open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Elsa Segerberg

**Elsa Segerberg**, myöh. **von Haartman** (30. marraskuuta 1910 Helsinki – 24. huhtikuuta 1937 Helsinki) oli suomalainen elokuvanäyttelijä.

Segerbergin vanhemmat olivat insinööri Ingiald Segerberg ja ruotsalaissyntyinen Ellen Reuterfeld. Hän kävi ranskankielisen luostarikoulun Belgiassa ja opiskeli Englannissa.

Segerberg esiintyi naispääosassa Carl von Haartmanin vuonna 1930 ohjaamassa mykkäelokuvassa Kajastus. Hän meni samana vuonna naimisiin von Haartmanin kanssa ja he asuivat Munkkiniemen kartanon siipirakennuksessa. Segerberg esiintyi vielä Jaakko Korhosen vuonna 1931 ohjaamassa Suomen ensimmäisessä äänielokuvassa Aatamin puvussa ja vähän Eevankin. Hän sairastui kuitenkin keuhkotuberkuloosiin ja oli Nummelan parantolassa Suomessa ja parantoloissa Saksassa ja Sveitsissä. Segerberg kuoli huhtikuussa 1937 hänen miehensä ollessa sotimassa Espanjan sisällissodassa.

## Lähteet
Deadpool (videopeli)

**Deadpool** on sarjakuvahahmoon Deadpool perustuva Activisionin vuonna  julkaisema videopeli. Peli julkaistiin PlayStation 3-, Windows- ja Xbox 360 -alustoille.

Peli oli väliaikaisesti pois myynnistä lisenssin vanhennuttua mutta palasi myöhemmin uudelleen myyntiin Steam-palvelussa.

Peli julkaistiin uudelleen vuonna  PlayStation 4- ja Xbox One -alustoille.

Nolan North on pelissä Deadpoolin äänenä.

Pelin kehitys maksoi arviolta 100 miljoonaa dollaria.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* 
* 
*
Lost in Space Part 1

**Lost in Space Part 1** on Avantasia -musiikkiprojektin ep-levy, joka on julkaistu vuonna 2007.

## Kappaleet
# 
#  (ABBA -cover)
# 
# 
# 
#  (Lucifer’s Friend -cover)

## Kokoonpano
* Tobias Sammet – laulu, basso
* Sascha Paeth – kitara
* Eric Singer – rummut, laulu kappaleessa 6
* Michael "Miro" Rodenberg – kosketinsoitin

### Vierailevat muusikot
* Jørn Lande – laulu kappaleessa 3
* Bob Catley – laulu kappaleessa 4
* Amanda Somerville – laulu kappaleissa 1, 4
* Henjo Richter – kitara kappaleessa 3

## Arvostelut
* Imperiumi: 5/10

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* 
*
Mavrovon kansallispuisto

**Mavrovon kansallispuisto** () on kansallispuisto Pohjois-Makedoniassa, noin 10 kilometriä Gostivarin kaupungista lounaaseen. Suojelualue kattaa Bistraylängön, Radikajoen laakson ja Dešatvuoriston Albanian vastaisella rajalla.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Guerrilla Games

**Guerrilla Games** on alankomaalainen videopelien kehittäjä. Yhtiön tunnettuja pelejä ovat muun muassa *Killzone*-sarja sekä *[[Horizon Zero Dawn]]*.

Yhtiön kehittämä *[[Decima (pelimoottori)|Decima]]* -pelimoottori tulee käyttöön myös Hideo Kojiman pelissä *[[Death Stranding]]*.

*[[Killzone Shadow Fall]]* -pelissä yhtiö aloitti GPGPU-laskennan hyödyntämisen pelimoottorissa.

## Pelit

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Yhtiön profiili MobyGamesissä
Killzone (pelisarja)

**Killzone** on Guerrilla Gamesin kehittämä ammuntapelisarja.

## Pelit
### Pääsarja
* Killzone (2004), PlayStation 2
* Killzone 2 (2009), PlayStation 3
* Killzone 3 (2011), PlayStation 3
* Killzone Shadow Fall (2013), PlayStation 4

### Muut
*  (2006), PlayStation Portable
*  (2013), PlayStation Vita

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Pelisarja MobyGamesissä
Bibsys

**BIBSYS** oli Norjan Trondheimissä toimiva valtiollinen palveluntuottaja, joka oli keskittynyt koulutukseen ja tutkimukseen liittyvän tiedon ja aineiston siirtämiseen, tallentamiseen, hakemiseen ja jakamiseen. BIBSYS perustettiin maaliskuussa 2007 Norjan opetusministeriön () alaiseksi yksiköksi. BIBSYS tarkoittaa aiemman organisaation ohella myös norjalaista tieteellistä kirjastojärjestelmää. BIBSYS-järjestelmä liitettiin osaksi Norjan opetusministeriön alaista, vuoden 2018 alussa perustettua Unit-laitosta, joka on kansallinen, tietotekniikka- ja yhteispalveluja ylemmälle opetukselle ja tutkimukselle tarjoava keskuslaitos (direktoraatti) Norjassa. Sen toimitilat sijaitsevat Oslossa ja Trondheimissa. Unitin palveluksessa on noin 210 työntekijää (31.12.2019).

BIBSYS-järjestelmän kehitystyö sai alkunsa vuonna 1972 Trondheimissä kahden yliopistokirjaston ja yliopiston laskentakeskuksen yhteishankkeena. Varhaisvuosina toiminnot liittyivät yliopistokirjastojen aineistojen luettelointiin ja hakuun. Vuonna 1983 verkkomuotoinen luettelointijärjestelmä avattiin yleisön käyttöön. Osallistuvien tahojen määrä kasvoi vuosien saatossa. Vuoteen 1997 mennessä mukaan oli tullut jo noin norjalaista 60 kirjastoa. Vuoden 2015 lopussa kirjastojärjestelmien käyttäjänä oli jo 104 kirjastoa ja avointen arkistopalvelujen käyttäjiksi oli liittynyt 68 eri organisaatiota. 

BIBSYS tekee yhteistyötä erityisesti norjalaisten yliopistokirjastojen ja Norjan kansalliskirjaston kanssa. BIBSYS tarjoaa useita palveluja ja alustoja käyttäjilleen, kuten kanavan norjalaisten yliopistojen ja opiskelijoiden osallistumiselle massiivisille verkkoluennoille (Canvas- ja Open-edX-opetusteknologia-alustat MOOCille). 

Vuodelle 2017 budjetoitu BIBSYSin liikevaihto on runsas 50 miljoonaa Norjan kruunua. Yli 80 prosenttia rahoituksestaan se saa palveluidensa käyttöön osallistuvien kirjastojen ja muiden organisaatioiden kautta. 

BIBSYS-tunniste tai BIBSYS id on puolestaan norjalainen auktoriteettitunniste.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* The BIBSYS Conference 2020   (unit.no)
* Kulturell kampanjejournalistikk (2009)  (aftenposten.no)
* Language institute asks hackers to help (2002)  (aftenposten.no)
Hacı İvaz Mehmed pašša

**Hacı İvaz Mehmed pašša** (1675−1743)  oli Osmanien valtakunnan sotilasjohtaja sekä suurvisiiri vuosina 1739–1740. İvaz Mehmed pašša sai sotasankarin maineen Itävallan–Turkin sodan 1737-1739 aikana ja johti osmanit voittoon Grockan taistelussa 1739.

## Ura

Mehmedin isä oli sipahi Naşr Allāh, osmanien ritariluokkaan kuulunut maanomistaja. Hän sai koulutuksen virkamieheksi ja hän työskenteli korkea-arvoisten valtion virkamiesten alaisuudessa jo nuoresta iästä lähtien. Hän työskenteli Belgradissa vuonna 1689 ja myöhemmin Jeddassa, josta käsin hän teki pyhiinvaellusmatkan Mekkaan vuonna 1696. Hän siirtyi Istanbuliin 1730, juuri ennen kuin Patrona Halilin johtama 17 janitsaarin kapina suisti sulttaani Ahmed III:n vallasta. Istanbulissa hän työskenteli tullilaitoksen komissaarina sekä myöhemmin valtionkassan tarkastajana. Vuonna 1735 Mahmud I ylensi hänet visiiriksi ja hän toimi lyhyen aikaa myös kaymakamina, eli sulttaanin sotilasneuvonantajana ja yhteysupseerina. Tämän jälkeen hänet siirrettiin Nikopolin ja Vidinin hallintopiirien kuvernööriksi.

## Sota Itävaltaa vastaan

Tässä tehtävässään hän oli onnistunut puolustamaan molempia alueita Itävallan hyökkäyksiä vastaan kahden vuoden ajan ja lisäksi valtaamaan takaisin niitä alueita, joita Itävalta oli ehtinyt vallata sodan alussa. Noustuaan suurvisiiriksi hän pyrki avaamaan rauhanneuvottelun Itävallan kanssa, mutta myös luomaan mahdollisuuden sotilaalliselle voitolle. Hän alkoi keskittämään joukkoja Balkanille ja erityisesti Tonavalle pyrkimyksenään lyödä Itävalta irti sodasta, jotta se voisi jatkossa keskittyä Venäjän vastaisiin operaatioihin. Niinpä Grockan taistelun lähestyessä osmaneilla oli puolellaan myös selvä lukumäärällinen ylivoima. Taistelu päättyi osmanien ratkaisevaan voittoon ja tarkoitti käytännössä Itävallan häviötä sodassa. Myös liittolaisensa menettänyt Venäjä joutui luopumaan suunnitelmistaan jatkaa sotaa ja hakemaan rauhaa osmanien kanssa.

## Sodan jälkeen

Mehmed pašša palasi Istanbuliin juhlittuna ja kuuluisana sotasankarina, mutta hän ei menestynyt virkansa siviilitehtävissä yhtä hyvin. Kesäkuussa 1740 Istanbulissa puhkesi mellakoita, joita hän ei onnistunut taltuttamaan, vaan muiden virkamiesten täytyi puuttua tilanteeseen. Tätä arvovaltatappiota hyväksi käyttäen hänen poliittiset vastustajansa Bešir Aĝa ja Valide Sultan onnistuivat pudottamaan hänet virastaan. Hän palveli myöhemmin kuvernöörinä muun muassa Balkanilla ja Kreetalla. Hän kuoli vuonna 1734 toimiessaan Lepanton kenraalikuvernöörinä.

İvaz Mehmed paššan maine riitti edistämään hänen poikiensa uria: hänen vanhempi poikansa toimi kahdesti sheikki al-Islamina. Nuoremmasta pojasta, İvazzade Halil paššasta tuli myös aikanaan suurvisiiri.

## Lähteet

* 

### Viitteet
Carp

**Carp** tai **CARP** voi tarkoittaa seuraavia:

## Paikkoja
* Carp, kylä Ontariossa, Kanadassa

## Henkilöitä

* Carl Carp (1760–1811), suomalainen senaattori ja hovioikeudenneuvos
* Petre P. Carp (1837–1919), romanialainen poliitikko

## Muita merkityksiä

* CARP, *Common Address Reduncancy Protocol*, tietoliikenneprotokolla
Banja Lukan taistelu

**Banja Lukan taistelu** käytiin 4. elokuuta 1737 Banja Lukan kaupungin alueella Bosniassa. Se oli ensimmäinen merkittävä taistelu Itävallan–Turkin sodassa ja päättyi osmanien voittoon.

## Taustaa

Juuri ennen sodan alkamista osmanit siirsivät Bosnian joukoistaan joukon ammattisotilaita vahvistamaan Venäjän vastaisen sodan rintamaa. Tämän vuoksi Itävallan oli aluksi verrattain helppo marssia Bosniaan. Prinssi Joseph Friedrich von Sachsen-Hildburghausenin johtama Itävallan keisarillinen armeija ylitti rajan viidestä eri kohdasta 29. kesäkuuta 1737. Hildburghausenin joukot olivat perusteellisesti koulutettuja, sekä ajanmukaisesti aseistettuja ja organisoituja. Pohjoisessa Itävallan liittolainen Venäjä oli saavuttanut useita voittoja osmaneista, joten itävaltalaiset suhtautuivat optimistisesti omiin mahdollisuuksiinsa.

Bosniaa oli hallinnut sarja kyvykkäitä osmanikuvernöörejä, jotka olivat pyrkineet kouluttamaan ja varustamaan paikallista nostoväkeä parhaansa mukaan. Lisäksi virassa ollut kuvernööri Hekimoğlu Ali pašša oli monessa konfliktissa mukana ollut taitava ja kunnianhimoinen sotilasjohtaja. Hän tarttui nopeasti toimeen järjestääkseen alueelle puolustuksen. Nostoväestä koostuvaa bosnialaista puolustusarmeijaa johtivat pääosin eläkkeellä olevat osmanivirkamiehet ja upseerit. Lisäksi joissakin osastoissa valittiin johtajia äänestämällä.

## Taistelu

Nostoväestä koostunut kirjava puolustusarmeija onnistui heti alkuun väijyttämään ja tuhoamaan yhden viidestä prinssi Hildburghausenin marssirivistöstä Ostravican kylän lähellä 22. heinäkuuta. Samaan aikaan Hildburghausenin pääjoukot olivat tavoittaneet Banja Lukan ja järjestäytyivät piirittämään kaupunkia. Piirittäjät olivat huolettomia ja luottivat määrälliseen ylivoimaansa. 24. heinäkuuta Ostravicasta palaava puolustusarmeija teki uhkarohkean iskun piiritysleiriin. Nostoväki onnistui lyömään piiritysjoukot hajalle sekä kaappaamaan suurimman osan itävaltalaisten tykistöstä. Yllätetty itävaltalaisarmeija aloitti vetäytymisen kohti Vrbas-jokea, jonne Hekimoğlu Ali pašša oli järjestänyt väijytyksen. Hän toi paikalle 20&nbsp;000 miehen vahvuisen osaston ja hyökkäsi itävaltalaisten kimppuun. Hildburghausenin armeija luhistui menetettyään määrällisen ylivoimansa. Ne, jotka pystyivät pakenivat uimalla Vrbasin yli, kun loput kaatuivat taistelussa tai jäivät vangiksi. Taistelussa Itävalta menetti tuhansia sotilaita sekä suuren osan aloitekyvystään Bosniassa. Ylivoimaisesta vastustajasta saavutettu voitto inspiroi osmaneita ja sota Itävaltaa vastaan jatkui heille menestyksekkäänä.

## Lähteet
* 
* 

### Viitteet
Hua Mulan

**Hua Mulan** (), tai vanhan ääntämistavan mukaan **Fa Mulan**, oli legendaarinen naissoturi Kiinan eteläisten ja pohjoisten dynastioiden kaudella (420–589). Hänen tarinansa kerrotaan alun perin ”Mu-lan shih” -nimisessä runossa (). Tarinan todenperäisyydestä ei ole varmaa tietoa kuten ei Hua Mulanin historiallisuudestakaan. Hänen yhtenä esikuvanaan on saattanut olla Shang-dynastian aikainen naiskenraali Fu Hao.

Legendan mukaan Hua Mulan liittyi armeijaan, koska Kiinaa vastaan hyökättiin, ja hänen isänsä oli liian vanha ja veljensä liian nuori osallistuakseen puolustukseen. Hua Mulan oli taitava miekkailija ja jousiampuja, joka hallitsi monia itsepuolustustaitoja kuten kungfua. Hän osallistui taisteluihin kahdentoista vuoden ajan, kunnes palasi takaisin kotiseudulleen. Taistelut, joista Mulanin balladissa kerrotaan, liittyvät todennäköisesti 400-luvulla käytyihin Rouranin kaanikunnan ja Pohjoisen Wei-dynastian välisiin sotiin. Näiden sotien kumpikaan osapuoli ei ollut alun perin etnisesti kiinalainen, vaan turkkilais-mongolilaista alkuperää, mutta Wei-dynastia kiinalaistui hyvin nopeasti. 

## Viihdeteollisuudessa

Tarinasta on tehty useita versioita vuosisatojen aikana, ja siihen on lisätty käänteitä, joita ei alkuperäisessä balladissa ole. 1900-luvulla kertomus sovitettiin elokuvaksi jo mykkäelokuvan kaudella ja myöhemmin useaan otteeseen. Suomessa tunnetuin versio Mulanista lienee Disneyn animaatioelokuva ja sen jatko-osa. Vuonna 2018 on tekeillä kaksi Mulan-elokuvaa, joista toisen tuottaa Disney ja toisen Sony Pictures. Sonyn elokuva tehdään yhteistuotantona kiinalaisen osapuolen kanssa, ja pääosan esittää kiinalainen näyttelijä. Disneyn vuonna 2020 ensi-iltansa saavan näytellyn elokuvaverison Mulania näyttelee kiinalais-amerikkalainen Liu Yifei.

Yksi Venuksen kraattereista on nimetty Hua Mulanin mukaan.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Mulanin balladi kiinaksi ja englanniksi (pdf-tiedosto)
The Metal Opera Part II

**The Metal Opera Part II** on Avantasia -musiikkiprojektin studioalbumi, joka on julkaistu vuonna 2002.

Albumi debytoi Suomen virallisen listan sijalla 26.

## Kappaleet
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 

## Arvostelut
* Imperiumi: 8/10
* Soundi: 

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* 
*
Homoseriinikinaasi

**Homoseriinikinaasi** on transferaaseihin kuuluva entsyymi. Se katalysoi fosfaattiryhmän siirtoa ATP-molekyyliltä, jolloin muodostuu fosfohomoseriiniä ja ADP:tä. Homoseriinikinaasi osallistuu eräiden aminohappojen kuten treoniinin ja metioniinin biosynteesiin ja sitä esiintyy muun muassa arkeissa, bakteereissa ja kasveissa, mutta ei eläimissä. Homoseriinikinaasin EC-numero on EC 2.7.1.39.

## Rakenne ja toiminta
Rakenteeltaan homoseriinikinaasi on kahdesta samanlaisesta alayksiköstä koostuva dimeeri. Aktiivinen kohta siajitsee alayksiköiden välissä. Entsyymi kuuluu niin kutsuttuun GHMP-entsyymiperheeseen, johon kuuluvat myös muun muassa galaktokinaasi, mevalonaattikinaasi ja fosfomevalonaattikinaasi. Vehnän homoseriinikinaasin molekyylimassa on noin 75 kDa. Homoseriinikinaasi tarvitsee toimiakseen magnesiumioneja. Homoseriinin subtraateista ensimmäisenä entsyymiin kiinnittyy ATP ja tämän jälkeen homoseriini. Entsyymi inhiboituu treoniinin vaikutuksesta ja tätä kutsutaan feedback-inhibitioksi. Tämän lisäksi sitä inhiboivat myös eräät aminohappojohdannaiset kuten S-adenosyylimetioniini. Homoseriinikinaasia aktivoivat ja deaktivoivat samat tekijät kuin aspartokinaasia ja homoseriinidehydrogenaasia ja niiden tuotantoa ohjaa mahdollisesti sama operoni.

## Lähteet
Luettelo Ikaalisten julkisista taideteoksista ja muistomerkeistä

**Luettelo Ikaalisten julkisista taideteoksista ja muistomerkeistä** sisältää Ikaalisten kaupungissa olevat pysyvät patsaat, muistomerkit ja muistolaatat.

__TOC__
## Julkiset taideteokset, muistomerkit ja muistolaatat

## Lähteet
Kylpylä (Ikaalinen)

**Kylpylä** (aiemmin Tuomarla) on Ikaalisten 10. kaupunginosa. Siellä sijaitsee Ikaalisten Kylpylä. Siellä myös aiemmin sijaitsi Ti-Ti Nallen talo.Ikaalisten kylpylä perustettiin nykyiseen Kylpylän kaupunginosaan 1960-luvun puolivälissä. Kaupunginosa sijaitsee Hämylänlahden suulla kaupungin keskustan vastarannalla.

## Lähteet
Timo Aho

**Timo Aho** (s. 1980) on suomalainen kuvataiteilija.

Aho valmistui kuva-artesaaniksi Pekka Halosen akatemiasta 2013, kandidaatiksi Glasgow School of Artin kuvanveiston ja ympäristötaiteen laitokselta 2016 ja taiteen maisteriksi Kuvataideakatemiasta 2021. Hän on toteuttanut yhdessä Pekka Niittyvirran kanssa ilmastonmuutosta käsitteleviä teoksia vuodesta 2018.

Aho toimi vuosituhannen vaihteessa lumilautailijana. Hän saavutti MM-pronssia half-pipessa vuonna 1999 ja European Open -hopeaa half-pipessa 2002 sekä sijoittui kuudenneksi nuorten MM-kisoissa vuonna 1997.

## Lähteet
Aika lähteä – lauluja Kaarina Saloselta

**Aika lähteä – lauluja Kaarina Saloselta** on Kaarina Salonen Bandin vuonna 2011 julkaistu EP. Levyn julkaisi Konkurssi Records. Kappale *Askeleita pimeässä* versioitiin myös Irinan Askeleita-levylle nimellä *Syksy*. Eeva-lehden levyarvostelun mukaan Aika lähteä -levyn tekstit ja sävellykset ovat helposti samaistuttavia sovitusten nostaessa kappaleet pois tavallisuudesta. Arvostelija Anne Kantola piti levyllä erityisesti *Onnen kerjäläinen* -kappaleesta. 

## Kaarina Salonen Band
**Kaarina Salonen Band** perustettiin yksinomaan sovittamaan ja soittamaan Kaarina Salosen tekemiä sävellyksiä ja sanoituksia. Äänitykset tehtiin kesällä 2011. Projektia veti yhtyeen rumpali, Kaarinan veljenpoika J Salonen. Muuten soittajiksi valikoitui Irinan kiertuebändistä sekä monista muista musiikkiproduktioista tuttuja henkilöitä. Äänittäjänä, miksaajana ja tuottajana toimi järvenpääläinen Aku Rannila, joka on ollut tekijänä useissa hittikappaleissa.   

Levyn kappaleiden säveltäjänä ja sanoittajana toiminut Kaarina Salonen menehtyi pitkän sairastamisen jälkeen juhannuksena 2012 rintasyöpään. 10 % levyn myyntituotoista lahjoitetaan Roosa nauha -kampanjaan.
Salonen oli Dallapé-orkesterin perustajajäsenen Martti Jäppilän lapsenlapsi. 

## Jäsenet
* Lotta Rautiainen – laulu
* Jussi Saxlin – basso
* Antti Pitkäjärvi – koskettimet
* Janne Kasurinen – kitara
* Miika Colliander – kitara
* J Salonen – rummut

## Kappaleet
# Aika lähteä 3:35
# Ilona Roswita 3:49
# Askeleita pimeässä 4:09
# Yö ei kysy lupaa 3:52
# Onnen kerjäläinen 4:10
# Oh My Love 2:37

## Musiikkivideot
* Oh My Love (2016)

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Kaarina Salonen Band Konkurssi Recordsin nettisivuilla
* Yhtyeen Facebook -sivu
* https://www.discogs.com/artist/670781-J-Salonen?filter_anv=0&type=Credits
* https://www.discogs.com/artist/499617-Antti-Pitk%C3%A4j%C3%A4rvi?filter_anv=0&type=Credits
* https://www.discogs.com/artist/505883-Miika-Colliander?filter_anv=0&type=Credits
* https://www.discogs.com/artist/670783-Janne-Kasurinen?page=1
* https://www.discogs.com/artist/670782-Jussi-Saxlin?filter_anv=0&type=Credits
* https://www.discogs.com/artist/2800490-Lotta-Rautiainen
* https://www.discogs.com/artist/1271059-Aku-Rannila
Sari Grönholm

**Sari Kaarin Elisabet Grönholm** (s. 4. kesäkuuta 1980 Pusula) on suomalainen uransa lopettanut lumilautailija. Hän saavutti MM-pronssia half-pipessä vuonna 2001. Salt Lake Cityn talviolympialaisissa vuonna 2002 Grönholm oli half-pipessä yhdeksästoista.

Lumilautailun maailmancupin yhteispisteissä Grönholm oli 20. kaudella 2001-2002.

## Lähteet
*
*
The Irrationals

**The Irrationals** on helsinkiläinen balkan-sävytteistä rockpoprappia soittava yhtye, joka julkaisi esikoislevynsä Hold Your Horses syksyllä 2011 Konkurssi Recordsin kautta.  The Irrationals voitti Funky Awards –gaalassa palkinnon parhaasta albumista vuonna 2011.   Yhtye on kerännyt huomiota saunaksi muutetulla keikka-autollaan.  The Irrationalsin solisti Tyko Haapala tunnetaan räppipiireissä myös sooloprojektistaan ”Tykopaatti". The Irrationalsin My Baby  -musiikkivideossa esiintyy 30 suomalaista basistia, joista 12 nousi Tavastian lavalle levynjulkistamiskeikalla vuonna 2011. 

## Jäsenet
*Tyko Haapala – laulu
*Totte Rautiainen – sämpleri ja Viggen-urku
*  Antti Hynninen – saksofonit
*Janne Kasurinen – kitara
*Pekka Rajamäki – basso
*J Salonen – rummut

## Singlet
* ”Worthy Girl” (2011)
* ”My Baby” (2011)
* ”Years Rollin'” (2012)
* ”Years Rollin feat Petteri Sariola” (2012)

## Albumit
* Hold Your Horses (2011)

## Musiikkivideot
* ”Worthy Girl short” (2011)
* "Worthy Girl long" (2011)
* ”My Baby” (2011)
* ”Years Rollin' (2012)
* "Years Rollin' feat Petteri Sariola (2012)

## Lähteet

*Lappilainen -lehti viikko 24/2012 Elisa Javarus
*http://www.rytmi.com/uutiset/funky-awards-palkitsi-kotimaisen-rytmimusiikin-parhaimmiston/ 
*http://areena.yle.fi/1-1298168
*http://www.city.fi/kulttuuri/12+basistia+samalla+lavalla/4085

### Viitteet

## Aiheesta muualla
* Yhtyeen kotisivut
* The Irrationals Konkurssi Recordsin kotisivuilla
* Yhtyeen YouTube-kanava
* Yhtyeen Facebook-profiili
* Yhtyeen Instagram -profiili
Kylkiäinen (Janakkala)

**Kylkiäinen**  on Kanta-Hämeessä Janakkalassa Löyttymäen kylän lähellä sijaitseva lampi.

## Maantietoa
Lampi sijaitsee aivan Mallinkaistenjärven kyljessä. Sen pinta-ala on 6,3&nbsp;hehtaaria ja se on 550&nbsp;metriä pitkä ja 150&nbsp;metriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 1,3&nbsp;kilometriä ja sen rannat ovat pääasiassa metsämaata. Sen rantaan on rakennettu kuusi vapaa-ajan asuntoa, joille johtaa tiet Mallinkaisten suunnalta.

## Vesistösuhteet
Lampi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Puujoen alueeseen. Se jaetaan vielä Mallasjoen valuma-alueeseen, johon lampi kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 116,7&nbsp;metriä mpy, mikä on 0,2&nbsp;metriä ylempänä kuin Mallinkaistenjärvessä. Lammen pohjoispäästä laskee siihen lyhyt puro ja lammen lounaisrantaan laskee kaksi lyhyttä metsäojaa.

## Lähteet
Mustavirta (Janakkala, Mallinkainen)

**Mustavirta**  on Kanta-Hämeessä Janakkalassa  Mallinkaisten kylän lähellä sijaitseva lampi.

## Maantietoa
Lammen pinta-ala on 8,4&nbsp;hehtaaria ja se on 550&nbsp;metriä pitkä ja 250&nbsp;metriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 1,6&nbsp;kilometriä ja se on valtaosaltaan suota. Korkeiden mäkien rinteillä sijaitsee neljä vapaa-ajan asuntoa, joille johtaa tiet Mallinkaisista.

## Vesistösuhteet
Lampi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Puujoen alueeseen. Se jaetaan vielä Mallasjoen valuma-alueeseen, johon lampi kuuluu. Lampeen laskee kaksi lyhyttä pelto- ja suo-ojaa. Lammen vedenpinnan korkeus on 120,9&nbsp;metriä mpy, mikä on yli neljä metriä Mallinkaistenjärven vedenpintaa korkeampi. Laskuoja lähtee itärannasta ja se juoksee etelään laskien pian Mallinkaistenjärven Niemelänlahteen. Laskupuro on osan matkastaan suojelualueella

## Lähteet
Hyvä-Valkee

**Hyvä-Valkee**  on Kanta-Hämeessä Janakkalassa  Mallinkaisten kylän lähellä sijaitseva lampi.

## Maantietoa
Lammen pinta-ala on 13,2&nbsp;hehtaaria ja se on 500&nbsp;metriä pitkä ja 450&nbsp;metriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 1,7&nbsp;kilometriä ja rannat ovat metsämaata. Länsirantaan on rakennettu kolme vapaa-ajan asuntoa.

## Vesistösuhteet
Lampi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Puujoen alueeseen. Se jaetaan vielä Mallasjoen valuma-alueeseen, johon lampi kuuluu. Lampeen tulee vain yksi lyhyt suon kuivatusoja. Lammen vedenpinnan korkeus on 123,8&nbsp;metriä mpy, joka on seitsemän metriä korkeammalla kuin Mallinkaistenjärven vedenpinta. Laskujoki lähtee sen lounaisrannasta ja se laskee yhteistä laskuojaa myöten Mallinkaistenjärven Niemelänlahteen. Laskennallinen veden keskiviipymä järvessä on 379 vuorokautta.

## Lähteet
Häränsilmä (Janakkala)

**Häränsilmä**  on Kanta-Hämeen Janakkalassa  Mallinkaisten kylän lähellä sijaitseva lampi.

## Maantietoa
Lammen pinta-ala on 1,1&nbsp;hehtaaria ja se on 150&nbsp;metriä pitkä ja 100&nbsp;metriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 450&nbsp;metriä ja sen rannat ovat kokonaan ojitettua suota. Lampi on autio.

## Vesistösuhteet
Häränsilmä kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Puujoen alueeseen. Se jaetaan vielä Mallasjoen valuma-alueeseen, johon lampi kuuluu. Siihen laskee oman suon ojat ja viereisen metriä korkeammalla oleva Paha-Valkeen laskuoja. Lammen vedenpinnan korkeus on 133,6&nbsp;metriä mpy. Lammen laskuoja on jatkettu kaakkoon, ja se juoksee ilman uomaa jyrkkää rinnettä alas Mustavirtaan, joka laskee vuorostaan Mallinkaistenjärveen.

## Lähteet
Avantasia (EP)

**Avantasia** on Avantasia -musiikkiprojektin ep-levy, joka on julkaistu vuonna 2000.

## Kappaleet
# 
# 
# 
# 

## Kokoonpano
* Tobias Sammet – laulu, koskettimet
* Henjo Richter – kitara
* Markus Grosskopf – basso
* Alex Holzwarth – rummut
* Michael Kiske – laulu kappaleissa 1, 2, 4
* David DeFeis – laulu kappaleessa 3

## Aiheesta muualla
* 
*
Outi Walli

**Outi Walli** (s. 1943) on sarjakuvien suomentaja. Hän on suomentanut enemmistön Asterix-sarjakuvista ja eräitä muita, pääosin ranskankielisiä sarjoja.

Walli on suomentanut 22 Asterix-albumia, alkaen vuonna 1969 julkaistusta albumista *[[Asterix ja Kleopatra]]*, joka oli ensimmäinen suomennettu Asterix-tarina. Lisäksi hän on suomentanut eräitä muita Asterix-kuvakirjoja, kuten Idefix-kirjat. Toinen aktiivinen Asterix-suomentaja oli Jorma Kapari, joka suomensi 13 albumia. 1980-luvun alkupuolelta saakka Walli oli pitkään Asterixin ainoa suomentaja murrealbumeita lukuun ottamatta. Asterixin ohella hän on suomentanut 1970-luvulta alkaen myös useita Alix- ja Ahmed Ahne -albumeja, Aku Ankka -kokoelmia sekä joitain muita sarjakuvia. Walli oli *[[Aku Ankka (lehti)|Aku Ankka]]* -lehden toimitussihteeri vuosina 1968–1970.

Wallin isä oli kirjallisuudentutkija Aarre M. Peltonen. *Aku Ankan* päätoimittaja Alli Peltonen oli Wallin täti.

## Lähteet
Itsenäinen Suomi 100 vuotta -juhlarahat

**Itsenäinen Suomi 100 vuotta -juhlarahat** on Suomen Rahapajan juhlarahasarja. Siihen kuuluu viisi rahaa.

Rahat julkaistiin uudelleen vuonna 2017, sen jälkeen, kun Suomi 100 -juhlarahat herättivät ennakkomarkkinoinnissa huomiota ja paheksuntaa kuvavalintansa vuoksi. Yhdessä rahassa oleva kuva esittää vuonna 1918 teloitettavaa punaista joukkoa teloitusryhmän edessä. Rahassa lukee teksti:Kansalaissota Suomi FinlandTampereen yliopiston tutkijan Tuomas Hopun mukaan se ei ole kaikkein onnistunein. Valtiovarainministeri Petteri Orpo hyväksyi alun perin asetuksen mutta ei kiinnittänyt kuvaan huomiota ja pitää sitä mauttomana. Kyseinen kolikko vedettiin takaisin. 

Kyseisen kolikon on suunnitellut Ilkka Suppanen.

Sarjasta myös toista rahaa on luonnehdittu kyseenalaiseksi. Rahassa lukee teksti "Globaali oikeudenmukaisuus", ja kuvana on käytetty jo aiemmin huomiota herättänyttä kuvaa, jossa on Välimereen kuolleen lapsen kuva, kun häntä kannetaan pois. Kohua syntyi erityisesti Turkissa ja Syyriassa, ja turkkilaiset mediat valittelivat Suomen vähäistä pakolaiskiintiötä.

## Lähteet
Mikko Joensuu

**Mikko Joensuu** (s. 1986) on suomalainen laulaja-lauluntekijä. Hänet tunnetaan soolouransa ohella Joensuu 1685 -yhtyeestä.

Vuosina 2016–2017 Svart Records julkaisi Joensuun kolmiosaisen *Amen*-albumisarjan. Albumit julkaistiin puolen vuoden sykleissä, joista ensimmäinen osa ilmestyi huhtikuussa 2016, toinen osa marraskuussa 2016 ja kolmas osa julkaistiin kesäkuussa 2017. Sarjan ensimmäinen osa kertoo uskoon tulemisesta ja toinen osa uskosta luopumisesta.

Keväällä 2024 Yleisradio tilasi Joensuulta mahdollisimman unettavan iltalaulun, joka sopisi Pikku Kakkosen iltasatuosion tunnusmusiikiksi. Joensuu teki kappaleesta useita versioita ja käytti koeyleisönä omia 11- ja 5-vuotiaita lapsiaan, joiden avulla lopullinen laulu valikoitui. ”Iltasatu”-laulu sai ensijulkaisunsa Yle Areenassa huhtikuussa 2024 ja siitä tulee tunnusmusiikki lastenohjelman alkuun ja loppuun.

Vuonna 2017 Joensuu sai Teosto-palkinnon sävellyksistään, sanoituksistaan ja sovituksistaan levyillä *[[Amen 1]]* ja *[[Amen 2]]*.

## Yksityiselämä
Joensuu kasvoi karismaattisessa helluntailaisperheessä. Hän oli liikkeessä aktiivinen 10–15-vuotiaana, ja on kertonut puhuneensa kielillä 11-vuotiaana. Hän on sittemmin luopunut uskosta.

## Diskografia
### Studioalbumit
* 
* 
* 
* Long Ark (2024)

### EP:t
* ”Land of Darkness” (2014)

### Singlet

* Land of Darkness (2014)
* Land of Darkness / Lake of Fire (2014)
* Warning Sign (2016)
* Drop Me Down (2016)
* Dream About a Miracle (2017)
* House of Fire (2017)
* Pearly Gates (2017)
* The Worst in Me (2017)
* Älä käy yöhön yksin (2017)
* Friend in the Valley (2023)
* Giith (2023)

## Lähteet
Dante Parini

**Dante Parini**  (21. marraskuuta 1890 Milano, Italia – 11. huhtikuuta 1969 Milano) oli italialainen kuvanveistäjä. 

## Aiheesta muualla

* Bianca Maria Visconti di Parini Dante, Lombardia Beni Culturali 
* Monumento sepolcrale - Monumento Famiglia Pini-Defendini di Parini Dante, Lombardia Beni Culturali
* Ritratto di Bianca Maria Visconti di Parini Dante, Lombardia Beni Culturali
* Studio di ramo con foglie dal vero di Dante Parini, Società Operaia di Mutuo Soccorso di Viggiù, Lombardia Beni Culturali
Kiviniemi (Ikaalinen)

**Kiviniemi** on Ikaalisten 4. kaupunginosa. Se sijaitsee n. kilometrin päässä Ikaalisten keskustasta. Kiviniemessä on jonkin verran omakoti ja rivitaloasutusta. Kaupunginosassa sijaitsee mm. Upofloorin tehdas.

## Lähteet
Paha-Valkee

**Paha-Valkee**  on Kanta-Hämeessä Janakkalassa Mallinkaisten kylän lähellä sijaitseva lampi.

## Maantietoa
Lampi on jäänyt pienten mäkien väliseen painanteeseen. Lammen pinta-ala on 6,6&nbsp;hehtaaria ja se on 400&nbsp;metriä pitkä ja 250&nbsp;metriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 1,1&nbsp;kilometriä ja lammen ranta on puoliksi suota ja metsämaata. Sen pohjoispuolella kulkee metsäautotie, mutta itse lampi on autio.

## Vesistösuhteet
Lampi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Puujoen alueeseen. Se jaetaan vielä Mallasjoen valuma-alueeseen, johon lampi kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 134,6&nbsp;metriä mpy. Lampeen ei johda tulo-ojia, mutta se on yhdistetty viereiseen Häränsilmään, joka sijaitsee metrin alempana kuin Paha-Valkee. Lammen vedet virtaavat Häränsilmän ja Mustavirran kautta Mallinkaistenjärveen.

## Lähteet
Rajalammi (Janakkala)

**Rajalammi**  on Kanta-Hämeessä Janakkalassa Venon kylän lähellä sijaitseva lampi.

## Maantietoa
Lampi sijaitsee metsäalueen reunalla maatilan pellonreunassa. Sen pinta-ala on 4,5&nbsp;hehtaaria ja se on 350&nbsp;metriä pitkä ja 200&nbsp;metriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 850&nbsp;metriä. Rannat ovat pääasiassa ojitettua suota, mutta pohjoisrannat ovat entistä peltomaata. Lampi on autio, mutta sen lähellä on maatila.

## Vesistösuhteet
Lampi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Puujoen alueeseen. Se jaetaan vielä Mallasjoen valuma-alueeseen, johon lampi kuuluu. Viereisestä suosta on johdettu kaikki ojat lampeen ja sen laskuoja on luontainen puro, joka lähtee lammen kaakkoisrannasta kaakkoonpäin ja se yhtyy 2,5&nbsp;kilometrin päässä Mallasjokeen. Vedet jatkavat Mallasjoesta Puujokeen Puujaan kohdalla ja laskevat Hiidenjoen kautta Vanajaveteen. Lammen vedenpinnan korkeus on 124,9&nbsp;metriä mpy.

## Lähteet
Kahilammi (Janakkala, Veno)

**Kahilammi**  on Kanta-Hämeessä Janakkalassa Venon kylän lähellä sijaitseva lampi.

## Maantietoa
Lammen pinta-ala on 2,7&nbsp;hehtaaria ja se on 450&nbsp;metriä pitkä ja 100&nbsp;metriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 1,0&nbsp;kilometriä ja sen matalat rannat ovat autiot. Lammen kaakkoispuolelta kulkee tie sen pohjoispuolelta ohi.

## Vesistösuhteet
Lampi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Puujoen alueeseen. Se jaetaan vielä Mallasjoen valuma-alueeseen, johon lampi kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 129,5&nbsp;metriä mpy. Vedet jatkavat Mallasjoesta Puujokeen Puujaan kohdalla ja laskevat Hiidenjoen kautta Vanajaveteen.

## Lähteet
Etu-Veno

**Etu-Veno**  on Kanta-Hämeessä Janakkalassa  Venon kylän lähellä sijaitseva järvi.

## Maantietoa
Järvi on syntynyt Ellanharjun pohjoispuolella olevaan painanteeseen ja se muodostaa nykyään kaksi erillistä järviallasta. Läntinen järviallas, joka kantaa kartoissa järven nimeä, on pinta-alaltaan 9,5&nbsp;hehtaaria suuri ja sen pituus 650&nbsp;metriä pitkä ja leveys on 300&nbsp;metriä. Itäinen allas, jolla ei kartoissa ole nimeä, on pinta-alaltaan 5,4&nbsp;hehtaaria suuri ja sen pituus 390&nbsp;metriä pitkä ja leveys on 200&nbsp;metriä. Rantaviivan pituus on länsialtaalla 1,7 ja itäaltaalla 1,1&nbsp;kilometriä. Niiden rannat ovat harjurinteitä lukuun ottamatta soistunutta metsämaata. Järven länsialtaassa on yksi saari.

## Vesistösuhteet
Järvi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Puujoen alueeseen. Se jaetaan vielä Mallasjoen valuma-alueeseen, johon järvi kuuluu. Järven länsipään suo on ojitettu ja sen kuivatusojat laskevat järveen. Pohjoisesta laskee järveen lyhyt metsä- ja pelto-oja. Järvialtaiden vedenpinnan korkeudet ovat molemmat 139,6&nbsp;metriä mpy. Altaat on yhdistetty toisiinsa leveällä ojalla, joka kulkee järviä erottavalla Katkelma nimisellä kannaksella. Järven laskuoja lähtee järven itäisestä altaasta kohti itää ja se yhtyy Lapinjokeen Perinkään kylässä. Lapinjoki laskee etelässä Luhdanjoen nimisenä Mommilanjärveen, josta vedet jatkavat Ansionjärvestä Puujokeen ja sitten Hiidenjoen kautta Vanajaveteen. Laskennallinen veden keskiviipymä järvessä on 367 vuorokautta.

## Historiaa
Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa järven nimi oli ”Iso Wenonjärvi”. Silloin järvi oli venytetyn ”S”-kirjaimen muotoinen eli se käsitti alueet, jotka kuuluvat nykyään läntiseen- ja itäiseen järvialtaisiin. Tämän vuoksi voidaan otaksua, että järven vedenpintaa on laskettu. Keski-Venon nimi oli ”Wähä Wenonjärvi”.

Vuoden 1964 peruskartassa Katkelmassa oli vielä viljeltävä peltotilkku. Järvien pohjoisrannat olivat tuolloin autiot, mutta vuoden 1979 kartassa siellä oli jo yksi mökki.

## Lähteet
Majolammi

**Majolammi**  on Kanta-Hämeessä Hausjärvellä  Kirkonkylän lähellä sijaitseva lampi.

## Maantietoa
Lampi sijaitsee Oitin ja kirkonkylän välissä. Sen pinta-ala on 1,6&nbsp;hehtaaria ja se on 200&nbsp;metriä pitkä ja 100&nbsp;metriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 550&nbsp;metriä ja sen rannat ovat soistunutta suota. Lampea kiertää metsäautotie, mutta lampi itse on autio.

## Vesistösuhteet
Lampi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Puujoen alueeseen. Se jaetaan vielä Hausjoen valuma-alueeseen, johon lampi kuuluu. Ympäristön ojietulta metsämaalta tulee viisi kuivatusojaa lampeen. Lammen vedenpinnan korkeus on 122&nbsp;metriä mpy. Lammella ei kartan mukaan ole laskuojaa, mutta korkeuskäyrien perusteella veden suotuvat lounaaseen päin, missä ne valuvat Naurisojaan vietäviksi. Naurisoja yhtyy kuivatetun Hausjärven laskujokeen Hausjokeen, joka vuorostaan yhtyy Puujokeen Puujaan kylässä.

## Historiaa
Vuoden 1964 peruskartassa lammelle oli piirretty laskuoja, joka vastaa nykykarttojen Naurisojaa. Metsäautotiet on rakennetti vuoden 1988 kartan julkaisemisen jälkeen.

## Lähteet
Piirilammi

**Piirilammi**  on Kanta-Hämeessä Hausjärvellä  Pikkukylän lähellä sijaitseva lampi.

## Maantietoa
Lampi sijaitsee Salpausselän Someronvuorelta Kirkonkylälle kulkevan syöttöharjun lounaispuolella. Vieressä kohoaa 60&nbsp;metrin korkeuteen Piirivuori, joka on harjujakson eräs erillinen harjanne. Lammen pinta-ala on 1,8&nbsp;hehtaaria ja se on 200&nbsp;metriä pitkä ja 150&nbsp;metriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 550&nbsp;metriä ja sen rannat ovat kangasmetsää. Harjulla, lammen yläpuolella, kulkee seututie 290. Tien varressa on kyllä asutusta, mutta rinteen alapuolella lampi on autio.

## Vesistösuhteet
Lampi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Puujoen alueeseen. Se jaetaan vielä Helijoen valuma-alueeseen, johon lampi kuuluu. Lammen läpi virtaa Myllysenoja, jolla on laajahko valuma-alue. Oja jatkaa matkaansa Helijokena, joka yhtyy Puujokeen Ryttylän edustalla. Lammen vedenpinnan korkeus on 80,8&nbsp;metriä mpy.

## Lähteet
Likolampi (Kärkölä)

**Likolampi**  on Päijät-Hämeessä Kärkölässä Sopukan kylän lähellä ja Kärkölän kirkosta 1,5&nbsp;kilometriä etelään sijaitseva lampi.

## Maantietoa
Lampi sijaitsee Hiidenmäen itäpuolella rinteen alla peltoalueen reunalla. Sen pinta-ala on 1,7&nbsp;hehtaaria ja se on 250&nbsp;metriä pitkä ja 100&nbsp;metriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 550&nbsp;metriä ja sen rannat ovat metsämaata. Etelpuolella sijaitsee kaksi maatilaa ja niiden vapaa-ajan asunnot on rakennettu lammen etelärantaan. Pohjoisrannalla on kartassa laavun paikka.

## Vesistösuhteet
Lampi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Teuronjoen valuma-alueeseen. Se jaetaan vielä Teuronjoen alaosan alueeseen, johon lampi kuuluu. Lampeen ei laske tulo-ojia, mutta viereinen 40&nbsp;metriä korkea mäki antaa lammelle pohjavettä. Lammen vedenpinnan korkeus on 94,5&nbsp;metriä mpy. Pohjoisrannasta lähtevä laskuoja yhtyy koillisesta tuleviin pelto-ojiin, jotka laskevat kahden lammikon kautta Lähdeojaa myöten Teuronjokeen Myllykylän eteläpuolella. Alueen vedet johdetaan Teuronjoesta Mommilanjärven ja Ansionjärven kautta Puujokeen, josta ne päätyvät Hiidenjoen kautta Vanajaveteen.

## Historiaa
Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa lampi on piirretty nimettämänä Hevonojan kylään, mutta laskuojan varrella olevia lampia ei silloisessa kartassa näkynyt.

Vuoden 1964 peruskartassa lampi oli autio. pellot ulottuivat myös lammen pohjois ja luoteispuolelle. Koillisesta tuleva pelto-oja näkyi vielä vuoden 1988 kartassa. Vuonna 1979 kartassa itärannassa näkyi mökki, mutta uusimpia mökkejä ei näy vielä 1988 kartassa.

## Lähteet
Iinijärvi

**Iinijärvi**  on Päijät-Hämeessä Kärkölässä Mylykylän lähellä sijaitseva järvi.

## Maantietoa
Järven pinta-ala on 1,2&nbsp;hehtaaria ja se on 200&nbsp;metriä pitkä ja 100&nbsp;metriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 450&nbsp;metriä. Järven vedenpinnan korkeus on yli 130&nbsp;metriä mpy.

## Vesistösuhteet
Järvi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Teuronjoen valuma-alueeseen. Se jaetaan vielä Teuronjoen keskiosan alueeseen, johon järvi kuuluu.

## Lähteet
Merrasjärvi (Kärkölä)

**Merrasjärvi**  on Päijät-Hämeessä Kärkölässä ja Hollolassa Saapaskylän lähellä sijaitseva laskettu järvi.

## Maantietoa
Järvi on jäänne kuivatetusta järvestä, jonka rantaviiva ylitti nykyisten kuntien välisen rajan. Järven pinta-ala on 8,9&nbsp;hehtaaria ja se on 550&nbsp;metriä pitkä ja 200&nbsp;metriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 1,3&nbsp;kilometriä ja sen rannat ovat soistunutta rantakosteikkoa. Suon laitaan tulee tie, mutta järvi on autio. Pohjoista suon osaa kutsutaan Merrasjärvensuoksi ja eteläistä osaa Merrasojankorveksi. Peltomaat ympäröivät suota joka puolelta.

## Vesistösuhteet
Järvi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Teuronjoen valuma-alueeseen. Se jaetaan vielä Teuronjoen alaosan alueeseen, johon järvi kuuluu. Muutamat pelto-ojat jatkuvat suolla ulottuen joko lähes järvenrantaan tai järveä kiertävään keräilyojaan asti. Järven vedenpinnan korkeus on 82,8&nbsp;metriä mpy. Sen vedet laskevat pois itäreunassa kulkevaa reunaojaa myöten. Sen jatkeena on etelään virtaava Merrasoja, joka yhtyy Teuronjokeen. Alueen vedet johdetaan Teuronjoesta Mommilanjärven ja Ansionjärven kautta Puujokeen, josta ne päätyvät Hiidenjoen kautta Vanajaveteen.

## Historiaa
Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa Merrasjärvi oli piirretty pitkänä pikkujärvenä, johon laski pari suo-ojaa. Järven luoteispuolella sijaitsi usean talon kylä ”Saapas”.

Vuoden 1964 peruskartassa oli Merrasoja piirretty leveäksi johto-ojaksi. Järven rantoja reunusti luhta-alue, johon maanomistusrajat päättyivät. Alue on todennäköisesti järvenlaskun  vesijättömaan reuna-alue, joka paalutettiin aina yhteisen hankkeen rajaksi.

## Lähteet
Suklammi

**Suklammi**  on Päijät-Hämeessä Hollolassa Hämeenkosken kylän lähellä sijaitseva lampi.

## Maantietoa
Lampi sijaitsee Hämeenkosken pohjoispuolella kohoavan Kukonharjun etelärinteessä. Lammen pinta-ala on 1,3&nbsp;hehtaaria ja se on 150&nbsp;metriä pitkä ja 150&nbsp;metriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 450&nbsp;metriä ja se on avosuota, jota reunustaa kangasmetsä. Vaikka lampea kiertää polut, on se autio.

## Vesistösuhteet
Lampi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Teuronjoen valuma-alueeseen. Se jaetaan vielä Teuronjoen keskiosan alueeseen, johon lampi kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 107,7&nbsp;metriä mpy.

## Lähteet
Valkjärvi (Hollola)

**Valkjärvi**  on Päijät-Hämeessä Hollolassa Hämeenkosken taajaman reunalla sijaitseva järvi.

## Maantietoa
Järvi jää taajaman ja korkeiden Ilolanharjun ja Kukonharjun väliin. Järven pinta-ala on 74&nbsp;hehtaaria ja se on 1,2&nbsp;kilometriä pitkä ja 850&nbsp;metriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 3,8&nbsp;kilometriä ja rannat ovat joko jyrkkiä mäenrinteitä tai taajama-aluetta. Rannalla sijaitsee yleinen uimaranta.

## Vesistösuhteet
Järvi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Teuronjoen valuma-alueeseen. Se jaetaan vielä Teuronjoen keskiosan alueeseen, johon järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 104,3&nbsp;metriä mpy. Siihen laskee Kukonharjun takaa metsäoja ja sen laskuoja lähtee järven kaakkoisrannasta ja se yhtyy Teuronjokeen yhteisellä Kellolanlähteen laskuojalta tulevan ojan kanssa. Alueen vedet johdetaan Teuronjoesta Mommilanjärven ja Ansionjärven kautta Puujokeen, josta ne päätyvät Hiidenjoen kautta Vanajaveteen.

## Historiaa
Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa sen nimi kirjoitettiin ”Valkiajärvi” ja siihen laski metsäoja koillisesta. Tulo-ojan varret oli raivattu niityiksi. Järven lähellä sijaitsi neljä torppaa ja Ilolon pieni talo ja lounaisrannan ohitti postitie. Järven rannalle perustettiin 1890 hautausmaa. Järven pohjalla makaa kaksi yksipuista ruuhta, joiden pituus on 3,5&nbsp;metriä. Ruuhien vieressä sijaitsee liisteistä rakennetun metrin levyisen katiskan jäänteet.

## Lähteet
Ahvenainen (Hollola)

**Ahvenainen** , tai yhdessä Pikku-Ahvenaisen kanssa  **Ahvenaiset** , on Päijät-Hämeessä Hollolassa Hämeenkosken taajaman lähellä sijaitseva järvi.

## Maantietoa
Järvi sijaitsee Ahvenaistenharjun suppamuodostumien keskellä noin 1,3&nbsp;kilometriä länteen Hämeenkosken kirkolta ja se on itsekin suppamuosotuma. Sen pinta-ala on 7,4&nbsp;hehtaaria ja se on 400&nbsp;metriä pitkä ja 300&nbsp;metriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 1,5&nbsp;kilometriä ja sen rannat ovat metsämaata. Viereinen Pikku-Ahvenainen on samaa muosotumaa. Rannoille on rakennettu neljä vapaa-ajan asuntoa, joille johtaa tiet Hämeenkosken taajamasta.

## Vesistösuhteet
Järvi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Teuronjoen valuma-alueeseen. Se jaetaan vielä Teuronjoen keskiosan alueeseen, johon järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 122,2&nbsp;metriä mpy. Järvellä ei ole laskuojaa, mutta se on yhdistetty Pikku-Ahvenaiseen kaivetulla ojalla, joka tasoittaa niiden vedenpinnat.

## Lähteet
Pikku-Ahvenainen (Hollola)

**Pikku-Ahvenainen**  on Päijät-Hämeessä Hollolassa  Hämeenkosken taajaman lähellä sijaitseva lampi.

## Maantietoa
Lampi kuuluu Ahvenaistenharjun suppamuodostelmiin yhdessä sen viereisen Ahvenaisen kanssa. Lammen pinta-ala on 1,1&nbsp;hehtaaria ja se on 200&nbsp;metriä pitkä ja 100&nbsp;metriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 450&nbsp;metriä.

## Vesistösuhteet
Lampi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Teuronjoen valuma-alueeseen. Se jaetaan vielä Teuronjoen keskiosan alueeseen, johon lampi kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 122,2&nbsp;metriä mpy.

## Lähteet
Iso-Lano

**Iso-Lano**  on Päijät-Hämeessä Hollolassa Hämeenkosken taajaman lähellä sijaitseva järvi.

## Maantietoa
Järven pinta-ala on 19,8&nbsp;hehtaaria ja se on 1,3&nbsp;kilometriä pitkä ja 400&nbsp;metriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 5,1&nbsp;kilometriä ja sen rannat ovat metsämaata tai taajama-aluetta. Järvellä on yksi laajentuma, mutta muuten se on 150&nbsp;metriä leveä. Itäpuolelta Ilolanharju työntyy järveen kiinni. Eteläosan kapeikossa, joka erottaa pääaltaasta erilleen Pikku-Lanon, sijaitsee kolme saarta. Järven länsirannalla on vain vapaa-ajan asutusta, mutta itärannalla ulottuvat taajaman asuinalueet rantaan asti. Yhdystie 3171 kulkee paikoin rantaa viistäen.

## Vesistösuhteet
Järvi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Teuronjoen valuma-alueeseen. Se jaetaan vielä Pääjärven alueeseen, johon järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 102,8&nbsp;metriä mpy. Pääjärvestä alkaa kahden järven ketju, josta ylimmäinen Leppälammi laskee alimmalineen Iso-Lanoon Viianportaan kautta. Järvien vedenpinnan korkeusero on vain 10 senttimetriä. Iso-Lanon kanssa samaan järvialtaaseen voidaan lukea alempana oleva laajentuma Pikku-Lano. Se kapenee Teuronjoeksi ennen Hämeenkosken vanhainkotia. Alueen vedet virtaavat Teuronjoesta Mommilanjärven ja Ansionjärven kautta Puujokeen, josta ne päätyvät Hiidenjoen kautta Vanajaveteen.

## Historiaa
Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa järven nimi oli ”Puolimatkajärvi”. Sen eteläpäässä sijaitsi kaksi vesimyllyä, joita varten on saatettu padota joen luusua. Kartassa on järvi piirretty leveämä luusuaan asti. Myllyjen kohdalla joen ylitti postitie.

Vuoden 1979 peruskartassa Pikku-Lanon etelään työntyvä lahti on nykyistä pitempi. Se on patoamalla lyhennetty ennen vuoden 1988 kartan julkaisua.

## Lähteet
Leppälammi (Hollola)

**Leppälammi**  on Päijät-Hämeessä Hollolassa  Hämeenkosken taajaman pohjoispuolella sijaitseva järvi.

## Maantietoa
Järven pinta-ala on 38&nbsp;hehtaaria ja se on 900&nbsp;metriä pitkä ja 900&nbsp;metriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 4,3&nbsp;kilometriä ja sen rannat ovat pääasiassa metsämaata. Itärannoilla aukeaa järvelle peltoaukealta näkymät.

## Vesistösuhteet
Järvi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Teuronjoen valuma-alueeseen. Se jaetaan vielä Pääjärven alueeseen, johon järvi kuuluu. Järveen laskee kaksi pelto-ojaa Etolan peltoaukealta. Järven vedenpinnan korkeus on 102,9&nbsp;metriä mpy, mikä on sama korkeus kuin yläpuolella sijaitsevalla Pääjärvellä. Pääjärvi laskee Leppälammiin 500&nbsp;metristä Kotajokea myöten, joka haarautuu alajuoksulla. Vedet jatkavat eteenpäin Viianportaan kautta Iso-Lanoon, josta Teuronjoki saa alkunsa. Alueen vedet johdetaan Teuronjoesta Mommilanjärven ja Ansionjärven kautta Puujokeen, josta ne päätyvät Hiidenjoen kautta Vanajaveteen.

## Lähteet
Anttilanjärvi (Hollola)

**Anttilanjärvi**  on Päijät-Hämeessä Hollolassa Töykkylän lähellä sijaitseva järvi.

## Maantietoa
Järven pinta-ala on 4,2&nbsp;hehtaaria ja se on 300&nbsp;metriä pitkä ja 200&nbsp;metriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 800&nbsp;metriä ja rannat ovat metsämaata. Lammen rannoilla sijaitsee neljä vapa-ajan asuntoa ja lähistöllä on kiinteää asutusta. Hämeenkoskelta tulee tie lammen rannan ohitse.

## Vesistösuhteet
Järvi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Teuronjoen valuma-alueeseen. Se jaetaan vielä Teuronjoen keskiosan alueeseen, johon järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 138,7&nbsp;metriä mpy. Sen etelärantaan laskee oja Valtinsuolta ja lammen laskuoja on kaivettu pohjoisesta eteenpäin Pitkäsuon pohjoispäähän. Vedet ohjautuvat kohti Kylmäoja, joka yhtyy Teuronjokeen. Alueen vedet johdetaan Teuronjoesta Mommilanjärven ja Ansionjärven kautta Puujokeen, josta ne päätyvät Hiidenjoen kautta Vanajaveteen.

## Lähteet
Työjärvi (Hollola)

**Työjärvi**  on Päijät-Hämeessä Hollolassa Ojastenmäen kylän lähellä sijaitseva järvi.

## Maantietoa
Lampi sijaitsee ojitetun Laavionsuon koillisreunalla valtatien 12 eteläpuolella. Sen pinta-ala on 2,1&nbsp;hehtaaria ja se on 200&nbsp;metriä pitkä ja 150&nbsp;metriä leveä. Lammen rantaviivan pituus on 600&nbsp;metriä ja sen rannat ovat kokonaan suota. Lampi on autio.

## Vesistösuhteet
Järvi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Teuronjoen valuma-alueeseen. Se jaetaan vielä Pääjärven alueeseen, johon järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 139,2&nbsp;metriä mpy. Monet suon johto-ojista on johdettu lampeen. Sen laskuoja lähtee kohti koillista ja se alittaa valtatien 12 ennen kuin se putoaa harjun reunaa alas pelloille. Se laskee Pääjärven etelärantaan. Saman laskuojan puoliväliin yhtyy etelästä Kalliolammin oja.

## Lähteet
Kahtlammi

**Kahtlammi**  eli **Kahilammi**  on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa Hampaanmaan kylän lähellä sijaitseva lampi.

## Maantietoa
Lampi sijaitsee Reväsvuoren vieressä jyrkän harjun eteläpuolella. Harjun mäki kohoaa 35&nbsp;metrin korkeuteen. Sen pinta-ala on 2,9&nbsp;hehtaaria ja se on 450&nbsp;metriä pitkä ja 150&nbsp;metriä leveä. Saaria on yksi ja länsirannassa sijaitsee laaja avosuon tai kosteikon alue. Sen rantaviivan pituus on 1,2&nbsp;kilometriä ja lammen pohjoisrannat ovat metsää ja etelärannat peltomaata. Etelärannassa sijaitsee maatila ja vapaa-ajan asunto. Niille johtaa tiet Lammilta.

## Vesistösuhteet
Lampi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Teuronjoen valuma-alueeseen. Se jaetaan vielä Pääjärven alueeseen, johon lampi kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 125,7&nbsp;metriä mpy. Sen länsipään lahdenpohjukkaan laskee yksi lyhyt pelto-oja ja sen laskuoja lähtee vastarannalta ja laskee kilometrin päässä Pääjärveen.

## Historiaa
Lammelle on ilmestynyt saari vuoden 1965 peruskartan julkaisun jälkeen.

## Lähteet