open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Siltala

**Siltala** voi viitata seuraaviin: 

## Henkilöitä
* Aleksi Siltala (s. 1963), suomalainen kirjankustantaja
* Anne Siltala (s. 1969), keskimatkojen juoksija
* Antti Siltala (s. 1984), suomalainen lentopalloilija
* Antti Siltala (1878–1910), suomalainen eläintieteilijä
* Aura Siltala (s. 1992), suomalainen runoilija
* Beni Siltala (s. 1953), suomalainen laulaja
* Hannu Siltala (1964–2011), suomalainen toimittaja
* Helena Siltala (1930–2022), suomalainen laulaja
* Juha Siltala (s. 1957), suomalainen historioitsija
* Mika Siltala (s. 1961), suomalainen elokuvien levittäjä ja maahantuoja
* Raimo Siltala (s. 1960), suomalainen oikeustieteen professori
* Raine Siltala (s. 1984), suomalainen urheilujournalisti, rumpali ja mainostoimistoyrittäjä
* Reijo Siltala (s. 1978), suomalainen filosofian tohtori
* Touko Siltala (s. 1957), suomalainen kirjankustantaja
* Väinö Kustaa Siltala (1885–1925), suomalainen voimamies

## Muita merkityksiä

* Siltala, kirjankustannusyhtiö
* Siltala-Juupakylä, kylä Seinäjoella Kihniän alueella
* Siltala Yachts, Pöytyällä toiminut veneveistämö, nykyiseltä nimeltään Nauticat
* *[[Siltalan pehtoori]]*, Harald Selmer-Geethin romaani, ja siihen perustuvat elokuvat
** *[[Siltalan pehtoori (vuoden 1934 elokuva)|Siltalan pehtoori]]*, Risto Orkon ohjaama elokuva vuodelta 1934
** *[[Siltalan pehtoori (vuoden 1953 elokuva)|Siltalan pehtoori]]*, Valentin Vaalan ohjaama elokuva vuodelta 1953
Kuusikko

**Kuusikko** voi tarkoittaa seuraavia:

* kuusikko, kuusista muodostuva metsä
* Kuusikko, suomenkielinen sukunimi, jota ovat kantaneet
** Kirsti Kuusikko (1919–1982), oik. *Elsa Sofia Kuusikoski*, suomalainen kirjailija
** Maisa Kuusikko (s. 2005), suomalainen telinevoimistelija
** Werner Kuusikko (1903–1938), ruotsalainen metsätyömies ja toimittaja
* Kavala Kuusikko eli Kuuden Kopla, sarjakuvahahmoja
* Kuusikko, Vantaan Kuninkaalan kaupunginosaan kuuluva pientaloalue.

## Katso myös
* Kuusisto
Kim Chung-han

**Kim Chung-han** (; s. 3. helmikuuta 1950) on eteläkorealainen entinen lentopalloilija. Hän pelasi maansa joukkueessa olympialaisissa vuosina 1972, jolloin Etelä-Korea sijoittui seitsemänneksi, ja 1976, jolloin joukkue oli kuudes.

## Lähteet

* Kimin profiili sports-reference.com -sivustolla
Männikkö

**Männikkö** voi tarkoittaa seuraavia:

;paikannimenä:
* Männikkö, osa Vihdin kirkonkylän taajamaa

;sukunimenä:
* Arvo Männikkö (1917–1982), rakennusmestari ja teollisuusneuvos
* Esko Männikkö (s. 1959), valokuvaaja
* Juho Heikki Männikkö (*Kuusamon Jukka*, 1895–1973), maanviljelijä, pakinoitsija ja kirjailija
* Lasse Männikkö (s. 1974), jalkapalloilija
* Marko Männikkö, pesäpalloilija
* Miikka Männikkö (s. 1979), jääkiekkoilija
* Pia Männikkö (s. 1971), kuvataiteilija
* Veikko Männikkö (1921–2012), painija.

## Katso myös
* Männistö
*Mäntylä
* Mäntynen
* Mänty
Dmitri Suranovitš

**Dmitri Suranovitš** () (s. 27. kesäkuuta 1995 Minsk, Valko-Venäjä) on venäläinen entinen moottoriurheilija. Vaikka hän on syntynyt Valko-Venäjällä, hän kilpaili kuitenkin venäläisellä lisenssillä.

Suranovitš aloitti karting-uran vuonna 2008 ja ajoi sen jälkeen useissa kansainvälisissä kilpailuissa. Hän on Venäjän KF3-mestari vuodelta 2009 ja vuoden 2010 Venäjän KF2-mestari. Vuonna 2011 Suranovitš siirtyi kilpailemaan Formula Abarth -sarjaan. Hän ajoi kahdeksan kilpailua Euroopan Formula Abarth -sarjassa ja neljä kilpailua Italian Formula Abarth -sarjassa. Hän saavutti sekä Euroopan että Italian sarjoissa yhden pisteen. Vuonna 2012 Suranovitš kilpaili GP3-sarjassa ajaen Marussia Manor Racing -tallissa. Suranovitš aiheutti Monacon sprinttikilpailussa rajun kolarin, kun Conor Daly osui hänen auton peräänsä ja lähti ilmalentoon. Daly selvisi säikähdyksellä ja Suranovitš hylättiin kilpailusta. Hän ei saavuttanut pisteitä. Parhaaksi sijoitukseksi jäi 11:s sija. Samana vuonna Suranovitš kilpaili Toyota Racing Series -sarjassa sijoittuen sarjan 12:nneksi. Vuonna 2013 Suranovitš ajoi kolme kilpailua Euroopan Formula 3 -sarjassa saavuttamatta pisteitä. 

Hän joutui vuonna 2013 lopettamaan uransa 17-vuotiaana rahoitusongelmien vuoksi.

## GP3-tulokset
Suomi talviolympialaisissa 1980

**[[Suomi]]** saavutti **[[Talviolympialaiset 1980|Lake Placidin talviolympialaisista 1980]]** yhdeksän mitalia, joista yksi oli kultaa, viisi hopeaa ja kolme pronssia. Kisojen mitalitilastossa Suomi sijoittui seitsemänneksi.

Maastohiihdossa miesten 15 kilometrillä Suomen Juha Mieto hävisi ruotsalaiselle Thomas Wassbergille 0,01 sekunnilla. Lake Placidin jälkeen ajat alettiin mitata sekunnin kymmenysosien tarkkuudella. Mikäli Mieto olisi voittanut, Suomi olisi onnistunut päihittämään Ruotsin mitalitilastossa.

## Mitalistit
### Kultaa
* Jouko Törmänen – mäkihyppy, suurmäki

### Hopeaa
* Jouko Karjalainen – yhdistetty, yksilökilpailu
* Juha Mieto – maastohiihto, miesten 15 km
* Juha Mieto – maastohiihto, miesten 50 km
* Hilkka Riihivuori – maastohiihto, naisten 5 km
* Hilkka Riihivuori – maastohiihto, naisten 10 km 

### Pronssia
* Jari Puikkonen – mäkihyppy, suurmäki
* Helena Takalo – maastohiihto, naisten 10 km
* Harri Kirvesniemi, Juha Mieto, Matti Pitkänen ja Pertti Teurajärvi – maastohiihto, miesten 4×10 km viesti

## Lähteet
* Finland at the 1980 Lake Placid Winter Games  Olympics at Sports-Reference.com 
* Lake Placid 1980  noc.fi
Cidesco

**CIDESCO** () on kansainvälinen kauneudenhoidon ammattijärjestö, joka on perustettu 27. joulukuuta 1946 Brysselissä. Sen perustivat  belgialainen Georges Dumont ja ranskalainen Jacques Poirsons.
 
Järjestön tavoitteena oli koota yhteen kauneudenhoidon ammattilaisia ideointia ja tiedon kokoamista varten. Pidettiin myös tärkeänä alan maineen ja merkityksen vuoksi luoda yhteyksiä muiden muassa lääkäreihin, kirurgeihin, ihotautilääkäreihin ja  kosmetiikan valmistajiin. Kolmas tärkeä tavoite oli luoda kestävät puitteet kauneudenhoitoalan koulutukselle, kehittää tutkintojärjestelmää ja koettaa perustaa alalle erikoistuneita kouluja. 

Cidescon päätoimisto sijaitsee Zürichissä, Sveitsissä, ja sillä on jäsenyhdistyksiä 30 maassa. Järjestön alkuperäisen ranskankielisen nimen alkukirjaimista muodostuva akronyymi Cidesco hyväksyttiin järjestön nimeksi 9. tammikuuta 1956. Suomen Cidesco on toiminut vuodesta 1971 alkaen.

Cidescon toimiala on kasvojen ja vartalon hoitaminen, ja tähän se on kouluttanut jäseniään vuodesta 1959 alkaen. Nykyisin 40 maassa toimii yhteensä 230 koulua, joissa annettava opetus noudattaa järjestön koulutusohjelmaa ja joilla on oikeus antaa koulutuksen suorittaneille kosmetologeille Cidescon diplomi.
 
Vuodesta 1960 järjestö on palkinnut ansioituneita jäseniään ansiomitaleilla. Vuonna 1977 suomalaiselle Margit Grönroosille myönnettiin järjestön kunniadiplomi *Diplome d’Honneur du CIDESCO*. Eila Hellgren sai Cidescon perustajan mukaan nimetyn *Diplome de Georges Dumont* -diplomin vuonna 1989.

Cidescon ensimmäinen Pohjoismaissa järjestetty vuosittainen maailmankonferenssi oli vuonna 1985 Suomessa. Samana vuonna Kristina Peltomaa valittiin järjestön hallituksen puheenjohtajaksi.  CIDESCO puheenjohtajana on toiminut myös opetusneuvos Riitta Salmi.  

Suomen CIDESCO ry:n toiminta jouduttiin päättämään 30.3.2017 pidetyssä vuosikokouksessa, koska uutta hallitusta ei saatu kokoon. Hallituksen tulee koostua seitsemästä jäsenestä puheenjohtaja ja varapuheenjohtaja mukaan lukien.

## Lähteet
*Suomen CIDESCO ry

### Viitteet

## Aiheesta muualla
* Kansainvälisen Cidescon sivut
Suomi talviolympialaisissa 1984

**[[Suomi]]** saavutti **[[Talviolympialaiset 1984|Sarajevon talviolympialaisista 1984]]** 13 mitalia, joista neljä oli kultaa, kolme hopeaa ja kuusi pronssia. Kyseessä on maan kaikkien aikojen suurin mitalimäärä talviolympialaisista. Edellisen kerran Suomi oli saavuttanut olympiakisoista suuremman mitalimäärän Melbournessa 1956. Kisojen mitalitilastossa Suomi sijoittui neljänneksi.

Maastohiihtäjä Marja-Liisa Hämäläinen oli mitalien määrällä ja laadulla vertailtuna kisojen paras urheilija.

## Mitalistit
### Kultaa
* Marja-Liisa Hämäläinen – maastohiihto, naisten 5 km
* Marja-Liisa Hämäläinen – maastohiihto, naisten 10 km
* Marja-Liisa Hämäläinen – maastohiihto, naisten 15 km
* Matti Nykänen – mäkihyppy, suurmäki

### Hopeaa
* Jouko Karjalainen – yhdistetty, yksilökilpailu
* Aki Karvonen – maastohiihto, miesten 15 km
* Matti Nykänen – mäkihyppy, normaalimäki

### Pronssia
* Aki Karvonen – maastohiihto, miesten 50 km
* Harri Kirvesniemi – maastohiihto, miesten 15 km
* Jari Puikkonen – mäkihyppy, normaalimäki
* Jukka Ylipulli – yhdistetty, yksilökilpailu
* Eija Hyytiäinen, Marja-Liisa Hämäläinen, Marjo Matikainen ja Pirkko Määttä – maastohiihto, naisten 4×5 km viesti
* Juha Mieto, Aki Karvonen, Harri Kirvesniemi ja Kari Ristanen – maastohiihto, miesten 4×10 km viesti

## Lähteet
* Finland at the 1984 Sarajevo Winter Games  Olympics at Sports-Reference.com 
* Sarajevo 1984  noc.fi

### Viitteet
Lepistö

**Lepistö** on suomalainen sukunimi, joka on muun muassa seuraavilla henkilöillä:

## Sukunimi
* Arto Lepistö (s. 1954), Lapuan kaupunginjohtaja 2012–2017
* Eeli Lepistö (1926–1973), SDP:n kansanedustaja
* Eeva Lepistö (s. 1943), toimittaja ja sarjakuvien suomentaja
* Einari Lepistö (1916–2001), Suomen rauhanyhdistysten keskusyhdistyksen pääsihteeri
* Hannu Lepistö (s. 1946), mäkihyppyvalmentaja
* Heimo Lepistö (1908–1975), näyttelijä ja ohjaaja
* Janette Lepistö (s. 1996), suomalainen pesäpalloilija
* Joonas Lepistö (s. 1982), suomalainen toimittaja ja muusikko
* Joonas Lepisto (s. 1998), suomalainen jalkapalloilija
* Juho Lepistö (1861–1941), Suomalaisen puolueen kansanedustaja
* Jussi Lepistö (s. 1960), jääkiekkoilija
* Kaarlo Lepistö (1871–1920), eräs Tikkurilan punakaartin johtajista
* Kalle Lepistö (1827–1882), selvänäkijä ja kansanparantaja
* Kalle Lepistö, urheilutoimittaja
* Kari Lepistö (1946–2007), vaate- ja pukusuunnittelija
* Laura Lepistö (s. 1988), taitoluistelija
* Lauri Lepistö (s. 1996), maastohiihtäjä
* Lotta Henttala (o.s. *Lepistö*, s. 1989), maantiepyöräilijä
* Marjatta Heino (o.s. *Lepistö*, s. 1942), pesäpalloilija
* Markku Lepistö (s. 1963), harmonikkataiteilija, säveltäjä  ja sovittaja
* Matti Lepistö (1901–1991), SDP:n kansanedustaja ja ministeri
* Matti Lepistö, ITE-taiteilija
* Mitja Lepistö (s. 1992), laulaja ja lauluntekijä
* Nils Lepistö (1827−1893), merimies ja kullankaivaja
* Paavo Lepistö (s. 2007), jääkiekkoilija
* Pirkko Lepistö (1922–2005), taidemaalari, naivisti
* Päivi Lepistö (s. 1973), laulaja
* Sami Lepistö (s. 1984), jääkiekkoilija
* Tiina Lepistö (s. 1963), käsikirjoittaja, radiojuontaja, koomikko ja hevosten kouluttaja
* Timo Lepistö (1937–1996), matematiikan professori, Tampereen teknillisen korkeakoulun rehtori 1985–1996
* Toivo Lepistö (1921–2010), yrittäjä ja yritysjohtaja, teollisuusneuvos

## Kuvitteellisia henkilöitä
* Paula Lepistö, televisiosarjassa *Salatut elämät*
Kissan kalikivirus

**Kissan kalikivirus** eli ***feline calicivirus*** (FCV) on kissoilla esiintyvä erilaisia tulehdusoireita aiheuttava virus. Virusta torjutaan rokottein.

## Oireet
Kalikivirustartunta aiheuttaa ylempien hengitysteiden oireita, keuhkotulehdusta, haavaista suutulehdusta ja joskus suolistotulehdusta tai niveltulehdusta. Tartuntoja todetaan eniten 2-6 kk:n ikäisillä kissoilla, mutta tauti voi tarttua kaikenikäisiin kissoihin.

Kissan oireet ovat vaihtelevia, ja niihin vaikuttavat viruskanta, kissan ikä ja muut mahdolliset samanaikaiset tartunnat. Taudin vakavuus vaihtelee lievästä parin päivän hengitystieoireilusta jopa kuolemaan johtavaan keuhkotulehdukseen. 

Kuume liittyy kaikkiin kalikiviruksen aiheuttamiin tautitiloihin. Kuumekäyrä on kaksihuippuinen. Ensimmäinen lämmönnousu todetaan yleensä parin päivän kuluttua tartunnasta, jolloin kissa on vielä oireeton. Tämän jälkeen lämpö on normaali taas pari päivää. Kuume nousee jälleen, kun ensimmäiset näkyvät oireet ilmaantuvat. Sairailla kissoilla voi esiintyä apeutta, syömättömyyttä ja turkin huonokuntoisuutta. Ylempien hengitysteiden oireiden yhteydessä esiintyy usein silmä- ja sierainvuotoa. FCV on yleisin kissan keuhkotulehduksen aiheuttaja.

## Tautimuodot
Suun haavaumia aiheuttava tautimuoto on yleinen, ja se voi esiintyä yksin tai yhdessä muiden sairauden muotojen kanssa. Taudista kärsivä kissa voi kuolata. Kielessä ja kirsussa sekä suuontelon seinämissä voi olla haavaumia. Ne paranevat yleensä runsaassa viikossa.

Jotkut viruskannat saattavat aiheuttaa äkillisiä niveltulehduksia, joiden seurauksena raajojen nivelet saattavat turvota ja kipeytyä siinä määrin, että kissa ei halua liikkua. Niveloireita esiintyy yleisimmin nuorilla kissanpennuilla. 

Tunnetaan myös kalikiviruksen aiheuttama vakava tautimuoto, jossa oireina on korkea kuume, ihon turvotukset, haavaumat päässä ja raajoissa sekä keltaisuus. Kuolleisuus tähän tautimuotoon on korkea: jopa 75 % sairastuneista kissoista kuolee.

## Aiheesta muualla
*Laji.fi: Feline calicivirus
*National Center for Biotechnology Information (NCBI): Feline calicivirus, taxonomy 
*Cornell University, Baker Institute for Animal Health: Feline Calicivirus
PAL (täsmennyssivu)

**PAL** voi tarkoittaa seuraavia asioita:
* TV:n PAL-värijärjestelmä (Phase Alternating Line), laajalti käytössä oleva analogisen videokuvan värijärjestelmä ja koodausmenetelmä
* Programmable Array Logic eli lyhenteenä PAL, eräänlainen ohjelmoitava logiikkapiiri
* Pal, kuuluisa koira
* Pal, kylä Andorrassa
Suomi talviolympialaisissa 1976

**[[Suomi]]** saavutti **[[Talviolympialaiset 1976|Innsbruckin talviolympialaisista 1976]]** seitsemän mitalia, joista kaksi oli kultaa, neljä hopeaa ja yksi pronssia. Kisojen mitalitilastossa Suomi sijoittui kuudenneksi.

## Mitalistit
### Kultaa
* Helena Takalo – maastohiihto, naisten 5 km
* Arto Koivisto, Juha Mieto, Matti Pitkänen ja Pertti Teurajärvi – maastohiihto, miesten 4×10 km viesti

### Hopeaa
* Heikki Ikola – ampumahiihto, miesten 20 km
* Helena Takalo – maastohiihto, naisten 10 km
* Henrik Flöjt, Heikki Ikola, Esko Saira ja Juhani Suutarinen – ampumahiihto, miesten 4×7,5 km viesti
* Marjatta Kajosmaa, Hilkka Riihivuori, Liisa Suihkonen ja Helena Takalo – maastohiihto, naisten 4×5 km viesti

### Pronssia
* Arto Koivisto – maastohiihto, miesten 15 km

## Lähteet
* Finland at the 1976 Innsbruck Winter Games  Olympics at Sports-Reference.com
Kuusela

**Kuusela** on suomenkielinen sukunimi. Tunnettuja suomalaisia nimenkantajia ovat:

* Armi Kuusela (o.s. *Kuusela*, ent. *Kuusela-Hilario*, myöh. *Kuusela-Williams*, s. 1934), Miss Universum -kilpailun voittaja
* Esko Kuusela (1942–2016), yritysjohtaja ja osuustoimintaliikkeen vaikuttaja, kauppaneuvos
* Hanna Kuusela (s. 1982), kulttuurintutkija ja tietokirjailija
* Hannu Kuusela (s. 1956), yrityksen taloustieteen professori
* Hannu Kuusela (s. 1961), Harjavallan kaupunginjohtaja
* Hilkka Kuusela (*Pogostan Hilkka*, 1932–1995), Pogostan Sanomien päätoimittaja
* Ilpo Kuusela (s. 1960), keskimatkojen ja maastojuoksija
* Jalmari Kuusela (1896–1968), kommunistipoliitikko ja toimittaja
* Janne Kuusela, laulaja, kitaristi, säveltäjä ja sanoittaja
* Joonas Kuusela (s. 1990), jääkiekkomaalivahti
* Jouko Kuusela (1934–2020), haitarinsoittaja
* Juho Erland Kuusela (1912–1988), yrittäjä ja yritysjohtaja, kauppaneuvos
* Julius Kuusela (s. 1998), korkeushyppääjä
* Kalle Kuusela (s. 1975), vaatesuunnittelija
* Katja Kuusela (o.s. *Liikola*, s. 1974), seitsenottelija ja pikajuoksija
* Keijo Kuusela (1921–1984), jääkiekkoilija, maahockeypelaaja, hävittäjälentäjä
* Kimi Kuusela (s. 2001), jääkiekkoilija
* Kimmo Kuusela (s. 1962), seiväshyppääjä
* Kristian Kuusela (s. 1983), jääkiekkoilija
* Kullervo Kuusela (1924–2003), metsätieteilijä ja professori
* Lasse Kuusela (1928–2007), laulaja
* Lempi Tuomi (o.s.* Kuusela*, 1882–1958), kansanedustaja
* Linnea Kuusela (s. 2002), lentopalloilija
* Marjo Kuusela (oik. *Marjo-Leena Kuusela-Kitti*, s. 1946), tanssija ja koreografi, emeritaprofessori, akateemikko
* Martti Kuusela (s. 1945), jalkapalloilija ja jalkapallovalmentaja ja -vaikuttaja
* Matti Kuusela (s. 1956), toimittaja
* Mikko Kuusela (s. 1987), maastohiihtäjä
* Panu Kuusela (s. 1979 ), jalkapalloilija
* Petteri Kuusela (s. 1963), koripalloilija ja koripallovalmentaja, Seppo Kuuselan poika
* Seppo Kuusela (1934–2014), käsi- ja koripalloilija ja koripallovalmentaja
* Toni Kuusela (s. 1994), keihäänheittäjä ja pesäpalloilija
* Walter Kuusela (1903–1985), maanviljelijä, kansanedustaja (SDP)
* Viktor Kuusela (1925–2017), taidegraafikko, professorin arvonimi
* Ville Kuusela (s. 1985), salibandyn pelaaja
* Yrjö Kuusela (1897–1918), jääkärivääpeli

## Muita merkityksiä
* Kuusela, Lappeenrannan kaupunginosa
* Kuusela, pienalue ja kunnanosa Vihdissä.

## Katso myös

* Kuusla
Kissan rinotrakeiittivirus

**Kissan rinotrakeiittivirus** eli **kissan herpesvirus** (FHV) on herpesviruksiin kuuluva taudinaiheuttaja, joka yhdessä kalikiviruksen kanssa on yleisimpiä kissojen ylempien hengitysteiden infektioiden aiheuttajia. Näiden virusten arvioidaan olevan aiheuttajina lähes 90 %:ssa kissojen tämäntyyppisistä tulehduksista.

## Tartunta
Tartunta tapahtuu suoraan kissasta toiseen hengitysteiden välityksellä. Taudista toipuvista kissoista voi tulla viruksen kantajia. Suuri osa vanhemmista kissoista onkin viruksen kantajia, joista arviolta puolet saattaa erittää virusta ja toimia siten tartuntalähteinä muille. 

## Oireet
Kissan herpesviruksen aiheuttaman hengitystietulehduksen vakavuus vaihtelee melkein oireettomasta jopa kuolemaan johtavaan tautiin. Tyypillisiä oireita ovat kuume, syömättömyys, hengitysvaikeudet sekä kohtauksittainen aivastelu ja yskiminen. Virus voi aiheuttaa keskenmenoja tiineille narttukissoille sekä vakavan taudin kissanpennuille.
Suomi talviolympialaisissa 1988

**[[Suomi]]** saavutti **[[Talviolympialaiset 1988|Calgaryn talviolympialaisista 1988]]** seitsemän mitalia, joista neljä oli kultaa, yksi hopeaa ja kaksi pronssia. Kisojen mitalitilastossa Suomi sijoittui neljänneksi.

Mäkihypyssä Matti Nykänen voitti kultamitalin kaikissa kolmessa kilpailutapahtumassa. Suomen jääkiekkomaajoukkue saavutti Calgaryssä ensimmäisen arvokisamitalinsa aikuisten olympia- tai MM-tasolla.

## Mitalistit
### Kultaa
* Marjo Matikainen – maastohiihto, naisten 5 km (p)
* Matti Nykänen – mäkihyppy, normaalimäki
* Matti Nykänen – mäkihyppy, suurmäki
* Ari-Pekka Nikkola, Matti Nykänen, Jari Puikkonen ja Tuomo Ylipulli – mäkihyppy, joukkuemäki

### Hopeaa
* Timo Blomqvist, Kari Eloranta, Raimo Helminen, Iiro Järvi, Esa Keskinen, Erkki Laine, Kari Laitinen, Erkki Lehtonen, Jyrki Lumme, Reijo Mikkolainen, Jarmo Myllys, Teppo Numminen, Janne Ojanen, Arto Ruotanen, Reijo Ruotsalainen, Simo Saarinen, Kai Suikkanen, Timo Susi, Jukka Tammi, Jari Torkki, Pekka Tuomisto ja Jukka Virtanen – jääkiekko, miehet

### Pronssia
* Marjo Matikainen – maastohiihto, naisten 10 km (p)
* Marja-Liisa Kirvesniemi, Marjo Matikainen, Pirkko Määttä ja Jaana Savolainen – maastohiihto, naisten 4×5 km viesti

## Lähteet
* Finland at the 1988 Calgary Winter Games  Olympics at Sports-Reference.com 
* Calgary 1988  noc.fi
Honkala

**Honkala** voi tarkoittaa seuraavia:

## Sukunimi
* Anna Honkala (s. 2001), suomalainen pesäpalloilija.
* Cheri Honkala (s. 1963), yhdysvaltalainen poliitikko
* Karoliina Honkala (s. 1973), suomalainen kemisti ja professori
* Leo Honkala (1933–2015), suomalainen painija, painivalmentaja ja olympiamitalisti
* Matti Honkala (1942&ndash;2011), suomalainen galleristi ja taidemaalari
* Matti Honkala (s. 1945), suomalainen vuorineuvos, Kesko Oy:n pääjohtaja
* Niilo Honkala (ent. *Rautell*, 1906–1994), suomalainen toimitusjohtaja ja Kokoomuksen kansanedustaja
* Noora Honkala (s. 1992), suomalainen ultrajuoksija
*Sakari Honkala (1883–1947), suomalainen jääkäri
* Sakari Honkala (1895–1966), suomalainen maanviljelysneuvos ja kansanedustaja.

## Muita
* Aitoon Honkala, tanssilava  Pälkäneellä aiemman Luopioisten kunnan alueella
* Monitoimitalo Honkala, monitoimitalo Honkajoella.

## Katso myös
* Honkola
Katajala

**Katajala** on suomenkielinen sukunimi. Tunnettuja suomalaisia nimenkantajia ovat:

* Jussi Katajala (s. 1974), spefinovellisti
* Kimmo Katajala (s. 1958), historiantutkija
* Tuomas Katajala (s.  1975), oopperalaulaja.

; Paikkoja
* Katajala, kylä Pirkkalassa.
Jääpallon maailmanmestaruuskilpailut 2013

**33. Jääpallon maailmanmestaruuskilpailut** järjestettiin Ruotsissa tammi–helmikuussa 2013. Maailmanmestaruuden voitti Venäjä. Kisojen A-sarja pelattiin Vänersborgissa 27. tammikuuta – 3. helmikuuta ja B-sarja Vetlandassa 23.–26. tammikuuta. Kolme A-sarjan ottelua pelattiin myös muilla paikkakunnilla.

Kisoihin osallistui 14 maata, jotka oli jaettu A- ja B-sarjaan. A-sarjassa pelasivat parhaimmat jääpallomaat ja sen voittaja oli vuoden 2013 maailmanmestari. Aikaisimpina vuosina pelattua C-sarjaa ei enää ollut ohjelmassa, vaan sen sijaan B-sarja oli jaettu kahteen lohkoon.

## Ottelupaikat

## A-sarja
### Alkusarja

----

----

----

----

----

### Ottelu 5. sijasta

----
### Välierät

----

### Pronssiottelu

----
### Loppuottelu

## Parhaat maalintekijät

## Mitalistijoukkueet

## Parhaat pelaajat

*Paras maalivahti:Andreas Bergwall (Ruotsi)
*Paras puolustaja: Andreas Westh (Ruotsi)
*Paras keskikenttäpelaaja: Maksim Iškeldin (Venäjä)
*Paras hyökkääjä: Jevgeni Ivanuškin (Venäjä)
*Paras pelaaja: Sergei Lomanov (Venäjä)

## Suomen joukkue
Suomen joukkue ei tälläkään kertaa saavuttanut tavoitteeksi asetettua mitalia. Suomen jääpallomaajoukkueen päävalmentaja Tommy Österberg oli valinnut tammikuun lopulla alkavaan MM-turnaukseen 18 pelaajan joukkueen. Österberg kommentoi:

Suomen joukkue oli keski-iältään 30 vuotta, ja ykköspyssynä oli Dynamo Kazanin Sami Laakkonen. Kokenutta kaartia edustivat Laakkosen lisäksi vuoden 2004 maailmanmestarit kapteeni Ville Aaltonen, Petteri Lampinen, Markus Hiukka ja kotiinjäävä Kimmo Huotelin.

Suomen sarjoista joukkueeseen oli valittu kolme pelaajaa eli Kimmo Kyllönen, Tomi Hauska ja Marko Laitinen, Ruotsista 11 eli Markus Hiukka, Rolf Larsson, Pekka Rintala, Mikko Rytkönen, Markus Kumpuoja, Antti Ekman, Juho Liukkonen, Samuli Helavuori, Ville Aaltonen, Ilari Moisala ja Mikko Lukkarila sekä Venäjän liigasta neljä pelaajaa eli Sami Laakkonen, Marko Herajärvi, Petteri Lampinen ja Pekka Hiltunen.

## B-sarja
Kaikki ottelut Vetlandan Sapa Arenalla.
### Lohko A

**Ottelut:**

*USA–Kanada 10–1
*Kanada–Latvia 6–3
*Unkari–USA 0–11

*Latvia–USA 0–14
*Kanada–Unkari 7–3
*Unkari–Latvia 8–1

### Lohko B

**Ottelut:**

*Viro–Ukraina 13–6
*Japani–Hollanti 2–3
*Ukraina–Hollanti 3–5

*Viro–Japani 3–0
*Japani–Ukraina 8–3
*Hollanti–Viro 2–6

----
### Ottelut 7. sijasta

----

### Neljännesvälierät

----
### Välierät

----
### Ottelu 5. sijasta

----
### Pronssiottelu

----

### Loppuottelu

### Parhaat maalintekijät

## Lopulliset sijoitukset

## Lähteet
*Kisojen A-sarjan kotisivut 
*Kisojen B-sarjan kotisivut 

### Viitteet
Tammela (täsmennyssivu)

**Tammela** voi tarkoittaa seuraavia:

## Paikkoja ja paikkojen mukaan nimettyjä
* Tammela, kunta Kanta-Hämeessä Suomessa. Tähän liittyvät: 
** Tammelan kirkko, Tammelan seurakunnan kirkko Tammelan kunnassa Kanta-Hämeessä
** Tammelan ylänkö, Tammelan kunnasta nimensä saanut ylänköalue Hämeenlinnan, Karkkilan ja Forssan välisellä alueella Etelä-Suomessa
** Tammelan kihlakunta, muun muassa nykyisen Tammelan kunnan käsittänyt entinen Suomen kihlakunta Hämeessä
* Tammela, Tampereen kaupunginosa
** Tammelantori, Tori Tammelan kaupunginosassa Tampereella
** Tammelan koulu, peruskoulu Tammelan kaupunginosassa Tampereella
** Tammelan stadion, jalkapallostadion Tammelan kaupunginosassa Tampereella
* Tammela A, Tampereen tilastoalue
* Tammela B, Tampereen tilastoalue
* Tammela, Tampereen suunnittelualue

## Sukunimi

* Antti Tammela, suomalainen laulaja, lauluntekijä ja kitaristi
* Jeremi Tammela (s. 2003), suomalainen jääkiekkoilija
* Jonne Tammela (s. 1997), suomalainen jääkiekkoilija
* Juha Tammela (s.  1980), suomalainen salibandyn pelaaja
* Juho Tammela (1866–1920), tamperelainen punakaartilaisjohtaja
* Sara Tammela (s.  1993), suomalainen  näyttelijä

## Muita

* Me Tammelat, suomalainen television draamasarja
Käännekohdassa

**Käännekohdassa** (engl. *Intersection*) on vuonna 1994 ensi-iltansa saanut draamaelokuva, joka on uusintaversio vuoden 1970 ranskalaisesta elokuvasta *[[Sellaista on elämä (vuoden 1970 elokuva)|Sellaista on elämä]]*. Elokuvan pääosia esittävät Richard Gere, Sharon Stone, Lolita Davidovich, Martin Landau ja Jennifer Morrison. Elokuvan on ohjannut Mark Rydell. Elokuva oli taloudellinen floppi ja voitti Razzie-palkinnon huonoimmasta naispääosasta.

*[[Video-opas|Video-oppaassa]]* vuodelta 1994 Olavi Similä kuvasi elokuvaa kauttaaltaan veteläksi, hyvin kuvatuksi keskinkertaisuudeksi. Hän antoi elokuvalle kaksi tähteä viidestä, mikä vastaa sanallista arviota ”keskinkertainen”.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* 
* 
*
Razormaze

**Razormaze** on yhdysvaltalainen thrash metal/speed metal/heavy metal-yhtye, joka perustettiin vuonna 2007. Yhtye on julkaissut yhden studioalbumin ja kolme EP-levyä.

## Diskografia
### Studioalbumit
* 
* 

### EP:t
* 

### Demot
* 
* 

## Jäsenet
* Alex Citrone &ndash; laulu ja kitara
* Nick Lazzaro &ndash; rummut
* Sam Nevin &ndash; bassokitara ja laulu
* Jack Ruf &ndash; kitara

## Lähteet
* 
* Razormaze Rateyourmusic.com-sivustolla
* Razormaze Discogsissa

## Aiheesta muualla
* Razormazen MySpace-sivut
William Warelwast

**William de Warelwast** (k. 1137) oli Exeterin piispa. Hän oli osallisena kuningas Vilhelm Punaisen ja arkkipiispa Anselmin välisessä riidassa, joka oli investituurariidan alkua. Hän kävi useita kertoja Roomassa kuninkaan lähettiläänä. Historioitsija Eadmer, yksi Anselmin kannattajista, väitti hänen lahjoneen paavin.

Investituurariidan päätyttyä Warelwastin nimitettiin piispaksi Exeteriin, jossa hän aloitti uuden katedraalin rakennustyöt. Kuoltuaan vuonna 1137 hänen seuraajakseen valittiin hänen veljenpoikansa Robert Warelwast.

## Nuoruus
Warelwast syntyi luultavasti Veravalin seudulla Normandiassa ja ensimmäiset viralliset asiakirjat hänestä on päivätty joko vuodelle 1087 tai 1088.

## Vilhelm Punaisen hovissa
Uransa alkuvaiheessa Warelwast toimi kuninkaan sihteerinä ja vuonna 1095 kuningas Vilhelm lähetti hänet toisen sihteerinsä Gerardin kanssa neuvottelemaan paavin kanssa arkkipiispa Anselmin erottamisesta. Ainakin yhdessä tapauksessa hän toimi myös kuninkaallisena tuomarina.

Warelwast saattoi olla paikalla kuningas Vilhelmin kuollessa 2. elokuuta 1100 metsästysretkellä, koska hän oli todistajana kirjeessä, jossa Henrik kutsui Anselmin takaisin Englantiin.

## Exeterin piispa
Warelwast vihittiin Exeterin piispaksi 11. elokuuta 1107. Hän aloitti uuden katedraalin rakennustyöt vuonna 1114. Poikkilaivan kaksi tornia ovat peräisin tältä ajalta.

Warelwast korvasi sääntökuntien ulkopuolisen papiston kaniikeilla Plymtonissa ja Devonissa vuonna 1121 ja 1127 Cornwallin Launcestonissa. Hän sokeutui noin vuonna 1120, mitä William Malmesburylainen piti rangaistuksena hänen oletetusta yrityksestään erottaa hänen edeltäjänsä piispana. Robert Bathilainen toimitti hänen viimeisen voitelunsa 26. syyskuuta 1137, samana päivänä kun hän kuoli.

## Lähteet
* 
* 
* 
* 
* 

### Viitteet
Taurian puisto

**Taurian puisto** () on 21,1 hehtaarin laajuinen puistoalue Pietarin keskustassa Venäjällä.
 
Arkkitehti Ivan Starovin ja puutarhuri William Goldin suunnittelema maisemapuisto on istutettu vuosina 1783–89 vieressä sijaitsevan Taurian palatsin yhteyteen. Tasaiseen maastoon kaivettiin kaksi lampea, jotka täytettiin Liihan kanavan vedellä. Kaivuutöiden yhteydessä syntyneestä maa-aineksesta laadittiin pieniä kukkuloita. Puisto avattiin yleisölle vuonna 1866. Alkuperäistä suunnitelmaa muutettiin 1800- ja 1900-lukujen vaihteessa. Ympäröivä aita on vuodelta 1896.

Vuonna 1930 alue nimettiin Ensimmäiselle viisivuotissuunnitelmalle omistetuksi kulttuuri- ja lepopuistoksi. Toisen maailmansodan aikana sitä käytettiin sotilaiden koulutukseen, kuorma-autojen korjauspaikkana ja kasvimaana. Vuodesta 1956 lähtien siellä toimi kaupungin lastenpuisto.

Vanhoja tammia, lehtikuusia ja lehmuksia on säilynyt etupäässä puiston reunamilla. Keskiosassa on nurmialueita sekä sodan jälkeen istutettuja puita ja pensaita. Puistossa on Leningradin puolustuksen nuorille sankareille omistettu muistomerkki (1962) sekä Pjotr Tšaikovskin (1990) ja Sergei Jeseninin (1995) patsaat. Viimeisimmät uudistus- ja korjaustyöt tehtiin 2000-luvun alussa. Kova käyttö lasten leikkipaikkana ja pallokenttänä kuluttaa puiston istutuksia.

Taurian puisto sijaitsee kaupungin keskustassa Špalernaja-, Tavritšeskaja-, Kirotšnaja- ja Potjomkinskajakatujen ympäröimänä. Lähin metroasema on Tšernyševskaja.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Somnolenssi

**Somnolenssi** tarkoittaa voimakasta uneliaisuuden tunnetta, tilaa, jossa henkilö on nukahtamisen partaalla tai hänellä on tarve nukkua erittäin pitkiä aikoja. Somnolenssista kärsivä henkilö voi kokea mikrounia.
Tuomela

**Tuomela** voi viitata seuraaviin:

## Sukunimi
* Elias Tuomela (s. 1996), suomalainen jalkapalloilija
* Emilia Tuomela (s. 2002), suomalainen jalkapallomaalivahti
* Heikki Tuomela (1922–1991), suomalainen taidemaalari
* Irja Tuomela (1943–1994), suomalainen keihäänheittäjä
* Johanna Tuomela (1973–2020), suomalainen solubiologi ja syöpätutkija
* Jukka Tuomela, suomalainen matematiikan professori
* Marko Tuomela (s. 1972), suomalainen  jalkapalloilija ja jalkapallovalmentaja
* Mauri Tuomela (1870–1945), suomalainen maanviljelijä, kunnallisneuvos ja kansanedustaja (Suomalainen puolue)
* Oiva Tuomela (1919–1968), suomalainen sotilas ja Mannerheim-ristin ritari
* Raimo Tuomela (1940–2020), suomalainen filosofi ja professori
* Tanja Eteläaho (o.s. *Tuomela*, s. 1979), suomalainen lentopalloilija
* Tanja Tuomela (s. 1987), suomalainen pesäpalloilija
* Tapio Tuomela (s. 1958), suomalainen säveltäjä, pianisti ja kapellimestari
* Tero Tuomela (s. 1983), suomalainen pesäpalloilija ja pesäpallon pelinjohtaja
* Tiina Tuomela (s. 1960), suomalainen lääkäri ja kristillisdemokraattinen poliitikko
* Uuno Tuomela (e. *Häggman*) (1882–1936), suomalainen yleisurheilija
* Viljo Tuomela (oik. *Matti Hyttinen*, 1895–1977), suomalainen runoilija.

## Muita
* Tuomelan koulu, koulu Vantaan Hämeenkylässä
* Tuomelan tammimetsä, metsäalue Vantaalla
Uhanalainen muukalainen

__NOTOC__
**Uhanalainen muukalainen** on rap-artisti Tommishockin 14. maaliskuuta 2012 julkaistu albumi. Sen julkaisi Monsp Records. Albumin ensimmäisenä näytekappaleena julkaistiin kappale "Koukuissaan" ja kappaleesta "Kestää" julkaistiin musiikkivideo helmikuun lopulla 2012.

## Kappaleet
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
#  (mukana Pyhimys)
# 
# 

## Biitit
* DJ Kopia: 1, 3, 5, 7, 9
* Kalifornia-Keke: 8, 10
* Mauri Suomivuori (aka Maucca): 6, 11
* Wolfhaus: 2, 4

## Arvostelut
* Keskisuomalainen: *positiivinen*
* Soundi: 
* Tuoreet Platat: 

## Lähteet
Kulonyhäkäs

**Kulonyhäkäs** (*Corticaria cucujiformis*) on pieni, tummanruskea ja litteä kovakuoriaislaji, ja sen tunnistaminen muista aitonyhäkkäiden (*Corticaria*) suvun lajeista on vaikeaa. Laji kuvattiin tieteelle Pohjois-Amerikasta, mutta sitä tavataan myös Aasiasta ja Euroopasta, josta sitä on havaittu vain Suomesta ja Ruotsista. Suomessa se on luokiteltu vaarantuneeksi. Kulonyhäkään elintavoista ei tiedetä juuri mitään, mutta todennäköisesti ne syövät homesieniä.

## Koko ja ulkonäkö
Kulonyhäkäs on varsin pieni, vain noin kahden millimetrin pituinen kovakuoriaislaji. Se on kauttaaltaan tummanruskea ja hyvin litteä. Laji muistuttaa hyvin paljon muita samanlaisessa ympäristössä eläviä *[[Corticaria]]*-suvun lajeja, ja yksilöitä on hieman niitä litteämmästä muodostaan ja tummemmasta väristään huolimatta yleensä mahdotonta tunnistaa maastossa.

Selkein lajinmäärityskeino perustuu koirasyksilön genitaalien tarkasteluun.

## Levinneisyys
Laji kuvattiin tieteelle ensimmäisen kerran Pohjois-Amerikasta, mistä sen levinneisyys ulottuu Aasian puolelle vanhalle mantereelle. Euroopassa kulonyhäkästä on tavattu vain Suomessa ja Ruotsissa, joskin jälkimmäisten esiintyminen arvellaan hävinneen. Ruotsin havainnot olivat maan pohjoisosista, eikä niitä ole tehty vuoden 1966 jälkeen.

Suomessa se on tavattu varmuudella ainoastaan Ilomantsin Pönttövaarasta vuonna 1975. Paikalta on tavattu vain yksi yksilö, eikä lajin todellisesta esiintymisestä ole minkäänlaista tietoa. Ruotsalaisista havainnoista päätellen, sitä saattaisi esiintyä Lapissa. Se kuuluu Euroopan unionin luontodirektiivin II liitteessä mainittuihin lajeihin ja on Suomen uhanalaisarvioinnissa 2010 arvioitu vaarantuneeksi (VU). Kuoriainen on Suomessa rauhoitettu ja yksi Suomen kansainvälisistä vastuulajeista.

## Elinympäristö ja elintavat
Kulonyhäkkään elintavoista ei tiedetä juuri mitään. Pohjois-Amerikassa sitä tavataan metsäpalojen runtelemissa metsissä. Ruotsalaisten havaintojen mukaan se elää palon vahingoittamissa koivuissa ja raidoissa. Todennäköisesti kuoriaiset elävät hieman irronnen kuoren alla ja syövät homesieniä. Sitä on tavattu joidenkin vihreiden ja violettien homekasvustojen yhteydestä, joten kyseeseen tulevat ilmeisesti ainakin suvun *[[Trichoderma]]* homelajit. Kuoriaiset viihtyvät palonjälkeisellä paikalla vain lyhyen aikaa palon jälkeen, ja sopivan sienilajin esiintyminen saattaa olla keskeinen esiintymistä rajoittava tekijä.

Suomesta tunnettu löytöpaikka on muidenkin lahopuussa elävien kovakuoriaisten kannalta arvokkaalla suojelualueella, mutta mahdolliset uudet löytöpaikat tulisi suojella.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Laji.fi: Kulonyhäkäs – ''Corticaria andreasi''
* Corticaria planula (kuvia). Harvard.edu
* Suojelutilanne Suomessa 2006
* EU-suojelutilanne: puutteelliset tiedot EUNIS
Bretagnenhevonen

**Bretagnenhevonen** on Ranskasta kotoisin oleva kylmäverinen hevosrotu.

## Ominaisuudet
Bretagnenhevosen postier-tyyppi on tiivisrakenteinen. Pää on sopusuhtainen, kaula kaartuva. Jalat ovat kuivat ja liikkeet vilkkaat. Postier-tyyppi on 152-163 cm&nbsp;korkea. Työtyyppinen bretagnenhevonen on raskastekoisempi ja 152-157&nbsp;cm korkea.

Väritys on yleensä rautias tai rautiaanpäistärikkö. Luonne on tyypillisesti erittän rauhallinen.

## Historia
Bretagnenhevonen polveutuu kelttien hevosista, joihin sekoittui itämaista verta ristiretkien aikana. Keskiajan loppuun mennessä oli muodostunut kaksi hevostyyppiä, raskaampi työkäyttöön sopiva sommier ja kevyt- ja miellyttäväliikkeinen rossier. 1800-luvun loppuun mennessä rotuun oli lisätty perchen-, ardennien- ja boulognenhevosverta. Näin oli syntynyt hyvin raskasrakenteinen ja erittäin voimakas työtyyppinen bretagnenhevonen. 1800-luvun keskivaiheilla syntyi taas uusi tyyppi, postier, johon norfolkinravuri oli vaikuttanut merkittävästi, ja joka oli voimakas mutta kevyempi ja hienostuneempi. Työ- ja postier-tyypeille perustettiin yhteinen kantakirja vuonna 1926, ja se on ollut suljettu vuodesta 1951 lähtien.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Korukeräpallokas

**Korukeräpallokas** (*Agathidium pulchellum*) on varsin pieni, pyöreä kovakuoriainen. Se kuuluu Euroopan unionin luontodirektiivin II liitteen lajeihin, on luokiteltu Suomen uhanalaisarvioinnissa 2010 vaarantuneeksi (VU) ja laji on Suomessa rauhoitettu. Korukeräpallokas kuuluu myös Suomen kansainvälisiin vastuulajeihin.

## Koko ja ulkonäkö
Korukeräpallokkaalla on pituutta vain 2,0&ndash;2,5&nbsp;mm ja sen selkäpuoli on hyvin kupera. Kuoriainen on pohjaväriltään kellanruskea, mutta etuselässä on tumma laikku ja keskellä peitinsiipiä tumma, sydämenmuotoinen kuvio. Häirittynä kuoriainen vetäytyy palloksi.

## Levinneisyys
Erittäin harvinainen laji, joka tunnetaan koko maailmassa ainoastaan Valko-Venäjältä, Suomesta sekä yhdestä paikasta Pohjois-Ruotsista. Suomesta se löydettiin ensimmäisen kerran Ilomantsista vuonna 1975 ja sittemmin esiintymiä on löydetty useita. Ne kaikki sijaitsevat maan itäosissa ulottuen Uudeltamaalta Kuhmoon.

## Elinympäristö ja elintavat
Korukeräpallokas on Suomen lajiston harvinaisimpia ja huonoimmin tunnettuja kovakuoriaisia. Lajin biologia on vasta äskettäin alettu tuntea niin hyvin, että sen systemaattinen etsiminen on ollut mahdollista. Se elää kosteapohjaisissa ja kuusivaltaisissa vanhoissa metsissä ainakin kuolleiden haapojen kuoren alla käyttäen ravinnokseen siellä kasvavia limasieniä, joista nuijanuoranen (*Trichia decipiens*) on ilmeisesti sekä aikuisten kuoriaisen että toukkien ainoaa ravintoa. Sittemmin lajia on tavattu myös kuuselta. Toukkien kehitys on nopeaa ja aikuisia kuoriaisia tavataan ympäri vuoden. Lajia tavataan paikoittaisesti ja se on aina yksilömäärältään niukka. Ilmeisesti runsaan lahopuun lisäksi laji edellyttää elinpaikaltaan myös sopivaa mikroilmastoa.

Suomen esiintymispaikoista useimmat ovat suojelualueilla, mutta metsätalous uhkaa lajia niiden ulkopuolisilla esiintymispaikoilla.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Laji.fi: Korukeräpallokas (''Agathidium pulchellum'')
* kuva 
* Artfakta: brokig aspmycelbagge 
* kuva
* Global Biodiversity Information Facility (GBIF): ''Agathidium pulchellum''
SM Entertainment

**SM Entertainment** on Lee Soo-manin vuonna 1995 perustama eteläkorealainen levy-yhtiö. Se toimii laajasti populaarimusiikin ja -viihteen saralla.

Vuonna 2018 yhtiö on arvokkain k-pop -yhtiö toisen ja kolmannen ollessa JYP Entertainment ja YG Entertainment. 
Yhtiö on tunnettu voittojen jakaantumisen jäykkyydestä, joka on johtanut oikeudenkäynteihin yhtiötä vastaan.

## Artisteja
* Aespa
* BoA
* H.O.T.
* Kangta
* TVXQ
* TRAX
* Super Junior
* Girls' Generation
* Taeyeon
* Tiffany
* Shinee
* f(x)
* Exo
* Red Velvet
* NCT (Alaryhmät NCT U, NCT 127, NCT Dream, NCT Wish ja WayV)
* S.E.S.
*SuperM

## Lähteet
* Introduction of SM 

### Viitteet

## Aiheesta muualla

* Viralliset kotisivut
Vennajäärä

**Vennajäärä** (*Mesosa myops*) on kookas ja kirjava kovakuoriainen. Se kuuluu Euroopan unionin luontodirektiivin liitteessä II mainittuihin lajeihin, ja on Suomessa rauhoitettu. Vuoden 2010 Suomen lajien uhanalaisarvioinnissa se on luokiteltu vaarantuneeksi (VU).

## Koko ja ulkonäkö
Vennajäärä on ruumiinrakenteeltaan rotevanoloinen ja leveäruumiinen sarvijäärälaji. Se on 10&ndash;14&nbsp;mm pitkä, pohjaväriltään harmaa ja kauttaaltaan lyhyen, harmaan karvoituksen peittämä. Kuoriaisen selkäpuolella on mustia, epäsäännöllisten keltaisten täplien reunustamia laikkuja, jotka naamioivat sen hyvin jäkälien kirjomalle puunrungolle. Etuselässä on neljä pitkulaista, mustaa täplää. Raajat ovat harmaanruskeat ja myös niissä erottuu keltaisia ja mustia täpliä. Tuntosarvet ovat huomattavan pitkät ja väriltään punaruskeat.

Hieman samannäköisiä lajeja ovat pärnäjäärä (*Oplosia cinerea*) sekä haapakatkiainen (*Aegomorphus clavipes*).

## Levinneisyys
Vennajäärä on eurooppalaisittain itäinen laji, jonka läntisimmät esiintymät ovat Puolan Białowiezan metsässä. Lisäksi sitä tavataan Baltiassa, Suomessa sekä Venäjän poikki aina Koreaan ja Japaniin saakka. Ruotsista on vain yksi havainto 1800-luvulta. Suomessa vennajäärää tavataan ainoastaan Lounais-Suomen tammialueilla. Aikaisempia havaintoja on tehty laajemmalti mm. Paraisten Lenholmilta sekä Turun Katariinanlaaksosta, mutta niistä ei kuoriaisia ei ole tavattu 1940-luvun jälkeen. Viime vuosina havaintoja on vain Turun Ruissalosta, missä lajilla on ainakin parikymmentä esiintymispaikkaa ja kanta vaikuttaa vakaalta.

## Elinympäristö ja elintavat
Vennajäärän elintapoja ei tunneta kovin hyvin. Toukat elävät tammen ja metsälehmuksen paksujen kuolleiden oksien tai kuolleen puun rungon kuoren alla. Toukat kaivertavat puuainekseen matalia mutta leveitä, mutkittelevia käytäviä. Tavallisimmin niitä tavataan maahan kaatuneista rungoista, mutta joskus myös huonokuntoisista elävistä puista. Lajia tavataan usein yhdessä yleisen saikurahaapsasen (*Saperda scalaris*) kanssa. Toukkien kehitys kestää ainakin kaksi vuotta ja täysikasvuiset toukat koteloituvat kuoren alle puuhun kaivertamaansa onkaloon, joka on soikea, noin 15&ndash;20&nbsp;mm pitkä ja 7&ndash;10&nbsp;mm leveä. Aikuisia kuoriaisia tavataan lisääntymispaikoiksi sopivien puiden rungoilta kesäkuusta elokuuhun, mutta yksittäishavaintoja on jopa toukokuulta.

Suomessa vennajäärän esiintymät ovat pääasiassa suojelualueilla. Lajin suojelun kannalta on olennaista jättää kaatuneet puut ja maahan pudonneet oksat paikoilleen.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Laji.fi: Vennajäärä (''Mesosa myops'')
* iNaturalist: Vennajäärä (''Mesosa myops'')
* Lamiinae.org: Mesosa myops 
* University of Michigan, Animal Diversity Web (ADW): Mesosa myops 
* kuva toukasta
* kuva aikuisesta kuoriaisesta
* vennajäärän suojelutaso Suomessa
Lee Soo-man

**Lee Soo-man** (, s. 18. kesäkuuta 1952) on eteläkorealainen yrittäjä, tuottaja ja levy-yhtiö SM Entertainmentin perustaja ja toimitusjohtaja.

Ennen SM Entertainmentin perustamista Lee työskenteli laulajana ja tv-esiintyjänä. Vuonna 2010 hän oli SM Entertainmentin suurin osakkeenomistaja.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Leen haastattelu  
* SM Entertainmentin viralliset kotisivut
Hilton (suku)

**Hilton** on merkittävä amerikannorjalainen ja amerikansaksalainen suku, jonka hotellimagnaatti Conrad Hilton (1887-1979) perusti. Hänen jälkeläisensä pitävät eriasteista varallisuutta ja asemaa seurapiirihenkilöinä, ja jotkut heistä ovat kuuluisia, kuten lapsenlapsenlapset Paris ja Nicky Hilton. 

## Sukupuu
Hiltonin suku viljeli maata lähellä Norjan Ullensakeria, missä heidän sukulaisiaan yhä elää.
* Halvor Nilsen Hilton (1810–1864), puoliso: Karoline Hansdatter “Kari” Holum.
:* Augustus Halvorson “Gus” Hilton (1854–1919), puoliso: Mary Genevieve Laufersweiler (1861–1947).
::* Gus muutti Yhdysvaltoihin vuonna 1870.
::* Felice A. Hilton (1885–1968)
::* Conrad Hilton (1887–1979)
::* Eva C. Hilton (1889–1979)
::* Carl H. Hilton (1892–1957)
::* Julia Hilton (1895–1897)
::* Rosemary J. Hilton (1898–1995)
::* August H. "Boy" Hilton (1901–1929)
::* Helen A. Hilton (30. tammikuuta 1906 – 22. helmikuuta 2003)

### Conrad Hiltonin jälkeläiset
* Ensimmäisen vaimonsa Mary Adelaide Barronin kanssa (avioon 1925, erosivat 1934)
:* Conrad Nicholson Hilton, Jr. (1926–1969), avioitui Patricia "Trish" McClintockin kanssa. Hän oli myös Elizabeth Taylorin ensimmäinen aviomies.
::*Conrad Nicholson Hilton, III (s. 1960) 
::*Michael Otis Hilton (s. 1961)
:* William Barron Hilton (s. 1927), naimisissa Marilyn Hawleyn kanssa. Barron Hilton, joka seurasi isäänsä Hilton Hotellsin toimitusjohtajana ja perusti Los Angeles Chargersin, on miljardööri listattuna Forbes 400:en.
::* William Barron Hilton, Jr. (s. 1948)
::* Hawley Anne Hilton (s. 1949)
::* Stephen Michael Hilton (s. 1950)
:::* Nicholas Conrad Hilton (s. 1984)
::* David Alan Hilton (s. 1952)
::* Sharon Constance Hilton (s. 1953)
::* Richard Howard Hilton (s. 1955), naimisissa Kathy Richardsin kanssa
:::* Paris Whitney Hilton (s. 1981)
:::* Nicholai Olivia Hilton (s. 1983)
:::* Barron Nicholas Hilton II (s. 1989)
:::* Conrad Hughes Hilton (s. 1994)
::* Daniel Kevin Hilton (s. 1962)
::* Ronald Jeffrey Hilton (s. 1963)
:* Eric Michael Hilton (s. 1932)
* Toisen vaimon Zsa Zsa Gaborin kanssa (avioon 1942, ero 1946)
:* Constance Francesca Gabor Hilton (s. 1947)
::Francesca on ainoa lapsi, joka on syntynyt kenellekään Gaborin sisaruksista. Hänellä ei ole lapsia. Hän elää Los Angelesissa.
* Ei lapsia kolmannen vaimon Mary Frances Kellyn kanssa (avioon 1976).

## Katso myös
*Hilton (hotelliketju)

## Lähteet
*Paris Hiltonin sukutausta
*Articles.latimes.com

### Viitteet
 

## Kirjallisuutta
* Oppenheimer, Jerry: *Hiltonin suku Conradista Parisiin*. Ajatus, 2007
Mäntyhuppukuoriainen

**Mäntyhuppukuoriainen** (*Stephanopachys substriatus*) on Suomessa rauhoitettu kovakuoriaislaji. Se kuuluu Euroopan unionin luontodirektiivin toisessa liitteessä mainittuihin eläinlajeihin ja Suomen uhanalaisarvioinnissa 2010 se on luokiteltu silmälläpidettäväksi (NT).

## Koko ja ulkonäkö
Aikuinen mäntyhuppukuoriainen muistuttaa paljon läheistä sukua olevaa havuhuppukuoriaista (*Stephanopachys linearis*) eikä lajien toukkia ole ulkoisten tuntomerkkien perusteella edes mahdollista erottaa toisistaan. Se on tummanruskea, 4&ndash;7&nbsp;mm pitkä, muodoltaan pitkänomainen kovakuoriainen ja väriltään kokonaan tummanruskea. Sekä keskiruumis, että peitinsiivet ovat pinnaltaan hyvin epätasaiset ja himmeät.

## Levinneisyys
Mäntyhuppukuoriaista tavataan Pohjoismaissa ja Baltiassa sekä idässä Venäjän poikki Siperiaan. Lisäksi sitä tavataan Keski-Euroopan vuoristoalueilla ja Pohjois-Amerikassa. Suomessa lajin nykyinen levinneisyys kattaa Pohjois-Karjalan, Kainuun, Kuusamon ja Lapin, jolla alueella se vaikuttaa elinvoimaiselta. Aikaisemmin kuoriaista on tavattu maan eteläosia myöten, mutta etelästä se on kadonnut jo ennen 1900-luvun alkua. Nykyisiä esiintymispaikkoja ovat ainakin Patvinsuon kansallispuisto, Oulangan kansallispuisto ja Hammastunturin erämaa.

## Elinympäristö ja elintavat
Elinympäristöltään ja -tavoiltaan mäntyhuppukuoriainen muistuttaa hyvin paljon havuhuppukuoriaista ja joskus lajeja tavataan sekaisin jopa samasta puusta. Se elää metsäpalon vahingoittamissa puissa kaarnan alla ja yksilöitä on tavattu vain harvoin paloalueiden ulkopuolella. Palon vaurioittama puu voi toimia kuoriaisten lisääntymispaikkana jopa kymmenen vuoden ajan. Sekä toukkia että aikuisia kuoriaisia tavataan ympäri vuoden, mutta siirtyminen uusille elinalueille tapahtuu pääasiassa kesä-heinäkuussa.

Lajin suojeleminen vaatii tuoreen palaneen metsän jatkuvaa saatavuutta ja se hyötyy metsien kulotuksesta. Mäntyhuppukuoriainen näyttää olevan havuhuppukuoriaista hitaampi siirtymään uusille elinalueille.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* kuva
* jotopäätökset suojelutasosta Suomessa
* Stephanopachys substriatus  
* Bergwald-Bohrkäfer 
* BugGuide.net
Aikamatka 1966–2011

**Aikamatka 1966–2011** oli Hectorin comeback-kiertue, joka kiersi Suomea loka-joulukuussa vuonna 2011. Kiertueella Hector juhlisti 45 vuotta kestänyttä taiteilijauraansa. Kiertueella oli myös vierailevana taiteilijana Freeman. Kiertueen yleisömäärä oli lopulta yli 35 000 ihmistä. Kiertueella Hector esitti myös uutta musiikkia.

Paluunsa syyksi Hector mainitsi mm. monien kollegoidensa, kuten Kari Tapion, Kirkan, Juice Leskisen ja Topi Sorsakosken poismenot. Hector sanoi kiertueen olevan samalla kunnianosoitus edesmenneille kollegoille. Lisäksi vuonna 2007 tehty lopettamispäätös oli hätiköity. Päätökseen vaikutti myös vuonna 2008 tenniskentällä tapahtunut onnettomuus. Onnettomuuden seurauksena Hectorin käden hermoratojen ei pitänyt enää toimia. Hector kertoi ajatelleensa "että jos vielä pystyn soittamaan kitaraa, aloitan jälleen musiikin tekemisen."

## Kiertueen aikataulu
*27.10.2011 Jyväskylä, Jäähalli
*4.11.2011 Joensuu, Areena
*5.11.2011 Kuopio, Kuopio-halli
*11.11.2011 Kouvola, Jäähalli
*12.11.2011 Pori, Karhuhalli
*18.11.2011 Lappeenranta, Jäähalli
*19.11.2011 Helsinki, Hartwall Areena 
*21.11.2011 Tampere, Tampere-talo 
*25.11.2011 Mikkeli, Jäähalli
*26.11.2011 Seinäjoki, Seinäjoki-Areena
*2.12.2011 Lahti, Lahtihalli
*3.12.2011 Turku, Logomo 
*4.12.2011 Turku, Logomo (Lisäkonsertti)
*9.12.2011 Oulu, Teatria 
*10.12.2011 Rovaniemi, Lappi-Areena

## Kiertueorkesteri

*Okko Laru, rummut
*Masa Maijanen, basso
*Jarmo Nikku, kitarat
*Timo Kämäräinen, kitarat
*Matti Kallio, irlanninhuilu, koskettimet & laulu
*Esa Kotilainen, koskettimet
*Panu Syrjänen, saksofonit
*Janne Toivonen, trumpetti

## Kappalelistat
Eri konserteissa esitettiin hieman eri kappaleet, mutta mukana olivat mm. seuraavat kappaleet:
* Palkkasoturi
* Jossain jysähtää
* Wooly Bully
* Sound of Silence
* Strawberry Fields Forever
* Vanhan kirkon puisto
* Tähän vuoden aikaan (uusi kappale)
* Kuningatar
* Länsituuli
* Herra Mirandos
* Freeman: Kaksi lensi yli käenpesän, Mattolaituri ja Ajetaan tandemilla
* Mandoliinimies
* Nostalgia 
* Mulla ei oo rahaa
* Nuorallatanssija
* Hallelujah
* Ei mittään (työttömän arkiviisu)
* Kissojen yö
* Jos sä tahdot niin
* Kuunnellaan vaan taivasta
* Mandala (uusi kappale)
* Piironginjalka
* Hannikaisen baari
* Yhtenä iltana
* Koko hela maailma
* Ake, Make, Pera ja mä
* Kaikki tahtoo rakastaa
* Lumi teki enkelin eteiseen

## Katso myös
*Näkemiin – kuulemiin

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Keskisuomalainen - Hector - Aikamatka 1966-2011 
*Kouvolan Sanomat - Epätasainen aikamatka 
*Yle Elävä arkisto - Hector: Ake, Make, Pera ja mä 
*Helsingin Sanomat - Kotiinpaluu ilman riehaa