteen, joten heidän poikansa tuli ensin sijaishallitsijaksi ja lopulta Marian kuoltua vuonna 1816 kuninkaaksi nimellä Juhana VI.

## Lapset
Pietarilla ja Marialla oli kuusi lasta, joista kolme eli aikuisiksi:

* Joosef (*José*, 1761–1788), kruununperijä, kuoli ennen äitiään
* João de Paula (k. 1763), kuoli alle kuukauden ikäisenä
* Juhana VI (*João*, 1767–1826), Portugalin kuningas ja Brasilian keisari
* Mariana Viktoria (*Maria Ana Vitória*, 1768–1788), Espanjan prinssin Gabrielin puoliso
* Maria Clementina (1774–1776), kuoli kaksivuotiaana
* Maria Isabel (1776–1777), kuoli alle vuoden ikäisenä

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Deokcheon

**Deokcheon** (, hanja 德川) on kaupunki Korean demokraattisen kansantasavallan Etelä-Pyeonganin maakunnassa. Vuoden 2008 väestönlaskennan mukaan kaupungissa asui yhteensä 237&nbsp;133 henkilöä.

## Maantiede
Deokcheon sijaitsee vuoristoisella maaseudulla. Maanpinnan korkeus madaltuu kaupungin reunamilta kohti sen keskustaa. Pohjoisessa ja lännessä kohoavat Myohyangvuoret ja etelässä Janganvuoret. Kaupungin korkein kohta on 1&nbsp;250 metrin korkeuteen merenpinnasta nouseva Janganvuori. Idässä virtaa Taedongjoki, joka on kaivertanut paikallista kalkkikiveä. Luolat ovatkin yleisiä. Joen yläjuoksulle rakennettiin pato vuonna 1952, mistä syntyi Kŭmsŏngin tekojärvi. Tammikuun keskilämpötila on -8,4 °C ja elokuun 23,2 °C. Keskimääräinen vuosittainen sadanta on 1&nbsp;202 mm.

## Historia
Deokcheoniin perustettiin varuskunta Goryeo-dynastian levittäytyessä pohjoiseen vuonna 947. Vuonna 1001 se sai nimen Tŏkju ja vuonna 1413 Deokcheon. Kaupungin lähellä sijaitsee kuusi suurta kivihiiliesiintymää, joiden hyödyntämiseksi rakennettiin rautatie vuonna 1939. Tunnetuksi kaupunki nousi kuitenkin 1950-luvulla, kun kaupunkiin rakennettiin vuonna 1956 valmistunut Sǔngrin moottoritehdas. Tehdas vauhditti kaupungin kasvua. 1980-luvulla tehtaalla valmistettiin 6&nbsp;000–7&nbsp;000 ajoneuvoa vuosittain, mutta sittemmin valmistusmäärät ovat romahtaneet. Kaupunki Deokcheonista muodostettiin vuonna 1984.

## Talous

Deokcheonin pääasialliset teollisuuden alat ovat kaivos- ja autoteollisuus. Sǔngrin moottoritehdas on Pohjois-Korean suurin autotehdas ja se työllistää 25&nbsp;000 henkilöä. Deokcheonin kaivoskonetehdas sijaitsee Osangissa ja siellä valmistetaan esimerkiksi kaivoskärryjä. Deokcheonissa on myös kevyttä teollisuutta, kuten tekstiili-, silkki- ja elintarviketeollisuutta. Taedongin sähkövoimala saa voimansa Taedongjoelle rakennetusta padosta.

Kaupungin pinta-alasta noin 9&nbsp;% on maatalouskäytössä ja tärkein viljelykasvi on maissi. Mulperipuilla on merkitystä silkintuotannossa.

## Lähteet
Muncheon

**Muncheon** (, hanja 文川) on kaupunki Korean demokraattisen kansantasavallan Gangwonin maakunnassa. Vuoden 2008 väestönlaskennan mukaan kaupungissa asui yhteensä 122&nbsp;934 henkilöä.

Joihinkin muihin Gangwonin maakunnan alueisiin verrattuna Muncheonin maasto on suhteellisen tasaista. Yli puolet kaupungista sijaitsee alueella, jonka korkeus merenpinnasta on alle 200 metriä. Maskiryǒngin vuorijono sijaitsee kaupungista lounaaseen. Kaupungin korkein kohta ok Maebongvuori (869 m). Kaupungissa vallitsee meri-ilmasto. Tammikuun keskilämpötila on -2,9 °C ja elokuun 22,9 °C. Keskimääräinen vuosittainen sadanta on 1&nbsp;546 mm. Noin 66&nbsp;% kaupungin pinta-alasta on metsää.

Muncheon on teollisuuskaupunki ja siellä sijaitsee kolme Pohjois-Korean tärkeintä kirjometallien sulattoa. Munphyǒngin sulatto perustettiin Japanin miehitysaikana Koreassa vuonna 1938 nimellä Wonsanin terästehdas. Tehdasta on laajennettu Korean itsenäistyttyä ja nykyisin siellä tuotetaan useita eri metalleja. Sulatto työllistää noin 7&nbsp;000 henkilöä. Lähellä sijaitsee 2&nbsp;500 henkilöä työllistävä 21. syyskuuta sulatto, jossa tuotetaan lyijyä, kultaa ja sinkkiä. Sinkkiä ja kultaa viedään Kiinaan ja Japaniin. Kolmas sulatto on Muncheonin sinkkisulatto.Merkittävä osuutensa paikallisesta elinkeinoelämästä on myös kalastuksella. Songjǒnin lahti koillisessa on tunnettu ostereistaan.

## Lähteet
Pudasjärven hirsikampus

**Pudasjärven hirsikampus** on Pudasjärven keskustaajamassa Kurenalla sijaitseva yhtenäiskoulu, jossa toimivat yhteisesti peruskoulu ja lukio. Koulurakennus otettiin käyttöön elokuussa 2016, ja se on kooltaan maailman suurin hirsirakennus. Hirsikampuksen on suunnitellut Arkkitehtitoimisto Lukkaroinen Oy. Rakennus voitti vuoden 2016 puupalkinnon.   

Koulurakennus päätettiin rakentaa Kurenalan ja Rimminkankaan kouluissa sekä Pudasjärven vanhassa lukiorakennuksessa ilmenneiden sisäilmaongelmien vuoksi. Vuonna 2012 kaupunginvaltuusto päätti sijoittaa uuden koulurakennuksen valtatien 20 ja Ritolantien risteykseen, Iijoen rannalle. 

Kampus koostuu neljästä rakennuksesta, joista matalat osat ovat opetustiloja. Ne yhdistyvät toisiinsa lasikäytävin ja -seinin. Toiseen kerrokseen on sijoitettu hallinnolliset tilat sekä muutama opetustila. Betonirakenteisessa rakennuksessa sijaitsevat keskuskeittiö, teknisen työn luokka sekä väestönsuoja. Hirsikampuksen rakennuksien tilavuus on yhteensä 32 200 kuutiometriä. 

## Yhtenäiskoulu

Yhtenäiskoulussa annetaan esiopetusta sekä perusopetusta luokka-asteille 1–9. Koulun rehtorina toimii Susanne Nyman. Helmikuussa 2021 siellä opiskeli noin 690 oppilasta.

## Lukio
Pudasjärven lukio perustettiin vuonna 1960 ja alun perin aloitti Lakarissa sijaitsevassa koulurakennuksessa Iijoen pohjoispuolella. Myöhemmin lukio siirtyi jo nykyään lakkautetun Rimminkankaan koulun yhteyteen ja vuonna 2016 Hirsikampukseen. Pudasjärven lukiossa voi lukio-opintojen ohessa suorittaa ilmailualan lentolupakirjan. Helmikuussa 2021 lukiossa oli noin 120 opiskelijaa.

## Metsästä salvokseksi -veistos
Hirsikampuksen yhteyteen oli tarkoitus sijoittaa kuvanveistäjä Kari Tykkyläisen suunnittelema "Metsästä salvokseksi" - pronssipatsas. Kaupunginvaltuusto äänesti veistoksen hankinnan puolesta ehtona, että patsaan kustannukset olisivat korkeintaan noin 185&nbsp;500 euroa. Patsaan hankinta kuitenkin kaatui joulukuussa 2015 järjestetyssä kaupunginvaltuuston kokouksessa äänin 16–15. Hankkeen kaatumisen perusteita olivat muun muassa patsaan hinta sekä jääviyskysymykset, joiden mukaan hallitukseen kuuluva Tykkyläinen on saattanut olla jäävi siinä vaiheessa, kun veistosta alettiin jo suunnitella entisen kaupunginjohtajan aikaan.

## Lähteet
Ivalo (televisiosarja)

**Ivalo** (englanninkieliseltä markkinointinimeltään *Arctic Circle*) on suomalais-saksalainen rikosdraamasarja, jonka pääosissa näyttelevät suomalaiset Iina Kuustonen ja Pihla Viitala sekä ensimmäisellä kaudella myös saksalaisnäyttelijät Maximilian Brückner ja Clemens Schick. Sarjan rahoittajia ovat suomalainen tuotantoyhtiö Yellow Film & TV, saksalainen Bavaria Film, ranskalainen levitysyhtiö ja Suomesta Yle ja Elisa. Vuosina 2017–2018 kuvattujen jaksojen budjetti oli 6,5 miljoonaa euroa.

Sarjan kuvaukset alkoivat 27. marraskuuta 2017. Keväällä 2018 niitä jatkettiin Inarissa ja Utsjoella. Sarjan kolme ensimmäistä jaksoa julkaistiin Elisa Viihteessä 21. joulukuuta 2018 ja se esitettiin kokonaisuudessaan Ylen kanavilla syksyllä 2020. Sarja on ollut katsottavissa Yle Areenassa tammikuusta 2021 alkaen.

Sarjassa suomalaispoliisi Nina Kautsalo (Iina Kuustonen) sekä saksalainen virustutkija Thomas Lorenz (Maximilian Brückner) tutkivat yhdessä Ivalossa tapahtunutta sarjamurhaa. Sarjan alussa poliisi löytää syrjäiseltä mökiltä huonossa kunnossa olevan venäläisen prostituoidun sidottuna ja hänen verinäytteestään löytyy hengenvaarallinen virus. Pian lähistöltä löytyvät kahden muun naisen ruumiit.

Kesään 2019 mennessä Ivalon esitysoikeudet oli myyty yli 20 maahan, kuten Saksaan, Espanjaan ja Alankomaihin sekä Itä- ja Keski-Euroopan maihin. Sarja oli katsottavissa myös Kiinassa Elisan Nordic tv -palvelussa. Ivalo-sarja oli Elisa Viihteen kaikkien aikojen katsotuin alkuperäissarja.

Sarjan toisen tuotantokauden kuvaaminen aloitettiin marraskuussa 2020. Toinen kausi alkoi Elisa Viihde Viaplayssa joulukuussa 2021. Sarjan kolmas tuotantokausi julkaistiin lokakuussa 2023. Neljäs kausi tuli Ruutu+ palveluun 2024 ja viides kausi tulee sinne huhtikuussa 2026.

## Rooleissa

## Jaksot
Kausi 1

Kausi 2

Kausi 3

## Lähteet
Gimhae

**Gimhae** (, hanja 金海市; kirjoitettu myös *Kimhae*) on kaupunki Etelä-Korean Etelä-Gyeongsangin maakunnassa. Se sijaitsee linnuntietä 18 kilometriä suurkaupunki Busanin keskustasta länteen ja 311 kilometriä Soulista kaakkoon. Vuonna 2016 kaupungin väkiluvuksi arvioitiin 529&nbsp;422.


Kuva:Jangyu, Gimhae, 2015-05-23.jpg|Jangyu-dong Gimhaessa. Kuva otettu Ballyong-vuorelta.
Kuva:Oedong, Kimhae.JPG|Oe-dongia Gimhaessa.
Kuva:Studio apartment area, Kimhae.JPG|Pienempiä studioasuntoja sisältävä asuinalue.
Kuva:Gimhae city hall.JPG|Kaupungintalo.
Kuva:Gimhae national museum.JPG|Gimhaen kansallismuseo.
Kuva:Dai-dong hwa-myung Bridge.JPG|Dai-dong hwa-myung -silta.
Kuva:노무현 대통령 생가 (2).jpg|Bonghan kylä ja riisipeltoja.
Kuva:Roh Moo-hyun's Memorial House2.JPG|Sisänäkymä Roh Moo-hyun muistotalosta Bonghan kylässä.
Kuva:Queen Suro Tomb1.JPG|Kuningatar Suron hautakumpu.


## Katso myös
*Busan–Gimhae-pikaraitiotie

## Lähteet

## Aiheesta muualla

*Kaupungin kotisivut  (gimhae.go.kr)
Guri

**Guri** (, hanja 九里市) on kaupunki Etelä-Korean Gyeonggin maakunnassa. Se sijaitsee linnuntietä 14 kilometriä naapurina olevasta pääkaupunki Soulista länteen. 

Paikallishallinnollisesti kaupunki jakautuu 8 dongiin, 262 tongiin ja 1653 baniin. Vuonna 2016 Gurin väkiluvuksi arvioitiin 193&nbsp;763.

Kaupungin alueella on useita kuninkaallisia hautamuistomerkkejä.


Kuva:Aerial view of Guri.jpg|Guri ilmakuvassa (2011).
Kuva:Korea-Guri City-10.jpg|Gurin kaupunkia läheiseltä vuorelta nähtynä (2009).
Kuva:Guri City Hall.JPG|Kaupungintalo.
Kuva:Korea-Guri City-03.jpg|Puistoja ja kerrostaloja.
Kuva:동구릉 수릉.JPG| Hongsalmun-portti kuninkaalliselle hautamuistomerkille (Sureung).
Kuva:건원릉 전경.JPG| Geonwolleung, kuningas Taejon hautamuistomerkki (Joseon-dynastian 1. kuningas, 1408).


## Lähteet

## Aiheesta muualla
Anseong

**Anseong** (, hanja 安城市) on kaupunki Etelä-Korean Gyeonggin maakunnan eteläosassa. Kaupunki sijaitsee kilometriä 67 kilometriä Soulista eteläkaakkoon. Kaupungin eteläpuolella ovat Cheonan, Jincheon ja Eumseong,  länsipuolella on Pyeongtaek, pohjoisessa Yongin ja koillisessa Icheon.  

Vuonna 2016 kaupungin väkiluvuksi arvioitiin 182&nbsp;896.

Kaupungissa on laajat metsä- ja viheralueet. Lisäksi kaupungissa on vuodesta 1999 lähtien toiminut pohjoiskorealaisille loikkareille tarkoitettu kotoutumiskeskus, joka tunnetaan nimella Hanawon.


Kuva:Korea-Anseong-003.jpg|Kävelykatu kaupungin keskustassa.
Kuva:Korea-Anseong-004.jpg|Riisipeltoja pientalojen äärellä.


## Lähteet

## Aiheesta muualla
Uiwang

**Uiwang** (, hanja 儀旺市) on kaupunki Etelä-Korean Gyeonggin maakunnassa. Se sijaitsee linnuntietä 25 kilometriä Soulista etelään. Vuonna 2016 kaupungin väkiluvuksi arvioitiin 156&nbsp;763.


Kuva:Knut20140725 161115.jpg|Eräs Korean kansallisen liikennöintiyliopiston rakennus.
Kuva:Spoorwegmuseum Zuid Korea 12.JPG|Rautatiemuseo.
Kuva:Uiwang Jungang Library.JPG|Kirjasto.


## Lähteet

## Aiheesta muualla

*Kaupungin sivusto  (uiwang.go.kr)
Pocheon

**Pocheon** (, hanja 抱川市) on kaupunki Etelä-Korean Gyeonggin maakunnassa. Se sijaitsee linnuntietä 41 kilometriä Soulista pohjoiskoilliseen. Vuonna 2016 kaupungin väkiluvuksi arvioitiin 154&nbsp;763.


Kuva:Pocheon City Hall.JPG|Kaupungintalo.
Kuva:Sanjeong Lake (포천 산정호수), December 2016.jpg|Sanjeong-järvi joulukuussa 2016.


## Lähteet

## Aiheesta muualla
Yeoju

**Yeoju** (, hanja 驪州市) on kaupunki Etelä-Korean Gyeonggin maakunnassa. Se sijaitsee Hanjoen varrella, linnuntietä 65 kilometriä Soulista itäkaakkoon. Vuonna 2016 kaupungin väkiluvuksi arvioitiin 111&nbsp;563.


Kuva:Yeoju City Hall.JPG|Kaupungintalo.
Kuva:Yeoju Institute of Technology's main gate 13-07-27.jpg|Yeojun teknillisen korkeakoulun alueen pääportti.
Kuva:Gyeonggang Line Yeoju Station.jpg|Soulin metron Gyeonggang-linjan Yeojun asema.
Kuva:Silleuksa Temple - Geungnakbojeon IMG 2188.jpg|Silleuksan temppeli (vuodelta 1678) ja kivinen pagoda (1472).
Kuva:신륵사 다층전탑.jpg|Kivinen pagoda Silleuksan temppelin alueella.


## Lähteet

## Aiheesta muualla