open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Vilhelm Lundström

**Karl Johan Vilhelm Lundström** (1869–1940) oli ruotsalainen kielitieteilijä ja nationalisti. Hän oli vuodesta 1907 klassillisten kielten professorina Göteborgin korkeakoulussa. Lundström toimi myös sanomalehtimiehenä ja esiintyi isänmaallisena runoilijana. Hänet valittiin 1911 toiseen kamariin, missä hän kuului oikeistoon. Suomessa Lundström tuli tunnetuksi toiminnastaan Riksföreningen för svenskhetens bevarande i utlandet -yhdistyksen sihteerinä. Lundström toimitti kielitieteellistä aikakauskirjaa *[[Eranos]]*.

## Teokset
* *Quæstiones papinianæ* (1893)
* *Ungfinska toner i svensk tolkning* (1900), ruotsinnoksia suomenkielisestä runoudesta
* *Svenska språkets framtid* (1902).

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Citra Febrianti

**Citra Febrianti** (s. 22. helmikuuta 1988 Pringsewu) on indonesialainen painonnoston olympiamitalisti.

Febrianti sijoittui 2012 Lontoon olympialaisissa 53&nbsp;kg:n painoluokassa alun perin neljänneksi yhteistuloksella 206&nbsp;kg. Tempauksessa hän nosti 91&nbsp;kg ja työnnössä 115&nbsp;kg. Alkuperäinen voittaja, kazakstanilainen Zulfija Tšinšanlo ja pronssimitalisti, Moldovan Cristina Iovu jäivät kuitenkin uusintatesteissä 2016 kiinni dopingin käytöstä, ja Febrianti nousi hopealle.

Febrianti sijoittui MM-kilpailuissa 53-kiloisissa neljänneksi 2010 ja 48-kiloisissa kuudenneksi 2007. Hän oli 53&nbsp;kg:n sarjassa neljäs Aasian kisoissa 2010. Aasian-mestaruuskilpailuissa hän sijoittui samassa painoluokassa neljänneksi 2012 sekä viidenneksi 2009 ja 2013. Kaakkois-Aasian kisoissa hän saavutti 53-kiloisissa hopeaa 2011.

## Lähteet
Blondel

**Blondel** tai **Blondell** voi tarkoittaa seuraavia:

;henkilöitä:

* Blondel de Nesle (n. 1150–1200), ranskalainen truveeri ja runoilija
* Alain Blondel (s. 1962), ranskalainen kymmenottelija
* François Blondel (1618–1686), ranskalainen arkkitehti
* Gloria Blondell (1910–1986), yhdysvaltalainen näyttelijä
* Jacques-François Blondel (1705–1774), ranskalainen arkkitehti ja kaivertaja
* Joan Blondell (1906–1979), yhdysvaltalainen näyttelijä
* Maurice Blondel (1861–1949), ranskalainen filosofi
* Nanna Blondell (s. 1986), ruotsalainen näyttelijä

;muita merkityksiä:
* Amazing Blondel, englantilainen progressiivisen folkin yhtye.
Hans Brüggemann

**Hans Brüggemann** (n. 1480 – n. 1547) oli tanskalainen puunleikkaaja, 1500-luvun huomattavimpia. Hänen ainoa varma päätyönsä on Schleswigin tuomiokirkon suuri myöhäisgoottilainen puuhun leikattu siipialttaritaulu (1514–1520), joka oli alkuaan tarkoitettu Bordesholmin luostarikirkkoa varten mutta siirretty Schleswigiin 1666. Taulussa on 20 kohtausta kärsimyshistoriasta, kaikkiaan 400 kuviota. Yksityiskohdissa näkyy vaikutteita Dürerin puupiirroksista, kokonaisuudessa alankomaalaista ja alasaksalaista leimaa, mutta kaikki sekä kuviot että ornamentit on leikattu sirosti ja hienosti ja, päinvastoin kuin siihen aikaan oli tapana, jätetty maalaamattomiksi.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Coelognathus

**Coelognathus** on tarhakäärmeiden heimoon kuuluva käärmesuku, jossa on seitsemän lajia. Niitä tavataan Etelä-Aasiassa ja Malaijien saaristossa. Sukua pidettiin aiemmin osana kiipijäkäärmeiden sukua (*Elaphe*).

## Lajit
* *[[Coelognathus enganensis]]*
* *[[Coelognathus erythrurus]]*
* *[[Coelognathus flavolineatus]]*
* *[[Coelognathus helena]]*
* *[[Coelognathus philippinus]]*
* Saderottakäärme (*Coelognathus radiatus*)
* Indonesianrottakäärme (*Coelognathus subradiatus*)

## Lähteet
Euprepiophis

**Euprepiophis** on tarhakäärmeiden heimoon kuuluva käärmesuku, jossa on kolme lajia. Niitä tavataan Itä-Aasiassa. Sukua pidettiin aiemmin osana kiipijäkäärmeiden sukua (*Elaphe*).

## Lajit
* Japaninmetsärottakäärme (*Euprepiophis conspicillata*)
* Mandariinirottakäärme (*Euprepiophis mandarinus*)
* *[[Euprepiophis perlaceus]]*

## Lähteet
Madisonin piirikunta (Florida)

**Madisonin piirikunta** () on Yhdysvaltojen Floridan osavaltiossa sijaitseva piirikunta. Sen väkiluku oli 18&nbsp;493 vuonna 2019. Piirikunnan hallintokeskus on Madisonin kaupunki. Piirikunta perustettiin 26. joulukuuta 1827.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Kultalymytimali

**Kultalymytimali** (*Cyanoderma chrysaeum*) on timaleihin kuuluva lintulaji. Lajia tavataan Etelä- ja Kaakkois-Aasiasta.

## Koko ja ulkonäkö
Kultalymytimali on pienikokoinen lintu ja voi kasvaa noin 10 cm pitkäksi. Sukupuolet muistuttavat toisiaan ulkonäöltään. Kultalymytimalin päälaki ja otsa ovat keltaiset ja päälaella on mustia viiruja. Silmien ympäristössä on tumma alue. Linnun selkä ja siivet ovat kellertävän oliivinvihreät. Kultalymytimalin rinta ja vatsa ovat väriltään kirkkaankeltaiset. Linnun väritys vaihtelee hieman alalajeittain.

## Levinneisyys ja elinympäristö
Kultalymytimalin levinneisyysalue ulottuu Nepalista Malesiaan. Lajin elinympäristöä ovat ainavihannat metsät, bambumetsät ja erityisesti metsien pensaikot. Se viettää piileskelevää elämää ja liittyy hyvin usein sekaparviin muiden lintulajien kanssa. Linnun ravintoa ovat hyönteiset. Kultalymytimali rakentaa pallomaisen pesänsä lehdistä ja ruohoista pensaaseen ja sen pesimäkausi on huhtikuulta kesäkuulle.

## Lähteet
Gonyosoma

**Gonyosoma** on tarhakäärmeiden heimoon kuuluva käärmesuku, jossa on kuusi lajia. Niitä tavataan Kaakkois-Aasiassa ja Malaijien saaristossa. Sukua pidettiin aiemmin toisinaan osana kiipijäkäärmeiden sukua (*Elaphe*).

## Lajit
* *[[Gonyosoma boulengeri]]*
* *[[Gonyosoma frenatum]]*
* *[[Gonyosoma jansenii]]*
* *[[Gonyosoma margaritatum]]*
* Punahäntärottakäärme (*Gonyosoma oxycephalum*)
* Vihreärottakäärme (*Gonyosoma prasinum*)

## Lähteet
Aleksander Läte

**Aleksander Läte** (1860–1948) oli virolainen säveltäjä ja kuoron- ja orkesterinjohtaja. Hän opiskeli ensin Tarton yliopiston musiikinopettajien Heinrich Zöllnerin ja Hans Harthanin johdolla, 1895–1897 Dresdenin konservatoriossa Felix Dræseken ja Adolf Schreinerin johdolla. Hän työskenteli säveltäjänä ja orkesterinjohtajana Tartossa vuodesta 1900. Hän on säveltänyt muun muassa lauluja seka- ja mieskuorolle, soololauluja, *Kalevala*-alkusoiton suurelle orkesterille, sinfonioita, pianokonsertteja sekä urkusävellyksiä.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Leonin piirikunta (Florida)

**Leonin piirikunta** () on Yhdysvaltojen Floridan osavaltiossa sijaitseva piirikunta. Sen väkiluku oli 293&nbsp;582 vuonna 2019. Piirikunnan hallintokeskus on osavaltion pääkaupunki Tallahassee. Piirikunta perustettiin 29. joulukuuta 1824.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Zamenis

**Zamenis** on tarhakäärmeiden heimoon kuuluva käärmesuku, jossa on kuusi lajia. Niitä tavataan Euroopassa ja Lähi-idässä. Sukua pidettiin aiemmin osana kiipijäkäärmeiden sukua (*Elaphe*).

## Lajit
* *[[Zamenis hohenackeri]]*
* *[[Zamenis lineatus]]*
* Pensaskäärme (*Zamenis longissimus*)
* *[[Zamenis persicus]]*
* Tikaskäärme (*Zamenis scalaris*)
* Leopardikäärme (*Zamenis situla*)

## Lähteet
Bogertophis

**Bogertophis** on tarhakäärmeiden heimoon kuuluva käärmesuku, jossa on kaksi lajia. Niitä tavataan Yhdysvaltojen lounaisosissa ja Meksikon pohjoisosissa. Sukua pidettiin aiemmin osana kiipijäkäärmeiden sukua (*Elaphe*).

## Lajit
* Bajanrottakäärme (*Bogertophis rosaliae*)
* Transpecosinrottakäärme (*Bogertophis subocularis*)

## Lähteet
Vladimir Burtsev

**Vladimir Lvovitš Burtsev** (; 29. marraskuuta 1862 Fort Aleksandrovski, Venäjän keisarikunta (nyk. Kazakstan) – 21. elokuuta 1942 Pariisi, Ranska) oli venäläinen vallankumouksellinen ja journalisti.

Burtsev liittyi ylioppilaana vallankumoukselliseen liikkeeseen, ja sen vuoksi hänet 1886 karkotettiin Siperiaan. Sieltä hän pakeni Sveitsiin, missä hän osallistui 1888–1889 aikakauslehden *Svobodnaja Rossija* ('Vapaa Venäjä') julkaisemiseen. Sveitsistä karkotettuna hän lopulta meni Lontooseen, missä hän yhdessä Sergei Stepnjakin kanssa ryhtyi keräämään aineksia Venäjän vapausliikkeen historian esitystä varten. Työn tuloksena ilmestyi 1897 historiallinen käsikirja 'Yksi vuosisata'. Samaan aikaan hän perusti aikakauslehden *Narodovolets*, jonka kolmannen vihkon ilmestyttyä Venäjän lähetystö nosti häntä vastaan syytteen yllytyksestä keisarin murhaan, ja hänet tuomittiin 1898 puolentoista vuoden rangaistustyöhön. Burtsev kielsi kuitenkin aina olevansa terroristi.

Lokakuun manifestin julkaisemisen jälkeen Burtsev palasi 1905 Pietariin, missä hän julkaisi Lontoossa perustamaansa historiallista aikakauskirjaa *Былое* (*Byloje*, ’Entisyys’). Taantumuksen päästessä valtaan hän muutti 1906 Suomeen ja 1907 Pariisiin. Siellä hän julkaisi kesällä 1909 *[[Le Matin (Ranska)|Le Matin]]* -lehdessä huomiota herättäneet paljastuksensa Venäjän salaisesta poliisista, sen menettelytavoista ja agenteista. Ensimmäisen maailmansodan puhjettua 1914 hän palasi jälleen Venäjälle, mutta hänet vangittiin heti hänen päästyään Suomeen ja hänet vietiin Siperiaan, mistä hän kuitenkin sai pian palata jonnekin Pietarin ulkopuolelle. Vallankumouksen aikana Burtsev esiintyi bolsevikkien vastustajana ja asettui uudelleen ulkomaille.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Wade Everett

**Wade Everett** on kirjailijanimimerkki, jolla on julkaistu lännenkirjoja. Sen takana ovat Will Cook ja Giles A. Lutz.

## Suomennetut teokset
* *Luutnantin kunnia* (*First command*); suomennos: L. Ranta, Tapiola: Viihdekirjat 1964. Sarja: Montana-kirjat, 40.
* *Kultakaupunki Bonanza* (*Shotgun marshal*); suomennos: Niilo Nopanen, Tapiola: Viihdekirjat 1965. Sarja: Sheriffi-kirjat, 25.
* *Suuri vuori* (*Big man, big mountain*); suomennos: Niilo Nopanen, Tapiola: Viihdekirjat 1965. Sarja: Montana-kirjat, 41.
* *Viskiä - olkaa hyvä* (*The whiskey traders*), Suomennos: L. Ranta, Tapiola: Viihdekirjat 1971. Sarja: Sheriffi-kirjat
* *Hevostenkesyttäjä* (*The horse trader*); suomennos: M. Hossa, Tapiola: Viihdekirjat 1976, Sarja: Sheriffi-kirjat, 75.

## Lähteet
Pantherophis

**Pantherophis** on tarhakäärmeiden heimoon kuuluva käärmesuku, jossa on yhdeksän lajia. Niitä tavataan Pohjois-Amerikan keski- ja itäosissa. Sukua pidettiin aiemmin osana kiipijäkäärmeiden sukua (*Elaphe*).

## Lajit
* *[[Pantherophis alleghaniensis]]*
* Bairdinrottakäärme (*Pantherophis bairdi*)
* Tasankorottakäärme (*Pantherophis emoryi*)
* Viljakäärme (*Pantherophis guttatus*)
* Rottakäärme (*Pantherophis obsoletus*)
* *[[Pantherophis ramspotti]]*
* *[[Pantherophis slowinskii]]*
* Harmaarottakäärme (*Pantherophis spiloides*)
* Kettukäärme (*Pantherophis vulpinus*)

## Lähteet
Maurice Bourguin

**Maurice Bourguin** (1856–1910) oli ranskalainen juristi ja  taloustieteilijä. Hän oli vuodesta 1900 professorina Pariisin Sorbonnessa. Bourguinin pääteos on sosialistisia järjestelmiä arvosteleva *Les systèmes socialistes et l’évolution économique* (1904).

## Teokset (valikoima)
* *Des droits du vendeur non payé en droit romain*, 1877
* *Des rapports entre Proudhon et Karl Marx*, 1892
* *La mesure de la valeur et la monnaie*, 1896
* *De l’application des lois ouvrières aux ouvriers et employés de l’État*, (1903)
* *Les systèmes socialistes et l’évolution économique*, 1904

## Lähteet
Singaporen ilmavoimat

**Singaporen ilmavoimat** (, RSAF) on Singaporen asevoimien ilmapuolustuksesta vastaava puolustushaara.

## Historia
Singaporen ilmavoimat perustettiin 1. syyskuuta 1968 nimellä *Singapore Air Defense Command* (SADC). Ensimmäiseksi SADC alkoi kouluttaa lentäjiä Cessna 172 -lentokoneilla. 1960-luvun lopussa SADC sai Hawker Hunter -hävittäjiä, ja syyskuun lopussa vuonna 1969 se sai ensimmäisen helikopterinsa. 1970-luvun alkupuolella SADC sai ensimmäiset kuljetuskoneensa. 1. huhtikuuta 1975 Singaporen ilmavoimat sai nykyisen nimensä, ja 1970-luvun loppupuolella RSAF sai Northtrop F-5 -hävittäjiä. 1990-luvulla RSAF hankki F-16-koneita, ja 2000-luvulla RSAF on saanut F-15-hävittäjiä. Vuonna 2020 RSAF tilasi neljä F-35B -STOVL-hävittäjää. Myöhemmin määrää nostettiin kahdeksalla koneella. 12 hävittäjän toimitukset alkavat vuonna 2026.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Viralliset sivut
Austin Dobson

**Henry Austin (H. A.) Dobson** (1840 Plymouth – 2. syyskuuta 1921 Ealing) oli englantilainen kirjailija ja kauppaministeriön virkamies 1856–1901, jolloin hän erosi virasta.

Dobson on kirjoittanut runsaasti runoja, joista osa on harvinaisella romaanisella runomitalla, osa tavanomaisempaan muotoon. Runot ovat teknisesti hyviä, herkkiä ja humoristisia. Ne on julkaistu teoksessa *Collected poems* (1897). Lisäksi Dobson on kirjoittanut useita laajahkoja elämäkerrallisia teoksia esimerkiksi kirjailijoista William Hogarth (1879), Henry Fielding (1883), Samuel Richardson (1902), Fanny Burney (1903), joista kolme jälkimmäistä sarjassa "English men of letters", sekä Richard Steele (1886), Oliver Goldsmith (1888) ja Horace Walpole (1890).

Dobsonin runon "Maine on kuolleitten ruokaa" on suomentanut Risto Ahti, ja se on julkaistu teoksessa *Maailman runosydän* (Helsinki: WSOY 1998 ).

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Isotalus

**Isotalus** on sukunimi, joka on muun muassa seuraavilla suomalaisilla henkilöillä:

*Antti Isotalus (1949–2020), Kokkolan kaupunginjohtaja 1991–2016 ja Ylivieskan kaupunginjohtaja 1986–1988
*Pekka Isotalus (s. 1966), puheviestinnän professori ja politiikan tutkija.
X-COM: Terror from the Deep

**X-COM: Terror from the Deep** on MicroProsen kehittämä ja julkaisema vuoropohjainen taktiikkapeli, joka julkaistiin vuonna . Se on *[[X-COM]]*-videopelisarjan toinen peli ja käyttää suurelta osin samoja resursseja kuin edeltäjänsä **'. Pelaajilta saadun palautteen vuoksi ''Terror from the Deep'' on kuitenkin huomattavasti edeltäjäänsä vaikeampi.

== Kehitys ==

MicroProse halusi mahdollisimman nopeasti hyödyntää ''Enemy Unknownin'' yllättävän suurta suosiota. Sen suunnitelleet [[Julian Gollop|Julian]] ja Nick Gollop olivat kuitenkin kiireisiä ''[[X-COM: Apocalypse]]'' -peliin johtaneen projektinsa parissa, joten ''Terror from the Deepin'' kehitystyöstä vastasi MicroProsen oma tiimi. Uuden pelin suunnitteluun ei annettu kuin kuusi kuukautta, minkä vuoksi ''Terror from the Deep'' muistuttaa suuresti edeltäjäänsä, lukuun ottamatta joitakin pieniä korjauksia ja parannuksia.

== Juoni ==

''Terror from the Deep'' sijoittuu vuoteen 2040. Avaruusolentojen ensimmäinen hyökkäys Maahan on voitettu X-COM:in johdolla, mutta merestä nousee uusi uhka, jota vastaan X-COM joutuu taistelemaan.

== Pelaaminen ==

Edeltäjänsä tavoin ''Terror from the Deep'' asettaa pelaajan avaruusolentojen torjumiseen tarkoitetun ''E**x**traterrestrial **Com*'bat Unit* (X-COM) -yksikön johtoon. Avaruusolentoja vastaan käytettävät aseet ovat suurelta osin samanlaisia kuin *Enemy Unknownissa*, mutta merellisellä teemalla – esimerkiksi hangaarit ovat sukellusvenesatamia, ohjuspatterit ovat torpedojen laukaisualustoja ja niin edelleen. Mukana on myös ensimmäisestä pelistä poiketen lähitaisteluaseita. Pelin taistelukentät ovat myös aiempaa pitempiä, eivätkä kaikki asetyypit toimi kaikissa kentissä, riippuen siitä, onko tapahtumapaikka meren alla vai maalla.

Useilta pelaajilta saamansa *Enemy Unknownin* helppoutta valittelevan palautteen vuoksi MicroProse teki *Terror from the Deepistä* huomattavasti edeltäjäänsä vaikeamman. Tosiasiassa *Enemy Unknownin* helppouden syynä oli kuitenkin ollut ohjelmointivirhe, joka sai sen vaikeustason vaihtumaan aina tasolle *aloittelija* ensimmäisen kentän jälkeen, minkä vuoksi kukaan pelaajista ei itse asiassa ollut pelannut sitä korkeammilla vaikeusasteilla.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*
Ek Ladki Ko Dekha Toh Aisa Laga

**Ek Ladki Ko Dekha Toh Aisa Laga** (suom. ”Mitä tunsin kun näin tytön”) on vuonna 2019 ensi-iltansa saanut intialainen hindinkielinen draamakomediaelokuva, jonka ohjasi Shelly Chopra Dhar. Pääosia näyttelivät Anil Kapoor, Sonam K. Ahuja, Rajkummar Rao ja Juhi Chawla. Elokuva kertoo Sweety Chaudharysta, joka yrittää kertoa lesboudestaan konservatiiviselle punjabiperheelleen.

Useista positiivisista arvosteluista huolimatta *Ek Ladki Ko Dekha Toh Aisa Laga* ei ollut kaupallinen menestys Intiassa, mutta se pääsi teatterilevitykseen Suomessa.

## Näyttelijät

## Soundtrack

## Arviot
**[[The Guardian]]*: 
**[[India Today]]*: 
**[[NDTV]]*: 
**[[Hindustan Times]]*: 
**[[Times Now]]*: 
**[[The Times of India]]*: 

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* 
* 
*
Yéréré

**Yéréré** on maalaiskunta ja sen keskuskylä Kayesin alueen Nioron piirissä Malissa. Se sijaitsee 20 kilometriä Niorosta itään. Kunnassa on 13&nbsp;500 ja kylässä 3&nbsp;800 asukasta (vuonna 2009).

Yérérén kunnan pinta-ala on 1&nbsp;447 neliökilometriä. Se rajoittuu idässä Nioron piirin Goguin, Diarran ja Diabiguén, lännessä Guétéman, Nioron ja Nioro Tougouné Rangabén sekä etelässä Diéman piirin Guédébinén ja Fassoudébén kuntiin ja pohjoisessa Mauritaniaan. 

Seutu kuuluu Sahelin vyöhykkeeseen. Se on pinnanmuodostukseltaan lähinnä tasankoa. Kasvillisuus on pensassavannia. Vesistöjä ovat sadekauden jälkeen kuivuvat rämeet ja Korokodjon järvi.

Kuntaan kuuluu kymmenen kylää. Asukkaat ovat soninkeja, fulbeja ja maureja.

Kunnan läpi kulkee Bamakosta Nioron kautta Mauritaniaan johtava maantie. Väestön pääelinkeinot ovat maanviljely ja osin transhumanssiin perustuva karjanhoito. Tärkeimmät viljelykasvit ovat durra, hirssi, maissi, maapähkinä, lehmänpapu ja vihannekset. Tuotantoeläimiä ovat naudat, lampaat, vuohet, aasit, hevoset ja siipikarja. Lisäksi harjoitetaan kaupankäyntiä, käsityöammatteja ja pienimuotoista kalastusta. Korokodjossa pidetään suuret markkinat.

Palveluihin kuuluu viisi alakoulua, yläkoulu, neljä koraanikoulua, lukutaitokeskus, kaksi kunnallista terveyskeskusta ja kaksi terveysasemaa. Vesihuolto kattaa 91 prosenttia tarpeesta.

## Lähteet
Gustaf Johan Järnefelt

**Gustaf Johan Järnefelt** (25. toukokuuta 1823 Tohmajärvi – 5. toukokuuta 1883 Helsinki) oli suomalainen juristi ja valtiopäivämies. 

Järnefeltin vanhemmat olivat kruununvouti Gustaf Adolf Järnefelt ja Aurora Fredrika Molander ja puoliso vuodesta 1866 Amalia Kristina Seitz (k. 1908), Nils Ludvig Arppen leski. Järnefelt tuli ylioppilaaksi 1841 ja suoritti tuomarintutkinnon 1850. Varatuomarin arvon hän sai 1853. Järnefelt oli Viipurin hovioikeuden ylimääräinen kanslisti vuodesta 1852, kanslisti vuodesta  1858, aktuaari vuodesta 1859, ylimääräinen viskaali vuodesta 1861 ja notaari vuodesta 1862. Ilomantsin tuomiokunnan tuomari hänestä tuli 1865. Järnefelt omisti Everilän tilan Tohmajärvellä.  Hän oli aatelissäädyssä sukunsa edustaja valtiopäivillä  1867, 1877–1878 ja 1882. 

Oikeusneuvos, valtiopäivämies Tauno Järnefelt oli Gustaf Johan Järnefeltin poika.

## Lähteet
Lampropeltini

**Lampropeltini** on tarhakäärmeiden heimoon kuuluva tribus, jossa on yhdeksän sukua ja yli 50 lajia. Lampropeltini on monimuotoinen ryhmä, joka sisältää niin pieni- kuin suurikokoisia lajeja, joista osalla on suojaväritys ja osalla korallikäärmeitä muistuttava mimikry. Ne elävät lähinnä Pohjois-Amerikassa, mutta myös Keski-Amerikassa ja Etelä-Amerikan pohjoisosissa. Lajien elinympäristöä ovat aavikot, kanjonit, ruohomaat, vadit ja metsät.

Lampropeltini sisältää ovipaarisia, myrkyttömiä kuristajakäärmeitä. Ne voivat olla niin päivä-, hämärä- kuin yöaktiivisia, ja niitä elää sekä maan päällä, maahan kaivautuneena että osittain puissa. Lajien tyypillisintä ravintoa ovat nisäkkäät, mutta ne syövät myös liskoja, lintuja ja linnumunia sekä harvemmin sammakoita, käärmeitä, hyönteisiä ja matelijoiden munia. Joillakin lajeilla on erikoistuneempi ruokavalio, kun taas toiset syövät monenlaista saalista.

## Suvut
* *[[Arizona (käärmesuku)|Arizona]]*
* *[[Bogertophis]]*
* *[[Cemophora]]*
* Kuningaskäärmeet (*Lampropeltis*)
* *[[Pantherophis]]*
* *[[Pituophis]]*
* *[[Pseudelaphe]]*
* *[[Rhinocheilus]]*
* *[[Senticolis]]*

## Lähteet
Samuel Älf

**Samuel Älf** (1727–1799) oli ruotsalainen kirjailija ja pappi. Hän oli vuodesta 1753 latinan dosentti Upsalan yliopistossa, 1759 lehtori Linköpingissä, 1791 tuomiorovasti. Älf  tuli tunnetuksi sekä opettajana että latinan- ja ruotsinkielisenä runoilijana. Hän on kirjoittanut latinaksi yli sata runoa ja kääntänyt muun muassa Gustaf Fredrik Gyllenborgin runot "Tåget öfver Bält" ja "Ode öfver ett godt hjärta" sekä Olof von Dalinin "Svenska friheten", jonka käsikirjoitus on kuitenkin kateissa. Hän valmistui teologian tohtoriksi 1772, sai professorin arvon ja oli silloisten ruotsalaisten kirjallisuusseurojen Apollini sacran ja Utile dulcin jäsen.

Älfin puoliso oli vuodesta 1762 Anna Dorothea Filenia (Filenius), (1745–1797) joka kirjoitti tilapäisrunoja. Hän oli tilapäisrunoilija Catharina Swedenborgin ja tämän veljen Emanuel Swedenborgin sukulainen. Myös heidän poikansa Erik Peter Älf (1765–1793) on tunnettu ruotsalainen runoilija.

## Lähteet
Erik Peter Älf

**Erik Peter Älf** (2. maaliskuuta 1765 Linköping, Ruotsi – 24. tammikuuta 1793 Lund, Ruotsi) oli ruotsalainen pappi ja runoilija. Hän tuli ylioppilaaksi Uppsalassa 1782 ja siirtyi vuonna 1785 Lundin yliopistoon, jossa hänet promovoitiin 1787. Vuonna 1789 hänet nimitettiin kirjallisuudenhistorian dosentiksi, hänet vihittiin papiksi 1792. Hän kuoli jo 27-vuotiaana.

Älf kirjoitti aikalaisia puhuttelevia runoja, joista parhaana on pidetty runoa "Tal öfwer freden i Werelä" 1790. Runossa "Werthers första och sista stunder" 1786 näkyy piirteitä Goethen *[[Nuoren Wertherin kärsimykset|Nuoren Wertherin kärsimyksistä]]*. Vähemmän merkittävä on runo "Segersång öfver den 30 September 1789". Hänen kuoltuaan julkaisi Carl Gustaf af Leopold kokoelman *Strödda skaldestycken* (Johan Lundblads förlag, 1795), mikä kertoo, että hän arvosti Älfiä suuresti.

Älfin isä oli kirjailija Samuel Älf.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Erik Petter Älf, Nordic authors. Runeberg.org (runoja digitoituna)
Pseudelaphe

**Pseudelaphe** on tarhakäärmeiden heimoon kuuluva käärmesuku, jossa on kaksi lajia. Niitä tavataan Meksikon itäosissa ja Keski-Amerikan pohjoisosissa. Sukua pidettiin aiemmin osana kiipijäkäärmeiden sukua (*Elaphe*).

## Lajit
* *[[Pseudelaphe flavirufa]]*
* *[[Pseudelaphe phaescens]]*

## Lähteet
Gena Rowlandsin filmografia

Tämä on luettelo **[[Gena Rowlands]]in** filmografiasta.

## Elokuvat

## Televisioelokuvat

## Lyhytelokuvat

## Televisiosarjat

## Lähteet

* 
*
Jalkala (Pöytyä)

**Jalkala** on Pöytyän kunnassa sijaitseva kylä. Vanhimmat maininnat siitä ovat 1400-luvulta. Kylän kautta kulkevat valtatie 9 Turku–Tampere ja Turku–Toijala-rata. Kylän läpi virtaa Aurajoen sivuhaara Kaulajoki, joka tällä kohtaa tunnetaan myös Jalkalanjoen nimellä. Jalkalankoskessa on vielä nähtävillä myllypadon läheisyydessä vanhan vesimyllyn jäännöksiä. Jalkalasta on löytynyt Ylijoen kivikautinen asuinpaikka, jossa tehdyissä kaivauksissa on löytynyt mm. alkeellinen kirves, taltankappale ja kivilaji-iskoksia, kvartsikaavin ja -iskoksia sekä palanutta luuta.

Kylän alue ulottuu kaakkoisosassa Hirvisuon laitamille.

## Lähteet
Calayaninluhtakana

**Calayaninluhtakana** (*Gallirallus calayanensis*) on lentokyvytön lintu, joka elää ainoastaan Filippiineillä Calayanin saarella. Linnun tunnistaa punaisesta nokasta ja jaloista, mutta muuten sen väritys on tumma. Calayaninluhtakana on läheistä sukua liejukanoille. Laji löydettiin vuonna 2004.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Laji.fi: Calayaninluhtakana (''Gallirallus calayanensis'')
*iNaturalist: Calayaninluhtakana (''Gallirallus calayanensis'')
*UniProt: Taxonomy - Gallirallus calayanensis 
*Global Biodiversity Information Facility (GBIF): Gallirallus calayanensis
Berndt Erik Konstantin Hildén

**Berndt Erik Konstantin (Constantin) Hildén** (10. elokuuta 1822 Vimpeli – 29. heinäkuuta 1892 Oulu) oli suomalainen juristi, kuvernööri ja valtiopäivämies.

Hildénin vanhemmat olivat kappalainen Bror Konstantin Hildén ja Charlotta Kristina Ingman ja puolisot vuodesta 1853 Julia Maria Roschier (k. 1865) ja vuodesta 1866 Johanna Christiansson (k. 1905). Hildén tuli ylioppilaaksi 1841 ja suoritti tuomarintutkinnon 1845. Varatuomarin arvon hän sai 1849, laamannin arvon 1875 ja valtioneuvoksen arvon 1887. Hän oli Raahen pormestari vuodesta 1854, Oulun läänin lääninsihteeri 1865–1890 ja Uudenkaarlepyyn vt. pormestari 1880–1881. Hildén oli porvarissäädyssä Raahen edustaja valtiopäivillä  1863–1864, joilla hän oli valitsijamies, lakivaliokunnan jäsen ja toimitusvaliokunnan varajäsen. Hildén toimi talonpoikaissäädyn sihteerinä valtiopäivillä 1872. 

Päätoimittaja, kansanedustaja Leo Hildén oli Berndt Erik Konstantin Hildénin poika.

## Lähteet
Kees van Dongen

**Kees van Dongen**, koko nimeltään **Cornelis Theodorus Marie van Dongen**, (26. tammikuuta 1877, Delfshaven – 28. toukokuuta 1968, Monte Carlo) oli hollantilaissyntyinen ranskalainen taidemaalari ja painokuvien tekijä. Van Dongen oli johtavia fauvisteja ja tunnettu erityisesti tyylitellyistä ja aistikkaista naisten muotokuvistaan.

Van Dongen aloitti taideopinnot jo hyvin nuorena. Hän opiskeli Rotterdamin kuninkaallisessa taideakatemiassa ja muutti Pariisin 20-vuotiaana. Montmartren boheemissa ilmapiirissä hän työskenteli talomaalarina, satiirilehtien kuvittajana sekä kahvilataiteilijana.

Van Dongen maalasi aluksi impressionistiseen tyyliin, mutta 1900-luvun alussa hänen väripalettinsa muuttui kirkkaammaksi ja keskittyneemmäksi. Tutustuttuaan Henri Matisseen van Dongen osallistui kuuluisaan vuoden 1905 Syyssalonkiin, jossa näyttelyn taiteilijat saivat raivokkaan ja kiihkeän maalaustyylinsä sekä puhtaiden, sekoittamattomien väriensä vuoksi nimen *Fauve* (“villieläin”). Van Dongenin maine kasvoi, kun Pablo Picasson taideteosten välittäjä Daniel-Henry Kahnweiler teki sopimuksen van Dongenin kanssa 1907. Vuonna 1908 van Dongenin osallistui saksalaisen ekspressionistiryhmä Die Brücken näyttelyyn, mutta pysyi kuitenkin uskollisena fauvismille.

Van Dongenin suorasukaiset ja värikylläiset muotokuvat tulivat erittäin muodikkaiksi ensimmäisen maailmansodan loppuessa, ja muotokuvat muodostivatkin siitä lähtien suurimman osan hänen tuotannostaan. Van Dongenin taiteen tunnusmerkiksi muodostui maalaus, joka esittää näyttävää, suurisilmäistä ja punahuulista naista. Van Dongenin vuonna 1917 maalaama kirjailija Anatole Francen muotokuva on hänen kuuluisimpia töitään. Muotokuvien ohella van Dongen teki litografioita sekä värikkäitä merimaisemia ja varmaotteisia näkymiä Pariisista.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Kutsuilla van Dongenin luona, Suomen Kuvalehti, 07.08.1926, nro 32, s. 22, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
Axel Henning Krabbe

**Axel Henning Krabbe** (25. maaliskuuta 1823 Vaasa – 17. toukokuuta 1865 Vaasa) oli suomalainen upseeri ja  valtiopäivämies.

Krabben vanhemmat olivat Vaasan ja Oulun laamannikunnan laamanni Karl Arvid Krabbe ja Agata Sofia Krook. Krabbe tuli ylioppilaaksi 1841. Hän oli seuraavasta vuodesta nuorempi aliupseeri Suomen kaartissa ja sitten venäläisessä  1. tarkk’ampujapataljoonassa vänrikki 1845, aliluutnantti 1847, luutnantti 1852, alikapteeni 1855 ja kapteeni 1856. Majuri 16. tarkk’ampujapataljoonassa hänestä tuli 1861, siirron venäläiseen linnoituspataljoonaan hän sai 1864 ja erosi samana vuonna sotapalveluksesta everstiluutnanttina. Valtiopäiväedustaja Krabbe oli aatelissäädyssä 1863–1864.

Axel Henning Krabben velipuoli hänen isänsä ensimmäisestä avioliitosta oli juristi, valtiopäivämies Magnus Arvid Krabbe.

## Lähteet
Okrakirjokala

**Okrakirjokala** (*Chilatherina sentaniensis*) on sateenkaarikalojen (Pseudomugilidae) heimoon kuuluva äärimmäisen uhanalainen kalalaji.

Okrakirjokala voi kasvaa 10 cm pitkäksi.

Okrakirjokaloja on tavattu ainoastaan Indonesiasta Sentanijärvestä. Järven rantojen väestömäärä kasvaa nopeasti, ja järveen päätyvät jätevedet uhkaavat lajin elinympäristöä.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Rainbowfish
Kiinan pistekirjoitus

**Mandariinikiinan pistekirjoitus** on sokeille ja heikkonäköisille tarkoitettu kirjoitusjärjestelmä, jota käytetään Manner-Kiinassa. Se perustuu sekä brailleen että pinyiniin, joka on Manner-Kiinan virallinen latinisointijärjestelmä.

## Kirjoittaminen
Kiinan pistekirjoituksessa kirjoitetaan äänteitä merkitysten sijasta. Sitä luetaan vasemmalta oikealle, kuten suomea. Standardimuotoiset konsonantit alukkeissa ja vokaalit lopukkeissa ovat kansainvälisen standardi-braillen mukaisia, mutta lisäksi se käyttää venäjän kielen braillesta lainaamaansa ⠟ -merkkiä kuvastamaan *ch-, sh-* ja *zh-*äänteitä. Lisäksi käytössä on bopomofosta otettuja merkkejä.

Jokainen tavu koostuu kolmesta pistekirjoitusmerkistä: ensin on alkuäänne eli aluke, sitten äänteen loppu eli lopuke ja kolmas merkki kertoo toonin, joskin kolmatta merkkiä ei usein käytetä. Sanojen välissä on tyhjä tila suomen kielen tavoin. Kun sekaannuksen vaaraa ei ole, jotkin alukkeet kirjoitetaan samalla tavoin (esimerkiksi g ja j tai h ja x).

## Merkit

### Alukkeet mandariinikiinan pistekirjoituksessa

### Lopukkeet mandariinikiinan pistekirjoituksessa
*lisätään myöhemmin*

### Toonit mandariinikiinan pistekirjoituksessa

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Kiinan pistekirjoitusjärjestelmän braille-merkit
Carlos Brosas

**Carlos Singson Brosas** (19. joulukuuta 1955 – 3. lokakuuta 2024) oli filippiiniläinen uimari.

Brosas edusti Filippiinejä Münchenin kesäolympialaisissa 1972, joissa hän kilpaili 100 metrin perhosuinnissa, 200 metrin perhosuinnissa, 4&nbsp;×&nbsp;100 metrin vapaauintiviestissä, 4&nbsp;×&nbsp;200 metrin vapaauintiviestissä ja 4&nbsp;×&nbsp;100 metrin sekauintiviestissä karsiutuen niissä kaikissa alkuerissä. Aasian kisoissa Brosas saavutti yhden hopeamitalin 4&nbsp;×&nbsp;100 metrin vapaauintiviestissä Bangkokissa 1970.

Brosas oli pituudeltaan 172-senttimetrinen ja painoi 64 kilogrammaa.

## Lähteet
Monbetsu

**Monbetsu** () on Japanin kaupunki Hokkaidōn saarella Hokkaidōn prefektuurissa. Se sijaitsee Ohotskin yleiskehitystoimiston alueella Hokkaidōn koillisosassa. Kaupunki on rakentunut Ohotanmeren rannikolle. Sisämaassa sen alue nousee Kitamivuorille. Monbetsussa on 21&nbsp;333 asukasta (marraskuussa 2020) ja sen pinta-ala on 830,78 neliökilometriä.

Monbetsun nimi on peräisin ainun kielen sanasta *mopet*, joka tarkoittaa hiljaista jokea. Monbetsulla on hyvä luonnonsatama, jonka Matsumaen daimiokunta otti käyttöönsä jo 1600-luvun lopulla. Japanilaisten uudisasutus alueella alkoi 1800-luvun alussa, ja Meiji-kaudelta lähtien paikkakunta kehittyi nopeasti kalastussatamana ja paikallisena talouskeskuksena. Kaupunkioikeudet Monbetsu sai vuonna 1954, kun Monbetsun maaseutukaupunkiin liitettiin kaksi kyläkuntaa. Kalastus ja siihen liittyvä elintarviketeollisuus ovat edelleen tärkeitä elinkeinoja. Kalastettavia lajeja ovat esimerkiksi alaskanseiti, *[[Ammodytes personatus]]* (*ikanago*), *[[Pleurogrammus azonus]]* (*hokke*), koiralohi, oikeasilmäkampelat ja taskuravut. Sisämaassa tuotetaan sokerijuurikasta, vihanneksia, lihaa ja maitoa. Kaupungissa on myös metsäteollisuutta. Historiallisesti tuottoisa Kōnomain kultakaivos suljettiin vuonna 1973.

Matkailijoita Monbetsuun houkuttelee Ohotanmerelle kevättalvella muodostuva ajojää, jolle järjestetään risteilyjä jäänmurtajalla. Kaupunkiin on rakennettu myös ajojäämuseo. Monbetsuun johti aiemmin JR Hokkaidōn Nayoro-päälinja, mutta se lakkautettiin vuonna 1989. Kaupungissa toimii Monbetsun lentoasema, josta on reittiyhteyksiä Sapporoon ja Tokioon.

## Kuvia

Tiedosto:Hotel-Okhotsk-Palace-Royal.JPG|Okhotsk Palace -hotelli
Tiedosto:Ohotuk Line, Shokotsuchō, Monbetsu-shi, Hokkaidō 099-5171, Japan - panoramio (50).jpg|Ajojäätä Monbetsun rannikolla
Tiedosto:Monbetsu eki.jpg|Monbetsun rautatieaseman ympäristö vuoden 1978 ilmakuvassa
Tiedosto:がりんこ号 - panoramio.jpg|Garinko-jäänmurtaja satamassa
Tiedosto:Mombetsu bus terminal01.JPG|Monbetsun linja-autoasema


## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Kaupungin internetsivut
Vihersateenkaarikala

**Vihersateenkaarikala** (*Glossolepis wanamensis*) on sateenkaarikalojen (Pseudomugilidae) heimoon kuuluva äärimmäisen uhanalainen kalalaji.

Vihersateenkaarikalakoiras voi kasvaa 10 cm pitkäksi, naaras on pari senttiä lyhyempi. Koiras on muuten vihreänsävyinen mutta rinnassa on häivähdys ruusunpunaa. Naaras on kauttaaltan harmaampi. Koiraan peräevä on purjemainen ja ulottuu pyrstöstä kalan vartalon puoliväliin.

Vihersateenkaarikaloja on tavattu ainoastaan Wanamjärvestä läheltä Laeta Papua-Uudessa-Guineassa. Järveen viime vuosikymmeninä istutetut kalalajit kuten tilapiat ja karpit ovat syrjäyttämässä vihersateenkaarikalaa ja tehneet siitä äärimmäisen uhanalaisen.

## Lähteet
Świdwinin piirikunta

**Świdwinin piirikunta** () on Puolan piirikunta Länsi-Pommerin voivodikunnassa. Sen väkiluku oli vuoden 2019 lopussa 46&nbsp;724. Piirikunta jakautuu hallintokeskus Świdwinin kaupunkikuntaan ja viiteen maalaiskuntaan (Brzeżno, Połczyn-Zdrój, Rąbino, Sławoborze sekä Świdwin).

Świdwinin piirikunnan pinta-alasta 35,9 prosenttia oli metsän peitossa vuonna 2018.

Świdwinin piirikunnan työttömyysaste oli vuoden 2018 lopussa 12,2 prosenttia. Luku on huomattavan suuri koko Puolan työttömyysasteeseen verrattuna.

Vuoden 2019 lopussa Świdwinin piirikunnassa oli 46&nbsp;724 asukasta, joista 50,6 prosenttia naispuolisia ja 49,4 prosenttia miespuolisia. Puolan väestönlaskennassa 2011 väkiluvun laskettiin olevan 49&nbsp;434 ja sen ennakoidaan vuoteen 2050 mennessä pienenevän 34&nbsp;082 asukkaaseen. Alle 18-vuotiaiden osuus piirikunnan väestöstä oli vuoden 2019 lopussa 17,1 prosenttia, työikäisten 61 prosenttia ja eläkeikäisten 21,9 prosenttia väestön keski-iän ollessa 42,2 vuotta. Elävänä syntyi vuonna 2019 yhteensä 350 lasta.

## Lähteet
Sundalainen kirjaimisto

**Sundalainen kirjaimisto** (sundaksi ᮃᮊ᮪ᮞᮛ ᮞᮥᮔ᮪ᮓ, *aksara sunda*) on lähinnä Jaavalla asuvien sundalaisten käyttämä kirjoitusjärjestelmä. Sitä käytetään nykyään rinnakkain latinalaisen aakkoston kanssa sundan kielen kirjoittamiseen. 

Tyypiltään kirjoitusjärjestelmä on abugida, jossa jokaisella konsonantilla on oletusarvoisesti vokaali [a] ellei siihen liitetä tarkkeella jotain toista vokaalia.

Sundalainen kirjaimisto kehitettiin 1500-luvulla vanhasta sundalaisesta kirjaimistosta. Sen viimeisin standardointi tehtiin 1990-luvulla.. Nykyään kirjaimistoa käytetään etupäässä taiteellisissa ja kaupallisissa, varsinkin turismiin liittyvissä, yhteyksissä ennemmin kuin arkipäiväisessä kielenkäytössä.

## Kirjaimisto

### Vokaalit
Vokaaleista on sekä konsonantteihin liittyvä versio että itsenäinen kirjain. 

Lähde:

### Konsonantit

Lisäksi kirjaimistoon kuuluu konsonanttimaisia lisämerkkejä.

Lähde:

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Tasmanianokakrotti

**Tasmanianokakrotti** (*Brachionichthys hirsutus*) on okakrottien heimoon kuuluva krottikalalaji. 

Tasmanianokakrotti kasvaa noin 15 cm pitkäksi. Sen pohjaväri on kermanvalkea ja siinä on oransseja tai ruskeita pilkkuja. Se liikkuu hitaasti pitkin merenpohjaa "kävellen" rintaeviensä varassa.

Tasmanianokakrotteja elää Tyynenmeren eteläosissa.

Tasmanianokakrottien populaatio on pienentynyt nopeasti 1980-luvulta alkaen. Vuonna 2020 arvioitiin jäljellä olevan alle tuhat yksilöä. Tähän on vaikuttanut elinympäristön saastuminen. Tuhoutuminen on kiihtynyt, koska Tyynenmeren pohjoisosista levinnyt meritähtilaji ''Asterias amurensis'' syö okakrotin munia. Tasmanianokakrotti on luokiteltu äärimmäisen uhanalaiseksi. 

## Lähteet
Run of the Mill

**Run of the Mill** on englantilaisen muusikko George Harrisonin vuonna 1970 julkaistu kappale albumilta *[[All Things Must Pass]]*. Harrison kirjoitti kappaleen pian The Beatlesin *[[Let It Be|Get Back]]* -äänitysten päätyttyä vuonna 1969, kun yhtyeen jäsenten välillä oli paljon keskinäisiä kiistoja ja vaikeuksia. 

Kappaleen tulkitaan usein olevan Harrisonin henkilökohtainen kuva viimeisestä vuodestaan The Beatlesin jäsenenä. *Rolling Stone* -lehden Andrew Grant Jacksonin mukaan kappaleen lyriikoista on tulkittavissa Harrisonin turhautumus The Beatlesiin ja siihen, etteivät John Lennon ja Paul McCartney ymmärtäneet hänen kehittyneen laulunkirjoittajana, sekä sen ymmärtäminen, että hän oli menettänyt muiden yhtyeen jäsenten ystävyyden.

## Vastaanotto
Kappaleen ilmestyessä *[[Rolling Stone]]n* kriitikko Ben Gerson kehui sitä "liikuttavaksi klassikko-Beatlesiksi" ja "mccartneymaiseksi lyriikaksi".

Vuonna 2014 julkaistun Harrisonin albumikokoelman arvostelussa *[[Classic Rock]]* -lehden Paul Trynka kirjoittaa kappaleesta Run of the Mill seuraavasti:

## Lähteet
Hattilaiset

**Hattilaiset** olivat muinainen kansa, joka asutti Anatolian niemimaan eli nykyisen Turkin keskiosia Kizil Irmak -joen seuduilla. He puhuivat hatin kieltä. Alue tunnettiin vuosien 2350–630 eaa. välillä heidän mukaansa nimellä Hatti.

Hattilaiset perustivat pääkaupunkinsa Hattušan vuonna 2500 eaa. Hattilaiset hallitsivat useita kaupunkivaltioita ja pieniä kuningaskuntia, ja kasvoivat merkittäväksi valtakunnaksi. He solmivat kauppasuhteet Mesopotamian kanssa. 2300- ja 2200-luvuilla eaa. hattilaiset puolustivat maataan Sargon Akkadilaista ja hänen seuraajiaan vastaan.

Hattilaiset asuivat puusta rakennetuissa taloissa, kävivät kauppaa muun muassa puulla ja keramiikalla, kasvattivat lampaita ja muuta karjaa sekä viljelivät maata. He rukoilivat äitijumalatarta varmistamaan heidän satonsa kasvun ja karjansa terveyden.

Heettiläiset valloittivat Hattusili I:n johdolla koko Hatin maan vuoteen 1650 eaa. mennessä ja sulauttivat hattilaiset omaan kulttuuriinsa.

## Lähteet
Keuhkosairausoppi

**Keuhkosairausoppi** eli **pulmonologia** (latinasta pulmō, -ōnis "keuhko" ja kreikkalainen loppuliite -λογία -logía "tutkimus") tai **pneumologia** on lääketieteen erikoisala, joka käsittelee hengitysteiden sairauksia.

Pulmonologiaa pidetään sisätautien haarana, ja se liittyy tehohoitolääketieteeseen. Hengitystiesairauspotilaat voivat tarvita elintoimintojen ylläpitämistä ja hengityskonetta. Pulmonologit ovat erikoistuneet sairauksiin, kuten keuhkokuumeeseen, astmaan, tuberkuloosiin ja keuhkolaajentumaan.

## Historia
Yksi ensimmäisistä keuhkosairausopin kannalta merkityksellisistä löydöistä oli keuhkoverenkierron löytäminen. Alun perin ajateltiin, että sydämen oikealle puolelle ulottuva veri kulki väliseinän pienien "huokosten" kautta vasempaan puoleen hapetettavaksi, kuten Galenos esitti 100-luvulla; kuitenkin keuhkoverenkierron löytäminen kumoaa tämän teorian. 1300-luvun anatomisti ja fysiologi Ibn al-Nafis teorioi tarkasti, ettei sydämen kahden puolen (kammioiden) välillä ollut "suoraa" kulkua. Hän uskoi, että veren on kuljettava keuhkovaltimon läpi, keuhkojen läpi ja takaisin sydämeen pumpattavaksi kehon ympärille. Monet uskovat tämän olevan ensimmäinen tieteellinen kuvaus keuhkoverenkierrosta.

## Lähteet
Viherrottakäärme

**Viherrottakäärme** (*Senticolis triaspis*) on tarhakäärmeiden heimoon kuuluva käärmelaji. Se luokiteltiin aiemmin kiipijäkäärmeisiin (*Elaphe*), mutta nykyään sitä pidetään oman **Senticolis**-sukunsa ainoana lajina.

## Ulkonäkö ja koko

Viherrottakäärme on lihaksikas, pitkähäntäinen käärme. Se on aikuisena yleensä yksivärisen vihreä tai oliivinvihreä, selkäpuolelta tummempi kuin vatsapuolelta, mutta on myös ruskeita ja punaisia yksilöitä. Poikaset ovat harmaita ja niillä on ruskeita tai punaisia satulakuvioita. Koiraat ovat 0,7–1,0 metriä pitkiä, kun taas naaraat ovat suurempia, yleensä 0,9–1,2 metriä pitkiä ja joskus jopa 1,8-metrisiä. Viherrottakäärmeellä on pitkä pää, joka erottuu selvästi niskasta. Silmät ovat keskikokoiset ja pupillit ovat pyöreät.

## Levinneisyys ja elinympäristö
Viherrottakäärmeen levinneisyysalue alkaa Chihuahuan aavikolta Yhdysvaltojen koillisosista läheltä Meksikon rajaa, ja jatkuu etelässä aina Keski-Amerikan Costa Ricaan. Se suosii lähinnä kuivia elinympäristöjä kallioisista kanjoneista pensastoihin, mutta elää myös kosteissa elinympäristöissä, kuten matalissa vuoristoisissa sekametsissä.

## Elintavat
Viherrottakäärme on valpas ja piilotteleva käärme, joka elää sekä maassa että puissa. Se välttää yhteenottoja pakenemalla, mutta saarrettuna se puolustaa itseään tarmokkaasti. Viherrottakäärme on myrkytön kuristajakäärme, joka aikuisena syö jyrsijöitä, päästäisiä, lepakoita sekä lintuja ja niiden munia. Poikaset saalistavat liskoja ja pieniä hiiriä.

## Lähteet
Gregorius Dagsson

**Gregorius Dagsson** (k. 7. tammikuuta 1161) oli norjalainen 1100-luvulla vaikuttanut lendmann. Hän oli Dag Eilivssonin poika.  Dagsson omisti suuren maatilan nimeltään Bratsberg Telemarkin Grenlandissa.

Dagssonin elinaikana Norjassa oli useita toistensa kanssa kilpailevia kuninkaita, jotka tarvitsivat mahtimiesten tukea. Dagsson oli Erling Skakken ohella yksi *lendmannspartietin* eli maamiespuolueen johtohahmoista, ja kuningas Harald Gillen poikien välisissä sodissa Dagsson miehineen asettui tukemaan Inge Koukkuselkää ja vastusti Sigurd Munnia. Dagsson putosi jäihin ja kuoli taistellessaan Munnin pojan Haakon Harteikkaan joukkoja vastaan Konghellen lähellä tammikuussa 1161. Dagsson on haudattu Gimsøyn luostariin.

## Lähteet
Tonkininpystynenäapina

**Tonkininpystynenäapina** tai **tonkininnenäapina** (*Rhinopithecus avunculus*) on vanhan maailman häntäapinoihin kuuluva äärimmäisen uhanalainen kädellislaji. Niitä tavataan vain Vietnamin koillisosassa muutamilla metsäalueilla.

## Ulkonäkö ja koko
Tonkininpystynenäapinat ovat hoikkarakenteisia, ja niiden sormet ja varpaat ovat hoikempia kuin muiden *[[Rhinopithecus]]*-lajien. Turkin selkäpuoli on musta. Kyynärpäät, rinta, hännän alapuoli, raajojen sisäreunat ja osa kasvoista ovat puolestaan kermanvalkoisia. Osa naamasta, erityisesti silmien ja nenän ympäristö, on karvatonta. Iho on puolestaan naamassa hailean sininen. Nenä on muiden suvun lajien tapaan pysty. Kaulassa on oranssia väritystä ja suun ympäristössä mustaa. Koirailla oranssi ja musta väri erottuvat selvemmin. Nuorilla yksilöillä ei ole oranssia aluetta kaulalla, ja selkäpuoli on harmahtava.

Tonkininpystynenäapina on Vietnamin suurikokoisin apinalaji ihmisen jälkeen. Koiraan keskipaino on 13,8 kilogrammaa ja naaraan 18,3 kilogrammaa. Vartalon pituus on 51–65 senttimetriä ja hännän 66–92 senttimetriä.

## Levinneisyys ja elinympäristö
Tonkininpystynenäapinaa tavataan vain Vietnamin koillisosissa Punaisenjoen itäpuolella. Sen ainoat tunnetut elinalueet ovat Hà Giangin ja Tuyên Quangin maakuntien metsäalueilla. Se asustaa vain trooppisissa ainavihannissa aarniometsissä.

Sen elinympäristöt ovat supistuneet radikaalisti metsäkadon ja metsästyksen takia. Lajia pidetäänkin äärimmäisen uhanalaisena, ja vuonna 2020 julkaistun arvion mukaan niitä elää vain 80–100 sukukypsää yksilöä.

Vuonna 2018 arvioitiin, että tämä laji on maailman 25 uhanalaisimman apinalajin joukossa.

## Käyttäytyminen
Tonkininpystynenäapinalla on ilmeisesti valikoivat ruokatottumukset, mutta sen tiedetään syövän 52 kasvilajia. Se syö lehtiä, raakoja ja kypsiä hedelmiä, kukkia sekä siemeniä. Laji on päiväaktiivinen ja elää pääosin puissa. Ne myös nukkuvat puissa tai jyrkkien vuorten rinteillä.

Tonkininpystynenäapinat elävät yhden koiraan ja usean naaraan noin 12–15 yksilön ryhmissä, joiden alue on noin 500 hehtaarin laajuinen. Syntymäryhmistänsä lähteneet koiraat elävät puolestaan pienemmissä yksiköissä, joissa on 1–2 aikuista ja 2–3 keskenkasvuista urosta. Toisinaan yhden koiraan johtamat ryhmät saattavat elää yhdessä keskenään. Syytä tällaiselle yhteiselolle ei ole tiedossa.

## Lähteet
Juomatiiviste

**Juomatiiviste** on vahvaa mehua tai makeutettua juomaa, joka on tarkoitus laimentaa vedellä ennen juomista. Puhekielessä sitä kutsutaan monesti **laimennettavaksi mehuksi** tai pelkäksi **mehuksi**. Juomatiivisteestä valmistettua mehua on monesti tarjolla ruokailun yhteydessä. Tunnettuja kauppamerkkejä ovat muun muassa Mehukatti ja Funlight. Juomatiivisteet makeutetaan yleensä joko sokerilla tai keinotekoisilla makeutusaineilla.

## Lähteet
Niklas Anttila

**Niklas Anttila** (s. 28. joulukuuta 2001) on suomalainen frisbeegolfaaja, joka on voittanut frisbeegolfin Suomen-mestaruuden vuosina 2020, 2022 ja 2023. Anttila on voittanut peräti viisi Disc Golf Pro Tourin Elite-series -kilpailua. Hän voitti myös Euroopan-mestaruuden vuonna 2021 ja vuonna 2025. Anttila on sijoittunut frisbeegolfin major-turnauksissa neljä kertaa toiseksi: vuoden 2022 USDGC:ssa, vuoden 2023 sekä 2024 Champions Cupissa ja vuoden 2024 frisbeegolfin MM-kilpailuissa.

Anttila edustaa Vuorelan Veikkoja. Hän on ollut Discmanian sponsoripelaaja vuodesta 2018.

## Ura
Anttila on pelannut heinäkuuhun 2022 mennessä noin 120:ssä PDGA:n alaisessa turnauksessa, joista hän on voittanut 28. Hänen korkeiten reitattu kierroksensa on 1098, jonka hän pelasi Yhdysvalloissa DGPT-kisa Cascade Challengessa vuoden 2024 toukokuussa.

Elokuussa 2021 Tšekin Benešovissa järjestetyissä frisbeegolfin EM-kilpailuissa Anttila voitti kultaa 221 heiton tuloksella (43 alle parin).

Vuonna 2022 Anttila saavutti tähän asti parhaimman suomalaisen major-turnaussijoituksen oltuaan toinen United States Disc Golf Championshipissä. Anttila johti kilpailua kolmella heitolla ennen viittä viimeistä väylää, mutta hävisi lopulta yhden heiton erolla turnauksen kaikkien aikojen nuorimpana voittaneelle vasta 17-vuotiaalle Gannon Buhrille. Anttila saavutti toisen major-turnauksen kakkostilansa huhtikuussa 2023 Champions Cupissa, jossa hävisi yhdysvaltalaiselle Isaac Robinsonille. Anttila saavutti ensimmäisenä suomalaisena Disc Golf Pro Tourin turnausvoiton voitettuaan maaliskuussa 2024 Texasin Austinissa pelatun The Open at Austin -turnauksen. Vuonna 2025 hän voitti saman turnauksen ja heti viikko sen jälkeen Anttila teki kovan tempun voittamalla Music City Open -turnauksen Nashvillessä. Anttila on huhtikuuhun 2025 mennessä voittanut jo neljä Disc Golf Pro Tour Elite-Series -kisaa urallaan.

Tammikuussa 2024 Anttila solmi uuden nelivuotisen yhteistyösopimuksen kiekonvalmistaja Discmanian kanssa. Hän nousi valmistajan korkeimpaan Sky Teamiin. Tämän nelivuotisen sopimuksen arvoksi ollaan arvioitu miljoona euroa.

## Saavutukset
Lähde:
### Major-turnaukset
* MM-kilpailut: toinen 2024
* USDGC: toinen 2022
* Champions Cup: toinen 2023 ja 2024

### Disc Golf Pro Tour
**Turnausvoitot**
* The Open at Austin 2024 ja 2025
* Turku Open 2024
* Music City Open 2025
### EM-kilpailut
* voitto 2021, 2025
### SM-kilpailut
* voitto 2020, 2022 ja 2023

## Muuta
Anttila kirjoitti ylioppilaaksi keväällä 2020. Hän suoritti varusmiespalveluksensa Karjalan lennostossa Rissalassa.

## Lähteet
Wilfrid Stinissen

**Wilfrid Stinissen** (oik. nimeltään **Georges Celest Arthur Stinissen**; 10. tammikuuta 1927 Antwerpen, Belgia – 30. marraskuuta 2013 Tågarp, Ruotsi) oli belgialais-ruotsalainen katolinen pappi, karmeliittamunkki ja kirjailija.

Stinissen liittyi karmeliittoihin vuonna 1943 munkkikokelaana ja sai nimen Wilfrid. Hän antoi luostarilupauksensa vuonna 1944, ja hänet vihittiin papiksi vuonna 1951. Hän väitteli filosofian tohtoriksi vuonna 1959.

Stinissen muutti asumaan Ruotsiin vuonna 1967 ja asui kuolemaansa saakka Norrabyn karmeliittaluostarissa. Hän oli tuottelias kristillinen kirjailija ja hänen teoksensa olivat tunnettuja myös Suomessa. Tuotannossaan hän käsitteli spiritualiteettia, kontemplaatiota ja rukouselämää.

## Bibliografia
### Suomennetut teokset
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*

## Lähteet
Valt Ernštreit

**Valt Ernštreit** (26. toukokuuta 1974 Riika) on liiviläinen kulttuurivaikuttaja, kielentutkija ja kieliaktivisti. Hän on työskennellyt 1990-luvun alusta alkaen liiviläisen kulttuurin parissa. Hän valmistui ylioppilaaksi Riiassa vuonna 1991 ja maisteriksi vuonna 2002 itämerensuomalaisten kielten oppiaineesta Tarton yliopistosta. Vuonna 2011 hän valmistui Tarton yliopistosta tohtoriksi. Ernštreitin väitöskirja käsitteli liivin kirjakielen kehitystä.

Vuodesta 2018 lähtien Ernštreit on työskennellyt Latvian yliopiston Liiviläisten instituutissa professorina ja julkaissut lukuisia tieteellisiä artikkeleita koskien liiviläisiä ja liivin kieltä.

## Lähteet