open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Eero Enqvist

**Eero Enqvist** (s. 1966) on suomalainen näyttelijä, näyttämötaiteiden maisteri ja viittomakielen tulkki. Hän valmistui vuonna 2008 Teatterikorkeakoulusta Teatteri-ilmaisun opettajan maisteriohjelmasta teatteri- ja tanssipedagogiikan opettajaksi.

## Elämäkerta
### Lapsuus ja nuoruus
Enqvist syntyi 15-lapsisen perheen nuorimmaksi lapseksi vuonna 1966. He asuivat Puotinharjussa. Hänet otettiin viisivuotiaana huostaan muiden alaikäisten sisarustensa kanssa, koska hänen vanhempansa olivat molemmat alkoholisoituneita eivätkä kyeneet huolehtimaan lapsistaan. Huostaanoton jälkeen hän joutui pikkuveljensä kanssa Kallioon lastenkotiin.

Enqvist viihtyi lastenkodissa, mutta noin vuoden jälkeen hänet sijoitettiin pikkuveljen kanssa maalaistaloon Varsinais-Suomeen, jossa hän kertomansa mukaan koki muun muassa eristämistä muista perheenjäsenistä. 14-vuotiaana hänet sijoitettiin Koskentuvan nuorisokotiin Helsinkiin, jossa olot kohentuivat.

Oman äitinsä Enqvist tapasi jälleen ollessaan 15-vuotias ja piti häneen sen jälkeen yhteyttä. Noin vuoden kuluttua tapaamisesta äiti sai aivoverenvuodon ja menetti puhekykynsä. Äiti sairastui myös vatsasyöpään, ja hän kuoli, kun Enqvist oli 21-vuotias. Isä oli kuollut jo aiemmin.

### Opiskelu ja työ
Enqvist olisi päässyt Kallion ilmaisutaidon lukioon, mutta nuorisokodin johtaja kielsi sen häneltä. Hän meni ammattikouluun ollessaan 17-vuotias ja 18-vuotiaana hän pääsi kettiölle töihin. Hän ei kuitenkaan pitänyt keittiötyöstä ja opiskeli ylioppilaaksi iltalukiossa. Vuonna 1995 hän valmistui viittomakielen tulkiksi.

Enqvist on näytellyt muun muassa Ahaa teatterissa ja viittomakielisessä Teatteri Totissa. Vuonna 2008 hän valmistui Teatterikorkeakoulusta Teatteri-ilmaisun opettajan maisteriohjelmasta teatteri- ja tanssipedagogiikan opettajaksi.

## Filmografia
### Elokuvat
* *[[Salpa (elokuva)|Salpa]]*, isä, 2013.
* *En muista. Muistan*, –, 2008.
* *Mutamies*, –, 2006.
* *Private factory - seksuaalifantasioita vallasta ja vallattomuudesta*, –, 1995.
Lähde: 

### Televisio
* *[[Roba]]*, bussikuski, 2016.
* *Isän kuolema*, ambulanssimies, 2011.
* *[[Kylmäverisesti sinun]]*, Jaakko Rannikko, 2005.
* *Karaoke*, virta-mies, 2004.
* *Kostamus-sinfonia*, –, 1996.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* 
* 
*
Ratched (televisiosarja)

**Ratched** on yhdysvaltalainen psykologinen draamasarja. Sarja perustuu hoitaja Ratchedin hahmoon Ken Keseyn romaanista *[[Yksi lensi yli käenpesän (romaani)|Yksi lensi yli käenpesän]],* joka on julkaistu vuonna 1962*.*

Sarjan ensimmäinen tuotantokausi julkaistiin kokonaisuudessaan Netflix-suoratoistopalvelussa 18. syyskuuta 2020. Sarjan ovat luoneet Evan Romansky ja Ryan Murphy. Sarjan pääosassa esiintyy Sarah Paulson. Netflix on tilannut sarjasta myös toisen kauden. 

Ratchedin hahmo perustuu Ken Keseyn mukaan oikeaan ihmiseen, jonka kanssa hän työskenteli mielisairaalassa Oregonissa. Kesey on kuitenkin kertonut liioitelleensa hahmon julmuutta teatraalisista syistä. 

## Juoni
*Ratchedia* kuvataan hoitaja Ratchedin ”taustatarinaksi”, joka alkaa vuodesta 1947. Tuolloin Ratched muuttaa Pohjois-Kaliforniaan työskennelläkseen psykiatrisessa sairaalassa, jossa potilaita testataan uudenlaisilla kokeilla. Ratched esittää täydellistä hoitajaa, jotta voisi edetä urallaan ja päästä tekemään omia kokeitaan. Sarja seuraa Ratchedin matkaa ja kehitystä sairaanhoitajasta täysivaltaiseksi hirviöksi. 

## Rooleissa

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*
Taoussan pato

**Taoussan pato** on Malissa rakenteilla oleva Nigerjoen säännöstelypato sähkövoimaloineen. Se sijaitsee joen mutkassa lähellä Bouremin kaupunkia.

Taoussaan (aikaisemmin Tossaye) rakennettavaa patoa on suunniteltu 1950-luvun lopulta lähtien. Sen tehtävänä on palauttaa Nigerjoen mutkaan 1970-luvulla alkanutta Sahelin kuivuutta edeltänyt säännöllinen tulvakausi ja turvata joen jatkuva virtaus padon alapuolella. Taoussan padon odotetaan edistävän Malin pohjoisosan taloudellista kehitystä. Sen tavoitteena on parantaa tulva- ja keinokastellun maanviljelyn, karjanhoidon ja kalastuksen olosuhteita, turvata jokiliikenteen jatkuminen ja tuottaa sähköä alueelle.

Suunniteltu pato on kilometrin pituinen ja 18 metriä korkea. Se tulva-aukkojen läpäisykyky on 3&nbsp;100 kuutiometriä sekunnissa. Padon yhteydessä toimivan vesivoimalaitoksen kapasiteetti on 25 megawattia ja arvioitu sähköntuotanto 118 gigawattituntia vuodessa. Voimalaitos käsittää viisi Kaplan-turbiinia. Padossa on sulkulaitos jokiliikennettä varten. 

Pato muodostaa tulva-aikaan lähes 300 kilometriä pitkän tekojärven, joka ulottuu Timbuktun lähelle Korioméen. Sen pinta-ala on 1&nbsp;572 neliökilometriä, leveys viisi kilometriä ja syvyys kolme metriä. Altaan vesimäärä on enimmillään kolme miljardia kuutiometriä. Suunnitelman osia ovat myös Taoussasta Bambaan sekä Bouremin kautta Gaoon johtavat sähkönsiirtolinjat sekä Gaon, Bouremin ja Taoussan välinen maantie. 

Patoaltaan tieltä joudutaan siirtämään yli 50&nbsp;000 ihmistä, jotka asuvat 134 kylässä. Sen alle jää pysyvästi 14&nbsp;710 hehtaaria maatalousmaata. Padon avulla saadaan maatalouden käyttöön arviolta 25&nbsp;212 lisämaata, mutta vain osa siitä vastaa ominaisuuksiltaan menetettyjä alueita.

Malin hallitus päätti padon rakentamisen aloittamisesta vuonna 2010. Lähinnä arabimaiden rahoittama hanke keskeytyi Malin sisällissodan takia vuonna 2012. Vuonna 2015 ilmoitettiin, että kiinalaiset yhtiöt rakentavat padon, ja vuonna 2020 turkkilaiset yhtiöt voittivat tarjouskilpailun sen rakentamisesta.

## Lähteet
Tapani Lehtinen

**Ahti Tapani Lehtinen** (8. heinäkuuta 1944 Porvoo – 29. marraskuuta 2014 Helsinki) oli Helsingin yliopiston suomalaisen filologian professori.

Suomen ja suomensukuisten kielten opiskelun Lehtinen aloitti 1962. Hän valmistui filosofian kandidaatiksi 1969 ja väitteli filosofian tohtoriksi 1979 itämerensuomalaisten kielten johto-opista (väitöskirja *Itämerensuomen verbien historiallista johto-oppia: suomen avajaa, karkajaa -tyyppiset verbit ja niiden vastineet lähisukukielissä*). Lehtinen oli 1973–1975 suomen kielen lehtori Petroskoin yliopistossa ja sitten Helsingin yliopiston lehtori ja vuodesta 1985 professori. Asiantuntijana Lehtinen osallistui muun muassa raamatunsuomennoskomitean työhön. Suomalaisen tiedeakatemian jäsen hän oli vuodesta 1991. Lehtinen julkaisi alaltaan useita tieteellisiä artikkeleita, teoksia ja oppikirjoja ja opetti suomen kielen opiskelijoille pitkään kielihistoriaa. Hänen teoksensa *Kielen vuosituhannet: Suomen kielen kehitys kantauralista varhaissuomeen* (2007) sai hyvän akateemisen oppikirjan palkinnon. Oman tieteellisen kirjastonsa Lehtinen lahjoitti Helsingin yliopiston suomen kielen tutkijoille, opettajille ja opiskelijoille. 

Lehtinen oli naimisissa Suomen kielen perussanakirjan päätoimittaja Marja Lehtisen (k. 2003) kanssa.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Lea Laitinen, Heikki Paunonen: Tapani Lehtisen muistoksi. Virittäjä 4/2015, ss. 589–594. (Viitattu 5.8.2020)
Kiljavan seisake

**Kiljavan seisake** () on lakkautettu rautatieliikennepaikka Hanko–Hyvinkää-radalla Nurmijärven Kiljavalla. Se avattiin liikenteelle viimeistään vuonna 1874, jolloin sen nimi oli Nummelan vaihde. Nimi vaihettiin Kiljavaksi 1. tammikuuta 1931. Kiljavan merkitys kasvoi vuonna 1938, kun lähelle perustettiin Kiljavan sairaala, joka toimi tuberkuloosisairaalana. Samana vuonna Kiljavaan valmistui puinen liikennepaikkarakennus. 1950-luvulla lähistölle perustettiin myös Kiljavan opisto. Miehitys Kiljavassa päättyi 26. toukokuuta 1963 ja tavaraliikenne lakkautettiin vuonna 1976. Henkilöliikenne ja koko liikennepaikka lakkautettiin 25. syyskuuta 1983. Kiljavan liikennepaikkarakennus purettiin 1990-luvulla.

## Lähteet
Tom Cairney

**Thomas "Tom" Cairney** (s. 20. tammikuuta 1991 Nottingham, Englanti) on skotlantilainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan keskikenttäpelaaja. Hän edustaa Englannin Valioliigassa pelaavaa Fulhamia.

Cairney siirtyi Leeds Unitedin junioreista Hull Cityyn vuonna 2007 ja pelasi ensimmäiset ottelunsa edustusjoukkueessa kaudella 2009–2010, jolloin hän pelasi Valioliigassa 11 ottelua ja teki maaliskuussa maalin Evertonia vastaan. Seuraavat kahdeksan kautta Cairney pelasi mestaruussarjassa Hull Cityn, Blackburn Roversin ja Fulhamin, jonne hän siirtyi kesällä 2015, joukkueissa. Kauden 2018–2019 Fulham pelasi Valioliigassa, jossa Cairney pelasi 31 ottelua ja teki yhden maalin, jälleen Evertonia vastaan huhtikuussa 2019. Kauden 2019–2020 Fulham pelasi mestaruussarjassa mutta nousi kauden päätteeksi karsintojen kautta jälleen Valioliigaan. Kaudella 2020–2021 Cairney pelasi Valioliigassa kymmenen ottelua ja teki niissä yhden maalin Crystal Palacea vastaan. Joulukuussa 2020 tullut polvivamma piti hänet poissa kentiltä kymmenen kuukauden ajan. Yhden välikauden jälkeen Fulham pelasi kaudella 2022–2023 jälleen Valioliigassa, jossa Cairney pelasi 33 ottelua mutta vain kuusi kertaa avauskokoonpanossa. Hän teki kauden aikana kaksi maalia, molemmat toukokuussa Leicester Cityä vastaan. Kaudella 2023–2024 hän pelasi Valioliigassa 34 ottelua, joista avauskokoonpanossa 14, ja teki maalin Nottinghamia vastaan joulukuussa. Kaudella 2024–2025 hän oli avauskokoonpanossa vain kolmessa valioliigaottelussa ja tuli 22 kertaa vaihdosta kentälle. Hän teki maalin Tottenhamia vastaam joulukuussa ja Brentfordia vastaan toukokuussa. Kaudesta 2016–2017 lähtien Cairney on ollut Fulhamin joukkueen kapteeni.

Cairney pelasi Skotlannin alle 19- ja alle 21-vuotiaiden maajoukkueissa. Skotlannin A-maajoukkueessa hän on pelannut kaksi ystävyysottelua, maaliskuussa 2017 Kanadaa ja maaliskuussa 2018 Costa Ricaa vastaan.

## Lähteet
Caroline Ridderstolpe

**Johanna Caroline Lovisa Ridderstolpe** (o.s. *Kolbe*; 2. syyskuuta 1793 Berliini – 9. lokakuuta 1878 Fiholmin linna) oli ruotsalainen säveltäjä ja laulaja.

## Elämä
Ridderstolpe syntyi Louise Requignyn ja Berliinissä orkesteria johtaneen Carl Kolben tyttäreksi. Hän sai isältään opetusta useiden soitinten soitossa. Lisäksi Ridderstolpe opiskeli laulua ja mahdollisesti sävellystä Carl Maria von Weberin johdolla. Hänestä tuli etenkin taitava bel canto -tyylin laulaja. 19. toukokuuta 1816 hän meni naimisiin aatelismies Fredrik Ridderstolpen kanssa. Avioliitosta syntyi kaksi lasta. Ridderstolpe osallistui salonkitapahtumiin Ruotsin hovissa ja piti myös julkisia salonkikonsertteja. Hänet otettiin Ruotsin kuninkaallisen musiikkiakatemian kunniajäseneksi vuonna 1850. 

## Tuotanto
Ridderstolpe sävelsi enimmäkseen lauluja. Tyylillisiä vastineita hänen musiikilleen on saksalaisessa ohjelmistossa vuoden 1800 paikkeilta. Hänen lauluissaan korostui sanojen yhteys musiikkiin. Laulujen joukossa ovat *Dufvoposten*, *Ila snabbt på silfverklara vingar* ja *Schweizer Visa*. Ridderstolpe omisti laulukokoelmia ystävilleen, esimerkiksi teoksen *Sju sånger* kruununprinsessa Josefinalle.

Ridderstolpen kymmenien säilyneiden teosten joukossa on myös pianokappaleita.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* IMSLP: nuotteja
Mietotatar

**Mietotatar** (*Persicaria minor*) on tatarkasvien (Polygonaceae) heimoon ja kosteikkotattarien eli ukontattarien (*Persicaria*) sukuun kuuluva kasvilaji. Se on tavallisesti pienikokoinen yksivuotinen kasvilaji. Mietotatar muistuttaa pienikokoista ja rentokasvuista hanhentatarta (*Persicaria maculosa*), mutta lajit ovat erotettavissa toisistaan lehtien sekä kukintotähkän ulkonäön perusteella. Katkeratatar (*Persicaria hydropipier*) ja lietetatar (*Persicaria foliosa*) eroavat mietotattaresta korvaketuppien karvoituksen perusteella.

Mietotatar on ruohovartinen kasvilaji, joka voi kasvaa noin 40 senttimetriä korkeaksi. Varret ovat kasvutavaltaan kohenevia tai pystyjä, mutta melko rentoja. Toisinaan varret ovat punertavanvärisiä. Lehdet ovat kapeanpuikeita ja pilkuttomia. Korvaketupet ovat lyhytkarvaisia, mutta niiden reunoilla on 2–5 mm pitkiä karvoja. Mietotattaren kukintona on kapea ja harvakukkainen tähkä, jossa on pieniä vaaleanpunaisia kukkia. Mietotatar kukkii heinä–elokuussa. Sen hedelmä on kolmikulmainen, reilut 2 mm pitkä ja kiiltävän mustanruskea.

Mietotatar kasvaa rannoilla, ojissa sekä kosteissa painanteissa hiekkaisilla kasvupaikoilla. Suomessa mietotatarta tavataan paikoitellen maan etelä- ja itäosissa, lähinnä Pori–Joensuu-linjan eteläpuolella.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Laji.fi: Mietotatar (''Persicaria minor'')
* Luopioisten kasvisto: Mietotatar (''Persicaria minor'')
* ITIS: ''Persicaria minor'' 
* United States Department of Agriculture (USDA): ''Polygonum minus'' 
* Flora of North America: ''Persicaria minor''
Ronald Araújo

**Ronald Federico Araújo da Silva** (s. 7. maaliskuuta 1999 Rivera, Uruguay) on uruguaylainen jalkapalloilija, joka edustaa espanjalaista FC Barcelonaa ja Uruguayn maajoukkuetta. Hän on pelipaikaltaan keskuspuolustaja.

## Ura
### Seurajoukkueessa
Araújo teki debyyttinsä Barcelonan edustusjoukkueessa 6. lokakuuta 2019 La Ligan ottelussa Sevillaa vastaan tullessaan kentälle 73. minuutilla. 

Kaudeksi 2020–2021 Araújo nostettiin edustusjoukkueeseen ja hänelle annettiin pelinumeroksi Ivan Rakitićilta vapaaksi jäänyt 4. Gerard Piquén loukkaannuttua Araújolle aukesi paikka Barcelonan avauskokoonpanossa Clément Lengletin rinnalla. Hyvien otteiden johdosta Araújo nousi Barcelonan eniten pelaavaksi toppariksi.

### Maajoukkueessa
Araújo pelasi kolme ottelua alle 20-vuotiaiden MM-kilpailuissa 2019. Hän pelasi A-maajoukkueessa ensimmäisen kerran lokakuussa 2020 MM-karsintaottelussa Ecuadoria vastaan. Hän kuului Uruguayn joukkueeseen Copa Américassa 2021 mutta ei saanut peliaikaa. Hänet valittiin marras-joulukuussa 2022 pelattuihin MM-kilpailuihin mutta loukkaantumisesta ja sitä seuranneesta leikkauksesta toipuessaan hän ei pelannut turnauksessa lainkaan. Kesän 2024 Copa Américassa hän pelasi neljä ottelua.

Araújo on pelannut helmikuuhun 2026 mennessä 25 A-maaottelua, joissa hän on ollut 23 kertaa avauskokoonpanossa. Hän on tehnyt maajoukkueessa yhden maalin marraskuussa 2023 pelatussa MM-karsintaottelussa Argentiinaa vastaan.

## Pelityyli
Araújo on todella fyysinen ja nopea pelaaja. Hänen 34,91&nbsp;kilometrin tuntinopeutensa teki hänestä Espanjan liigan nopeimman pelaajan kaudella 2019–2020.

Araújoa on verrattu fyysisiltä ominaisuuksiltaan ja pelityyliltään samankaltaiseen Raphaël Varaneen.

## Saavutukset
* Espanjan liigamestaruus (**2**): 2022–2023, 2024–2025
* Copa del Rey (**2**): 2020–2021, 2024–2025
* Espanjan supercup (**3**): 2023, 2025, 2026

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Ronald Araújo WhoScored-sivustolla.
Ernst Evert Lindberg

**Ernst Evert Lindberg** (3. tammikuuta 1864 Helsinki – 2. maaliskuuta 1908 Johannesburg, Transvaal, Etelä-Afrikka) oli suomalainen koristemaalari, kaivosmies ja buurisodan vapaaehtoinen.

Lindbergin vanhemmat olivat veturinkuljettaja Anders Wilhelm Lindberg (1833–1907) ja Maria Sofia o.s. Lindfors (s. 1835). Lindbergin perhe muutti Viipuriin hänen ollessaan viisivuotias. Lindberg toimi koristemaalarina ja vuonna 1892 hän lähti siirtolaiseksi Yhdysvaltoihin asettuen New Yorkiin. Hän toimi siellä koristemaalarina ja meni naimisiin vuonna 1893 suomalaisen Maria Vilhelmiina Söderströmin (1844–1928) kanssa. Kun koristemaalarin työt vähenivät Lindberg muutti Etelä-Afrikkaan, jossa hän sitten oli koristemaalarina Johannesburgissa Transvaalin buuritasavallassa. Koristemaalarin työt loppuivat myös täällä ja sen jälkeen Lindberg meni työhön kultakaivokseen.

Buurisodan puhjettua lokakuussa 1899 Lindberg liittyi vapaaehtoisena buurien joukkoihin kuuluneeseen skandinavialaiseen osastoon ja toimi ambulanssimiehenä. Hän joutui englantilaisten vangiksi helmikuun lopulla 1900 ja oli sitten sotavankina St. Helenan saarella 2 vuotta ja 7 kuukautta. Buurisodan päättänyt rauhansopimus allekirjoitettiin 31. toukokuuta 1902 mutta Lindberg pääsi vasta marraskuussa 1902 lähtemään Etelä-Afrikasta laivalla Eurooppaan. Hän matkusti sitten Lontoosta laivalla Riikaan ja sieltä junalla Pietariin ja edelleen Viipuriin vanhempiensa luokse. Lindberg oleskeli Viipurissa kuuden kuukauden ajan ja hän kirjoitti tänä aikana muistelmakirjansa *Suomalaisen seikkailuja Buurisodassa ja muistoja vankeudesta St.Helenan saarella*. 

Lindberg matkusti takaisin Etelä-Afrikkaan vaimonsa ja tyttärensä luokse vuonna 1903 ja jatkoi tämän jälkeen työtään kultakaivoksessa. Lindberg kuoli maaliskuussa 1908. 
__NOTOC__
## Teoksia
Nimellä *Ernst E. Lindberg*:
* *Suomalaisen seikkailuja Buurisodassa ja muistoja vankeudesta St.Helenan saarella*. Otava 1904, uusi Pekka Tuomikosken toimittama painos Juttuapaja, Tupas 2014

## Kirjallisuutta
* Jussi Jalonen : *Vapaaehtoiset. Viisi tarinaa vieraisiin sotiin osallistuneista suomalaisista*. Amanita 2015 

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Boerkrigets kvartsekelminne, Svenska skyddskåristen, 02.12.1924, nro 34, s. 5, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
* Suomalaisia St. Helenan vankeja, Seura, 01.01.1936, nro 1, s. 15, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
Hassan Diab

**Hassan Diab** (; s. 1. kesäkuuta 1959 Beirut) on libanonilainen poliitikko. Hän on toiminut Libanonin koulutusministerinä ja tammikuusta elokuuhun 2020 hän oli Libanonin pääministeri.  Hän toimi vielä virkaa tekevänä pääministerinä vuoden, siihen asti kun Najib Mikati nimitettiin uudeksi pääministeriksi syyskuussa 2021.

Diab on koulutukseltaan tietotekniikan tohtori, ja lisäksi hän on opiskellut tietoliikennetekniikkaa. Hän työskenteli professorina Beirutin Amerikkalaisessa yliopistossa ennen poliittista uraansa.

## Lähteet
Bontang

**Bontang** on kaupunki Indonesiassa Borneon saarella Itä-Kalimantanin provinssissa. Vuoden 2015 väestönlaskennassa kaupungin asukasluku oli noin 166&nbsp;000.

## Lähteet
Tim Ream

**Timothy Michael "Tim" Ream** (s. 5. lokakuuta 1987 St. Louis) on yhdysvaltalainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan puolustaja. Hän edustaa Major League Soccerissa pelaavaa Charlotte FC:tä.

## Seurajoukkueura
Ream edusti kotimaassaan Saint Louisin yliopiston Billikens-joukkuetta, Chicago Firen reservijoukkuetta ja New York Red Bullsia, joista viimeksi mainitun riveissä hän pelasi MLS:ssä kahtena kautena 58 runkosarjajoukkuetta ja viisi pudotuspeliä sekä teki yhden maalin syyskuussa 2010 Colorado Rapidsia vastaan.

Tammikuussa 2012 hän siirtyi Englantiin, ensin Bolton Wanderersiin ja elokuussa 2015 Fulhamiin. Englannin-kausistaan hän pelasi Valioliigassa viisi ja mestaruussarjassa kahdeksan. Valioliigassa hän pelasi Boltonissa 13 ottelua kaudella 2011–2012 sekä Fulhamissa 26 ottelua kaudella 2018–2019, seitsemän ottelua kaudella 2020–2021, 33 ottelua kaudella 2022–2023 ja 18 ottelua kaudella 2023–2024. Hän on tehnyt Valioliigassa kaksi maalia: ensimmäisen tapaninpäivänä 2022 Crystal Palacea vastaan ja toisen 2. syyskuuta 2023 Manchester Cityä vastaan. Mestaruussarjassa hän on pelannut 298 ottelua ja tehnyt niissä kolme maalia. Lisäksi hän on pelannut Fulhamissa kahdeksan nousukarsintaottelua, ja vuosien 2018 ja 2020 karsinnat tuottivat nousun Valioliigaan. Vuonna 2022 Fulham nousi Valioliigaan ilman karsintoja.

Elokuussa 2024 Ream siirtyi Fulhamista MLS-seura Charlotte FC:hen. Hän allekirjoitti Charlotten kanssa vuoden 2026 loppuun ulottuvan sopimuksen.

## Maajoukkueura
Ream on pelannut Yhdysvaltain maajoukkueessa 75 ottelua marraskuusta 2010 alkaen. Ainoan maaottelumaalinsa hän on tehnyt toukokuussa 2016 Puerto Ricoa vastaan. Hän on pelannut CONCACAF Gold Cupissa yhteensä 15 ottelua vuosina 2011, 2019 ja 2025 Yhdysvaltain sijoittuessa hopealle sekä vuonna 2015, jolloin Yhdysvallat sijoittui neljänneksi. MM-kilpailuissa 2022 hän pelasi täyden peliajan joukkueensa kaikissa neljässä ottelussa. Copa Américassa 2024 hän pelasi avauskokoonpanossa kaikki Yhdysvaltojen kolme ottelua.

## Lähteet
Zirkonium(IV)bromidi

**Zirkonium(IV)bromidi** (ZrBr4) eli **zirkoniumtetrabromidi** on zirkoniumin ja bromin muodostama epäorgaaninen molekyyliyhdiste.

## Ominaisuudet ja valmistus
Huoneenlämpötilassa zirkonium(IV)bromidi on valkoista tai kellertävää kiteistä ainetta. Yhdisteen alkeiskoppi on kuutiollinen. Zirkonium(IV)bromidi reagoi veden kanssa hydrolysoituen zirkoniumoksibromidiksi. Aineen kemialliset ominaisuudet ovat samankaltaiset kuin zirkonium(IV)kloridilla.

Zirkonium(IV)bromidin valmitukseen on useita tapoja. Sitä muodostuu muun muassa kuumennettaessa zirkoniumia ja bromia, zirkoniumdioksidin, bromin ja hiilen välisellä reaktiolla tai zirkonium(IV)kloridin ja alumiinibromidin välisellä halogeeninvaihtoreaktiolla.
:Zr + 2 Br2 → ZrBr4
:ZrO2 + 2 Br2 + C → ZrBr4 + CO2
:3 ZrCl4 + 3 AlBr3 → 3 ZrBr4 + 4 AlCl3

## Lähteet
Cilegon

**Cilegon** on kaupunki Indonesiassa Jaavan saarella Bantenin provinssissa. Vuoden 2015 väestönlaskennassa kaupungin asukasluku oli noin 412&nbsp;000.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Suurimmat hitit (Laura Voutilaisen albumi)

**Suurimmat hitit** on suomalaisartisti Laura Voutilaisen 15. lokakuuta 2010 julkaistu toinen kokoelmalevy. Kokoelma sisältää kappaleita hänen yhdeksältä aiemmin julkaisemaltaan studioalbumilta vuosilta 1994–2009. Kokoelmalla on myös kaksi uutta kappaletta ”Rakkauden soturi” ja ”Pois”, joista ensimmäiseen on julkaistu myös Maltalla kuvattu musiikkivideo.

Kokoelmasta on julkaistu kaksi erilaista versiota. Perusversio sisältää 20 kappaletta yhdellä CD-levyllä. Deluxe-versiolla on kaksi CD-levyä, joilla on yhteensä 40 kappaletta, sekä DVD, jolla on Voutilaisen livekeikka, haastatteluita sekä ”Rakkauden soturi” -kappaleen musiikkivideo.

Kokoelma myi julkaisuvuonnaan kultaa, yli 10&nbsp;000 kappaletta.

## Kappaleet
### Perusversio

### Deluxe Edition

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* ''Suurimmat hitit'' Discogs-sivustolla
* ”Rakkauden soturi” -kappaleen musiikkivideo YouTubessa
Langsa

**Langsa** on kaupunki Indonesiassa Sumatran saarella Acehin provinssissa. Vuoden 2015 väestönlaskennassa kaupungin asukasluku oli noin 166&nbsp;000.

## Lähteet
Maurice Bishopin kansainvälinen lentoasema

**Maurice Bishopin kansainvälinen lentoasema** (IATA: GND ICAO: TGPY) on Grenadalla sijaitseva lentoasema. Aikaisemmin asema tunnettiin nimellä *Point Salines airport*, mutta nimettiin uudelleen Grenadan teloitetun entisen pääministerin ja vallankumousjohtajan Maurice Bishopin mukaan vuonna 2009. 

Kenttä sijaitsee Grenadan saaren eteläkärjessä. Yhdysvallat käytti lentokenttää tukikohtanaan miehittäessään Grenadan lokakuussa 1983 . 

Kentän 10/28-suuntaisen kiitotien pituus on 2&nbsp;743 metriä ja leveys 45 metriä.
## Lähteet
Evert Winter

**Evert Winter** (19. toukokuuta 1834 Kitee – 15. tammikuuta 1917 Kitee) oli suomalainen Kuopion lyseon lehtori ja rehtori.

Winterin vanhemmat olivat nimismies, toimitusvouti Anders Abraham Winter ja Maria Agata Winter. Hän pääsi ylioppilaaksi 1853 Kuopion kymnaasista ja valmistui Helsingin yliopistosta filosofian kandidaatiksi 1859 ja filosofian maisteriksi 1860.

Winter oli Kuopiossa aluksi vuodesta 1858 ala-alkeiskoulun opettajana, vuodesta 1859 yläalkeiskoulun latinan kollegana, vuodesta 1863 yläalkeiskoulun rehtorina ja vuodesta 1869 Kuopion lukion apulaisena. Hän oli Kuopion lyseon latinan ja kreikan kielen lehtorina vuodesta 1874–1915 ja hän toimi lyseon rehtorina 1894–1901 sekä oli vararehtorina useaan otteeseen. 

Evert Winter oli naimisissa vuodesta 1860 Josefina Ottiliana Telénin (k. 1916) kanssa.  Heidän poikansa oli hallintoneuvos ja lakimies Iivar Ahava.

## Teoksia
* *Kuopion lukion perustaminen*; kirjoittanut Bruno Granit. *Förteckning öfver lärare och elever vid gymnasium i Kuopio: för tiden ifrån den 24 augusti 1844 till den 24 maj 1872*; upprättad af Evert Winter. Kuopio 1894
* *Kuopion klassillinen lysee: kertomus lukuvuodesta 1894-1895. Arkki-virsiä ja muuta suomenkielistä runomitallista pikkukirjallisuutta Kuopion lyseon kokoelmissa*, luetellut J. M. Salenius. Kuopion klassillinen lyseo, Kuopio 1895
* *Förteckning öfver lärare och elever vid gymnasium i Kuopio: för tiden ifrån den 24 augusti 1844 till den 24 maj 1872*. Kuopio 1904

## Kirjallisuutta
* Iivar Ahava : *Kuopiolainen koulumies Evert Winter 19.5.1834-15.1.1917: Ja vähän koulunkin historiaa ja historioita*. WSOY 1931

## Lähteet
Yleisurheilu kesäuniversiadeissa 1977

Yleisurheilu oli X Kesäuniversiadien yksi kymmenestä urheilulajista. Tapahtuma järjestettiin Sofiassa 19.-20. elokuuta 1977. Kisapaikkana oli Vasil Levskin kansallistadionilla.
 
## Mitalistit
### Miehet

### Naiset

## Mitalitaulukko

## Lähteet
*World Student Games (Universiade - Men)  - GBR Athletics
*World Student Games (Universiade - Women)  - GBR Athletics
Laura Allonen

**Laura Allonen** (s. 6. maaliskuuta 1990) on suomalainen tanssija ja näyttelijä. Tanssijana hänet on nähty muun muassa Lahden kaupunginteatterin, Turun kaupunginteatterin ja Helsingin kaupunginteatterin musikaaleissa, suomenkielisessä *[[Mamma Mia!]]* -musikaalissa sekä ainakin Cheekin ja Antti Tuiskun taustatanssijana. Hän on kilpaillut myös Nelosella esitetyssä *[[Dance (televisio-ohjelma)|Dance]]*-ohjelmassa. Näyttelijänä hänellä on ollut roolit muun muassa Ylen sarjoissa *[[Kotikatu]]* ja *[[Uusi päivä (televisiosarja)|Uusi päivä]]*.
__NOTOC__
## Yksityiselämä
Allonen todettiin 14-vuotiaana intersukupuoliseksi. Hän on ulkoisesti nainen, mutta hänellä on miehen kromosomit. Hänen diagnoosinsa on Swyerin oireyhtymä.

Allonen on kirjoittanut ylioppilaaksi Sibelius-lukion tanssilinjalta vuonna 2009. Allonen on ollut kihloissa näyttelijä Kai Vaineen kanssa. Pari erosi syksyllä 2017.

Allonen meni naimisiin pitkäaikaisen miesystävänsä kanssa kesällä 2024. Allosella on kaksi labradorinnoutajaa. Allosen puolisolla Santulla on kolme lasta aiemmasta liitostaan. 

## Filmografia

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* 
* 
* Laura Allosen profiili Näyttelijäliiton sivuilla
* Laura Allonen näyttelee Silja Ollilaa: "Hain ensin Sonjan rooliin" | Yle Uusi Päivä | YouTube
* Tanssija Laura Allonen – nainen, jolla on miehen kromosomit | Arto Nyberg | Yle Areena
Timo menee esikouluun

**Timo menee esikouluun** () on Nelvanan tuottama kanadalainen piirrossarja. Suomessa sarjaa on esitetty YLE TV2:lla vuonna 2001 ja uusintana 2003 ja 2005. Sarja kertoo eläinlapsista, jotka käyvät esikoulua Kukkulanpään koulussa (). Sarjan nimikkohahmona on pesukarhu Timo (). Sarja perustuu kirjailija Rosemary Wellsin kirjoihin.

## Sarjan hahmoja

* Timo (), pesukarhu, sarjan päähahmo.
* Yoko, kissa, hänen perheensä on alkujaan Japanista.
* Fritz, haisunäätä.
* Kalle (), hiiri, luonteltaan ujo.
* Noora (), hiiri, luonteeltaan äänekäs.
* Lilli (), kettu, luonteltaan hajamielinen.
* Doris, majava, luonteltaan poikatyttö.
* Frank ja Frank, ranskanbulldoggikaksoset, luonteltaan vähän yksinkertaisia, pitävät jalkapallosta.
* Roope (), pesukarhu, luonteltaan omahyväinen.
* Greeta (), kissa, pitää baletista.
* Rouva Lempinen (), opettaja Kukkulanpään koulussa.
* Heikki (), Kukkulanpään koulun bussikuski ja talonmies.

## Suomenkieliset ääninäyttelijät

* Kari Ketonen
* Vilma Melasniemi
* Minna Koskela
* Ari-Matti Hedman
* Eira Soriola
* Antti Jaakola

Sarjan suomenkielisen version suomensi ja ohjasi Minna Karvonen.

## Lähteet
Papinkappa

**Papinkappa** on pitkä, maahan saakka ulottuva musta viitta, jota papit ovat käyttäneet papintakin (kaftaanin) päällä. 

Ruotsissa ja Suomessa musta kappa oli osa papin arkiasua keskiajalta 1700-luvulle saakka, jolloin siitä tuli liturginen asu. Kappa kiinnitettiin yleensä kantajansa harteille nauhojen ja kaftaanin selkäpuolella olevien nappien avulla. Kustavilaisella ajalla, 1700-luvun lopulla papinkappa sai vaikutteita ranskalaisesta ”abbékapasta”, siitä tuli kapea, lähes laahusmainen vekitetty kangassuikale. Kappa oli osa papin virkapukua 1900-luvulle saakka, mutta sen jälkeen sen käyttö on vähentynyt ja lähes loppunut. Sitä ei enää mainita Suomen evankelis-luterilaisen kirkon piispainkokouksen hyväksymässä pappien virkapukua koskevissa ohjeissa.

Kappa oli alkuaan oppineen tunnusmerkki ja se palveli myös päällyskaapuna. Kappa oli yleensä villaa. 1700-luvun lopulta alkaen ylemmät papit ja teologian professorit saivat Ruotsi-Suomessa luvan kuninkaalta käyttää silkistä valmistettua kappaa. Kappaa pidettiin papinkauluksen (liperien) ohella osana papin säätypukua. Kun pappi tuomittiin menettämään pappisvirkansa, hänet tuomittiin "menettämään kappa ja kaulus". 1800-luvun alkupuolelle, jopa vuosisadan lopulle saakka papit omistivat kappansa ja vasta silloin alettiin kirkkoihin hankkia kappoja, jolloin siitä tuli eräänlainen liturginen vaate, jota käytettiin vain kirkossa.

Joskus seurakunnissa vietetään "perinnejumalanpalvelusta" esimerkiksi 1800-luvun käsikirjan mukaan, ja tällöin pappi voi olla jumalanpalveluksessa pukeutuneena kaftaaniin ja papinkappaan.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Rengasmustesieni

**Rengasmustesieni** (*Coprinus sterquilinus*) on mustesienilaji, joka muistuttaa tunnetumpaa suomumustesientä, mutta on sitä pienempi ja harvinaisempi, ei kuitenkaan uhanalainen. Suomessa sitä on tavattu etelä- ja itäpainotteisesti. Siitä on kolme variaatiota, ja laji on sirkumpolaarinen, ympäri maailmaa esiintyvä pohjoisella pallonpuoliskolla. Laji viihtyy erityisesti hevosen lannalla, ja sen pääesiintymisalueena on Pohjois-Amerikka. Esimerkiksi Venäjällä lajia pidetään syötävänä, mutta harvinaisena sitä ei Suomessa ole tapana käyttää ravinnoksi.

Rengasmustesieni on aluksi valkoinen lakin keskiosasta kellertävä, lähinnä munanmuotoinen, ja siinä on haivenia tai suomumuodostelmaa. Lakki sulaa myöhemmin mustemaiseksi itiöiden kypsyessä. Jalka on lähinnä kermanvärinen, harvoin yli kymmentä senttimetriä pitkä ja yleensä senttiä ohuempi. Heltat ovat hyvin tiheässä. Jalan tyviosassa selkeän tyvipaksunnoksen lähellä on kalvomainen rengas. Lajin itiöt ovat huomattavan suuret.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Laji.fi: Rengasmustesieni (''Coprinus sterquilinus'')
* iNaturalist: Rengasmustesieni (''Coprinus sterquilinus'')
* Global Biodiversity Information Facility (GBIF): ''Coprinus sterquilinus''
Abu Dawud

**Abu Dawud** (817–889) syntyi Sistanissa, Persian Khorasanissa ja kuoli Irakin Basrassa. Hän kuului islamilaisen lain shafi'i-koulukuntaan. 

Orientalisti Joseph Schacht toteaa, että imaami al-Shafi'in vaikutuksesta *[[sunna]]* eli jumalan tahdon mukainen elämä alettiin 800-luvulla liittää profeetta Muhammedin elämäntapaan, joka näin liitettiin islamilaiseksi oikeuslähteeksi. Tämän jälkeen alettiin kerätä tarinoita, jotka kertoivat siitä. Keräystyön tuloksia olivat lukuisat Muhammedin *sunnaa* esittelevät *[[Hadith|hadith-]]*kokoelmat. Niistä Malik ibn Anasin nimissä oleva *[[Muwatta Malik|Muwatta]]* oli varhaisin*.* Kuusi tärkeintä, joihin Sunan Abu Dawud kuuluu, muodostavat kokoelman *[[Kutub al-Sittah|kutub al-sittah]]*. 

Abu Dawudia pidetään yleisesti neljänneksi merkittävimpänä *[[Hafiz|hafizina]].* Kunnianimi tarkoittaa, että henkilö osasi ulkoa yli 100 000 hadithia kertojaketjuineen. Tämän kerrotaan tehneen heistä ylivoimaisia arvioimaan *hadithien* luotettavuutta – taito, jota sen koommin ei samassa mitassa ole esiintynyt muslimien keskuudessa. Tämä seikka myös sementoi "kuuden kirjan" kokoelman arvovallan. Abu Dawudin keruukohteiksi mainitaan Khorasan, Irak, Hijaz, Sham (Syyria), Egypti ja Nishapur. Abū Dāwūdin kerrotaan sanoneen: “Olen kirjoittanut 500 000 *hadithia* Jumalan lähettiläästä, joista valitsin 4800 kaikkein autenttisinta tähän kirjaan (Sunan Abi Dawud)". 

## Taustaa
Islamin mukaan Jumalan laki (šaria, eli "polku") välittyi profeetta Muhammedin kautta kahdella tavalla. Ensimmäisen osan siitä muodostivat Muhammedin saamat ilmestykset, jotka koottiin Koraaniksi. Toisen osan Jumalan laista muodosti profeetta Muhammedin esikuvallinen elämäntapa, josta kertovat tarinat kiersivät suullisena perinteenä kaksisataa vuotta, kunnes ne 800-luvulla kirjattiin *hadith*-kokoelmiin. Islam sai esikuvansa tähän rakenteeseen juutalaisuudesta, missä Mooseksen välittämä Jumalan laki (''halakha'' eli "polku") välittyi samalla tavoin kahta reittiä: kirjallisesti Tooran kautta ja suullisesti kertomuksina Mooseksen teoista (''mišna''-kirjallisuus). Yhdessä Koraanin kanssa *kutub al-sittah* muodostaa 1000-luvulla vahvistetun sunni-islamin pyhien kirjoitusten kokoelman ja sisältävät Koraania tarkentavat tiedot Jumalan laista eli šariasta. 

## Katso myös

* Muhammedin historiallisuus
* Kutub al-sittah

## Lähteet
* 

### Viitteet

## Aiheesta muualla
* Sunan Abi Dawud
Al-Nasa’i

**Ahmad ibn Ali al-Nasa'i** (830–915) oli kuuluisa shafi'i-oppinut ja tuomari sekä *[[hafiz]]* ja imaami. Hän oli kotoisin Persian Nasasta, ja vaellettuaan laajasti eri puolilla hän asettui Egyptiin. Al-Nasa'in tärkein teos on *[[hadith]]-*kokoelma *[[Sunan an-Nasa'i]]*, joka sisältää 5 270 hadithia profeetta Muhammedista. Se kuuluu islamin kuuden tärkeimmän hadith-kokoelman *([[Kutub al-Sittah|kutub al-sittah]])* joukkoon. Nämä kirjat määrittelevät Koraanin ohella oikean uskon sekä sunneille että valikoiden myös šiioille.

Kerrotaan, että al-Nasa'i paastosi joka toinen päivä. Hän oli myös kiinnostunut naisista, joita hänellä oli neljän vaimon lisäksi useita jalkavaimoja. Al-Nasa'in väitetään kuolleen kharijiittien lahkoon kuolleen muslimin murhaamana. Syynä oli se, että Nasa'i oli mieltynyt imaami Aliin, jota nämä pitivät petturina.

## Katso myös

* Kutub al-sittah
* Hadith

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Sunan an-Nasa'i
Jättitattaret

**Jättitattaret** (*Reynoutria*) on tatarkasvien (Polygonaceae) heimoon kuuluva kasvisuku, johon kuuluu ainakin kuusi lajia ja yksi lajiristeymä. Suurin osa jättitatarten sukuun kuuluvista lajeista on aiemmin luokiteltu köynnöstattarien eli kiertotattarien (*Fallopia*) sukuun ja vielä aikaisemmin isoon tatarten (*Polygonum*) sukuun, joka on sittemmin jaettu moneksi pienemmäksi suvuksi.

Jättitatarten sukuun kuuluvat Suomessakin koristekasveina kasvatettavat sekä luonnossa vieraslajeina esiintyvät japanintatar (*Reynoutria japonica*, syn. *Fallopia japonica*) ja sahalinintatar eli jättitatar (*Reynoutria sachalinensis*, syn. *Fallopia sachalinensis*) sekä näiden risteymä tarhatatar eli hörtsätatar (*Reynoutria* × *bohemica*, syn. *Fallopia* × *bohemica*).

## Lajeja
* ''Reynoutria'' × ''bohemica'' – tarhatatar eli hörtsätatar (syn. *Fallopia* × *bohemica*)
* *[[Reynoutria ciliinervis]]*
* ''Reynoutria compacta'' – neidontatar (syn. *Reynoutria japonica* var. *compacta*, *Fallopia japonica* var. *compacta*)
* *[[Reynoutria forbesii]]*
* *[[japanintatar|Reynoutria japonica]]* – japanintatar (syn. *Fallopia japonica*)
* *[[kiinantatar|Reynoutria multiflora]]* – kiinantatar (syn. *Fallopia multiflora*)
* *[[sahalinintatar|Reynoutria sachalinensis]]* – sahalinintatar eli jättitatar (syn. *Fallopia sachalinensis*)
* *Reynoutria spaethii* → Ei enää hyväksytty laji, yhdistetään purppuratattareen (*Persicaria orientalis*).

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Suomen Lajitietokeskus: Jättitattaret (''Reynoutria'')
* Flora of China: ''Reynoutria''
Antelias

**Antelias** on kaupunki Libanonissa Beirutin pohjoispuolella. Sen nimi on kreikankielinen ja tarkoittaa ”aurinkoa kohti” (*Ante Helios*).

Anteliaan lähellä sijaitsee Ksar Akilin arkeologinen alue, josta löydettiin 1930- ja 1940-luvulla osia kahdesta vanhasta nykyihmisen luurangosta. Niiden ikää on vaikea määrittää, mutta viimeaikaisissa tutkimuksissa on päädytty noin – vuoden ikähaarukkaan, eli ne voivat olla vanhempia kuin vanhimmat Euroopasta löydetyt nykyihmisen jäänteet.

Antelias on Armenian apostolisen kirkon Kilikian katolikosaatin sekä maroniittien arkkieparkian pääpaikka.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Antelias - Naqqach  Localiban
Pablo (animaatiosarja)

**Pablo** () on Millimagesin tuottama brittiläis-ranskalainen lyhytanimaatiosarja. Se perustuu kirjailija Hannah Giffardin kirjoihin. Sarja keskittyy ketunpentu Pablon ja hänen sisarustensa Paolan ja Papun seikkailuihin öisessä kaupungissa. Sarja koostuu 52:sta viiden minuutin pituisesta jaksosta. Sarjaa esitettiin ensi kerran brittiläisellä CBBC-kanavalla vuonna 1999. Suomessa sarjaa on esitetty YLE TV2:lla Pikku Kakkosen yhteydessä vuosina 2001–2002. 

## Sarjan hahmot

* Pablo, sarjan nimikkohahmo. Luonteeltaan seikkailunhaluinen ja hyväntahtoinen.
* Paola (), Pablon sisko. Tunnistaa tummista korvista.
* Papu (), Pablon sisko. Tunnistaa keltaisen värisestä turkista.
* Simppa (), kissa. Pablon ja tämän sisarusten ystävä.
* Makkonen (), sammakko. Pablon ja tämän sisarusten ystävä.
* Silvia (), siili. Pablon ja tämän sisarusten ystävä.
* Pablon, Paolan ja Papun vanhemmat

## Suomenkieliset ääninäyttelijät

* Lassi Alhorinne - Pablo ja kaikki miespuoliset roolit
* Päivi Akonpelto - Simppa, sivurooleja
* Sari Mällinen - Papu, Makkonen ja muita rooleja
* Tiiamari Mikkola -  Paola, sivurooleja
* Hannah Blankett - Silvia, sivurooleja

Sarjan suomenkielisen version suomensi ja ohjasi Maija Rantanen. Tunnuslaulun laulajina ovat Satu, Mirka, Anna ja Jatta Ehrlund.

## Lähteet
Eduard Paulig

**Eduard Gustav Heinrich Paulig** (19. maaliskuuta 1889 Helsinki – 20. huhtikuuta 1953 Helsinki) oli suomalainen yritysjohtaja ja kauppaneuvos (1939), Gustav Pauligin ja Bertha Pauligin poika.

Eduard Paulig tuli sukunsa Paulig-konsernin palvelukseen 17-vuotiaana, ja hänet lähetettiin ulkomaille opiskelemaan liike-elämää. Kotimaassa hän aloitti uransa yrityksen kauppamatkustajana, ja vuonna 1916 hänestä tuli yrityksen prokuristi. Toimitusjohtajaksi ja hallituksen puheenjohtajaksi hän nousi vuonna 1919, kun liiketoimintamuodoksi vaihdettiin osakeyhtiö. Vuonna 1929 Paulig-yhtiöstä tuli kommandiittiyhtiö, jonka Eduard Paulig omisti itsenäisesti.

Eduard Pauligin kaudella kehitettiin kahvin tukkumyyntiä, ja yhtiön osuus Suomen kahvimarkkinoilla kasvoi niin että vuonna 1938 sille kuului niistä viidennes ja Eduard Pauligia kutsuttiin Suomen kahvikuninkaaksi. Lisäksi yritys myi mausteita ja kuivattuja hedelmiä. Jatkosodan aikana ryhdyttiin valmistamaan pakasteita, puolustusvoimille vuonna 1942 ja siviiliväestölle 1944. Paulig-yhtiöstä tuli Eduard Pauligin aikana yhä selvemmin teollisuusyritys.

Eduard Pauligia seurasi toimitusjohtajana hänen poikansa Henrik Paulig (1915–1982) vuonna 1947, ja yritys muutettiin jälleen osakeyhtiöksi vuonna 1950.

## Lähteet
*
Haplochromis ampullarostratus

**Haplochromis ampullarostratus** on kirjoahventen (Cichlidae) heimoon kuuluva makean veden kalalaji. Lajilla on pieni taloudellinen merkitys. Sen tieteellinen lajinimi *ampullarostratus* tulee latinan kielestä ja viittaa lajin pullon muotoiseen kuonoon.

*Haplochromis ampullarostratus* -lajin koiras voi kasvaa korkeintaan 7,2 senttimetrin mittaiseksi ja naaras korkeintaan 6,8 senttimetrin mittaiseksi. Sillä on selkäevässään 15 piikkiruotoa sekä 9–10 pehmeää ruotoa ja peräevässä kolme piikkiruotoa ja 9–10 pehmeää ruotoa. *Haplochromis ampullarostratus* -lajia tavataan endeemisenä eli kotoperäisenä Ugandasta. Kansainvälinen luonnonsuojeluliitto IUCN on luokitellut sen vaarantuneeksi lajiksi.

## Lähteet
Akarat

**Akarat** (*Dicrossus*) on kirjoahventen (Cichlidae) heimoon kuuluva kalasuku. Siihen kuuluu viisi lajia, joita tavataan Etelä-Amerikasta:

* *[[Dicrossus filamentosus]]* (Ladiges, 1958) – Ruutuakara
* *[[Dicrossus foirni]]* Römer, Hahn & Vergara, 2010
* *[[Dicrossus gladicauda]]* Schindler & Staeck, 2008

* *[[Dicrossus maculatus]]* Steindachner, 1875 – Täpläakara
* *[[Dicrossus warzeli]]* Römer, Hahn & Vergara, 2010

## Lähteet
Heloahvenet

**Heloahvenet** (Anthiadidae), aiemmin koruahvenet, on ahvenkalojen lahkoon (Perciformes) kuuluva kalaheimo, joka esiintyy pääasiassa Tyynenmeren ja Intian valtameren alueilla.

Heimossa on 243 lajia, jotka jakautuvat seuraaviin 31 sukuun:

* *[[Acanthistius]]* Gill, 1862
* *[[Anatolanthias]]* Anderson, Parin & Randall, 1990
* *[[Anthias]]* Bloch, 1792
* *[[Baldwinella]]* Anderson & Heemstra, 2012
* *[[Caesioperca]]* Castelnau, 1872
* *[[Caprodon]]* Temminck & Schlegel, 1843
* *[[Choranthias]]* Anderson & Heemstra, 2012
* *[[Dactylanthias]]* Bleeker, 1871
* *[[Epinephelides]]* Ogilby, 1899
* *[[Giganthias]]* Katayama, 1954
* *[[Hemanthias]]* Steindachner, 1875
* *[[Holanthias]]* Günther, 1868
* *[[Hypoplectrodes]]* Gill, 1862
* *[[Lepidoperca]]* Regan, 1914
* *[[Luzonichthys]]* Herre, 1936
* *[[Meganthias]]* Randall & Heemstra, 2006
* *[[Mirolabrichthys]]* Herre, 1927
* *[[Nemanthias]]* Smith, 1954
* *[[Odontanthias]]* Bleeker, 1873
* *[[Othos]]* Castelnau, 1875
* *[[Plectranthias]]* Bleeker, 1873
* *[[Pronotogrammus]]* Gill, 1863
* *[[Pseudanthias]]* Bleeker, 1871
* *[[Pyronotanthias]]* Gill, 2022
* *[[Rabaulichthys]]* Allen, 1984
* *[[Sacura]]* Richardson, 1910
* *[[Selenanthias]]* Tanaka, 1918
* *[[Serranocirrhitus]]* Watanabe, 1949
* *[[Tosana]]* Smith & Pope, 1906
* *[[Tosanoides]]* Kamohara, 1953
* *[[Trachypoma]]* Günther, 1859

Heloahvenia pidettiin aiemmin Serranidae-heimon (tuolloin 'meriahvenet') alaheimona. Alaheimon tieteellinen nimi oli aiemmin pidempään Anthiinae. Tämän nimen oli kuitenkin jo Bonelli vuonna 1813 antanut maakiitäjäisten Anthiinae-alaheimolle, joten heloahventen tieteellinen piti vaihtaa.

## Lähteet
* Sukujen auktorit: 

### Viitteet
Väinö Leisio

**Väinö Ilmari Leisio** (24. heinäkuuta 1897 Heinolan maalaiskunta – 19. huhtikuuta 1958) oli suomalainen päätoimittaja.

Leisio oli päätoimittajana Heinolan Sanomissa 1919, Riihimäen Sanomissa 1920–1923, Savonmaa-lehdessä 1932–1934 ja Kajaani-lehdessä 1936–1938. Hän oli vuodesta 1923 toimitussihteerinä Uusi Aura -lehdessä.

## Teoksia
* *Politiikan Sven Tuuvana: lehtimies muistelee*. Suomen kirja, Helsinki 1946

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Väinö Leision lehtiartikkeleita:
* Judenitshin mukana "Pietaria valloittamassa". Suomalaisen sotakirjeenvaihtajan muistelma, Hakkapeliitta, 24.10.1933, nro 43, s. 20, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
* Kello viiden teellä eversti Tokoin luona. Muistelma 15 vuoden takaa, Hakkapeliitta, 25.09.1934, nro 39, s. 14, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
Volkswagen Taigo

**Volkswagen Taigo** on Volkswagenin vuodesta 2020 lähtien valmistama crossover-tyyppinen automalli. Se perustuu samalle pohjalevylle kuin esimerkiksi Volkswagen T-Cross. Auto tuli ensimmäisenä myyntiin Brasiliassa **Volkswagen Nivus** -nimisenä, ja Euroopan markkinoille auto esiteltiin Taigona vuoden 2021 lopulla. Euroopassa myytävät autot valmistetaan Espanjassa.

Etelä-Amerikan markkinoilla autossa on kolmesylinterinen 1,0 TSI -bensiinimoottori. Voimansiirtona on aina kuusivaihteinen automaattivaihteisto ja vetotapana etuveto. Euroopassa moottorivalikoiman muodostavat 1,0 TSI (90/110&nbsp;hv) ja 1,5 TSI (150&nbsp;hv). Moottorista riippuen manuaalivaihteisto on viisi- tai kuusivaihteinen, mutta auton saa myös seitsemänportaisella DSG-kaksoiskytkinvaihteistolla varustettuna.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Alexandersson

**Alexandersson** on muun muassa seuraavien ruotsalaisten henkilöiden sukunimi:

* Eva Alexanderson (1911–1994), kirjailija ja kääntäjä
* Ernst Alexanderson (1878–1975), amerikanruotsalainen sähköinsinööri, radion ja television kehittäjä
* Niclas Alexandersson (s. 1971), jalkapalloilija
* Noah Alexandersson (s. 2001), jalkapalloilija
* Tove Alexandersson (s. 1992), suunnistaja ja hiihtosuunnistaja

### Kuvitteellisia henkilöitä
* Lars Alexandersson, hahmo Tekken-pelisarjassa
Kokkolan Työväen Urheilijat

**Kokkolan Työväen Urheilijat** on Kokkolassa toimiva ja vuonna 1960 perustettu urheilun yleisseura. Seuran lajivalikoimaan kuuluvat hiihto, lentopallo, uinti ja yleisurheilu. Näiden lisäksi seurasta löytyvät omat jaostonsa myös nais-, nuoriso-, veteraani- ja kuntourheilulle.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Seuran kotisivut
Uudenkaupungin Kenttäkarhut

**Uudenkaupungin Kenttäkarhut** on Uudessakaupungissa toimiva yleisurheilun erikoisseura, joka on perustettu vuonna 1999. Seura perustettiin paikallisten urheiluseurojen yhdistäessä toimintansa yleisurheilun parissa yhden seuran alle. Kenttäkarhujen jäsenmäärä on yli 200.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Seuran kotisivut
Kleofas Hyvämäki

**Gottlieb Aron Kleofas Hyvämäki**, sukunimi vuoteen 1918 *Hymander* (1. heinäkuuta 1874 Helsinki – 25. heinäkuuta 1932 Kuopio) oli suomalainen herännäisyyteen kuulunut kirkkoherra.

Hyvämäen vanhemmat olivat kanttori Johan August Gottlieb Hymander ja Johanna Gustava Wilhelmina Glans. Hän pääsi ylioppilaaksi Helsingin suomalaisesta alkeisopistosta 1893 ja hän suoritti teologisen erotutkinnon Helsingin yliopistossa 1899. Hyvämäki vihittiin papiksi vuonna 1900.

Hyvämäki oli Viipurin lääninvankilan vt. saarnaajana ja Viipurin kirkkoherran apulaisena vuonna 1900. Hänestä tuli Lappeenrannan-Lappeen kirkkoherran apulainen 1900, Helsingin vt. 2. komministeri 1903, kirkkoherran apulainen 1904 ja Helsingin pohjoisen seurakunnan kirkkoherran apulainen 1906. Hyvämäki valittiin Nilsiän kirkkoherran apulaiseksi 1907, Nilsiän (Varpaisjärven) papiston apulaiseksi 1908 sekä vt. kirkkoherraksi ja välivuodensaarnaajaksi 1909. Hän oli Varpaisjärven kirkkoherrana vuodesta 1911 alkaen. Vuonna 1918 Hyvämäki osallistui epäonnistuneeseen Vienan retkeen. Vuonna 1923 hän keräsi rahaa Portaanpään kansanopiston perustamiseen. Hyvämäki sai rovastin arvon 1925. Vuonna 1925 Hyvämäki sairastui vakavasti.  Hän menehtyi vuonna 1932 ja haudattiin Lappeenrantaan.

Kleofas Hyvämäki oli naimisissa vuodesta 1903 Edit Sofia Nordströmin (1877–1955) kanssa.
Hyvämäki liittyi heränneisiin vietettyään kesän 1899 Nilsiällä ja käytyään ensimmäisen kerran Aholansaaressa. Nilsiän Aholansaaressa sijaitsee 1900-luvun alussa rakennettu kirkkoherra Kleofas Hyvämäen kesäpappila. Aholansaari oli Paavo Ruotsalaisen perillisten omistuksessa aina vuoteen 1913 saakka, jolloin Hyvämäki osti saaren ja rakennutti kesäpappilan.  Herättäjä-Yhdistys peri Aholansaaren pappilan ruustinna Edit Hyvämäen kuoltua 1955.  

Varpaisjärven kirkon pihamaalla on Kleofas Hyvämäen muistokivi.

## Kirjallisuutta
* Jussi Sinnemäki : *Ukkosenjyrinän poika. Kulttuuri- ja kirkkohistoriallinen elämänkuvaus pastori G. A. K. Hymander-Hyvämäestä*. Otava 1943

## Lähteet
Koronaviruspandemia Belgiassa

**Koronaviruspandemia Belgiassa** on osa koronaviruksen vuonna 2020 alkanutta maailmanlaajuista levittäytymistä. Kevään ja syksyn koronavirusaallot olivat Euroopan pahimpia.

## Kevään 2020 aalto
Ensimmäinen koronavirustapaus Belgiassa oli helmikuun alussa. Helmi-maaliskuun vaihteessa oli tautihuippu, jolloin sairaalaan joutui yhtenä päivänä 600. 13. huhtikuuta oli kuolleisuushuippu, jolloin 343 kuoli.

Enimmillään sairaalassa oli 5&nbsp;500, joista tehohoidossa noin 1&nbsp;250. Näihin aikoihin tuli yli 2&nbsp;300 uutta tautitapausta päivässä. Huhtikuussa sairaalassa olleiden määrä aleni. Heinäkuussa 2020 näkyi tapausmäärissä taas hienoista nousua.

5. elokuuta mennessä Belgiassa oli todettu yli 70&nbsp;000 tautitapausta ja koronavirukseen oli kuollut lähes 10&nbsp;000. Sairaalaan oli joutunut yli 18&nbsp;000.

Maan koronaviruskuolleisuus oli kesällä 2020 San Marinon jälkeen Euroopan toiseksi suurin, 0,85 promillea.

## Syksyn 2020 aalto
Lokakuussa Belgiaa koetteli suuri koronavirusaalto. Belgia sulki 19. lokakuuta 2020 ravintolat. Yöksi asetettiin ulkonaliikkumiskielto. 27. lokakuuta Liègen kaupungissa määrättiin oireettomasti hoitavat lääkärit hoitamaan koronaviruspotilaita. Joka neljännellä terveydenhoitoalan työntekijällä oli koronavirus. 29. lokakuuta kaupungin CHC Mont Legia-sairaala täyttyi, ja potilaita alettiin siirtää muun muassa Saksaan. Testatuista tapauksista kolmannes oli positiivisia. Kahden viikon aikana oli todettu 2&nbsp;300 tartuntaa sataa tuhatta asukasta kohden. Koronavirusaalto oli pahempi kuin keväällä. Potilaita otettiin sairaaloihin 690 päivässä ja kuolleita oli 80–100 päivässä. Belgian terveydenhuollon arvioitiin romahtavan kymmenen päivän päästä. Liègen sairaalan lääkäri Devos kutsui Liégeä "Belgian Lombardiaksi".

Lauantaina 31. lokakuuta puolet tehohoitopaikoista oli täynnä koronaviruksen takia. Belgia julisti hätätilan. Laaja sulku aloitettiin Belgiassa 1. marraskuuta 2020.

Tuolloin oli sairaalassa noin 8200, joista tehohoidossa suunnilleen 1500.

Tartuntamäärät alkoivat nopeasti laskea kuun vaihteessa rajoitusten takia. Marras-lokakuun vaihteessa oli noin 1400 tartuntaa viikossa miljoonaa asukasta kohden, mutta 26. marraskuuta enää 230.

## Koronatartunnan jäljityssovellus Coronalert
Belgiassa on käytössä mobiilisovellus Coronalert koronatartunnan jäljitystä helpottamaan. Se on ladattavissa sekä Android että iPhone puhelimiin niiden sovelluskaupasta. 

Sovellus toimii neljällä kielellä: englanniksi, hollanniksi, ranskaksi ja saksaksi. Sovellus käyttää puhelimen oletuskieltä. Jos se ei ole joku näistä neljästä, niin silloin kielenä on englanti.

Coronalertin kehittäminen on lähtenyt Belgian viranomaisten aloitteesta. Teknisen kehityksen toteuttivat belgialaiset yritykset DevSide ja Ixor. Sovelluksen tärkeät osat perustuvat saksalaiseen Corona-Warn-App sovellukseen, eurooppalaiseen avoimeen standardiin DP3T (Decentralized Privacy-Preserving Proximity Tracing) sekä Applen ja Googlen altistumisilmoitustekniikkaan.

Se on yhteensopiva usean eri EU-maan vastaavien sovellusten kanssa.

## Aiheesta muualla

Epidemiatilanne Belgiassa (flaamiksi)

## Lähteet