open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Prayer

**Prayer** on saksalaisen DJ-tuottaja Robin Schulzin debyyttialbumi. Sen julkaisivat TONSPIEL sekä Warner Music Group 19. syyskuuta 2014 ja sen tuotannosta vastasi kokonaan Schulz itse. Toisin kuin albumin singlet, albumi itsessään ei ole onnistunut saavuttamaan yhtä suurta menestystä. Albumi on päässyt viiden parhaan joukkoon toistaiseksi vain Sveitsissä. Kymmenen parhaan joukkoon se on onnistunut pääsemään Itävallassa ja Saksassa.

## Kappalelista

**CD**

# "Prayer in C (Robin Schulz Remix)" - Benjamin Cotto, Nili Hadida - Lillywood ja Robin Schulz - 3:09
# "Willst Du" - Robin Schulz ja Alligatoah - 3:10
# "Sun Goes Down" - Robin Schulz ft. Jasmine Thompson - 2:59
# "No Rest for the Wicked (Robin Schulz Edit)" - Lykke Li, Björn Yttling - Lykke Li - 3:21
# "Rather Be (Robin Schulz Edit)" - Jack Patterson, James Napier, Nicole Marshall - Clean Bandit ft. Jess Glynne - 3:12
# "We Don't Have to Take Our Clothes Off" - Narada Michael Walden, Preston Glass - Lexer ja Nico Pusch - 3:20
# "House on Fire" - Robin Schulz ja Me & My Monkey - 3:20
# "Taking Me Home" - HEYHEY - 3:02
# "Never Know Me" - Robin Schulz ja Dansir - 3:18
# "Snowflakes" - Pingpong ja Robin Schulz - 3:24
# "Waves (Robin Schulz Remix)" - Dennis Princewell Stehr - Mr Probz - 3:27
# "Warm Minds" - Robin Schulz - 3:24
# "Wrong" - Robin Schulz - 3:26
# "Summer Nights" - Scheinizzl ja Chroph ft. David Lageder - 3:46
# "Spree Ahoi" - Thomas Lizzara ft. Steven Coulter - 4:00
# "Hier mit Dir (Robin Schulz Radio Mix)" - Tom Thaler, Basil ja Robin Schulz - 3:16
# "Changes (Robin Schulz Remix Radio Edit)" - Nick Littlemore, Peter Mayes, Sam Littlemore - Faul & Wad Ad vs. Pnau - 3:24
# "A Sky Full of Stars (Robin Schulz Edit)" - Tim Bergling, Guy Berryman, Jonny Buckland, Will Champion, Chris Martin - Coldplay - 3:15
# "Whatever" - Stil ja Bense - 3:18
# "In the Morning Light" - Alex Schulz - 3:17
'''iTunes bonusraita (vain ennakkotilaus)
* 21 "Prayer" (Continuous DJ Mix) - 1:17:55

## Listasijoitukset

## Lähteet
Sophie Dahl

**Sophie Dahl** (ent. **Sophie Holloway**, s. 15. syyskuuta 1977) on englantilainen kirjailija ja entinen malli.

Dahlin vanhemmat ovat näyttelijä Julian Holloway ja kirjailija Tessa Dahl, jonka oma isä on lastenkirjailija Roald Dahl. Vanhemmat erosivat hänen varhaislapsuudessaan ja Sophie jäi äitinsä kasvatettavaksi. Äitinsä mukana hän ehti asua muun muassa Lontoossa, New Yorkissa ja intialaisessa ashramissa ja käydä kymmentä eri koulua. Malliksi Dahl päätyi 18-vuotiaana kohdattuaan sattumalta Isabella Blow’n. Hän herätti mediassa huomiota, sillä tuolloin häntä pidettiin mallien mittapuulla epätavallisen suurikokoisena.

Dahlin esikoisromaani *Playing With the Grown-ups* julkaistiin vuonna 2007. Sitä oli edeltänyt jo vuonna 2003 kuvitettu 74-sivuinen pienoisromaani *The Man with the Dancing Eyes*, jonka kuvituksen laati hänen lapsuusystävänsä Annie Morris. Teosten välillä Dahl oli kirjoittanut moniin sanoma- ja aikakauslehtiin. Vuonna 2009 hän julkaisi hänen keittokirjan *Miss Dahl’s Voluptuous Delights*. Sen jälkeen hän esiintyi myös televisiossa kirjan innoittaman ruoanlaitto-ohjelman *The Delicious Miss Dahl* (2010) juontajana. Toinen keittokirja, *From Season to Season*, ilmestyi 2011.

Dahl on ollut naimisissa muusikko Jamie Cullumin kanssa vuodesta 2010 ja heillä on kaksi tytärtä.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*
Jonathan

**Jonathan Cícero Moreira** (eli **Jonathan**; s. 27. helmikuuta 1986 Conselheiro Lafaiete) on brasilialainen jalkapalloilija, joka edustaa kotimaassaan Paranaensea. Hän pelasi neljä vuotta Italian Serie A:ssa. Oikeajalkainen Jonathan on pelipaikaltaan oikea laitapuolustaja.

## Seurajoukkueura
Vuodet 2005–2010 Jonathan edusti Cruzeiroa. Ensimmäisen Série A-maalinsa Cruzeiron paidassa hän iski elokuussa 2007. Vuoden 2011 alussa Jonathan siirtyi Brasilian suurseuraan Santos FC:hen. Puolen vuoden aikana Jonathan voitti Santosin paidassa Copa Libertadoresin. Heinäkuussa 2011 Jonathan siirtyi Italian Serie A:n suurseuraan Inter Milaniin. Hän debytoi seuran paidassa syyskuussa 2011 Serie A:ssa US Palermoa vastaan. Kaudella 2011–2012 Jonathan debytoi myös Mestarien liigassa. Tammikuussa 2012 Jonathan siirtyi lainalle Serie A:ssa niin ikään pelanneeseen Parmaan. Hän pelasi seurassa kauden loppuun asti ja Parma oli hienosti sarjataulukon kahdeksas. Lainan jälkeen Jonathan palasi Interiin.

## Maajoukkueura
Jonathan edusti maataan alle 17-vuotiaiden MM-kisoissa vuonna 2003 Suomessa. Jonathan oli noissa kisoissa tärkeässä roolissa pelaten täydet minuutit muun muassa finaalissa Finnair-stadionilla Helsingissä, jossa Brasilia voitti Espanjan 1-0.

## Lähteet
*
Jari Rinne (juoksija)

**Jari Tapani Rinne** (s. 4. toukokuuta 1961 Espoo) on aktiiviuransa päättänyt suomalainen pikajuoksija. Hän edusti vuodesta 1979 lähtien Lahden Ahkeraa ja hänen valmentajanaan toimi Yrjö Oksanen. Kalevan kisoista Rinne saavutti 200 metrin juoksusta hopeaa vuonna 1985 ja 400 metrin juoksusta kaksi hopeaa vuosina 1983 ja 1985 sekä pronssia vuonna 1981. Lisäksi hän oli viestijuoksun SM-kilpailuissa mukana voittamassa 4 x 100 metrin viestijuoksusta kolmea kultaa vuosina 1984, 1985 ja 1986 sekä 4 x 400 metrin viestijuoksusta kultaa vuonna 1984 sekä hopeaa vuonna 1983. Virallisissa kilpailuissa hän ei ole esiintynyt vuoden 1986 jälkeen.

## Lähteet
Sakari Ylikörkkö

**Sakari Ylikörkkö** (s. 21. heinäkuuta 1960) on aktiiviuransa päättänyt suomalainen pikajuoksija. Hän edusti vuodesta 1982 lähtien Oulun Pyrintöä ja hänen valmentajanaan toimi Pentti Mankila. Kalevan kisoista Ylikörkkö saavutti pronssia 100 metrin juoksusta vuonna 1985. Virallisissa kilpailuissa hän ei ole esiintynyt vuoden 1987 jälkeen.

## Lähteet
Vladimir Janko

**Vladimir Vladimirovitš Janko** () (18. tammikuuta 1949 – 16. toukokuuta 2022 Moskova, Venäjä) oli venäläinen hyökkääjänä pelannut jääpalloilija, joka edusti Moskovan Dynamoa ja Krasnogorskin Zorkia. Pelaajauransa jälkeen hän kouluttautui valmentajaksi ja valmensi Venäjällä Syktyvkarin Stroitelia, Krasnojarskin Jeniseitä, välillä Suomessa Lappeenrannan Veiterää  ja sen jälkeen edelleen Venäjällä Arkangelin Vodnikia, Moskovan Dynamoa, Kemerovon Kuzbassia ja Dynamo Kazania. Kazanin valmentajana hän saavutti jo 10. Venäjän mestaruutensa. 

Neuvostoliiton jääpallomaajoukkueen valmentajana hän oli Neuvostoliiton vallan loppuvaiheessa 1987-1991. Venäjän jääpallomaajoukkueen valmentajana hän oli kolmeen otteeseen vuosina 1999-2002, 2004-2006, 2007-2009. Suomessa olleessaan Veiterän valmentajana hän toimi myös yhden kauden Suomen jääpallomaajoukkueen valmentajana 1992-1994.

## Saavutukset pelaajana
**Seurajoukkueissa**
* 5 Neuvostoliiton mestaruutta vuosina 1972, 1973, 1975, 1976 ja 1978 Moskovan Dynamon riveissä,
* 3 Jääpallon Euroopan cup voittoa: 1976, 1977 ja 1979 Moskovan Dynamon riveissä.

**Maajoukkueessa**
* 4 maailmanmestaruutta vuosina 1973, 1975, 1997, 1979,

## Saavutukset valmentajana
* 2 Neuvostoliiton mestaruutta: vuosina 1988 ja 1989 Krasnojarskin Jenisein valmentajana,
* Suomen mestaruushopeaa vuonna 1994 Veiterän valmentajana,
* 10 Venäjän mestaruutta: 1996, 1997, 1998, 1999, 2000, 2004 ja 2005 Vodnikin valmentajana sekä 2006, 2007 Moskovan Dynamon valmentajana ja 2011 Dynamon Kazanin valmentajana,
* 2 Venäjän mestaruushopeaa: 2009 Kemerovon Kuzbassin ja 2012 Dynamon Kazanin valmentajana,
* 2 Jääpallon Euroopan cup voittoa: 2002, 2003, 2004, 2006 Vodnikin ja Dynamon valmentajana,
* 4 Jääpallon maailmancupin voittoa: 2003, 2004, 2006, 2010 Moskovan ja Kazanin Dynamon valmentajana
* 6 MM-valmentajana: 1989, 1991, 1999, 2001, 2006 ja 2008,
* 2 MM-hopeaa valmentajana: 2005 ja 2009.  

## Lähteet
*Vladimir Janko IBDB-tietokannassa
*Vladimir Janko Moskovan Dynamon sivuilla 

### Viitteet
Pirkanmaan kirjoituskilpailu

**Pirkanmaan kirjoituskilpailu** on Tampereen kaupunginkirjaston järjestämä maakunnallinen kirjoituskilpailu, joka on järjestetty vuodesta 1952. Kilpailun tarkoituksena on tukea uusia lahjakkaita kirjoittajia ja tarjota heille mahdollisuus saada tekstejään julkisuuteen. Kirjoituskilpailuun voivat osallistua Pirkanmaan alueella asuvat, työskentelevät tai opiskelevat kirjoittajat, jotka eivät ole julkaisseet kaunokirjallista teosta tai omakustannetta. Kilpailussa on kaksi sarjaa: proosa ja lyriikka.

## Historia
Kilpailun perusti Tampereen kirjastonjohtaja Mikko Mäkelä vuonna 1952. Kilpailussa palkittuja ovat olleet muun muassa rikoskirjailija Seppo Jokinen, runoilijat Mirkka Rekola, Kari Aronpuro ja Tuija Välipakka, näytelmäkirjailija Jussi Kylätasku, kirjailijat Jaakko Syrjä, Päivi Alasalmi, Vilja-Tuulia Huotarinen, Anni Kytömäki, Olli Jalonen sekä kirjailijaliiton puheenjohtaja Jyrki Vainonen.

## Lähteet
Ruokojärvi (Punkalaidun)

**Ruokojärvi** on Pirkanmaalla Punkalaitumella Kestilänkulman ja Sastamalan Anttilankulman välissä sijaitseva järvi.

## Maantiede
Ruokojärven pinta-ala on 4,6 hehtaaria, ja sen pituus on 600 metriä ja leveys 180 metriä. Se on muodostunut Ison Seinäkallion ja Nätkinpervonkankaan väliseen notkoon. Sen etelä- ja pohjoispuolen alavilla maille on kehittynyt suoaleet. Pohjoispuolella sijaitsee laajempi ja ojitettu Ruokostensuo. Iso Seinäkallio kohoaa yli 25 metriä vedenpinnasta. Järven rantaviiva on 1,4 kilometriä pitkä ja ranta on pääosin moreeni- ja kalliopohjaista metsämaastoa. Järvi on autio eikä siinä ole saaria. Sastamalan puoleinen kuntaraja kulkee aivan järven pohjoispään vierestä.

## Vesistösuhteita
Ruokojärvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus&nbsp;35) Kokemäenjoen alueen&nbsp;(35.1) Sammunjoen valuma-alueella (35.18). Järvellä on kymmenkunta tulo-ojaa lähinnä suolta, joista yksi on nimeltään Ruokostenoja. Järven luusua sijaitsee järven länsirannalla, josta saa alkunsa 4,4 kilometriä pitkä Ruokostenoja, joka laskee Sammaljokeen. Järven vedenpinnan korkeus on 94,2 metriä.

## Historiaa
Vuosina 1855–1856 valmistuneessa Kalmbergin kartastossa se on nimetön, Ruokostensuon etelälaidalla sijaitseva autio järvi. Suon laitaa virtaavan puron lounaispuolelta on raivattu heinäniittyjä. Vuoden 1930 Tyrvään seudun taloudellisessa kartassa heinäniitty on peltomaana, jota on laajennettu. Peltoalueella on kaksi maatilaa. Järven eteläpäähän on raivattu rantaan ulottuva peltomaata. Vuonna 1961 julkaistussa peruskartassa on Ruokostensuon ojitus päässyt alkuun, kun suon läpi on kaivettu johtoja Pitkäkankaalle asti ja sille joitakin sivuojia. Samalla on Ruokostenojaa jatkettu eteläiselle suolle asti.

## Lähteet
Sammakkajärvi

**Sammakkajärvi** eli **Sammakkojärvi** on Pirkanmaalla Punkalaitumella sijaitseva järvi.

## Maantiede
Järven pinta-ala on 30,4 hehtaaria, ja sen pituus on 1,3 kilometriä ja leveys 600 metriä. Se on muodostunut Kurjenvuoren, Sammakkavuoren, Särkikallion ja Järvikallion väliseen painaumaan. Sillä on alavia rantoja lounais-, itä- ja pohjoispäässä järveä. Jyrkärinteisiä rantoja esiintyy esimerkiksi Särkikallion ja Järvikallion edessä, missä esimerkiksi Järvikallio kohoaa yli 25 metriä vedenpinnan yläpuolelle. Järven rantaviiva on 4,6 kilometriä pitkä ja ranta on pääosin moreeni- ja kalliopohjaista metsämaastoa. Järven lounaispäässä on metsittynyttä rantasuota. Järven lähellä sijaitsee kaksi maatilaa ja rannoille on rakennettu 24 vapaa-ajan asuntoa. Niille johtaa tiet sekä Sammaljoen kylän että Punkalaitumen Liitsolan suunnalta. Järvi sijaitsee Punkalaitumen ja Sastamalan kuntarajalla niin, että suurin osa järvestä kuuluu Punkalaitumen alueelle.

## Vesistösuhteita
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus&nbsp;35) Kokemäenjoen alueen&nbsp;(35.1) Sammunjoen valuma-alueella (35.18). Järveen laskee muutama suo-oja ja pelto-oja. Järven luusua sijaitsee järven luoteisrannalla, josta saa alkunsa 2,9 kilometriä pitkä laskuoja Sammaljokeen. Laskuoja virtaa suuren tekolammen läpi ennen yhtymistään Sammaljokeen. Järven vedenpinnan korkeus on 114,0 metriä mpy.

## Historiaa
Vuoden 1855−56 Kalmbergin kartastossa järven nimi kirjoitettiin "Sammakajärvi". Järven kautta kulkee etelän ja pohjoisen välinen talvitie, jonka rinnalle on piirretty kesäreitti. Järvi on erämaajärvi. Vuoden 1930 Tyrvään seudun taloudellisessa kartassa järven nimi on kirjoitettu ”Sammakkojärvi” ja sen keskellä on saari. Eräille pohjoispään soille on raivattu peltomaata ja yksi maatila sijaitsee rannan tuntumassa luusuassa. Saari paljastaa järvessä tehdystä järvenlaskusta, joka toteutettiin 1930-luvulla tai sen jälkeen. Saari, jonka nykynimi on Kalliosaari, on maatunut rantaan kiinni. Saaren vesijättömaa on avosuota ja peltomaata. Muualla vesijättömaa on suomaata. Tyrvään kuntaraja seuraa järven pohjoispään rantoja niin, ettei järvi tule mukaan. Vuonna 1961 julkaistussa peruskartassa on rannoille rakennettu kolme kesämökkiä. .

## Lähteet
Lailujärvi

**Lailujärvi** on Pirkanmaalla Sastamalassa Sammaljoella sijaitseva järvi.

## Maantiede
Lailujärven pinta-ala on 1,1 hehtaaria ja sen pituus on 200 metriä ja leveys 50 metriä. Se on muodostunut Lailuvuoren juurelle sen pohjoispuolelle. Järven rannat ovat alavaa savimaastoa, jonka eteläpuoli kohoaa varsin jyrkkänä mäen päälle. Lailuvuori kohoaa yli 50 metrin korkeuteen vedenpinnasta. Järven rantaviiva on 0,67 kilometriä pitkä ja ranta on metsittynyttä suota, joka on syntynyt kosteikon umpeenkasvun seurauksena. Järvi on autio eikä sen rantaan tule tietä.

## Vesistösuhteita
Lailujärvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus&nbsp;35) Kokemäenjoen alueen&nbsp;(35.1) Sammunjoen valuma-alueella (35.18). Järvellä ei ole tulo-ojia, sillä se sijaitsee suon keskellä. Suolle tulee kuitenkin Lailujärvenojsa idästä päin ja lyhyt kuivatusoja lännestä. Järven laskuoja Kravi lähtee järven luoteisrannasta, joka yhtyy 1,6 kilometrin jälkeen Sammaljokeen. Järven vedenpinnan korkeus on 82,5–85,0 metriä.

## Historiaa
Vuoden 1855−56 Kalmbergin kartastossa järven nimi kirjoitetaan "Lainujärvi" ja se on kartassa autio. Järvelle tulee Sammaljoen sillalta polku. Vuoden 1930 Tyrvään seudun taloudellisessa kartassa järvi on varsin pieni, joten sen vedenpinta on ehditty laskemaan ja järven pohjois- ja itäpuolen alueet on raivattu peltomaaksi. Vuonna 1961 julkaistussa peruskartassa on järvi pohjoispuolen peltoihin verrattuna lähes kaksikertaa nykyistä pitempi. Syy saattaa olla rantojen umpeenkasvu.

## Lähteet
Pikku Murtojärvi

**Pikku Murtojärvi** on Pirkanmaalla Sastamalassa Sammaljoen lähellä sijaitseva järvi.

## Maantiede
Järven pinta-ala on 1,8 hehtaaria, ja sen pituus on 370 metriä ja leveys 80 metriä. Se on muodostunut samaan painaumaan pohjoispuolella sijaitsevan Murtojärven kanssa. Järvet kohtaavat saman maatilan ylläpitämän peltoalueen ja järven ympäristö on eteläistä mäkeä lukuun ottamatta alavaa maastoa. Viereinen mäki kohoaa yli 17 metrin korkeuteen vedenpinnasta. Järven rantaviiva on 0,8 kilometriä pitkä ja ranta on pääosin moreeni- ja kalliopohjaista metsämaastoa ja peltoa. Rannalle ei ole rakennettu asuntoja eikä sille johda tietä.

## Vesistösuhteita
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus&nbsp;35) Kokemäenjoen alueen&nbsp;(35.1) Sammunjoen valuma-alueella (35.18). Järveen laskee vain muutama tulo-oja. Järven luusua sijaitsee järven länsirannalla, josta saa alkunsa 750 metriä pitkä laskuoja Murtoonmaanojaan, joka laskee Sammaljokeen Myllykosken yläpuolella. Lähellä sijaitseva Murtojärvi laskee samaan laskuojaan. Järven vedenpinnan korkeus on 122,7 metriä mpy.

## Historiaa
Vuosina 1855–1856 valmistuneessa Kalmbergin kartastossa järven nimi kirjoitettiin ”Wähä Murtojärvi”. Vuoden 1930 Tyrvään seudun taloudellisessa kartassa järvellä ei ole nimeä. Pikku Murtojärvi saattaa kartassa oli pitenpi, mutta mittakaavan takia sitä ei pitää varmana tietona. Murtojärven laskuoja laskee Pikku Murtojärveen ja jatkaa erillistä ojaa myöten eteenpäin. Tämä olisi ollut edullinen tapa hankkia viljelymaata järvien välistä. Vuonna 1961 julkaistussa peruskartassa ei ihmistoiminnan suhteen ole eroavaisuuksia nykypäivään nähden.

## Lähteet
Vihdanlammi

**Vihdanlammi** on Pirkanmaalla Sastamalassa Sammaljoella sijaitseva järvi.

## Maantiede
Vihdanlammin pinta-ala on 2,0 hehtaaria ja sen pituus on 350 metriä ja leveys 80 metriä. Se sijaitsee Vihdanlamminkorvessa jyrkkärinteisien mäen juurella. Mäen rinteet kohoavat yli 20 metriä vedenpinnan yläpuolelle. Järven rantaviiva on 0,75 kilometriä pitkä ja ranta on pääosin soista metsämaastoa. Rannan tuntumassa on pari loma-asuntoa, joille johtaa tie Ekojärveltä.

## Vesistösuhteita
Vihdanlammi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus&nbsp;35) Kokemäenjoen alueen&nbsp;(35.1) Sammunjoen valuma-alueella (35.18). Järveen laskee muutama suo-oja. Järven luusua sijaitsee järven etelärannalla, josta saa alkunsa 4,3 kilometriä pitkä laskuoja, joka yhtyy Ruoholansuonojaan. Tämä oja muuttuu pian Sammaljoeksi. Järven vedenpinnan korkeus on 113,6 metriä mpy.

## Historiaa
Vuosina 1855–1856 valmistuneessa Kalmbergin kartastossa järven nimi kirjoitettiin ”Wihdasjärvi” ja se on esitetty pienen suon keskellä sijaitsevana autiona erämaalampena. Vuoden 1930 Tyrvään seudun taloudellisessa kartassa se on nimetön suolampi. Vuonna 1961 julkaistussa peruskartassa on järven nimi nyt ”Vihtaslammi” ja soiden ojittaminen on kartassa päässyt alkuun Vihaslamminsuolla. Lammelle ei vieläkään tule tietä ja se on edelleen autiona.

## Lähteet
Iso-Kuovanen

**Iso-Kuovanen** on Pirkanmaalla Sastamalassa Mattilanmaan, Murtoonmaan ja Erkkilänmaan välissä sijaitseva järvi.

## Maantiede
Iso-Kuovasen pinta-ala on 1,7 hehtaaria, ja sen pituus on 250 metriä ja leveys 100 metriä. Se on muodostunut mäkiselle ylänköalueelle kallioisten mäkien väliseen painaumaan, joka muodostaa pitkittäisen laakson. Samassa laaksossa sijaitsee kaksi muuta lampea, joita ympäröi samaan suohon liittyvät avosuot. Länsipuolella kohoaa Iso-Hassi ja kaakkoispuolella kallioinen mäkialue. Kaakkoisrannasta mäki kohoaa yli 20 metrin korkeuteen. Järven rantaviiva on 0,65 kilometriä pitkä ja ranta on pääosin moreeni- ja kalliopohjaista metsämaastoa. Rantoja kiertää kapea suoreunus. Järvi on autio eikä siinä ole saaria. Kuovasen maatila sijaitsee kahden lammen takana.

## Vesistösuhteita
Iso-Kuovanen sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus&nbsp;35) Kokemäenjoen alueen&nbsp;(35.1) Sammunjoen valuma-alueella (35.18). Järvellä ei ole tulo-ojia. Järven luusua sijaitsee järven etelärannalla, josta saa alkunsa 900 metriä pitkä laskuoja Murtoonmaanojaan, joka laskee Sammaljokeen. Murtoonmaanoja laskee Pikku-Kuovasen läpi ennen Iso-Kuovasen yhtymiskohtaa. Alavirran puolella on vielä tekolampi. Järven vedenpinnan korkeus on 113,5 metriä.

## Historiaa
Vuoden 1855−56 Kalmbergin kartastossa järvi on nykyistä pitempi, mikä tarkoittaa, että järven pintaa on alennettu. Kaksi muuta lampea ovat kuroutuneet järvenlaskussa erilleen ja avosuo on synynyt vesijättömaalle. Järvi oli kartassa merkitty autioksi. Vuoden 1930 Tyrvään seudun taloudellisessa kartassa on järvi kaventunut keskeltä lähde kahdeksi järveksi. Sen luoteispäähän on perustettu järven nimeä kantava maatila. Vuonna 1961 julkaistussa peruskartassa on Iso-Kuovanen samassa tilassa kuin nykyäänkin, mutta pohjoispuolen lampiin on vielä jäljellä yhdysojat. Kyseiset lammet ovat vielä yhdessä, mutta ne kuroutuvat myöhemmin erilleen, kun vedenpintaa lasketaan edelleen.

## Lähteet
Murtojärvi (Sastamala)

**Murtojärvi** on Pirkanmaalla Sastamalassa Sammaljoen lähellä sijaitseva järvi.

## Maantiede
Järven pinta-ala on 5,6 hehtaaria ja sen pituus on 490 metriä ja leveys 200 metriä. Se on muodostunut ylängölle kallioisten mäkien väliseen painaumaan. Itäpuolella mäki kohoaa lähes 15 metrin korkeuteen vedenpinnasta. Sen pohjoispuolella sijaitsee Puntonsuo, jonka suoalue jätkuu järvelle asti. Osia soista on raivattu peltomaaksi ja järven eteläpuolella sijaitsee maatila. Järven rantaviiva on 1,2 kilometriä pitkä ja ranta on pääosin moreeni- ja kalliopohjaista metsämaastoa. Rannalle on rakennettu yksi vapaa-ajan asunto, jonne johtaa tie Sammaljoen kylältä.

## Vesistösuhteita
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus&nbsp;35) Kokemäenjoen alueen&nbsp;(35.1) Sammunjoen valuma-alueella (35.18). Järvellä on tulo-ojina muutama suo-oja. Järven luusua sijaitsee järven etelärannalla, josta saa alkunsa 750 metriä pitkä laskuoja Murtoonmaanojaan, joka yhtyy Sammaljokeen Myllykosken yläpuolella. Lähellä sijaitseva Pikku Murtojärvi laskee samaan laskuojaan. Järven vedenpinnan korkeus on 123,3 metriä.

## Historiaa
Vuosina 1855–1856 valmistuneessa Kalmbergin kartastossa järven nimi on ”Iso Murtojärvi” erotukseksi etelässä sijaitsevasta ”Wähä Murtojärvestä”. Molemmat järvet on piirretty karttaan autiojärvinä. Vuoden 1930 Tyrvään seudun taloudellisessa kartassa sitä kutsutaan vain ”Murtojärveksi” ja se on tässäkin kartassa vielä autiona. Vuonna 1961 julkaistussa peruskartassa on järven nimi nyt ”Iso Murtojärvi” ja siihen laskevat nykyiset suo-ojat on tuolloin ehditty kaivamaan. Eteläpuolinen maatilan pellonraivaus järven länsirannassa on vielä kesken. Järvellä ei ole kesämökkejä.

## Lähteet
Hanhijärvi (Houhajärvi)

**Hanhijärvi** on Pirkanmaalla Sastamalassa Houhajärvellä sijaitseva järvi.

## Maantiede
Järven pinta-ala on 4,3 hehtaaria, ja sen pituus on 430 metriä ja leveys 190 metriä. Se sijaitsee vesijättömaan ympäröimänä laajalla koskeikkojen ja avosoiden täplittämällä suolaueella. Järven rantaviiva on 1,2 kilometriä pitkä. Suon luoteispuolella on laaja peltoaukea ja suon länsipuolella sijaitsee kaksi kiinteästi asuttua tilaa. Suo ja sen sisällä sijaitseva järvi muodostaa nykyään luonnonsuojelualueen.

## Luontoarvoja
Järven vesialue, kosteikko ja soistuneita rantoja on rauhoitettu luonnonsuojelulain perusteella. Järvenlaskuissa muodostuneet Keskistenjärvi, Tapiolanjärvi ja Hanhijärvi kuuluvat valtakunnalliseen lintuvesien suojeluohjelmaan ja Natura 2000 -suojelualueverkostoon (FI0350002, 151 hehtaaria). Järvikolmikko muodostaa myös kansallisesti arvokkaan lintualueen (FINIBA). Tapiolanjärvessä on avoveden määrä suurin, joten siellä viihtyvät vesilinnut paremmin.

## Vesistösuhteita
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus&nbsp;35) Kokemäenjoen alueen&nbsp;(35.1) Sarkolanjoen valuma-alueella (35.17). Järvellä ei ole tulo-ojia. Järven luusua sijaitsee järven etelärannalla, josta saa alkunsa suoraksi kanavaksi kaivettu kuivatusoja. Se yhtyy 1,1 kilometrin jälkeen 8,6 kilometriä pitkä Pikkujokeen, joka on Houhajärven laskujoki. Järven vedenpinnan korkeus on yli 90 metriä mpy.

## Historiaa
Sekä laamanni P.G. Falck että talonomistaja Henric Wanhakyrö ovat hakeneet Hanhijärvelle (mahdollisesti eri järvet) lupaa kuivattaa se. Kummankin hanke olisi toteutunut 1840-luvulla. Vuoden 1855−56 Kalmbergin kartastossa järvi on kuitenkin vielä laskematta. Kartassa näkyy mahdollisesti järven alkuperäinen koko, joten sen vedenpinta on alentunut huomattavasti. Järvellä on ollut suuri saari ja sen rannoilla on ollut kolme torppaa.

Vielä vuoden 1930 kartassa Hanhijärvi on vielä selkeästi nykyistä suurempi. Järvessä ollut saari on nyt maatunut niemeksi, joka on nykyään suojelualueen ulkopuolelle jäänyt metsäpalsta. Hanhijärven vesijättömaita ei olla vielä yksityistetty. Vuonna 1961 julkaistussa peruskartassa on peltomaita vielä jäljellä nykyistä enemmän. Vuodesta 1961 on metsitetty ainakin peltopalsta Soukonvuoren eteläpuolelta, kaksi Hanhijärven koillispuolelta ja joitakin pieniä peltopalstoja länsipuolen maatilalta. Lisäksi etelpuolella olevalta Palosaarelta on kaivettu soraa.

## Katso myös
* Luettelo Suomen Natura 2000 -alueista

## Lähteet
Kalevi Nyytäjä

**Aarne Taisto Kalevi Nyytäjä** (s. 9. kesäkuuta 1932 Tyrvää) on suomentaja, joka on kääntänyt muun muassa Honoré de Balzacin, Georg Büchnerin, Raymond Chandlerin, E. L. Doctorowin, Graham Greenen ja Ernest Hemingwayn teoksia. Hän sai valtion kääntäjäpalkinnon vuonna 1977 ja kirjallisuuden valtionpalkinnon vuonna 1999.

Nyytäjän virolainen kasvatusäiti opetti pojalle saksaa ja pani tämän ruotsinkieliseen leikkikouluun.  Nyytäjä oppi englannin kielen sotien aikana venäläisen opettajan yksityisoppilaana. Nyytäjä on koulutukseltaan filosofian maisteri. Ennen kääntäjäksi ryhtymistään hän työskenteli uutistoimittajana UPI:ssa ja Yleisradiossa sekä mainostoimittajana Suomen Ilmoituskeskuksessa ja Mainosyhtymässä. 1970-luvun lopulla hän toimi Kääntäjien ja tulkkien liiton hallituksessa, 1980-luvun alkupuolella raamatunkäännöskomiteassa ja 1986–1991 valtion kirjallisuustoimikunnassa.

Nyytäjän puoliso oli dramaturgi Outi Nyytäjä. Suomen lisäksi he asuivat osan vuodesta Ranskan Bretagnessa.

## Lähteet
Tekninen rikostutkinta

**Tekninen rikostutkinta** eli **rikostekniikka** on rikoksen selvittelyyn liittyvän materiaalin hankkimista rikospaikalta. Joskus siihen luetaan myös saadun materiaalin tieteellinen tutkimus eli **forensinen tiede**.

## Määritelmä ja rajaus

Teknisen rikostutkinnan käsitteen rajaaminen ei ole ollut Suomessa yksiselitteistä, mikä johtuu osin keskieurooppalaisen ja angloamerikkalaisen kirjallisuuden käyttämien määritelmien eroista. Eroja on siinä, luetaanko näytteiden tutkimuskin alaan kuuluvaksi.

Suomen sisäasiainministeriön määritelmän mukaan tekninen rikostutkinta on "tutkimuksia, joissa rikos-, onnettomuus- tai muuhun tapahtumaan liittyen kuvaamalla, piirroksia laatimalla, näytteitä ottamalla tai muulla vastaavalla tavalla hankitaan tietoja tutkittavasta asiasta." Tämän lisäksi sisäasiainministeriö lukee tekniseen rikostutkintaan kuuluvaksi "laboratorioissa tapahtuva näytteiden tutkiminen ja vertailu sekä näiden tutkimusten perusteella annettavat ja ulkopuolisilla teetettävät lausunnot".

Himberg (2002) määrittelee teknisen rikostutkinnan suppeammin: "rikospaikkaan, rikoksentekovälineisiin, tekijäksi epäiltyyn, uhriin tai muuhun asianosaiseen kohdistuvat dokumentointi sekä näytteenotto ja -käsittely, joka edeltää forensisia laboratoriotutkimuksia". Laboratoriotutkimukset ja niissä sovelletut tekniset ja luonnontieteet ovat erikseen forensista tiedettä, kuten myös oikeuslääketiedettä sivuavat oikeuskemia ja oikeustoksikologia.

## Rikospaikkatutkinta
Rikospaikkatutkinnan tekee rikostekninen yksikkö. Tutkintaan liittyy rikospaikan dokumentointi esimerkiksi valokuvaamalla, piirtämällä tai videoimalla, sekä erilaisten näytteiden otto. Rikostekninen yksikkö tekee myös laboratoriotutkimuksia valmistelevaa tutkimusta kuten sormenjälkien esillehakua sekä hiukkasnäytteiden seulontaa ja mikroskopointia.

## Forensinen tiede
Forensinen tiede on teknisten ja luonnontieteiden soveltamista esitutkintaan. Se koostuu useista metodologioiltaan erilaisista tutkimusalueista ja soveltaa useita eri tieteenalojen oppeja kuten kemian eri osa-alueita, molekyylibiologiaa, biologiaa, fysikaalisia tieteitä, fonetiikkaa, kielitiedettä ja tietojenkäsittelytiedettä sekä sivuaa muitakin aloja.

Monien forensisten tutkimusalojen keskeinen tavoite on osoittaa yhteys epäillyn sekä rikospaikan tai uhrin välillä. Tämä havaitaan joko materiaalin siirtymisestä näiden kahden välillä tai fyysisten ominaisuuksien yhteensopivuudesta. Toinen alan perustavoite on tapahtumainkulun selvittäminen eli rekonstruktio.

Forensisen tieteen tärkeimpiä tutkimusalueita ovat:
* sormenjälki- ja muototkimukset kuten sormenjälkitutkimukset, muotojälkitutkimukset, jalkineiden jättämät jäljet, työkalunjäljet ja renkaiden jäljet
* DNA-tutkimukset
* karva-, kuitu- ja hiukkastutkimukset, hiusvärien avulla tunnistaminen
* oikeudellinen käsialanvertailu
* äänitutkimukset kuten puheäänen tutkimus
* asetutkimukset
* palonsyytutkimukset
* huumausainetutkimukset

## Lähteet
* 
### Viitteet
Ivan Šijan

**Ivan Šijan** (s. 2. kesäkuuta 1990 Zagreb, Kroatian ST, Jugoslavian sosialistinen liittotasavalta) on kroatialainen jääkiekkopuolustaja, joka pelaa Norjan toiseksi korkeimmalla sarjatasolla 1. divisjonin Gjøvik Hockeyssa. Hän on aiemmin pelannut ulkomailla myös Sloveniassa, Tanskassa ja Ruotsissa. Šijan laukoo oikealta.

## Ura
### Seuraura
Šijan on Medveščak Zagrebin kasvatti. Hän pelasi seurassa ensimmäiset miesten pelinsä 16-vuotiaana Interligassa ja Kroatian pääsarjassa kaudella 2006–2007. Kahtena seuraavana kautensa Šijan edusti Medveščakia Kroatian ja Slovenian pääsarjoissa. Kaudeksi 2009–2010 joukkue siirtyi Itävallan pääsarja Erste Bank Eishockey Ligaan, jossa Šijan pelasi ensimmäisellä kaudellaan vain yhden ottelun. Valtaosan kaudestaan hän pelasi Medveščakin kakkosjoukkueessa Slohokej Ligaa. 

Ensimmäisellä täydellä EBEL-kaudellaan 2010–2011 Šijan pelasi liigassa 51 runkosarja- ja viisi playoff-ottelua jääden ilman tehopisteitä. Kaudella 2011–2012 hän pelasi Medveščakin EBEL-joukkueessa 45 runkosarja- ja yhdeksän playoff-ottelua tehopistein 1+1=2 ja kaudella 2012–2013 36 runkosarja- ja viisi playoff-ottelua ilman tehopisteitä. Kaudella 2013–2014 Šijan pelasi ainoastaan seuran kakkosjoukkueessa Kroatian pääsarjaa. 

Kaudeksi 2014–2015 Šijan palasi EBEL:ään ja siirtyi vuoden mittaisella sopimuksella slovenialaisen Olimpija Ljubljanan riveihin. Joulukuussa 2014 hän kuitenkin jätti joukkueen. Tammikuussa 2015 Šijan siirtyi loppukauden kattaneella sopimuksella Tanskan Metal Ligaenin Herlev Eaglesiin. Kaudeksi 2015–2016 hän siirtyi vuoden mittaisella sopimuksella Ruotsin neljänneksi korkeimmalle sarjatasolle HockeyTvåan-joukkue Sandvikens IK:hon. Marraskuussa 2015 Šijan vaihtoi sieltä sarjatasoa ylemmäs Hockeyettan-joukkue Wings HC Arlandan riveihin.

Syyskuussa 2016 Šijan siirtyi vuoden mittaisella sopimuksella Norjan toiseksi korkeimmalla sarjatasolla 1. divisjonissa pelaavan Gjøvik Hockeyn joukkueeseen oltuaan ilman sopimusta alkukauden 2016–2017. Hän oli joukkueen tehokkain puolustaja tehoilla 3+12=15.

### Maajoukkueura
Šijan edusti Kroatiaa I-divisioonan MM-kilpailuissa vuonna 2010, II-divisioonan MM-kilpailuissa vuonna 2011 voittaen B-lohkon hopeaa sekä IIA-divisioonan MM-kilpailuissa vuosina 2012 ja 2013. Vuoden 2012 turnaus päättyi pronssiin ja vuoden 2013 turnaus hopeaan sekä sarjanousuun IB-divisioonaan. Šijan pelasi myös Vancouverin 2010 ja Sotšin 2014 olympiakisojen karsinnoissa.

Šijan pelasi myös alle 20-vuotiaiden I-divisioonan MM-kilpailuissa vuonna 2010 sekä II-divisioonan MM-kilpailuissa vuosina 2007, 2008 ja 2009. Vuosien 2007 ja 2008 turnaukset päättyi lohkopronssiin ja vuoden 2009 turnaus B-lohkon kultaan sekä sarjanousuun I-divisioonaan. Hän pelasi myös alle 18-vuotiaiden II-divisioonan MM-kilpailuissa vuosina 2006, 2007 ja 2008 voittaen kahdesta jälkimmäisestä turnauksesta lohkopronssia.

## Tilastot

## Lähteet
*
*

### Viitteet
Man Haron Monis

**Man Haron Monis** (1964 – 16. joulukuuta 2014) oli iranilainen itsejulistautunut uskonoppinut, joka otti panttivangeiksi useita sivullisia Sydneyssä joulukuussa 2014.

Haron syntyi Iranissa, mutta saapui Australiaan turvapaikanhakijana vuonna 1996. Hän oli sittemmin useaan otteeseen tekemisissä virkavallan kanssa. Vuosina 2007–2009 Haron lähetti useita vihakirjeitä taisteluissa kaatuneiden australialaissotilaiden perheille. Vuonna 2013 Haronia syytettiin avunannosta ex-vaimonsa murhaan. Häntä syytettiin sittemmin myös yli 50 seksuaalisesta hyväksikäytöstä toimiessaan henkiparantajana.

Joulukuussa 2014 Haron otti panttivangeiksi Sydneyssä sijainneen Lindtin kahvilan asiakkaat ja henkilökunnan. Panttivankitilanne päättyi poliisin rynnäkköön, jonka aikana sekä Haron että kaksi panttivankia menehtyi.

## Lähteet
Johann Christian Friedrich Hæffner

**Johann Christian Friedrich Hæffner** (2. maaliskuuta 1759 – 28. toukokuuta 1833) oli saksalaissyntyinen, Ruotsissa vaikuttanut säveltäjä. Hän opiskeli urkujensoittoa ja laulua. Tukholmassa hän työskenteli Saksalaisen kirkon urkurina, laulunopettajana ja hovin musiikillisena johtajana sekä Uppsalan tuomiokirkkourkurina 1821–1833. Hän sävelsi oratorion *Försonaren på Golgatha* ja muuta hengellistä musiikkia, jota julkaistiin muun muassa Johan Olof Wallinin virsikirjassa. Hæffner sävelsi myös muihin genreihin lukeutuvaa musiikkia, kuten oopperan *Electra*, jonka levytys julkaistiin Caprice-levymerkillä vuonna 1993. Hänen tuotantonsa oli suurelta osin tilapäismusiikkia. Hän oli merkittävä pedagogi ja kapellimestari ja hänet tunnetaankin ennen muuta kansanlaulujen sovittajana ja koraalikirjan tekijänä.

Kun Ruotsissa hyväksyttiin uusi virsikirja vuonna 1818, ns. Wallinin virsikirja, sai Hæffner tehtäväkseen laatia siihen koraalikirjan. Se valmistui 1820 ja sai nimekseen *Svensk Choralbok*. Sille oli luonteenomaista, että edellisen, vuoden 1697 koraalikirjan rytmiltään vaihtelevat sävelmät oli muokattu tasajakoisiksi. Tätä perusteltiin pedagogisilla syillä; seurakunnan olisi siten helpompaa yhtyä lauluun. Hæffnerin näkemyksen kolmitahtiset sävelmät sotivat koraalimusiikkia vastaan, jonka tuli olla "vakavaa ja juhlallista". Myöhemmin Hæffnerin koraaleja nimitettiin "haeffnerin tasakäynniksi" (haeffnerlunken), johon syynä oli rytmin vaihtelun puuttuminen ja yhä hidastuva laulun tempo. Tempo saattoi olla jopa 2–4 sekuntia puolinuottia kohti. Hæffnerin koraalikirja oli käytössä 120 vuotta, vuoden 1939 koraalikirjan valmistumiseen saakka. Kuvaavaa Hæffnerin ajan virren laulun nopeudesta on ohje oppikirjassa vuodelta 1828: "Koraalia ei tule laulaa liian nopeasti eikä liian hitaasti. Se, että yhdellä hengityksellä laulaa kaksi yhtä pitkää nuottia, on yleensä sopiva tempo". Kuitenkin tuossa vaiheessa oli tarkoitus nopeuttaa virren laulua.

## Lähteet
Pinguy OS

**Pinguy OS** on Ubuntuun perustuva Linux-käyttöjärjestelmä, joka on suunnattu aloittelijoille.

## Ominaisuudet

Pinguy OS:ssa on korjattu monia virallisen Ubuntu-jakelun puutteita muuttamalla käyttöliittymää ja valitsemalla työpöydälle aloittelijan yleensä tarvitsemat ohjelmat. Pinguy mielletään käyttäjiensä parissa usein Linux Mintin kilpailijaksi. Pinguy OS ei ole DistroWatchin mukaan niin suosittu kuin Linux Mint tai Ubuntu. Pinguy toimii LiveDVD-tilassa, jolloin sitä ei aivan välttämättä tarvitse asentaa koneen kiintolevylle. Pinguyn asennus vaatii USB-tikun, DVD:n tai vastaavan suuren asennusmedian, CD:lle se ei mahdu. Käyttöliittymä vahvasti muunneltu GNOME. PinGuy OS perustuu Debianiin samalla tavoin kuin Ubuntukin. Saatavissa sekä 32- että 64-bittisenä. Vähimmäisvaatimus x86-yhteensopiva prosessori 700 MHz kellotaajuudella. Lisäksi Pinguy OS tarvitsee ainakin 384 MB keskusmuistia ja 8GB kiintolevytilaa.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Pinguy OS Homepage 
* Pinguy OS at DistroWatch.com
*Pinguy OS .iso Sourceforge
Hyperion Records

**Hyperion Records** on brittiläinen itsenäinen taidemusiikin levy-yhtiö. Se perustettiin vuonna 1980, ja sen katalogissa ovat edustettuina eri tyylisuuntaukset ja kaikki aikakaudet 1100-luvulta näihin päiviin. Tammikuussa 1996 Hyperion Recordsille myönnettiin MIDEMin Cannes Classical Award ("paras levymerkki"). Levy-yhtiö on nimetty kreikkalaisen mytologian hahmon mukaan. Hyperionin alaisuudessa toimii myös Helios-levymerkki. Vuonna 2005 
Hyperion juhlisti 25-vuotista taivaltaan muun muassa julkaisemalla yhtenä budjettihintaisena boksina sen aiemmat levytykset kaikista Schubertin lauluista. Tämän valtavan projektin käynnisti aikoinaan Hyperionin perustaja Ted Perry, ja levysarjan julkaisu aloitettiin vuonna 1987.

Hyperion Recordsin 30-vuotisjuhlavuoden kunniaksi (2010) julkaistiin uudelleen kolmekymmentä sen merkittävää levyä, jotka asetettiin myyntiin puoleen hintaan. Monet näistä levyistä olivat Gramophone-palkittuja (myös *Vuoden levytyksinä*).

## Lähteet
Rappiolla

**"Rappiolla"** on syksyllä 1980 ilmestynyt Hassisen koneen toinen single. Kyseessä on yhtyeen esikoisalbumin *[[Täältä tullaan Venäjä]]* avauskappale, joka äänitettiin Lempäälässä sijaitsevalla Mika Sundqvistin MSL-studiolla kesäkuussa 1980. Sen tuottajana toimi Pantse Syrjä. Single julkaistiin ilman kuvakantta. Kappale nousi jukeboxlistan ensimmäiselle sijalle.

Kappale aiheutti vuotta myöhemmin pienimuotoisen kohun, kun Yleisradion toimittaja Maija Dahlgren paheksui sen sanoitusta radio-ohjelmassaan. Hän siteerasi ilmeisesti tarkoituksella vain laulun ironista alkuosaa, mutta jätti sen kertosäkeen kokonaan huomiotta.  

## Muusikot
* Ismo Alanko – laulu, kitara
* Reijo Heiskanen – kitara
* Jussi Kinnunen – basso
* Harri Kinnunen – rummut

## Kappaleet
;A-puoli
#

;B-puoli
#

## Lähteet
* HASSISEN KONE: Rappiolla Finnmusic

### Viitteet
Dirofilaria repens

***Dirofilaria repens*** on loinen, joka leviää hyttysten välityksellä eläimestä toiseen. Sen aiheuttamat oireet ovat lieviä. Koirilla toukat havaitaan verenkierrossa muiden tutkimusten yhteydessä. Toukka kehittyy aikuiseksi puolessa vuodessa. Naaras on aikuisena 25–30 senttimetriä pitkä. Loinen tarvitsee kehittyäkseen hyttystä, ja se leviää siten vain lämpimänä vuodenaikana.

Loista tavataan lihansyöjillä, kuten kissassa, sudessa, ketussa ja piisamissa. Ihmisessä se ei kehity aikuiseksi eikä siten levitä toukkia, mutta se voi aiheuttaa ihoon tai silmään tulehduspesäkkeitä.

Suomessa loinen on toistaiseksi havaittu vain kerran, Romaniasta tuodusta koirasta, jolta poistettiin ihopatti. Sen leviäminen Suomessa on todennäköistä vasta, jos ilmasto lämpenee edelleen, sillä se edellyttää hyvin lämpimiä kesiä. Virossa on havaittu kotoperäisiä loistapauksia vuonna 2014. Laajemmin sitä esiintyy Etelä-Euroopassa, joten sieltä tuotujen löytökoirien mukana sitä voi tulla Suomeen.

*Dirofilaria repens* on sukua vaaralliselle *[[Dirofilaria immitis]]* -loiselle, jota sanotaan myös sydänmadoksi. Siihen annettu estolääkitys tehoaa myös *D. repensiin*.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Dirofilaria repens Microfilaremia in Three Dogs in Estonia. Jokelainen P, Mõtsküla PF, Heikkinen P, Ülevaino E, Oksanen A, Lassen B. Vector Borne Zoonotic Dis. 2016. 
* Uusi loistartunta Suomeen tuodussa koirassa . Evira.fi.
* Taxonomy: Dirofilaria repens. UniProt. 
*
Albanian merivoimat

**Albanian merivoimat** () on Albanian asevoimien merellinen puolustushaara, jonka nimi oli vuoteen 2010 saakka Albanian meripuolustusvoimat. Merivoimien esikunta sijaitsee Durrësissa ja sillä on kaksi tukikohtaa: *Kepi i Palit* Durrësissa ja *Pashaliman* Vlorëssa.

Laivastoprikaatin aluksista merkittävä osa partio- ja apualuksia, joista pääosa on saatu Italialta ja Yhdysvalloilta lahjoituksina. Aiemmin Neuvostoliitosta ja Kiinasta hankitut alukset on poistettu palveluksesta ja ainoastaan yksi neuvostoliittolainen miinanraivaaja jatkaa palvelustaan odotettaessa neljän Alankomaista toimitettavan Damen Stan tyyppi 4207 -vartioveneen luovutusta.

## Historia
Vuoteen 1996 saakka Albanian merivoimiin kuului yli 145 palveluksessa olevaa alusta, joista 45 oli kiinalaisvalmisteisia Huchuan-luokan (type 25) torpedoveneitä sekä muutama Shanghai-luokan sukellusveneentorjuntavene. Laivaston ylpeytenä olivat neljä neuvostoliittolaisvalmisteista Whiskey-luokan sukellusvenettä, joista kaksi jäi Albaniaan Neuvostoliiton vetäytyessä maasta 1961 Albanian erottua Varsovan liitosta. Kiinan tuella sukellusveneet saatiin palvelukseen, mutta 1980-luvun lopulla sukellusveneiden toimintakyky oli kyseenalainen Kiinan tuen päätyttyä. Virallisesti sukellusveneet poistettiin palveluksesta 1998.

## Kalusto
*Damen Stan 4207
*T43
*Projekti 122bis
Ida (elokuva)

**Ida** on vuonna 2013 ensi-iltansa saanut Paweł Pawlikowskin ohjaama puolalais-tanskalainen draamaelokuva. 

## Juoni
Kommunistisessa Puolassa vuonna 1962 nuori Ida, joka on jäänyt toisen maailmansodan aikana orvoksi, on aikeissa liittyä nunnaluostariin. Hän tapaa ainoan elossa olevan sukulaisensa, tätinsä ja entisen valtionsyyttäjän Wandan, joka kertoo Idalle että he ovat juutalaisia. Naiset lähtevät yhteiselle automatkalle Puolan maaseudulle, jossa he saavat tarkempaa tietoa perheenjäsentensä kohtaloista. Ida myös tapaa nuoren jazzmuusikkomiehen, ihastuu ja alkaa harkita palaako luostariin vai ei.

## Vastaanotto

Euroopan elokuva-akatemia palkitsi *Idan* vuoden 2014 parhaana elokuvana. Se sai Golden Globe -ehdokkuuden vieraskielisten elokuvien sarjassa. Oscar-gaalassa 2015 se palkittiin parhaana vieraskielisenä elokuvana ja oli lisäksi ehdolla parhaasta kuvauksesta. Elokuva palkittiin myös parhaan ei-englanninkielisen elokuvan Baftalla.

Vuonna 2016 *Ida* äänestettiin BBC:n kyselyssä tämän vuosisadan 100 parhaan elokuvan joukkoon. Vastaajina oli 177 elokuva-asiantuntijaa eri puolilta maailmaa.

## Näyttelijät

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* 
* Elokuvan arvostelu, Film-O-Holic.com
BPG

**BPG** (*Better Portable Graphics*) on Fabrice Bellardin tekemä kuvien pakkausstandardi, joka suunniteltiin tarkoituksena syrjäyttää ikääntynyt JPEG-standardi. Bellard suunnitteli BPG:n Mozillan tutkimuksen pohjalta, jossa todettiin HEVC:in olevan tehokkain kuvien pakkaustapa. BPG perustuu avoimeen HEVC/H.265-koodekin versioon ja tukee häviötöntä sekä häviöllistä pakkausta. Se julkaistiin vuonna 2014.

Samalla kuvanlaadulla olevan kuvan BPG pakkaa noin puoleen JPEG:n tiedostokoosta. BPG tukee 14-bittistä väritarkkuutta ja alfa-kanavaa (läpinäkyvyyttä). Kuvan purussa voidaan käyttää laitteiden rautakiihdytystä, mikä auttaa etenkin mobiililaitteissa.

Selaimet saavat BPG-tuen JavaSriptillä toteutetulla ilmaisella dekooderilla.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* BPG Image format 
* BPG Image Comparison 
* Simple BPG image viewer
ARA Sarandí (D-13)

**ARA Sarandí** (runkonumero D-13) on Argentiinan laivaston Almirante Brown -luokan hävittäjä. Se oli Argentiinan laivaston neljäs ja viimeinen valmistuneista MEKO 360H2 tyypin fregateista, jotka luokiteltiin hävittäjiksi.

## Valmistus

Alus tilattiin Hampurista Saksasta Blohm + Vossilta, missä köli laskettiin 9. maaliskuuta 1982. Alus laskettiin vesille puoli vuotta myöhemmin 31. elokuuta ja luovutettiin tilaajalle 23. huhtikuuta 1984. Se saapui 21. kesäkuuta Puerto Belgranoon.

## Palvelus
Alus osallistui 2003 Välimerellä Solid Step -harjoitukseen, jossa se kuului Yhdysvaltain laivaston lentotukialus *[[USS Enterprise (CVN-65)|USS Enterprisen]]* osastoon ja sen hävittäjälaivue 18. Harjoitus oli samalla ensimmäinen kerta, kun Argentiinan laivaston alus kuului Yhdysvaltain laivasto-osastoon.

Aluksen kotisatamana on Puerto Belgrano, missä se on sisaraluksistaan kootun 2. hävittäjäviirikön johtoaluksena.

## Lähteet
*

### Viitteet
Mike van der Hoorn

**Mike van der Hoorn** (s. 15. lokakuuta 1992 Almere, Alankomaat) on alankomaalainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan puolustaja. Hän edustaa kaudella 2020–2021 Saksan pääsarjassa Bundesliigassä pelaavaa Arminia Bielefeldiä.

### Seurajoukkueura
Van der Hoorn aloitti ammattilaisuransa FC Utrechtissa, jossa hän teki ensiesiintymisensä Eredivisiessä 15. toukokuuta 2011 Utrechtin voittaessa kotonaan AZ Alkmaarin 5–1. Hän tuli ottelussa kentälle 77. minuutilla Mark van der Maarelin tilalle. Ottelu oli van der Hoornin ainoa kaudella 2010–2011. Kaudella 2011–2012 van der Hoornin vastuu kasvoi, ja hän pelasi 12 liigaottelua, joista seitsemässä hän oli avauskokoonpanossa. Kaudella 2012–2013 van der Hoorn nousi Utrechtin runkopelaajaksi ollen aloituskokoonpanossa kaikissa pelaamissaan 31 liigaottelussa. Hän aloitti myös kaikki neljä Eurooppa-liigan paikasta pelattua karsintaottelua.

Kaudeksi 2013–2014 van der Hoorn siirtyi Ajaxiin 3,8 miljoonan euron siirtosummalla. Ensimmäisellä Ajax-kaudellaan hän pelasi kolme liigaottelua ja 12 Eerste divisien ottelua kakkosjoukkue Jong Ajaxissa. Mestarien liigassa hän tuli neljässä ottelussa vaihdosta kentälle. Seuraavalla kaudella hän pelasi 15 Eredivisien ottelua, joissa teki kaksi maalia, kuusi liigaottelua kakkosjoukkueessa ja yhden Mestarien liigan pelin. Myös kaudella 2015–2016 hän pelasi 15 Alankomaiden pääsarjaottelua.

Van der Hoorn siirtyi Englannin Valioliigassa pelanneeseen Swanseaan 2,5 miljoonalla eurolla kesällä 2016. Hän pelasi avauskaudellaan kahdeksan liigaottelua ja seuraavalla 24 ja teki kummallakin kaudella yhden maalin. Swansean pudottua mestaruussarjaan hän pelasi kaikki 46 liigaottelua kaudella 2018–2019 sekä 28 mestaruussarjaottelua ja kaksi nousukarsintapeliä seuraavalla kaudella.

Van der Hoorn siirtyi Bundesliigan  Arminia Bielefeldiin vapaalla siirrolla syyskuussa 2020.

### Maajoukkueura
Van der Hoorn pelasi kaksi ottelua Alankomaiden alle 20-vuotiaiden maajoukkueessa vuonna 2012. Alle 21-vuotiaissa hän pelasi 13 maaottelua ja teki yhden maalin vuosina 2013–2014. Hän pelasi kahdessa ottelussa Alankomaiden karsiutuessa välierissä ikäluokan EM-kilpailuissa 2013.

## Saavutukset

**Ajax:**
* Eredivisien mestaruus: 2013–2014
* KNVB-cupin toinen sija: 2013–2014
* Alankomaiden supercupin voitto: 2013–2014
** Toinen sija: 2014–2015

## Lähteet
ARA Heroína (D-12)

**ARA Heroína** (runkonumero D-12) on Argentiinan laivaston Almirante Brown -luokan hävittäjä. Se oli kolmas Argentiinan laivastolle valmistuneista MEKO 360H2 -tyypin fregateista, jotka luokiteltiin hävittäjiksi.

## Valmistus

Alus tilattiin Hampurista Saksasta Blohm + Vossilta, missä köli laskettiin 24. elokuuta 1981. Alus laskettiin vesille 17. helmikuuta 1982 ja luovutettiin tilaajalle 7. marraskuuta 1983. Se saapui 21. joulukuuta Puerto Belgranoon.

## Palvelus
Aluksen kotisatamana on Puerto Belgrano, jossa se kuuluu sisaraluksistaan koottuun 2. hävittäjäviirikköön.

## Lähteet
*

### Viitteet
Manolon lumoava matka

**Manolon lumoava matka** () on vuonna 2014 ensi-iltansa saanut Jorge Gutierrezin ohjaama 3D-tietokoneanimaatioelokuva. Se sai Golden Globe -ehdokkuuden parhaasta animaatioelokuvasta.

## Äänissä

Muissa rooleissa: Aku Hirviniemi, Annika Salminen, Irene Sorsa, Ari Koivunen, Annika Sjölund, Eero Melasniemi, Irene Suominen, Aku Louhimies, Kiira Korpi, Susanna Laine, Linnea Leino, Maaret Kallio, Vappu Pimiä, Maisa Torppa, Jasmin Hamid ja Olga Temonen.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*
Montgomery Countyn ampumavälikohtaus

**Montgomeryn ampumavälikohtaus** tapahtui Yhdysvalloissa Pennsylvanian osavaltiossa sijaitsevassa Montgomeryn piirikunnassa 15. joulukuuta 2014. Välikohtaus sai alkunsa noin kello 3.55 aamuyöllä, kun 35-vuotias sotaveteraani Bradley William Stone surmasi entisen puolisonsa sisaren, tämän aviomiehen ja näiden 14-vuotiaan tyttären. Perheen 17-vuotias poika haavoittui vakavasti. Seuraavaksi Stone ampui entisen puolisonsa sekä tämän äidin ja isoäidin. Veritekojensa jälkeen ampuja pakeni ja poliisi jahtasi häntä lähes puolentoista vuorokauden ajan. Tiistaina Stonen ruumis löydettiin metsästä. Hän oli tappanut itsensä veitsellä.

## Lähteet
Paras naissivuosa sarjassa, minisarjassa tai televisioelokuvassa (Golden Globe)

**Paras naissivuosa sarjassa, minisarjassa tai televisioelokuvassa** on yksi Golden Globe -palkinnoista, joita Hollywood Foreign Press Association jakaa vuosittain. Palkinto jaettiin ensimmäisen kerran vuonna 1970.

## Voittajat ja ehdokkaat
### 2000-luku

### 2010-luku

## Aiheesta muualla
* Virallinen sivusto
Nicolas Isimat-Mirin

**Nicolas Isimat-Mirin** (s. 15. marraskuuta 1991 Meudon, Ranska) on ranskalainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan puolustaja. Hän edustaa kaudella 2019–2020 ranskalaisseura Toulousea lainalla turkkilaisesta Beşiktaşista.

Isimat-Mirin pelasi kaudet 2008–2009 ja 2009–2010 ranskalaisissa CFA- ja CFA2-sarjoissa Stade Rennais FC:n ja Valenciennes FC:n reservijoukkueissa. Ammattilaisuransa hän aloitti Valenciennesissä, jonka edustusjoukkueessa hän teki ensiesiintymisensä Ranskan pääsarjassa Ligue 1:ssä 26. syyskuuta 2010 joukkueen hävitessä vierasottelun Stade Brestoisille 0–1. Isimat-Mirin oli ottelussa avauskokoonpanossa ja pelasi täydet minuutit. Yhteensä hän pelasi kaudella 2010–2011 kymmenen liigaottelua, joista kuudessa hän oli avauskokoonpanossa. Kahden seuraavan kauden ajan Isimat-Mirin lukeutui Valenciennesin runkopelaajiin pelaten yhteensä 63 liigaottelua, joista hän aloitti yhtä vaille kaikki.

Kaudeksi 2013–2014 Isimat-Mirin siirtyi neljän miljoonan euron siirtosummalla toiseen Ranskan pääsarjajoukkueeseen Monacoon. Ensimmäisellä Monaco-kaudellaan hän pelasi kuusi liigaottelua, joista viisi avauskokoonpanossa. 1. syyskuuta 2014 Monaco lainasi Isimat-Mirinin Alankomaiden pääsarjan Eredivisien PSV Eindhoveniin.

## Saavutukset

**Monaco:**
* Ligue 1:n toinen sija: 2013–2014

## Lähteet
Sarjakuvataiteen valtionpalkinto

**Sarjakuvataiteen valtionpalkinto** on Suomen valtion Taiteen edistämiskeskuksen myöntämä palkinto.

Palkinto jaettiin ensimmäisen kerran vuonna 2014, jolloin sen myönsi media-, sarjakuva- ja kuvitustaiteen toimikunta. Palkinnon jakoi opetus- ja kulttuuriministeri Pia Viitanen. Palkinnon arvo oli 15&nbsp;000 euroa.

Vuonna 2016 palkinnon myönsi visuaalisten taiteiden toimikunta. Veikkauksen voittovaroista myönnetyn palkinnon arvo oli 13&nbsp;500 euroa.

## Palkitut
* 2014: Kati Kovács, sarjakuvataiteilija
* 2016: Hanneriina Moisseinen, sarjakuvataiteilija
* 2018: Kati Rapia, kuvataiteilija, sarjakuvantekijä
* 2021: Tiitu Takalo, sarjakuvataiteilija
* 2023: Juliana Hyrri, sarjakuvataitelija

## Lähteet