Kolarin rata

**Kolarin radalla** tarkoitetaan Suomen rataverkon osuutta Tornion asemalta Kolariin. Torniossa rata yhdistyy Oulu–Tornio-rataan. Rataosan pituus on 182&nbsp;km, ja se seurailee Tornionjokea halki Tornionlaakson. Rataosa on yksiraiteinen ja sähköistämätön, ja sillä on sekä matkustaja- että tavaraliikennettä.

Rataosuudella on kolme henkilöliikenteen nykykäytössä olevaa asemaa: Ylitornio, Pello ja Kolari.  Rataosaan kuuluviksi lasketaan myös Kolarista Rautuvaaran ja Äkäsjoen kaivoksille rakennetut sivuradat: näiden kunnossapito on kuitenkin lopetettu vuonna 2004 ja ne on suljettu liikenteeltä. 

## Rakennushistoria

Radan eteläosa Kaulinrantaan saakka on rakennettu ennen sotia. Kolariin saakka rataa jatkettiin vasta 1960-luvulla, ja se rakennettiin pääasiassa työllisyystöinä.

Rataosa on valmistunut useammassa osassa seuraavasti:
* 1922: Tornio–Kukkola
* 1923: Kukkola–Karunki
* 1926: Karunki–Korpikylä
* 1927: Korpikylä–Aavasaksa
* 1928: Aavasaksa–Kaulinranta
* 1964: Kaulinranta–Pello
* 1965: Pello–Sieppijärvi
* 1966: Sieppijärvi–Kolari
* 1967: Kolari–Niesa–Äkäsjoki
* 1973: Niesa–Rautuvaara

## Liikenne nykyään
Nykyisin Kolarin radan henkilöliikennettä hoidetaan hiihtosesongin ulkopuolella keskiviikkoisin ja perjantaisin kulkevalla henkilöjunalla Helsingistä. Hiihtosesongin aikana Kolariin ajetaan useita yöpikajunia vaihtelevin aikatauluin. Sesonkijunista kaikki eivät kulje päivittäin, vaan niitä on ajoitettu lomien alkuun sekä viikonloppuihin.

Tavaraliikenne on nykyisin yksinomaan raakapuuliikennettä pääasiassa Kolarin ja osittain myös Pellon liikennepaikoilta Kemin tai Oulun tuotantolaitoksiin. Radalla kulkee tavallisesti 2 matkustajajunaa ja 0–2 tavarajunaa vuorokaudessa. Matkustajaliikenteessä junien suurin sallittu nopeus rataosalla on 100&nbsp;km/h ja tavaraliikenteessä 80&nbsp;km/h.

## Liikenteenhoito
Kolarin radan liikennettä ohjataan keskitetysti Oulusta. Koska rataosa on vähäliikenteinen, ja radan ainoa kohtauspaikka on Pellossa, rataosuudella liikennöidään käytännössä vain yhteen suuntaan kerrallaan. Peräkkäin kulkevien junien välissä on aina yksi välisuojastuspaikka.

## Suunnitelmia
### Sähköistäminen
Petteri Orpon hallituksen (2023–) laatimassa hallitusohjelmassa on varattu 535 miljoonaa euroa pääradan kehittämishankkeisiin, jonka yhteydessä Kolarin rata aiotaan sähköistää.

### Kolarin radan jatkeet

Kolarista Äkäsjoelle johtava lakkautettu rata piti avata vuonna 2010 uudelleen malmiradaksi ja rakentaa rataa Muonionjoen ja rajan yli Ruotsiin Pajalaan Kaunisvaaran kaivokselle. Suunnitelma kuitenkin peruuntui, koska kaivos päätti käyttää Narvikia lastaussatamanaan Suomen satamien sijasta. Toistaiseksi Rautuvaaran ja Äkäsjoen radoille ei ole suunniteltu muuta käyttöä.

#### Kolarin–Ylläksen rata

Ylläksen rata on suunnitteilla oleva ratahanke, jonka tarkoituksena olisi jatkaa Kolarin rataa Ylläkselle. Liikenne- ja viestintäministeriö kannattaa radan jatkamista. Sen toteutuminen riippuu alueen kaivoshankkeesta. Rakentaminen on ajoitettu 2020-vuosikymmenelle. Radalla voisi olla tavaraliikenteen lisäksi myös henkilöliikennettä, palvellen Ylläksen kasvavaa matkailua.

## Onnettomuudet

26. joulukuuta 2005 Tornion Korpikylässä, lähellä Niemenpään rautatieasemaa tapahtui kansainvälistäkin huomiota herättänyt Tornion koiravaljakkoturmana tunnettu onnettomuus, jossa kaksi italialaisturistia sai surmansa, kun heidän rekensä jäi Kolarista Helsinkiin matkalla olleen pikajunan alle.

## Lähteet
* 

### Viitteet

## Aiheesta muualla

* Valde Näsi : Piirteitä Tornionjokilaakson rautatien vaiheista, Helsingin Sanomat Viikkoliite, 26.08.1928, nro 35, s. 1, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot