open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Englewood

**Englewood** voi tarkoittaa seuraavia paikkoja:

*Englewood, kaupunki Coloradossa, Yhdysvalloissa
*Englewood, väestönlaskenta-alue Floridassa
*Englewood, paikkakunta Kaliforniassa, Yhdysvalloissa
*Englewood, kaupunki Kansasissa, Yhdysvalloissa
*Englewood, kaupunki New Jerseyssä Yhdysvalloissa
*Englewood, kaupunki Tennesseessä Yhdysvalloissa
*Englewood, Daytonin lähiöalue Ohiossa Yhdysvalloissa.
Pesäpallon miesten Mestaruussarjan kausi 1979

**Pesäpallon SM-sarja 1979**. Runkosarjan lisäksi pelattiin ensimmäisen kerran loppusarjat niin mitaleista kuin sarjassa säilymisestäkin. Hyvinkään Tahko ja Jyväskylän Kiri taistelivat tasapäisesti mestaruudesta aina uusintaotteluun saakka. Loppuottelun kahdeksannessa sisävuorossaan Tahko lopulta paukutteli ratkaisevan eron noin 11 000 katsojan seuratessa tapahtumia Kouvolassa.
Cup-mestaruus meni ensimmäistä kertaa mestaruussarjan ulkopuolelle. Oulun Lippo voitti tasaisessa finaalissa Kankaanpään Mailan 5-4. 

## Mestaruussarja

### Runkosarjan sarjataulukko

### Runkosarjan ottelut

### Mitalisarja

### Putoamissarja

Sarjasta putosivat Vimpelin Veto, Kauhajoen Karhu ja Vähänkyrön Viesti. Tilalle nousivat Suomensarjan lohkovoittajat Siilinjärven Ponnistus, Iin Urheilijat ja Ikaalisten Tarmo.

## Uusinta mestaruudesta

Ottelu pelattiin Kouvolassa 16. syyskuuta.

Hyvinkään Tahko:
Markku Kuikka, Antti Laurila, Risto Korhonen, Juha Lamberg, Pertti Wirtanen, Kari Kuusiniemi, Stig Tainio, Ilkka Musto, Jari Laurila, Oiva Latikka, Juhani Latikka.

## Lyöjätilasto

## Etenijätilasto

## Tehotilasto

## Kärkilyöjät

## Palkinnot

## Ansiomerkit

## Lähteet

* http://pesis-fi.directo.fi/@Bin/352219/msu1979.txt
* http://www.pesis.fi/historia/pelaajatilastot/ 
* http://www.pesis.fi/historia/pelaajatilastot/parhaat_etenijat/
* Pesäpallon vuosikirja 2008
* http://mrasilainen.com/sarjat/ottelut/N_SM_1931-2009.xls 
* http://www.pesis.fi/pesapalloliitto/historia/ita-lansi/parhaat_pelaajat/
St. Albert (Alberta)

**St. Albert** on 57&nbsp;719 asukkaan (2006) kaupunki Albertassa, Kanadassa. Kaupunki kuuluu Edmontonin metropolialueeseen, jossa on kaikkiaan 1&nbsp;034&nbsp;945 asukasta. Kaupungin perusti vuonna 1861 pastori Albert Lacombe, jonka mukaan kaupunki on saanut nimensä. St. Albertin ensimmäisiä asukkaita olivat idästä muuttaneet métisit ja paikalliset creet. St. Albert perustettiin virallisesti kyläksi vuonna 1900. Neljä vuotta myöhemmin se sai kaupunkioikeudet (Town) ja suuremmaksi kaupungiksi (City) muuttui vuonna 1977.

Alun perin St. Albertin ja läheisen Edmontonin erotti useiden kilometrien leveynen maaseutu. Molempien kaupunkien kasvaessa maaseutualue on kuitenkin kutistunut lähes olemattomiin, ja St. Albertia pidetäänkin jossain yhteyksissä lähes Edmontonin lähiönä.

## Lähteet
Kaparen

**Kaparen** on Espoon edustalla sijaitseva neljän hehtaarin laajuinen ulkoilusaari. Saari sijaitsee Stora Herrön eteläpuolella Rövarenin vieressä. Kaparenin lounaispuolella sijaitsee Kaparkobben, joka on kuroutunut lähes kiinni Kapareniin. Etelän suunnassa avautuu Suomenlahden ulappa. Kaakossa sijaitsee muun muassa entinen Kytön linnakesaari ja Röda konin lintuluoto.

Kaparenilla on kaksi nuotiokatosta, puuvarasto sekä kuivakäymälät. Saarella on myös valvojan mökki. Saarella telttailu on kielletty. Se sopii päiväretkien kohteeksi tai omassa veneessä yöpyville.

Kaparenille ei ole säännöllistä reittiliikennettä, mutta se on hyvin suosittu retkiveneilijöiden keskuudessa. Saaren suojaisassa poukamassa on muutamia poijupaikkoja joihin on hyvä kiinnittyä. Poukamaan saapumisessa kannattaa olla tarkkana, sillä alue on hyvin kivikkoinen, eikä tarkkoja merkintöjä merikorteissa edustalta olekaan.

Kaparenin etelärannalla on jään ja meren muovaavia kalliomuodostelmia.

## Lähteet
Linnalan kansalaisopisto

**Linnalan setlementti ja opisto** on **Linnalan setlementti ry**:n ylläpitämä kansalaisopisto Savonlinnassa. Linnalan Setlementti ry on Suomen Setlementtiliittoon kuuluva yksityinen yhdistys, joka on toiminut Savonlinnassa vuodesta 1938 lähtien. Sen toimintaidea nousee setlementtiliikkeen periaatteesta: rakentaa siltoja ihmiseltä ihmiselle. Toiminnassa painotetaan erilaisten ihmisten kohtaamista. Linnalan Setlementti ry:n toimintaan sisältyvät kansalaisopisto, kuvataidekoulu, leikkikoulu, seniorikeskus, ystäväntuvat ja monikulttuurinen työ. Toimintaan kuuluu myös Linnalan Nuorten tekemä nuorisotyö. Tämän lisäksi toteutetaan erilaisia projekteja ja hankkeita. Opisto tarjoaa koulutusta ja yleissivistystä, mahdollisuuksia harrastamiseen, kohtaamiseen ja virkistäytymiseen. Toiminnallaan Linnala pyrkii myös ehkäisemään yhteiskunnallista syrjäytymistä.

Linnalan opistossa on mahdollisuus muun muassa suorittaa kielikursseja ja yleisiä kielitutkintoja.

Linnalan opisto tarjoaa:

* kädentaitoihin ja erikoistekniikoihin liittyviä kursseja,
* kirjallisuustuntemusta, ilmaisutaitoa ja tanssitaitoja kehittäviä ryhmiä,
* musiikin tuntemusta kehittäviä kursseja, kuorotoimintaa, soitinryhmiä ja varhaisiän musiikkikasvatusta,
* taidekursseja eri tekniikoilla sekä valokuvauskursseja,
* taiteen perusopetusta kuvataiteessa, käsityössä ja musiikissa,
* tietotekniikkakursseja,
* liikuntaan ja terveyteen liittyviä kursseja ja kertamaksullisia ryhmiä,
* kotimaista ja kansainvälistä keittiötä esitteleviä ruokakursseja,
* yleisöluentoja ja yhteiskunnallisia kursseja,
* yksilöopetusta kielissä, musiikissa ja tietotekniikassa,
* räätälöityä myyntikoulutusta yrityksille ja yhteisöille,
* julkisin varoin tarjottua erikoiskoulutusta.

Linnalan Setlementti ry:n opiston rakennus sijaitsee Savonlinnan keskustassa osoitteessa Sotilaspojankatu 7.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Linnalan Setlementti ja opisto kotisivu
Henrik Grönvold

**Henrik Grönvold** (6. syyskuuta 1858 – 23. maaliskuuta 1940 Bedford, Englanti) oli tanskalainen luonnontutkija ja taidemaalari.

Grönvold oli jo lapsena kiinnostunut luonnosta ja piirsi näkemiään lintuja ja muita eläimiä. Hän opiskeli piirtämistä Kööpenhaminassa ja pääsi piirtäjäksi tanskalaiseen taidegalleriaan 1880. Vuonna 1892 Grönvold päätti lähteä Amerikkaan. Hän matkusti Englannin kautta ja sattuman kautta sai työpaikan Lontoon Natural History Museumista (British Museum), missä hän alkoi preparoida lintuja. Hänestä kehittyi nopeasti taitava luokittelija ja samalla taiteilija. Hän työskenteli museossa muutamia vuosia, kunnes liittyi William Robert Ogilvie-Grantin johtamalle tutkimusmatkalle Selvagenssaarille 1895. Palattuaan matkalta Grönvold jatkoi työskentelyä museon epävirallisena taiteilijana vielä useita vuosia.

Grönvoldin teoksia julkaistiin useissa tieteellisissä julkaisuissa, kuten *Proceedings* ja *Transactions of the Zoological Society*, *Ibis* ja *Avicultural Magazine*. Hän maalasi lukuisia tauluja Walter Rothschildille, joka julkaisi niitä *Novitates Zoologicae*-aikakauslehdessään, ja monia tauluja lintujen munista, mikä oli epätavallista vielä tuohon aikaan. Hän kuvitti kapteeni George Ernest Shelleyn teoksen *Birds of Africa*, Walter Bullerin *The Birds of New Zealand*, Brabournen *Birds of South America*, McConnellin *Birds of British Guiana* ja H. K. Swannin *A Monograph of the Birds of Prey* (1930–1945). Gregory Mathewsin teokseen *The Birds of Australia* (1910–1927) hän maalasi 600 taulua; myös John Gerrard Keulemans osallistui tämän teoksen kuvittamiseen. Grönvold kuvitti myös Mathewsin kahta muuta teosta, *The Birds of Norfolk and Lord Howe Islands* (1928) ja *A Supplement to The Birds of Norfolk and Lord Howe Islands* (1936).

Grönvold maalasi myös muita eläimiä, varsinkin apinoita, ja kuvitti Rothschildin kirjoituksen *Notes to anthropoid apes* (1906).

## Lähteet
*Natural History Museum  

## Aiheesta muualla
Edge (albumi)

**Edge** on oululaisen rockyhtye Reflexionin kolmas ja viimeiseksi jäänyt studioalbumi.

## Kappaleet
#
#
#
#
#
#
#
#
#
#
#
#

## Kokoonpano
* Juha Kylmänen – laulu
* Mikko Uusimaa – bassokitara
* Juhani Heikka – kitara
* Ilkka Jolma – kitara

### Vierailevat muusikot
* Tonmi Lillman – rummut
* Marco R.J. – taustalaulu (kappale 5)
* Olli Estola – lyömäsoittimet
* Janne Nissinen – kosketinsoitin

### Tuotanto
* Hiili Hiilesmaa – miksaaja
* Svante Forsbäck – masteroija
* Vesa Ranta – valokuvat
* Toni Sevander – kansitaide, logo

## Arvostelut
* Desibeli.net: 

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*
St. Albert

**St. Albert** voi viitata seuraaviin asioihin:

## Paikkoja

* St. Albert, kaupunki Albertassa, Kanadassa.
* St. Albert, pieni kaupunki Ontariossa, Kanadassa.

## Urheiluseuroja
* St. Albert Saints, AJHL jääkiekkoseura Kanadassa.
* St. Albert Royals, AMHL jääkiekkoseura Kanadassa.
Venäjän futsalmaajoukkue

**Venäjän futsalmaajoukkue** edustaa Venäjää futsalin kansainvälisissä otteluissa. Maajoukkue kuuluu Venäjän jalkapalloliiton alaisuuteen. Joukkueen päävalmentajana toimii Sergei Skorovitš.
Venäjä on yksi Euroopan menestyneimpiä maajoukkueita futsalissa. Se on voittanut Euroopan-mestaruuden vuonna 1999 ja lisäksi sillä on useita mitaleita EM-kisoista. Venäjä on voittanut myös MM-kisoissa pronssia 1996 ja sijoittunut kahdesti neljänneksi. 

## Nykyinen joukkue
Venäjän joukkue 30.1.2018 pelatussa Euroopanmestaruuskisojen ottelussa Puolaa vastaan. 
##### Avausviisikko

* Georgi Zamtaradze (MV)
* Eder Lima
* Robinho
* Danil Davydov
* Ivan Tšiškala

##### Penkillä

* Dmitri Putilov (MV)
* Dmitri Lyskov
* Romulo
* Ivan Milovanov
* Sergei Abramov (C)
* Artjom Nijazov
* Sergei Abramovitš
* Andrei Afanasjev
* Esquerdinha


## Arvokisat

### [[Futsalin maailmanmestaruuskilpailut|Maailmanmestaruuskilpailut]]

* 1992 - 1. kierros
* 1996 - **Pronssia**
* 2000 - Neljäs
* 2004 - *Ei selviytynyt kisoihin*
* 2008 - Neljäs
*2012 - neljännesvälierät
*2016 - **Hopeaa**

### [[Futsalin Euroopan-mestaruuskilpailut|Euroopan-mestaruuskilpailut]]

* 1996 - Hopeaa
* 1999 - **Mestaruus**
* 2001 - Pronssia
* 2003 - 1. kierros
* 2005 - Hopeaa
* 2007 - Pronssia
* 2010 - Puolivälierät
* 2012 - Hopeaa
*2014 - Hopeaa
*2016 - Hopeaa
*2018 - Pronssia

## Lähteet
* 
*
Tapani Kärkönen

**Tapani Kärkönen** (nimi alkuaan *Tahvo Kärkkäinen*; 24. syyskuuta 1833 Sulkava – 28. joulukuuta 1906 Tampere) oli suomalainen Tampereella vaikuttanut tehtaantyömies, toimittaja, opettaja ja kirjastonhoitaja.

## Elämä
Torpparin poikana syntynyt Kärkönen lähti isänsä kanssa 1846 Saimaan kanavan rakennustyömaalle jossa hän työskenteli sitten 7 vuoden ajan. Krimin sodan aikoihin 1854–1858 hän palveli merisotaväessä. Ennen sotaväestä eroamistaan 1858 Kärkönen oli 1856–1858 tekemässä syvyysmittauksia Pyhä- ja Näsijärvellä. Tampereelle hän muutti pysyvästi 1858. Kärkönen työskenteli aluksi Viinikanojan varrella sijainneessa tiilitehtaassa mutta siirtyi pian pellavatehtaan palvelukseen. Hän alkoi pitää yhdessä erään ystävänsä kanssa lapsille sunnuntaikoulua ja vuonna 1868 hänestä tuli Tampereen kaupungin sunnuntaikoulun opettaja. Sunnuntaikoulu lakkautettiin vuonna 1887 mutta Kärkönen jatkoi opettajana sen tilalle perustetussa käsityöläiskoulussa. Vuonna 1873 Kärkönen ryhtyi hoitamaan Tampereen kaupungin lainakirjastoa ja tässä tehtävässä hän oli aina kuolinvuoteensa 1906 saakka. Kärkönen hoiti vuodesta 1891 alkaen myös kirjaston yhteydessä toiminutta lukusalia.

Kärkönen oli myös yksi Tampereen ensimmäisiä sanomalehtimiehiä. Hän aloitti uransa jo 1860-luvulla avustamalla *[[Suometar]]ta* ja *[[Sanomia Turusta]]*-lehteä. Vuonna 1878 Kärkönen erosi pellavatehtaan palveluksesta ja siirtyi toimittajaksi vuonna 1866 perustettuun *[[Tampereen Sanomat]]*-lehteen. Vuonna 1881 hän siirtyi vastaperustetun *[[Aamulehti|Aamulehden]]* palvelukseen. Hän toimi pääasiassa uutistoimittajana mutta hän kirjoitti myös kansansivistyksellisiä artikkeleita ja suomensi lehdessä julkaistua aineistoa. Kärkönen suomensi myös Karl Anton Wetterberghin nimimerkillä *Onkel Adam* kirjoittaman kirjan *Puulusikka* (Jalander, Tampere 1882).

Kärkönen toimi aktiivisesti suomalaisuusliikkeen ja raittiusliikkeen piirissä. Hän oli mukana *Tampereen raittiusseuran* toiminnassa sen perustamisesta vuonna 1864 alkaen. Kärkösen tyttären Mimmin (1872–1937) puoliso oli suomalaisen työväenliikkeen varhaisiin vaikuttajiin lukeutunut Juho Hellberg.

## Lähteet
* Aija Välilä: Tapani Kärkönen (1833–1906) (Koskesta voimaa -sivusto)
* Uutinen Kärkösen kuolemasta. Aamulehti 29.12.1906 (Historiallinen sanomalehtiarkisto)
* Sirkka Paikkala : Piirteitä sukunimistön kehittymisestä Tampereen seudulla 

### Viitteet

## Aiheesta muualla
* Project Gutenberg : Onkel Adamin teos Puulusikka Tapani Kärkösen suomentamana
Martti Tapola

**Martti Kalevi Tapola** (26. toukokuuta 1931 – 16. toukokuuta 2001) oli suomalainen yrittäjä joka perusti 1953 yhdessä vaimonsa Kyllikki Tapolan kanssa Tampereelle Tapola Oy:n lihanjalostusyrityksen. Yrityksen tunnetuin tuote on mustamakkara.

Kyllikki ja Martti Tapola hankkivat 1953 25 neliömetrin kellarihuoneiston Tammelan kaupunginosasta Salhojankadun varrelta Tammelan pallokentän laidasta. Mustanmakkaran valmistus aloitettiin täällä ja makkarat myytiin läheisellä Tammelantorilla. Toiminnan laajentuessa yritys siirtyi suurempiin tiloihin Raholaan ja myöhemmin nykyisiin tiloihinsa Lielahteen. Mustaamakkaraa myytiin aluksi vain Tammelantorin ja Laukontorin myyntipisteissä mutta 1970-luvulla sitä alettiin toimittaa myös suoraan kouluihin, päiväkoteihin ja työpaikkaruokaloihin. Lielahden tilojen valmistumisen jälkeen Tapolan mustaamakkaraa alettiin myydä valtakunnallisestikin vähittäiskaupoissa.

Martti Tapola sai 1990 valtakunnallisen yrittäjäpalkinnon.

Martti Tapolalla oli puolisonsa Kyllikin kanssa lapset Mervi (1954–2019) ja Jarmo (1956–2019).

## Lähteet
Boethos

**Boethos** ( tai , ) voi viitata seuraaviin antiikin kreikkalaisiin henkilöihin:

* Boethos Sidonlainen (n. 75–10 eaa.), peripateettiseen koulukuntaan kuulunut filosofi
* Boethos Sidonlainen (100-luku eaa.), stoalainen filosofi
* Boethos (100-luku eaa.), kuvanveistäjä
* Boethos, epigrammirunoilija
* Boethos, epikurolainen filosofi
* Boethos, platonilainen filosofi ja grammaatikko

## Lähteet
Boethos Sidonlainen (stoalainen)

**Boethos Sidonlainen** (, ; 100-luku eaa.) oli antiikin kreikkalainen stoalaiseen koulukuntaan kuulunut filosofi. Hän oli Diogenes Babylonialaisen oppilas ja kotoisin Sidonista.

Boethoksen sanotaan kieltäneen yleisen stoalaisen näkemyksen siitä, että kosmos on elävä olento. Hänen mukaansa koko kaikkeus ei ollut jumalallinen, vaan jumalallista oli ainoastaan eetteri tai kiintotähtien kehä. Boethoksen mukaan maailma oli ikuinen, ja hän hylkäsi näin myös stoalaisen opin *[[ekpyrosis|ekpyrosiksesta]]* eli maailmanpalosta. Syynä tähän oli se, että jumala tai maailmansielu olisi sen aikana toimimattomassa tilassa, vaikka se toimii kaitselmuksena koko ajan.

Boethoksen kirjoittamia teoksia olivat *Luonnosta* (*Peri fyseōs*) ja *Kohtalosta* (*Peri heimarmenēs*). Hän kirjoitti myös ainakin neljä osaa käsittäneen kommentaarin stoalaisen runoilija Aratoksen teoksista.

## Lähteet
The Man-Eating Tree

**The Man-Eating Tree** on oululaislähtöinen, vuonna 2009 perustettu suomalainen metalliyhtye, johon kuuluu muun muassa Poisonblack, Ghost Brigade, Entwine ja Mors Subita esiintyneitä muusikoita. Yhtye kuvaa musiikkiaan ”tunnelmalliseksi ja hämyiseksi metalliksi”. Nimi tulee ihmissyöjäkasveista kertovista taruista.

## Historia

The Man-Eating Tree syntyi Sentenced-rumpalin Vesa Rannan sekä Aaron Rantosen, Janne Markuksen, Mikko Uusimaan ideoinnin pohjalta. Lopullisen muotonsa yhtye sai vuonna 2009, kun siihen liittyivät Tuomas Tuominen ja Heidi Määttä.

The Man-Eating Tree äänitti ensimmäiset demonsa keväällä ja kesällä 2009. Yhtyeen esikoisalbumi *Vine* ilmestyy syyskuussa 2010, mitä edelsi singlejulkaisu kappaleesta ”Out of the Wind” toukokuussa 2010. Albumin tuotti Hiili Hiilesmaa. Sävellyksistä vastasivat kitaristit Markus ja Rantonen, ja sanoituksista laulaja Tuominen.

Yhtye julkaisi vuonna 2011 toisen studioalbumin *Harvest*. Albumin tuotti Hiili Hiilesmaa.

Kolmas albumi, "In the Absence of Light" julkaistiin maaliskuussa 2015. Tuottajana toimi Aksu Hanttu.

Swallow the Sun-yhtyeen kanssa tehdylle yhteiskiertueelle julkaistiin myös yksi kappale, "Ritual".

Vuonna 2024 marraskuussa yhtye kertoi sosiaalisessa mediassa palaavansa pitkältä hiljaiselolta lähes kokonaan uusiksi menneen kokoonpanon kera - perustajajäsenistä Janne Markus on edelleen luotsaamassa yhtyettä. Bändi tulee julkaisemaan uuden albumin keväällä 2025, ja siitä ensimmäinen sinkku on tulossa vielä vuoden 2024 puolella.

## Diskografia
### Studioalbumit
* 
* 
* 
* 

### Singlet
* 
* 
* 
* 
* 

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* The Man-Eating Treen sivusto
* The Man-Eating Treen Facebook-sivusto 
* The Man-Eating Tree Instagram-profilii
* The Man-Eating Tree Spotify
Augusta Lundahl

**Augusta Charlotta Lundahl-Wallenius** (21. syyskuuta 1811 Tampere – 14. kesäkuuta 1892 Tampere) oli suomalainen ruotsiksi kirjoittanut runoilija.

Tamperelaisen kauppaneuvoksen Gustaf Lundahlin (1783–1846) tytär Augusta Lundahl pääsi ystävänsä Fredrika Runebergin avulla mukaan Lauantaiseuran toimintaan. Lundahl oli ystävystynyt Fredrikan kanssa kun he olivat samaan aikaan 1820-luvun alussa Turussa tyttöpensionaatissa. Fredrika ja Johan Ludvig Runeberg vierailivat Lundahlien luona Tampereella kahteen otteeseen 1833 ja 1834.

Ensimmäisen runonsa *Till Tammerfors* Augusta Lundahl kirjoitti 17-vuotiaana. Hän toimi 1832 perustetun Helsingfors Morgonblad-lehden avustajana ja julkaisi siellä runoja nimimerkillä *A-a*. Lundahlilla oli lyhyt ja onneton romanssi lehden toimittajan Johan Jakob Nervanderin kanssa. Vuonna 1833 hänen runokokoelmansa *Vinterblommor från Finland af Augusta* ilmestyi G. H. Mellinin kalenterissa *Vinterblommor* ja ne saivat hyvän vastaanoton Ruotsissa.

Augusta Lundahl meni naimisiin 5.1.1844 Pirkkalan rovastin Gabriel Jeremias Walleniuksen (1794–1862) kanssa. Hän jatkoi edelleen kirjallisuus- ja musiikkiharrastuksiaan sekä käänsi englannin kielestä uskonnollisia runoja. Lundahl ei kuitenkaan enää julkaissut näitä käännöksiä eikä myöskään omia runojaan.

Augusta Lundahl on haudattu Tampereen Kalevankankaan hautausmaalle.

## Lähteet
* 
* Saran sisaret : Naiskirjallisuuden perinnettä Suomessa 1800-luvulta 1900-luvun alkuun : Runebergin varjossa 
* Kertomuksia Mansesta - Tampereen historian verkkojulkaisu : Gustaf Lundahl oli Tampereen mahtimiehiä 
*  Luettu 6.10.2014.

## Aiheesta muualla
* Tamperelainen runoilijatar, jonka runoihin J. L. Runeberg oli ihastunut, Aamulehti, 06.03.1938, nro 63, s. 18, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
* Lauri Kuusanmäki : Muuan vanha tamperelainen koti, Aamulehti, 18.02.1934, nro 47, s. 13, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
Tyrosinemia

**Tyrosinemia** on tyrosiiniin liittyvä aineenvaihduntahäiriö. Sairaudesta tunnetaan kolme tyyppiä, joista kunkin aiheuttaa eri entsyymin puutos. Tauti periytyy autosomissa resessiivisesti. Sen taustalla ovat FAH-, HPD- ja TAT-geenien mutaatiot. Hoitamattomana sairaus aiheuttaa tyrosiinin sekä sen välituotteiden kertymiä ja johtaa vakaviin ongelmiin.

Vuonna 1957 kuvatun I-tyypin tyrosinemian aiheuttama maksasairaus etenee hoitamattomana kirroosiasteelle ja maksan vajaatoimintaan. Sairauteen liittyy maksasyöpävaara, ja sen ohella voi kehittyä muitakin komplikaatioita, kuten askitesta. Hoitamattomana sairaus johtaa yleensä kuolemaan varhaislapsuuteen mennessä. Quebecissä sairaus on erityisen yleinen. Tyrosinemia II vaikuttaa ihoon ja silmiin. Potilas voi lisäksi kärsiä kehitysvammaisuudesta. III-tyypistä kärsiville kehittyy neurologisia oireita, kehitysvammaisuutta ja ataksiaa. Vuonna 1973 kuvattua tyrosinemian II-tyyppiä esiintyy varsinkin italialaisilla. III-tyyppiä on kuvattu vain muutamia tapauksia.

Suomessa tyrosinemia I:n ilmaantuvuus on luokkaa 1/70&nbsp;000. Aiemmin sairaus edellytti aina maksansiirtoa, mutta nykyisin hoito aloitetaan nitisinonilla, ja potilaalle suunnitellaan yksilöllinen ruokavalio. Joskus maksansiirto on kuitenkin välttämätön.

## Lähteet
Gustaf Fredrik Ahlgren

**Gustaf Fredrik Ahlgren** (15. tammikuuta 1845 Tampere – 14. huhtikuuta 1883 Tampere) oli suomalainen Tampereella vaikuttanut tukkukauppias ja suurlahjoittaja.

Ahlgrenin isä työskenteli Finlaysonin puuvillatehtaalla renkinä ja hän itse sai alkeisopetuksensa Finlaysonin niin sanotussa mamsellin koulussa. Koulun jälkeen Ahlgren pääsi harjoittelijaksi tehtaan konttoriin. Myöhemmin hän kävi Turun kauppakoulun ja siirtyi sitten kauppias Hildenin palvelukseen.

Ahlgren perusti yhdessä ystävänsä Johan Blomin kanssa vuonna 1870 oman sekatavarakaupan. Vuonna 1873 hän perusti tukkukaupan, joka alkoi menestyä hyvin. Ahlgren oli mukana suomalaisuusliikkeessä ja hän toimi Tampereen kaupunginvaltuutettuna sekä rahatoimikamarin puheenjohtajana.

Gustaf Ahlgren kuoli vuonna 1883 38-vuotiaana pitkällisen sairauden jälkeen. Ahlgren on haudattu Kalevankankaan hautausmaalle. Hän testamenttasi lähes koko 700&nbsp;000 markan omaisuutensa sosiaalisiin ja sivistystarkoituksiin. Ahlgrenin lahjoituksen ansiosta Tampereen kaupunki saattoi aloittaa uuden vaivaistalon rakentamisen Koukkuniemeen. Vaivaistalo (nykyinen Koukkuniemen vanhainkoti) vihittiin käyttöön 1. marraskuuta 1886. Vuonna 1888 talon pihamaalle pystytettiin kuvanveistäjä Emil Wikströmin veistämä Ahlgrenin rintakuva.

## Lähteet
* Gustaf Fredrik Ahlgren: Tamperelainen kauppias ja suurlahjoittaja 
* Laila Uusitalo: Koukkuniemen vaivaistalo Koskesta voimaa -sivusto.
*
Maskareenienkaija

**Maskareenienkaija** (*Mascarinus mascarin*) oli Intian valtamerellä Maskareenien saaristossa elänyt kaijalaji, joka on kuollut sukupuuttoon.

## Koko ja ulkonäkö
Linnun pituus oli noin 35 cm. Sen höyhenpuku oli pääosin ruskea, alapuolelta kellertävä. Naama oli musta, pää harmaanvioletti, pyrstö kärjestä ruskea ja valkoinen tyvestä. Järeä nokka oli punainen ja koivet ruskehtavat.

## Esiintyminen
Maskareenienkaija eli Réunionin saarella Madagaskarin itäpuolella, mahdollisesti myös Mauritiuksella. Se oli harvinainen jo 1700-luvun jälkipuolella, jolloin useita yksilöitä tuotiin Pariisiin. Viimeiset havainnot luonnossa eläneistä linnuista tehtiin 1770-luvulla. Vangitut linnut kuolivat Pariisissa, ja vain yksi lintu eli ainakin vielä 1834 Baijerin kuninkaan hovissa. Häviämisen syitä ei tunneta. Lajista on jäljellä vain kaksi huonokuntoista museonäytettä, toinen Pariisissa ja toinen Wienissä. John Gerrard Keulemansin maalaus on peräisin Walter Rothschildin teoksesta *Extinct Birds* vuodelta 1907.

## Lähteet
* Forshaw, Joseph M. & Cooper, William T.: *Parrots of the World*. New Jersey: T.F.H. Publications, 1977. .

### Viitteet
Tekniikan Akatemia -säätiö

**Tekniikan Akatemia** **-säätiö** (**TAF**) on suomalainen, vuonna 2003 perustettu riippumaton säätiö. TAF edistää ihmisten elinolosuhteisiin myönteisesti vaikuttavaa, humaaneille arvoille rakentuvaa uutta teknologiaa kehittävää tieteellistä tutkimusta ja innovatiivisuutta. Säätiö tukee näitä tavoitteita palvelevaa yritysten, akatemian ja valtiovallan ja muiden säätelevien yhteiskunnallisten elimien yhteistyötä. Yhteistyökumppaneiltaan TAF vaatii YK:n Global Compactin arvoihin sitoutumista. 

Säätiö toteuttaa tehtäväänsä muun muassa edistämällä uutta teknologiaa luovan tieteellisen tutkimuksen hyödyntämistä ja tuotteistamista. TAF vaikuttaa myös teknologiasta ja innovaatioista käytävään yhteiskunnalliseen keskusteluun järjestämällä muun muassa Millennium-teknologiapalkinnon yhteydessä pidettävää Millennium Innovation Forumia sekä muita, usein kansainvälisiä innovaatiotapahtumia.

Tekniikan Akatemia TAF jakaa joka toinen vuosi kansainvälisen Millennium-teknologiapalkinnon, joka myönnetään ihmisten elämänlaatua parantavalle ja kestävää kehitystä edistävälle teknologiselle innovaatiolle. Palkintosumma on miljoona euroa, mikä on Euroopan suurin teknologiselle innovaatiolle myönnettävä tunnustus ja globaalisti yksi suurimmista. 

Suomalaiset järjestöt, elinkeinoelämä ja Suomen valtio perustivat palkinnon yhteistyössä tuodakseen esiin teknologian roolin elämänlaadun parantajana ja talouden pohjana, sekä korostaakseen Suomen mainetta korkean teknologian maana. Säätiö aloitti toimintansa vuonna 2003 nimellä **Suomen teknologiapalkintosäätiö**. Vuonna 2005 nimi muutettiin **Millennium-palkintosäätiöksi**. Säätiön nykyinen nimi otettiin käyttöön vuonna 2008. 

Tekniikan Akatemia -säätiön perustajia ovat suomalaiset teknilliset akatemiat eli vuonna 1921 perustettu Svenska tekniska vetenskapsakademien i Finland (STV) ja vuonna 1957 perustettu Teknillisten tieteiden akatemia (TTA) ja TAF:n elinkeinoneuvosto edustajinaan Tekniikan Akateemisten Liitto ja Tekniikan edistämissäätiö.

Tekniikan Akatemia TAF:n toimitusjohtajana toimii Maija Virmiala- Liiri 1.1.2025 alkaen.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Tekniikan Akatemia -säätiön kotisivut
*Tekniikan Akatemian Youtube-kanava
Emilie Björkstén

**Arkadia Emilie Björkstén** (23. heinäkuuta 1823 Kangasniemi – 15. tammikuuta 1896 Helsinki) oli suomalainen ruotsiksi kirjoittanut runoilija joka käytti nimimerkkiä *e****. Hänen isänsä oli Hauhon kirkkoherra, rovasti Johan Jakob Björkstén.

Björkstén julkaisi neljä runokokoelmaa sekä *Några minnen* -nimisen muistelmateoksen. Hän käänsi myös englanninkielistä kirjallisuutta ja kirjoitti nimimerkillä "Tant Emmy" satuja Zachris Topeliuksen Trollsländan-lastenlehteen.

Björksténillä oli 1840-luvun lopulla salainen rakkaussuhde runoilija Johan Ludvig Runebergiin. He jatkoivat kirjeenvaihtoa ja seurustelua aina vuoteen 1863, jolloin Runeberg halvaantui saatuaan aivoverenvuodon. J. L. Runebergin sairastuminen yhdisti Björksténin ja Fredrika Runebergin, jotka ystävystyivät.

Vuonna 1871 Björkstén julkaisi teoksen Några minner, jossa hän kertoo suhteestaan kansallisrunoilijaan. Hän toimitti 1870-luvulla ilmestyneen Mosaiker-runokalenterin, jossa oli hänen omien runojensa lisäksi myös Fredrika Runebergin ja Wilhelmina Nordströmin runoja.

Björkstén ei mennyt koskaan naimisiin eikä hänellä ollut mitään varsinaista ammattia vaan hän asui sukulaistensa luona eri puolilla Suomea. 

Albert Edelfeltin sisar Berta julkaisi vuonna 1922 muokatun ja toimitetun version Emilie Björksténin päiväkirjoista. Alkuperäiset päiväkirjat oli poltettu Björksténin toivomuksesta. Gunnar Castren julkaisi vuonna 1940 Runebergin Emilielle kirjottamat kirjeet. Emilie Björksten on haudattu Porvooseen Näsinmäen hautausmaalle lähelle Runebergin hautaa.

Runebergin ja Emilie Björksténin suhde oli aiheena T. J. Särkän vuonna 1940 valmistuneessa elokuvassa *[[Runon kuningas ja muuttolintu]]*.

## Teoksia
* *Sandperlor*, af e..., runokokoelma. Theodor Sederholm, Helsingfors 1864
* *Drottningarna : Hennes Maj:t Sveriges och Norges enkedrottning Josephina ödmjukt och vördnads fullt tillegnade af E...*, runokokoelma. Eklund, Stockholm 1867
* *Några minnen*, muistelmateos. G. W. Edlund, Helsingfors 1871
* *Mosaiker, samlade af e****, runokokoelma. Edlund, Helsingfors 1874
* *Ännu en gång*, runokokoelma. Frenckell & Son, Helsingfors 1877
* *Minne från Björkudden. Sju fotografier i kabinettformat tagne sommaren 1884 af D. Nyblin*, runovihko valokuvasalkussa. G. W. Edlund, Helsingfors 1884
* *De sista*, runokokoelma. Werner Söderström, Borgå 1886
* *Vanhan päiväkirjan lehtiä* toim. ja alkusanat Berta Edelfelt. Johdanto Werner Söderhjelm Teos vapaasti Runeberg.orgissa (alkuteos: *Ur en gammal dagbok : en episod i J. L. Runebergs liv*)

## Lähteet
*  (Arkistoitu artikkeli)
* Kirjasampo.fi: Emilie Björkstén 
* Runoilijan elämä : Runeberg ja hänen ystävänsä 

## Kirjallisuutta
*Runeberg, Johan Ludvisg, Runebergs brev till Emilie Björkstén / utgivna av Gunnar Castrén. Schildt, 1940
Star of Life

**Star of Life** () on yhdysvaltalaisen National Highway Traffic Safety Administrationin tunnus. Se koostuu sinisestä kuusisakaraisesta tähdestä, jota ympäröi valkoinen reunus. Kuvion keskellä on antiikin lääketieteen tunnus, Asklepioksen sauva.

Perinteisesti Star of Lifea on käytetty Yhdysvalloissa virallisten ambulanssien ja ensihoitohenkilökunnan tunnuksena. Lisäksi Star of Life -tunnusta käytetään ensiapulaukkujen merkitsemiseen. Tunnuksesta on myös oranssi versio, jota käytetään Search and Rescue -yksikköjen tunnuksena.
Pikkumustakaija

**Pikkumustakaija** (*Coracopsis nigra*) on Intian valtameren saarilla elävä kaija.

Pikkumustakaijasta on erotettu oma lajinsa seychellienmustakaija, jonka Birdlife Suomi tunnustaa omana lajinaan. Birdlife International tunnustaa myös pikkumustakaijasta omaksi lajikseen erotetun *Coracopsis sibilansin*, joka on toissa lähteissä edelleen pikkumustakaijan alalaji.

## Koko ja ulkonäkö
Linnun pituus on 35 cm ja paino noin 315 g. Pikkumustakaijan höyhenpuku on mustanruskea, vain pyrstön alapeitinhöyhenissä ja käsisulkien ulkohöydyissä on harmaata. Nokka on sarvenvärinen, iiris tummanruskea ja koivet harmaat. Vanhin vankeudessa elänyt pikkumustakaija eli 34,1 vuoden ikäiseksi.

## Esiintyminen
Pikkumustakaijaa tavataan Komorien saaristossa, Madagaskarilla ja Seychellien Praslin Islandilla. Lajista tunnetaan kolme alalajia: *nigra* Madagaskarin itäosissa, *libs* muualla Madagaskarilla ja *sibilans* Komoreilla. Praslinin populaatio saattaa olla joko ihmisen saarelle tuoma tai luonnollista kautta saapunut. Carl von Linné kuvaili lajin holotyypin Itä-Madagaskarista.

## Elinympäristö
Pikkumustakaija elää metsissä ja pensaikoissa.

## Lisääntyminen
Pikkumustakaijan lisääntymisestä tiedetään vain vähän. Sen pesä sijaitsee puunkolossa ja sen pesimäkauden uskotaan kestävän marraskuusta helmikuuhun. Vankeudessa naaras munii kolmesta viiteen munaa, joita se hautoo ainakin kaksi viikkoa. Poikaset lähtevät pesästä viiden-kuuden viikon ikäisinä.

## Ravinto
Pikkumustakaijat syövät hedelmiä, marjoja, siemeniä ja kukkia. Paikoin Komoreilla se on viljelytuholainen kaakaoviljelmillä.

## Lähteet
* Forshaw, Joseph M. & Cooper, William T. 1977: Parrots of the World. - T.F.H. Publications, Inc. New Jersey. 
*World Parrot Trust 

### Viitteet
Viktor Berthold

**Viktor Berthold** (10. heinäkuuta 1921 – 28. helmikuuta 2009) oli uutisoinnin mukaan viimeinen liiviläinen, joka oli oppinut liivin äidinkielenään osana katkeamatonta liiviläissukupolvien ketjua.

Viktor Berthold syntyi Latviassa vuonna 1921. Kouluun mennessään hän ei osannut sanaakaan latviaa. Toisen maailmansodan aikana hän piileskeli armeijaanottoja metsissä. Sodan jälkeen hän työskenteli muun muassa kalastajana, autonkuljettajana ja satamavalvojana. 1990-luvulla hän kävi satunnaisesti opettamassa liiviä Kolkan koululla. Hänen veljensä ja vaimonsa, jotka osasivat myös liiviä, kuolivat 1990-luvulla. Poulīn Kļaviņin kuoltua vuonna 2001 Vaidessa hän oli viimeinen Liivinrannan liivinkielisistä. 

## Lähteet
Ibis

**Ibis** on British Ornithologists’ Unionin (BOU) julkaisema vertaisarviointiin perustuva lintutieteellinen aikakauslehti. Lehteä on julkaistu vuodesta 1859 alkaen. Aiheita ovat muun muassa ekologia, luonnonsuojelu, käyttäytyminen, paleontologia, taksonomia ja uudet lintulajit. Lehden vastaava toimittaja on Dominic McCafferty Glasgow’n yliopistosta. Lehteä julkaisee Wiley-Blackwell sekä paperi- että verkkoversiona.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

*Lehden verkkosivut
Wilhelmina Nordström

**Wilhelmina Nordström** (18. lokakuuta 1815 Pyhtää – 26. helmikuuta 1902 Porvoo) oli suomalainen tyttökoulun johtaja ja ruotsiksi kirjoittanut runoilija.

## Henkilöhistoria
Nordströmin isä oli Pyhtään kirkkoherra Samuel Nordström ja äiti Sofia Helena Gjössling. Hän kävi tyttökoulua ja toimi sitten kotiopettajattarena. Nordström perusti 1858 oman tyttökoulun, joka toimi aluksi Heinolassa ja myöhemmin vuodesta 1862 Porvoossa. Porvoossa asuessaan Nordström ystävystyi Fredrika Runebergin kanssa. Nordström luopui koulustaan 1877 ja muutti aluksi Helsinkiin ja myöhemmin kotiseudulleen Pyhtäälle.

Nordström poltti kirjoittamiaan tekstejä, mutta Runebergin nähtyä kirjoituksia ja kehuttua niitä hän julkaisi 1861 *Dikter af Wilhelmina Nordström* ja laajennetun painoksen 1864. Nordström julkaisi runokokoelman lisäksi runojaan myös antologioissa ja eri nimimerkeillä aikakauskirjoissa.

### Teoksia
* *Dikter*, Helsingfors: Theodor Sederholms förlag 1861
* *Dikter*, Örebro: N. M. Lindh 1864

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Wilhelmina Nordströmin elämäkerta Kansallisbiografiassa (Maksullinen artikkeli)
Fredrika Wenman

**Fredrika (Frigga) Wenman**, o.s. **Juvelius**, (22. syyskuuta 1803 Kaarlela – 9. elokuuta 1873 Kruununkylä) oli suomalainen ruustinna ja ruotsiksi kirjoittanut runoilija.

Wenmanin vanhemmat olivat Kruununkylän kirkkoherra Fredrik Juvelius ja Ulrika Christina Collin. Hän meni 1845 naimisiin Kruununkylän kappalaisen apulaisen Fredrik Wilhelm Wenmanin kanssa.

Wenman tutustui Johan Ludvig Runebergiin tämän käydessä koulua Vaasassa,. Runeberg omistikin runonsa *Till Frigga Jurvelius* ystävälleen. Seurustelu päättyi kuitenkin, kun Runeberg lähti 1823 opiskelemaan Turun akatemiaan. Wenman julkaisi Wasabladet-lehdessä runojaan salanimellä *F.* Wenman julkaisi lähes 70-vuotiaana ainoan runokokoelmansa *Bleka blommor* omakustanteena nimimerkillä *F..a*. Runeberg avusti Wenmania rahallisesti sukulaisensa välityksellä, mikä auttoi kokoelman julkaisussa. Kokoelmassa oli sekä uskonnollisia mietteitä että Wenmanin nuoruuden ihanteen (Runebergin) ylistystä. 

## Teoksia
* *Bleka blommor*. omakustanne, Nikolaistad 1870

## Lähteet
* Fredrika Wenmanin henkilötiedot Wold. Backmanin artikkelissa En släkt Juvelius,  Genos 9(1938), s. 82-99]
* Anne Alarto, Irma Kyrki, Maija Saraste: Saran sisaret: Naiskirjallisuuden perinnettä Suomessa 1800-luvulta 1900-luvun alkuun 

### Viitteet

## Aiheesta muualla
* Saran sisaret: Runebergin varjossa, Ouka.fi (Archive.org)
Predictor@home

**Predictor@home** oli hajautetun laskennan projekti BOINC-alustalla. Projekti on aloitettu Scrippsin tutkintainstituutissa. Projektia ylläpidettiin myös Michiganin yliopistosta. Kuten monessa muussakin hajautetun laskennan projektissa, Predictor@homessa tutkitaan proteiinien laskostumista. 

## Aiheesta muualla
*Predictor@home
Kystinoosi

**Kystinoosi** on lysosomaalinen kertymäsairaus, jossa kystiinikiteitä kertyy elimiin siten, että elinten toiminnat häiriintyvät. Sairautta on kolmea tyyppiä. Ensimmäinen, munuaisoireinen muoto, on niistä vakavin. Sen varhaiset oireet ilmenevät jo imeväisiässä. Myös toinen muoto on systeemioireinen mutta etenee hitaasti. Kolmas tautimuoto on aikuistyypin silmäoireinen kystinoosi, johon ei kuulu systeemioireita. Yleensä silmäoireisen kystinoosin ainoa oire on valonarkuus. Kaikkia kystinoosin tyyppejä aiheuttavat CTNS-geenin mutaatiot. Kystinoosi periytyy autosomissa resessiivisesti.

Kystinoosi on Fanconin oireyhtymän tavallisin aiheuttaja lapsilla. Tubuluksen toimintahäiriön lisäksi munuaisoireisesta kystinoosista kärsivillä saattaa esiintyä kasvuhäiriötä ja murrosiän viivästymistä, valonarkuutta, hypotyreoidismia, diabetesta, lihasheikkoutta ja nielemisvaikeutta, sokeutta ja aivoihin liittyviä oireita, kuten aivohalvauksia muistuttavia kohtauksia. Dialyysihoitoa vaativa uremia kehittyy potilaille keskimäärin 9–10-vuotiaana. 

Munuaisoireisen kystinoosin hoidossa käytetty kysteamiinibitartraatti (CYSTAGON) vähentää kystiinin pitoisuutta solussa.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Kyoto Encyclopedia of Genes and Genomes (KEGG): Cystinosis
British Ornithologists’ Union

**British Ornithologists' Union** (BOU) eli Brittiläisten lintutieteilijöiden liitto, on 9. joulukuuta 1858 perustettu lintutieteilijöiden ja lintuharrastajien yhdistys, jonka tarkoituksena on ymmärtää lintujen biologiaa ja järjestää uhanalaisten lajien suojelua. Se on maailman toiseksi vanhin lintutieteellinen yhdistys vuonna 1850 perustetun Saksan lintutieteellisen yhdistyksen (Deutsche Ornithologen-Gesellschaft) jälkeen.

BOU:ta olivat perustamassa muun muassa professori Alfred Newton ja Henry Baker Tristram. Yhdistyksen neljännesvuosittain ilmestyvää lehteä Ibis on julkaistu vuodesta 1859 lähtien.

## Luettelo puheenjohtajista
* 1858-1867 : Henry Maurice Drummond-Hay (1814-1896)
* 1867-1896 : lordi Thomas Powys (1833-1896)
* 1896-1913 : Frederick DuCane Godman (1834-1919)
* 1913-1918 : Robert George Wardlaw Ramsay (1852-1921)
* 1918-1921 : William Eagle Clarke (1853-1938)
* 1921-1922 : Henry John Elwes (1846-1922)
* 1923-1928 : Lordi Walter Rothschild (1868-1937)
* 1928-1933 : William Lutley Sclater (1863-1944)
* 1933-1938 : Henry Witherby (1873-1943)
* 1938-1943 : Sir Norman Boyd Kinnear (1882-1957)
* 1943-1948 : Percy Roycroft Lowe (1870-1948)
* 1948-1955 : Sir Arthur Landsborough Thomson (1890-1977)
* 1955-1960 : William Homan Thorpe (1902-1986)
* 1960-1965 : Reginald Ernest Moreau (1897-1970)
* 1965-1970 : V. C. Wynne-Edwards (1906-1997)
* 1970-1975 : Guy Mountfort (1905-2003)
* 1975-1979 : Sir Hugh Elliott (1913-1989)
* 1979-1983 : Stanley Cramp (1913-1987)
* 1983-1987 : James F. Monk
* 1987-1990 : David Snow
* 1990-1994 : Janet Kear (1933-2004)
* 1994-1999 : John Croxall
* 1999-2003 : Ian Newton
* 2003-2007 : Christopher Perrins 
* 2007-     : Alistair Dawson

BOU:n alainen komitea *The British Ornithologists' Union Records Committee* (BOURC) julkaisee virallista luetteloa Isossa-Britanniassa tavatuista lintulajeista.

## Lähteet
*BOU:n kotisivu
Yoshi Tatsu

**Naofumi Yamamoto** (s. 1. heinäkuuta 1977 Gifu, Japani) on japanilainen showpainija ja nyrkkeilijä. Hän on työskennellyt mm.World Wrestling Entertainmentissä kehänimellä **Yoshi Tatsu**.

## World Wrestling Entertainment (2009–)
### ECW (2009–2010)
Yamamoto debytoi ECW:ssä nimellä Yoshi Tatsu 30. heinäkuuta 2009. Hän voitti ensimmäisessä ottelussaan Shelton Benjaminin, vaikkakin hän hävisi myöhemmin uusintaottelussa Benjaminille. Lokakuussa Tatsu voitti Zack Ryderin tullakseen ECW-mestaruuden ykköshaastajaksi, mutta ei voittanut sitä seuraavalla viikolla Christiania. Joulukuussa Yoshi Tatsu voitti Jack Swaggerin ja sai paikan ECW Homecoming Battle Royal -otteluun, jossa määriteltäisiin ykköshaastaja Christianin ECW-mestaruudelle. Tammikuussa Tatsu kilpaili Battle Royalissa, mutta ei onnistunut voittamaan ottelua, koska Kane eliminoi hänet. 22. helmikuuta 2010 Tatsu siirrettiin Rawiin, koska ECW lopetettiin.

### Raw (2010)
Tatsu teki debyyttinsä Rawissa 22. helmikuuta 2010. Hän voitti Evan Bournen ja Kofi Kingstonin kanssa The Legacyn. WrestleMania XXVI:ssä Tatsu voitti 26 miehen Battle Royalin eliminoimalla viimeiseksi Zack Ryderin. Nykyisin Yoshi esiintyy pääasiassa WWE Superstarsissa.

## Painiliikkeet
* Roundhouse Kick
* Diving Spinning Heel Kick
* Shoot Kick
* Fisherman Suplex
* Roaring Elbow

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* WWE-profiili
Arado Ar 232

**Arado Ar 232** oli saksalainen Arado Flugzeugwerken valmistama nelimoottorinen sotilaskuljetuskone. Konetyypissä oli muutamia ajalleen uusia rakenneratkaisuja, kuten kuorman lastaamista ja purkua helpottava runkorakenne, sekä monipyöräinen laskuteline, joka mahdollisti toiminnan heikompilaatuisilta kiitoteiltä. Ar 232:ta valmistettiin kaikkiaan 22 kappaletta, ja koneet olivat varsin aktiivisessa käytössä vuosina 1942–1945, palvellen pääasiassa Luftwaffen KG 200 -erikoisyksikössä.

## Historia
Ar 232 kehitettiin yleiskäyttöiseksi kuljetuskoneeksi, jonka monipyöräinen laskuteline mahdollisti liikennöinnin etulinjan lentokentille. Koneen rakenneratkaisuissa kokeiltiin uusia ominaisuuksia, kuten  kapselimallista runkoa, joka helpotti kuorman lastaamista ja purkua. Tyypin ensimmäinen, kahdella 1&nbsp;600-hevosvoimaisella (1&nbsp;193&nbsp;kW) BMW 801MA -tähtimoottorilla varustettu prototyyppi teki ensilentonsa kesällä 1941. Tehokkaita BMW 801 -moottoreita tarvittiin kuitenkin enemmän Focke-Wulf Fw 190 -hävittäjän kaltaisissa taistelukoneissa, minkä seurauksena Ar 232 -koneet varustettiin kolmannesta prototyypistä eteenpäin neljällä heikompitehoisella 1&nbsp;200-hevosvoimaisella (895&nbsp;kW) BMW Bramo 323 -tähtimoottorilla. Rakenneratkaisut säilyivät samoina 19 valmistetusta Ar 232B -tuotantomallin koneessa, joskin yhdessä koneyksilössä käytettiin Bramo 323 -moottorien sijaan sotasaaliina saatuja ranskalaisia Gnome-Rhòne-moottoreita. Koneista suurin osa sijoitettiin Luftwaffen Kampfgeschwader 200 (KG 200) -erikoisyksikköön, ja niitä käytettiin varsin runsaasti vuosina 1942–1945.

## Tekniset tiedot (Ar 232B-0)

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Daugai

**Daugai** on pienikokoinen kaupunki eteläisessä Liettuassa, Alytusin kunnallispiirissä, Alytusin läänissä. Kaupunki sijaitsee 20 kilometriä itään Alytusista. Vuonna 2010 Daugain väkiluku oli 1 396 asukasta.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

*Kaupungin kotisivut
Druskininkain kunta

**Druskininkain kunta** on yksi Liettuan 60 kunnasta, joka sijaitsee Alytusin läänissä. Vuonna 2008 kunnan väkiluku oli 24 341 (13,7 % läänin väkiluvusta).

## Asutuskeskukset
### Kaupungit
*Druskininkai, 18 233 asukasta (kunnan keskus)

### Kauppalat
*Leipalingis, 1 805 asukasta
*Viečiūnai, 1 786 asukasta

### Kylät
*Viečiūnai, 1 786 asukasta
*Neravai, 782 asukasta
*Gailiūnai, 404 asukasta
*Švendubrė, 281 asukasta
*Ricieliai, 230 asukasta
*Jovaišiai, 167 asukasta
*Grūtas, 143 asukasta
*Jaskonys, 131 asukasta

## Lähteet
*Portrait of the Regions of Lithuania  
## Aiheesta muualla
Lucas Black

**Lucas Black** (s. 29. marraskuuta 1982 Decatur, Alabama, Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen näyttelijä. Hän on näytellyt muun muassa televisiosarjassa *[[Piru irti]]* (*American Gothic*) sekä elokuvissa *[[Sling Blade]]*, *[[Merijalkaväen mies]]* (*Jarhead*), *[[Friday Night Lights (elokuva)|Friday Night Lights]]* ja *[[Hurjapäät: Tokio Drift]]* (*The Fast and the Furious: Tokyo Drift*). Hänen ensimmäinen roolinsa oli vuonna 1994 valmistuneessa elokuvassa *[[The War – unelmien kesä]]*, jossa hän näytteli Ebb-nimistä poikaa. Vuodesta 2014 lähtien hän on näytellyt ** -rikossarjassa.

Lucasin äiti oli toimistotyöntekijä ja isä museotyöntekijä. Lucasilla on kaksi vanhempaa sisarusta.

## Aiheesta muualla

* 
*
Soul Valpio

**Soul Valpio** (ent. **Aikapommi**, oikealta nimeltään **Ossi Valpio**) on jyväskyläläinen rap-artisti, joka oli mukana Urbaanilegenda-yhtyeessä.

Soul Valpion rap-ura alkoi vuonna 1999 perustetusta Urbaanilegenda-yhtyeestä. Urbaanilegenda julkaisi yhden albumin lisäksi promo- ja mixtapelevyjä, mutta jäi tauolle vuonna 2004. Sen jälkeen Soul Valpio on suorittanut ajoittain vierailuja muun muassa Löyly-Viihteen ''Miksi Teip Sen?'' -mixtapella sekä Joniveljen ''Hallittu kaaos'' -albumilla yhdessä Urbaanilegendan Kasanovan kanssa.

Urbaanilegenda julkaisi 12. maaliskuuta 2011 pitkän tauon jälkeen *21 12* -albumin. Soul Valpio julkaisi ensimmäisen sooloalbuminsa, *[[Metsän keskellä]]*, vuonna 2012. Albumilta on julkaistu internetiin kappaleet *Lintuparvi* ja *Terveisiä kotiin*.

Soul Valpio sairastui vuonna 1999 leukemiaan ja joutui viettämään kaksi vuotta pyörätuolissa. Hän on sittemmin parantunut sairaudestaan, vaikka kertookin kärsivänsä leukemian aiheuttamista kivuista edelleenkin jonkin verran.  

## Diskografia
### Albumit
**[[Metsän keskellä]]* (2012)
**Nytky* (2017)

### Singlet
**Faktaa totuudesta* (2009) (promo)
**Lintuparvi* (mukana Heini Ikonen) (2012) (promo)
**Terveisiä kotiin* (mukana Puppa J & Urbaanilegenda) (2012) (promo)
*Joniveli & Soul Valpio: *Aivan niinku aina* (2013)

### Urbaanilegenda
*Urbaanilegenda: *Legenda on syntynyt..* (2000)
*Urbaanilegenda: *Street Promo 2003 Vol. 1* (2003)
*Urbaanilegenda: *Päästä irti* (single, 2004)
*Urbaanilegenda: *Polttaa polttaa* (single, 2004)
*Urbaanilegenda: *[[Rivien välistä]]* (2004)
*Urbaanilegenda & Toinen Kanava: *[[Välimerkki (albumi)|Välimerkki]]* (2004)
*Urbaanilegenda: *21 12* (2011)

### Soul Valpio Band
**Lapsettaa* (Soul Valpio Band) (single, 2014)
**Sana Tarvii Hiljaisuuden* (single, 2014)
**[[Tyydyty!]]* (Soul Valpio Band) (2014)

### Kokoelmilla
* Toinen Kanava & Aikapommi: ”Sylje, ole hyvä” *[[Suomihiphoppia Vol. 2]]* -kokoelmalla (Warner Music Finland, 2003)
* Skandaali, Joniveli & Aikapommi: "Perushommia" *[[Miksi Teip Sen?]]* -mixtapella (Löyly-Viihde, 2006)
* Joniveli, Asa & Aikapommi: "Pelastan sun maailman" *Syvällä pelissä vol. 1* -kokoelmalla (2008)

## Lähteet
Selviytyjät: Borneo

**Selviytyjät: Borneo** on suositun yhdysvaltalaisen tosi-tv-sarja ''Selviytyjien'' ensimmäinen kausi. Sitä lähetettiin alun perin nimellä *Survivor*, mutta sittemmin sen virallinen nimi muutettiin *Selviytyjät: Borneoksi*. Ennen nimenmuutosta kausi tunnettiin virallisesti *Selviytyjät: Pulau Tigana*, mutta se muutettiin siksi ettei sitä sekoitettaisi sarjan kymmenenteen kauteen, *Selviytyjät: Palau*. Sarjaa kuvattiin 31. maaliskuuta – 20. huhtikuuta 2000. Yhdysvalloissa kausi esitettiin 31. toukokuuta – 23. elokuuta 2000. Suomessa kauden esitti Subtv syksyllä 2001. DVD-versio kaudesta julkaistiin 11. toukokuuta 2004.

## Kilpailun eteneminen
Kuusitoista kilpailijaa jaettiin kahteen heimoon, joiden nimet olivat Tagi ja Pagong. Kun jäljellä oli kymmenen kilpailijaa, he yhdistyivät yhteen heimoon nimeltä Rattana. Sarjan tuotantoryhmä oli keksinyt alkuperäisten heimojen nimet, mutta yhdistyneelle heimolle kilpailijat saivat keksiä nimen itse. Sean Kennif ja Jenna Lewis keksivät nimen Rattana saarella kasvaneista rottinkipuista ().

39 päivän kilpailun jälkeen finaalissa vastakkain olivat 39-vuotias yritysohjaaja Richard Hatch ja 23-vuotias jokiopas Kelly Wiglesworthin. Hatch voitti kilpailun saatuaan raadin äänistä 4-3 enemmistön. Hatchia äänesivät Greg, Sean, Susan ja Rudy.

## Kilpailun jälkeen
Vuonna 2006 uutisoitiin, että Hatch ei ollut maksanut veroja kilpailun voitoistaan. Hänet tuomittiin 51 kuukauden vankeuteen. Sarjan kahdeksannen kauden eli *Selviytyjät: All Starsin* tuotantoryhmä pyysi Richard Hatchia, Jenna Lewisia, Rudy Boeschia, Susan Hawkia ja Collen Haskellia osallistumaan uudelleen kahdeksanteen kauteen. Haskell oli ainoa, joka kieltäytyi osallistumisesta. Hatch, Lewis, Boesch ja Hawk sijoittuivat kahdeksannella kaudella neljänneksitoista, kolmanneksi, seitsemänneksitoista ja kolmanneksitoista. Richard Hatchia ja Colleen Haskellia pyydettiin myös osallistumaan sarjan kahdententeenkymmenteneen kauteen *Selviytyjät: Heroes vs. Villainsiin*. Hatch oli kotiarestissa ensimmäisen kauden jälkeen tekemänsä verorikoksen takia, eikä voinut siksi osallistua. Haskell puolestaan kertoi jatkaneensa jo elämässään eteenpäin, eikä hän siksi halunnut osallistua sarjan muihin kausiin.

## Kilpailijat

## Äänestyshistoria
Christopher Perrins

**Christopher Miles "Chris" Perrins** (s. 1935) on brittiläinen lintutieteilijä.

Perrins nimitettiin Joutsenten valvojaksi eli "Warden of the Swans" vuonna 1993. Titteli on perua kolmanneltatoista vuosisadalta, josta alkaen kuninkaallisessa hovissa on ollut Joutsenten vartija eli "Keeper of the Queen's Swans". Vuonna 1993 titteli jaettiin kahteen uuteen, joista toinen on Joutsenten merkitsijä eli "Marker of the Swans". Nykyisin vietetään kerran vuodessa erityistä "Swan Upping"-tapahtumaa, jossa Thamesjoen kyhmyjoutsenet pyydystetään, rengastetaan ja vapautetaan.

Perrins valmistui filosofian tohtoriksi Oxfordin yliopistosta 1963. Hän toimi British Ornithologists' Unionin puheenjohtajana vuosina 2003–2007. Perrins on kirjoittanut useita kirjoja ja lintutieteellisiä artikkeleita.

## Teoksia
* *Songbirds*
* *Birds: Their Life, Their Ways, Their World* (1976)
* *British Tits* (1979)
* *The Mute Swan* (1986)
* Perrins, Christopher M. (päätoim.) 1992: Otavan lintutieto - Maailman linnut. Otava. Italia. 
* Perrins, Christopher M. (toim.) 1994: Handbook of the Birds of Europe, the Middle East and North Africa. – Oxford University Press. Hongkong. 
* *Firefly Encyclopedia of Birds* (2003)
* *The Princeton Encyclopedia of Birds* (2009)