open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Sivustakatsojaefekti

**Sivustakatsojaefekti** tai **sivustakatsojavaikutus** on väitetty sosiaalipsykologinen ilmiö, jossa ihmiset tarjoavat hätätilanteessa apuaan sitä epätodennäköisemmin, mitä suurempi joukko sivullisia on paikalla.

Ilmiötä alettiin tutkia 1960-luvulla. Sitä on kauan pidetty psykologian piirissä todellisena, mutta ilmiön todellisuus on myös kyseenalaistettu.

## Mekanismit
Sivustakatsojaefektin on esitetty johtuvan muun muassa siitä, että kun paikalla on paljon ihmisiä, kaikki silminnäkijät ajattelevat, että joku toinen kyllä auttaa, eivätkä siksi itse ryhdy toimeen. Muita esitettyjä mekanismeja ovat ihmisten epäilykset omasta arviointitarkkuudestaan ja pelko naurunalaiseksi joutumisesta, sekä kuvitelma siitä ettei itse ymmärrä tapahtumaa yhtä hyvin kuin muut todistajat. On myös ehdotettu ihmisten punnitsevan tilanteeseen puuttumisen hyötyjä ja kustannuksia. Myös ihmisen ensiaputaitojen puute voi selittää hänen haluttomuuttaan puuttua tilanteeseen, jos silminnäkijä olettaa jonkun toisen osaavan auttaa paremmin.

## Tutkimuksen historia
Sivustakatsojaefektiä alettiin tutkia sen jälkeen, kun nuori nainen Kitty Genovese puukotettiin kuoliaaksi kotinsa edustalla New Yorkissa vuonna 1964. *[[The New York Times]]in* artikkelissa väitettiin, että 38 naapuria olisi havainnut murhan, mutta kukaan heistä ei olisi hälyttänyt apua. Väite osoittautui myöhemmin valheelliseksi, mutta se oli synnyttänyt käsityksen sivustakatsojaefektistä. Yhdysvaltalaiset sosiaalipsykologit John Darley ja Bibb Latané julkaisivat vuonna 1968 tutkimuksen, jossa he totesivat omiin kokeisiinsa perustuen, että onnettomuuden uhrin auttamisen todennäköisyys on kääntäen verrannollinen paikalla olleiden ihmisten lukumäärään.

Alkuperäisen tapauksen kaltaisia tapauksia sivullisten välinpitämättömyydestä on raportoitu uutisissa useasti myöhemminkin.

*American Psychologist* -lehden vuonna 2019 julkaiseman kansainvälisen tutkimuksen mukaan käsitys sivustakatsojaefektistä olisi kuitenkin virheellinen. Valvontakameramateriaalin perusteella hätätilanteissa on tyypillisempää, että sivulliset rientävät apuun, kuin että he eivät niin tekisi, ja avun todennäköisyys myös kasvaa paikalla olijoiden määrän kasvaessa.

## Lähteet
Kissin kieli

**Kissi** (myös *kisi*) on Guineassa, Sierra Leonessa ja Liberiassa asuvien kissien puhuma mel-kieli.

Kissiä puhutaan Guineassa varsinkin Guéckédoun ja Kissidougoun prefektuureissa sekä rajaseudulla Sierra Leonessa ja Liberiassa. Kissin puhuma-aluetta ympäröivät mandelaiset kielet mende, loma, bandi, kono, koranko ja maninka. Sen keskellä puhutaan mandelaista lelen kieltä.

Kissiä puhuu Guineassa vuoden 2014 väestönlaskennan mukaan 4,1 prosenttia maan väestöstä eli noin 431&nbsp;500 henkeä. Sierra Leonessa on vuoden 2015 väestönlaskennan mukaan 154&nbsp;300 kissin puhujaa. Liberiassa kissejä on vuoden 2008 väestönlaskennan mukaan 168&nbsp;000 henkeä.

Kissin katsottiin aikaisemmin kuuluvan atlanttisten kielten eteläryhmään. Nykyään mel-kieliä pidetään erillisenä nigeriläis-kongolaisten kielten ryhmänä. Kissi kuuluu mel-kielten eteläiseen alaryhmään ja jakautuu edelleen pohjois- ja etelämurteisiin, joiden välillä on suuria eroja. Sen lähimmät sukukielet ovat Atlantin rannikolla puhutut bullom-kielet bom (krim) ja sherbro, mikä tukee käsitystä, jonka mukaan kissit ovat muuttaneet sisämaahan meren läheisyydestä.

Kissi on yksi Guinean kansalliskielistä, mutta sen status on melko alhainen. Puhujat käyttävät toisena kielenään maninkaa, ranskaa ja englannin kielen variantteja ja monet ovat sulautuneet mandinkoihin, mendeihin ja muihin naapurikansoihin. Kissiä yritettiin käyttää kouluopetuksen välineenä Ahmed Sékou Tourén Guineassa, mutta kokeilusta luovuttiin vuoden 1984 vallankaappauksen jälkeen. Kielellä on julkaistu uskonnollista ja oppikirjallisuutta.

## Lähteet
* 

### Viitteet
Harmaalakkimuura

**Harmaalakkimuura** (*Percnostola arenarum*) on puumuurien heimoon kuuluva varpuslintu.

Harmaalakkimuuraa tavataan Perussa Loreton alueella, ja sen levinneisyysalueen pinta-ala on noin 33&nbsp;800 km2. Vuonna 2018 sen kannaksi arvioitiin 1&nbsp;000–2&nbsp;499 yksilöä. Pienen populaation vuoksi laji on luokiteltu vaarantuneeksi.

## Lähteet
Aripuananlaulumuura

**Aripuananlaulumuura** (*Hypocnemis rondoni*) on puumuurien heimoon kuuluva varpuslintu.

Aripuananlaulumuuraa tavataan Brasiliassa, ja sen levinneisyysalueen pinta-ala on noin 102&nbsp;000 km2. Lajin kanta on vakaa, eikä sillä ole tunnettuja uhkia, joten se on luokiteltu elinvoimaiseksi

## Lähteet
Konon kieli

**Kono** on Sierra Leonessa asuvien konojen puhuma mandelainen kieli. Vuoden 2015 väestönlaskennan mukaan sitä puhuu ensimmäisenä kielenään 306&nbsp;800 henkeä. Kielen puhujat asuvat etupäässä Konon piirikunnassa.

Kono kuuluu mandekielten länsihaaraan, jossa se muodostaa oman ryhmänsä vain kielen kanssa. Kono on sanastoltaan lähellä vaita, mutta äänteelliset erot vaikeuttavat toisen kielen ymmärtämistä.

## Lähteet
Korankon kieli

**Koranko** tai **kuranko** on Sierra Leonessa ja Guineassa asuvien korankojen puhuma mandelainen kieli. 

Korankoa puhuu Sierra Leonessa vuoden 2015 väestönlaskennan mukaan ensimmäisenä kielenään 277&nbsp;400 henkeä. He asuvat etupäässä Koinadugun ja Tonkolilin piirikunnissa. Guineassa puhujia on noin 200&nbsp;000 Faranahin, Kissidougoun ja Kérouanén piirikunnissa.

Koranko kuuluu mandekielten länsihaaran mokole-ryhmään. Maninka on vaikuttanut voimakkaasti sen eräisiin murteisiin ja sankarinmaninkassa on molempien kielten piirteitä. Koranko on yksi Sierra Leonen kirjakielistä.

## Lähteet
* 

### Viitteet
Wilhelm Raabe

**Wilhelm Raabe**, kirjailijanimi **Jakob Corvinus** (8. syyskuuta 1831 Eschershausen, Braunschweig – 15. marraskuuta 1910 Braunschweig) oli saksalainen kirjailija. Hän opiskeli lyhyen aikaa Berliinissä ja keskittyi sen jälkeen pelkästään kirjallisuuteen. Hänen esikoiskirjansa, idylli *Die chronik der Sperlingsgasse* (1857) sai nopeasti suosion, jollaista mikään myöhempi teos ei onnistunut saamaan. Hän kirjoitti runsaasti romaaneja ja kertomuksia.

Raaben lähtökohtana oli se romaanilaji, jonka loivat Jean Paul, E. T. A. Hoffmann ja Karl Immermann. Hänen sankarinsa ovat usein rakastettavia, kovia kokeneita luonteita, jotka ajautuvat vastoinkäymisiin ja epätoivoon: "elämä on vihollinen". Liikuttavan huolellisesti hän piirtää kuvaa elämän lapsipuolista, ja kasvavalla pessimismillä hän sallii kerta hyvien voimien vihollisten toisensa jälkeen voittaa ja polkea jalkoihinsa jalot, epäitsekkäät ihmiset. Siinä hän on siis Jean Paulin vanavedessä, ja tämän tavoin hän kirjoitti alati näkyvällä, väliin suorastaan päällekäyvällä subjektiivisuudella, koskaan unohtamatta asettua erilaisin kommentein lukijan ja kuvattavien hahmojen väliin.

Raabe ihannoi menneisyyttä  ja sen oloja. Uuteen aikaan hän suhtautui kylmästi, ehkä jopa vihamielisesti, ja ironisella katseella hän tarkastelee toiminnan ihmisiä ja menestyneitä miehiä. Lyyrikkona ja humoristina Raabe loi teoksissa rikkaita kuvia todellisen elämän kirjavista, usein synkistä ja ikävistä kokemuksista.

## Teokset (valikoima)

* *Ein frühling*, 1858
* *Die kinder von Finkenrode*, 1859
* *Nach dem grossen kriege*, 1861
* *Der heilige Born*, 1861
* *Unser Herrgotts kanzlei*, 1862
* *Verworrenes leben*, 1862
* *Die leute aus dem walde*, 1863
* *Drei federn*, 1865
* *Der hungerpastor*, 1864
* *Ferne stimmen*, 1865
* *Abu Telfan*, 1867
* *Der regenbogen*, 1869
* *Der Schüdderump*, 1870

* *Der dräumling*, 1872
* *Deutscher mondschein*, 1873
* *Christoph Pechlin*, 1873
* *Meister Autor*, 1874
* *Horacker*, 1876
* *Krühenfelder geschichten*, 1879
* *Deutscher adel*, 1880
* *Fabian und Sebastian*, 1882
* *Prinzessin Fisch*, 1883
* *Villa Schönow*, 1884
* *Stopfkuchen*, 1891
* *Gutmanns reisen*, 1892 
* *Hastenbeck*, 1899

## Suomennettu tuotanto
* *Nälkäpappi*, suom. Emmi Voionmaa. Porvoo: WSOY 1912. Sarja: Suurten kertojain teoksia, 32
* *Musta kaleerilaiva*, (historiallinen novelli) Sarja: *Mailta ja meriltä* n:o 8, toim. Teuvo Pakkala, Otava 1910 Teos verkossa
* Pikku Sofia ja hänen kissansa, *Lapsi maailmankirjallisuudessa*, toim. I. Havu, Turku: Kirjokansi 1946

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Ágios Vasíleios (Akhaia)

**Ágios Vasíleios** (; myös transl. *Ágios Vasílios*) on Kreikan kaupunki, joka kuuluu hallinnollisesti Patraksen kuntaan, Akhaian alueyksikköön ja Länsi-Kreikan alueeseen. Se muodostaa oman kaupunkiyhdyskuntansa (Δημοτική Κοινότητα Αγίου Βασιλείου, *Dimotikí Koinótita Agíou Vasileíou*). Kaupungin väkiluku on 2&nbsp;662 (vuonna 2011).

Ágios Vasíleioksen pieni kaupunki sijaitsee Korintinlahden etelärannalla Peloponnesoksen niemimaan luoteisosassa noin kymmenen kilometriä koilliseen Patraksen kaupungista. Kaupungin eteläpuolelta kulkee A8-valtatie. Kaupungissa on myös Patraksen proastiakós-paikallisjunien asema.

Antiikin aikana nykyisen kaupungin paikalla tai lähellä sijaitsi Panormoksen kaupunki. Nykyinen kaupunki on nimetty Pyhän Basileioksen ja tälle omistetun kirkon mukaan. Aiemmin kaupunki kuului Ríon kuntaan ja vuodesta 2011 lähtien Patraksen kunnan Ríon kunnallisyksikköön.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Aléa (Arkadia)

**Aléa** () on Kreikan kylä, joka kuuluu hallinnollisesti Trípolin kuntaan, Arkadian alueyksikköön ja Peloponnesoksen alueeseen. Se muodostaa oman kyläyhdyskuntansa (Τοπική Κοινότητα Αλέας, *Topikí Koinótita Aléas*). Kylän väkiluku on 188 (vuonna 2011).

Aléan kylä sijaitsee noin yhdeksän kilometriä kaakkoon Trípolin kaupungista, samalla paikalla kuin antiikin ajan Tegean kaupunki. Sen nähtävyyksiin kuuluvat muun muassa kylälle nimensä antaneet Athene Alean temppelin rauniot sekä Tegéan arkeologinen museo.

Aiemmin kylä kuului Tegéan kuntaan ja vuodesta 2011 lähtien Trípolin kunnan Tegéan kunnallisyksikköön.

## Lähteet
Chalkiópouloi

**Chalkiópouloi** () on Kreikan kylä, joka kuuluu hallinnollisesti Amfilochían kuntaan, Aitolia-Akarnanian alueyksikköön ja Länsi-Kreikan alueeseen. Kylän väkiluku on 53 (vuonna 2011).

Chalkiópouloin kylä sijaitsee Manner-Kreikan länsiosissa Kremastán tekojärven länsipuolella noin 58 kilometriä pohjoiseen Agríniosta. Chalkiópouloi muodostaa myös laajemman kyläyhdyskunnan (Τοπική Κοινότητα Χαλκιοπούλων, *Topikí Koinótita Chalkiopoúlon*), johon kuuluvat varsinaisen Chalkiópouloin kylän lisäksi kylät Ágioi Theódoroi, Ágios Minás, Ágios Vlásios, Agrapidókampos, Néo Chalkiópoulo, Prosília ja Xomerí. Koko yhdyskunnan väkiluku on 827.

Aiemmin kylä kuului Ínachoksen kuntaan ja vuodesta 2011 lähtien Amfilochían kunnan Ínachoksen kunnallisyksikköön.

## Lähteet
Deménika

**Deménika** () on Kreikan kaupunki, joka kuuluu hallinnollisesti Patraksen kuntaan, Akhaian alueyksikköön ja Länsi-Kreikan alueeseen. Se on osa Saraválin kyläyhdyskuntaa. Kaupungin väkiluku on 2&nbsp;783 (vuonna 2011).

Deménikan pieni kaupunki sijaitsee noin viisi kilometriä etelään Patraksen keskustasta, ja se voidaan lukea Patraksen eteläisiin esikaupunkeihin. Aiemmin kaupunki kuului Messátidan kuntaan ja vuodesta 2011 lähtien Patraksen kunnan Messátidan kunnallisyksikköön.

## Lähteet
Kainoúrgio (Aitolia-Akarnania)

**Kainoúrgio** (, ) on Kreikan kaupunki, joka kuuluu hallinnollisesti Agrínion kuntaan, Aitolia-Akarnanian alueyksikköön ja Länsi-Kreikan alueeseen. Kaupungin väkiluku on 2&nbsp;790 (vuonna 2011).

Kainoúrgion pieni kaupunki sijaitsee Trichonída-järven pohjoisrannalla linnuntietä noin seitsemän kilometriä itäkaakkoon Agrínion kaupungista. Kainoúrgio muodostaa myös laajemman kaupunkiyhdyskunnan (Δημοτική Κοινότητα Καινουργίου, *Dimotikí Koinótita Kainourgíou*), johon kuuluvat varsinaisen Kainoúrgion kaupungin lisäksi kylät Áno Vlochós, Kakavás ja Karraíika. Koko yhdyskunnan väkiluku on 2&nbsp;857.

Aiemmin kaupunki kuului Thestieísin kuntaan ja vuodesta 2011 lähtien Agrínion kunnan Thestieísin kunnallisyksikköön.

## Lähteet
Kastrí (Arkadia)

**Kastrí** () on Kreikan kylä, joka kuuluu hallinnollisesti Vóreia Kynourían kuntaan, Arkadian alueyksikköön ja Peloponnesoksen alueeseen. Se muodostaa oman kyläyhdyskuntansa (Τοπική Κοινότητα Καστρίου, *Topikí Koinótita Kastríou*). Kylän väkiluku on 335 (vuonna 2011).

Kastrin kylä sijaitsee Párnonas-vuoren rinteessä noin 950 metrin korkeudessa merenpinnasta laskettuna, noin 28 kilometriä kaakkoon Trípolista. Kylä on tunnettu aiemmin myös nimellä *Ágios Nikólaos* (Άγιος Νικόλαος). Kastrín lähellä on suuria rotkoja, ja seudulta saa alkunsa Tános-joki.

Kastrí sekä lähikylät Élatos, Karátoulas, Mesorráchi, Néa Chóra, Oriá (Orgiá) ja Perdikóvrysi on tunnettu perinteisesti nimellä *Kastritochória* (Καστριτοχώρια) tai vain *Kastrí*, sillä se on kylistä suurin. Perdikóvrysin lähellä sijaitsee Johannes Kastajan luostari (*Moní (Timíou) Prodrómou*).

## Lähteet
Kastrí

**Kastrí** (, ”Pieni linna”) voi viitata seuraaviin paikkoihin Kreikassa:

* Kastrí, kylä Gávdoksen saarella ja kunnassa Chanián alueyksikössä Kreetan alueella
* Kastrí, kylä Makrakómin kunnassa Fthiotiin alueyksikössä Keski-Kreikan alueella
* Kastrí, kylä Vóreia Kynourían kunnassa Arkadian alueyksikössä Peloponnesoksen alueella
* Kastrí, kykladisen asutuksen arkeologinen kohde Sýroksen saarella
* Kastriá eli Kastrí eli Exonísi, saari Pohjoisen Egean saarten saariryhmässä lähellä Límnosta
* Kókkini Ráchi eli Kastrí, vuori Kefalonián saarella

## Katso myös

* Kástro, useita paikkoja
Kástro

**Kástro** (, ”Linna”) voi viitata seuraaviin paikkoihin Kreikassa:

* Kástro, kaupungin tai kylän keskiaikaisen linnan nimitys erityisesti saarilla, esimerkiksi:
** Kástro eli Náxoksen linna Náxoksen kaupungissa samannimisellä saarella
* Kástro, kylä Andravída-Kyllínin kunnassa Eliksen alueyksikössä Länsi-Kreikan alueella
* Kástro, kylä Sífnoksen saarella Etelä-Egean alueella
* Kástro-Kyllíni, Andravída-Kyllínin kunnan kunnallisyksikkö ja entinen kunta Eliksen alueyksikössä Länsi-Kreikan alueella
* Ágios Nikólaos eli Kástro, saari Jooniansaarten saariryhmässä lähellä Paxósta

## Katso myös

* Kastrí, useita paikkoja
Have a Nice Day (Roxetten albumi)

**Have a Nice Day** on ruotsalaisen pop-yhtye Roxetten albumi. Se julkaistiin 22. helmikuuta 1999. 

## Kappaleet
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 

## Lähteet
Katochí

**Katochí** () on Kreikan kaupunki, joka kuuluu hallinnollisesti Mesolóngin kuntaan, Aitolia-Akarnanian alueyksikköön ja Länsi-Kreikan alueeseen. Se muodostaa oman kaupunkiyhdyskuntansa (Δημοτική Κοινότητα Κατοχής, *Dimotikí Koinótita Katochís*). Kaupungin väkiluku on 2&nbsp;829 (vuonna 2011).

Katochín pieni kaupunki sijaitsee Achelóos-joen varrella noin kymmenen kilometriä länteen Aitolikón kaupungista ja noin 26 kilometriä länteen Mesolóngin kaupungista.

Aiemmin kaupunki kuului Oiniádeen kuntaan ja vuodesta 2011 lähtien Mesolóngin kunnan Oiniádeen kunnallisyksikköön.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Elisabeth Lutyens

**Elisabeth Lutyens** (9. heinäkuuta 1906 Lontoo – 14. huhtikuuta 1983 Lontoo) oli brittiläinen säveltäjä.

Lutyens oli yksi arkkitehti Edwin ja Emily Lutyensin viidestä lapsesta. Hän pääsi vuonna 1922 École normale de musique de Parisiin, mutta lähti äitinsä mukana Intiaan vuonna 1923. Palattuaan kotimaahansa Lutyens jatkoi opiskelua Royal College of Musicissa Harold Darken johdolla vuosina 1926–1930. Säveltäjänä hän omaksui Arnold Schönbergin kaksitoistasäveljärjestelmän ja vaikutti sarjallisuuden kehitykseen brittiläisessä musiikissa. Hän käytti myös itse kehittämäänsä "neljätoistasäveljärjestelmää". Häntä on usein pidetty ensimmäisenä Ison-Britannian 1900-luvun sarjallisia tekniikoita käyttäneistä säveltäjistä.

Lutyens laati runsaasti konserttimusiikkia, mutta hänen tuotantoonsa kuuluu myös useita oopperoita ja elokuvamusiikkia. Elokuvia, joihin hän sävelsi musiikin, ovat esimerkiksi *[[Lapsi on murhattu]]* (*Never Take Sweets from a Stranger*, 1960), *[[Lukitun kammion salaisuus]]* (*Paranoiac*, 1963) ja *[[Pääkallo (elokuva)|Pääkallo]]* (*The Skull*, 1965).

Lutyens oli kahdesti naimisissa ja sai neljä lasta. Hänen johdollaan opiskelleisiin kuuluu Robert Saxton. 

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Ágios Konstantínos (Aitolia-Akarnania)

**Ágios Konstantínos** () on Kreikan kaupunki, joka kuuluu hallinnollisesti Agrínion kuntaan, Aitolia-Akarnanian alueyksikköön ja Länsi-Kreikan alueeseen. Se muodostaa oman kaupunkiyhdyskuntansa (Δημοτική Κοινότητα Αγίου Κωνσταντίνου, *Dimotikí Koinótita Agíou Konstantínou*). Kaupungin väkiluku on 6&nbsp;534 (vuonna 2011).

Ágios Konstantínoksen pieni kaupunki sijaitsee noin 1,7 kilometriä luoteeseen Agrínion keskustasta, ja se on Agrínion esikaupunki. Kaupunki on nimetty Pyhän Konstantinoksen (Konstantinuksen) ja tälle omistetun kirkon mukaan.

## Lähteet
Kopanáki

**Kopanáki** (, ) on Kreikan kylä, joka kuuluu hallinnollisesti Trifylían kuntaan, Messenian alueyksikköön ja Peloponnesoksen alueeseen. Kylän väkiluku on 931 (vuonna 2011).

Kopanákin kylä sijaitsee Meligalán tasangolla noin 11 kilometriä sisämaahan Peloponnesoksen niemimaan länsirannikosta eli Joonianmeren rannasta ja noin 18 kilometriä itäkoilliseen Kyparissíasta. Kopanáki muodostaa myös laajemman kyläyhdyskunnan (Τοπική Κοινότητα Κοπανακίου, *Topikí Koinótita Kopanakíou*), johon kuuluvat varsinaisen Kopanákin kylän lisäksi kylät Agiánnis, Ágios Dimítrios, Rizochóri ja Troupakéika. Koko yhdyskunnan väkiluku on 1&nbsp;042.

Aiemmin kylä kuului Aetóksen kuntaan ja vuodesta 2011 lähtien Trifylían kunnan Aetóksen kunnallisyksikköön.

Kylän läheltä on löydetty helladisen kauden asutuksen jäänteet.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Lyhyträpylälepakko

**Lyhyträpylälepakko** (*Philetor brachypterus*) on Kaakkois-Aasiassa ja Melanesiassa elävä siippojen heimoon kuuluva lepakkolaji. Se on sukunsa ainoa laji.

Nisäkäsnimistötoimikunnan ehdotus lajin suomenkieliseksi nimeksi on lyhyträpylälepakko.

## Ulkonäkö ja koko
Lyhyträpylälepakko on pienikokoinen, ruumiin pituus on 9,8–11,3 cm, josta hännän osuus on 2,7–3,5 cm, kyynärvarren pituus on 3,3–3,8 cm. Laji painaa 11–15 grammaa. Väriltään se on tummanruskea, turkki on lyhyttä ja silkkistä. Ruumis on tanakka ja siivet ovat huomattavan kapeat. Pää on melko litteä ilman huomattavaa otsaa. Kuono on leveä ja tylppä, se näyttää turvonneelta. Korvat ovat leveät, mutta alas asettuneet.

## Levinneisyys ja elinympäristö
Lajia tavataan Filippiinien, Indonesian, Malesian ja Papua-Uusi-Guinean alueilla, viimeisen alueelta lajista on tosin vain hajanaisia havaintoja.

Lyhyträpylälepakko elää sekä luonnontilaisissa, että häirityissä metsissä koko elinalueellaan, sitä on tavattu myös metsien viereisillä kookosviljelmillä. Ainakin Melanesiassa se viettää päivänsä ontoissa puissa. Laji ruokailee yleensä melko avoimilla alueilla ruohomailla ja metsissä latvuston alapuolella, lentäen tyypillisesti nopeasti.

## Lähteet
Lepenoú

**Lepenoú** () on Kreikan kaupunki, joka kuuluu hallinnollisesti Agrínion kuntaan, Aitolia-Akarnanian alueyksikköön ja Länsi-Kreikan alueeseen. Sen väkiluku on 2&nbsp;090 (vuonna 2011).

Lepenoún pieni kaupunki sijaitsee Ozerós-, Amvrakía- ja Kastráki-järvien välissä linnuntietä noin 14 kilometriä luoteeseen Agrínion kaupungista. Lepenoú muodostaa myös laajemman kaupunkiyhdyskunnan (Δημοτική Κοινότητα Λεπενούς, *Dimotikí Koinótita Lepenoús*), johon kuuluu varsinaisen Lepenoún kaupungin lisäksi Lagkádin kylä. Koko yhdyskunnan väkiluku on 2&nbsp;131.

Aiemmin kaupunki kuului Strátoksen kuntaan ja vuodesta 2011 lähtien Agrínion kunnan Strátoksen kunnallisyksikköön.

## Lähteet
Mintilógli

**Mintilógli** (, ) on Kreikan kaupunki, joka kuuluu hallinnollisesti Patraksen kuntaan, Akhaian alueyksikköön ja Länsi-Kreikan alueeseen. Sen väkiluku on 2&nbsp;120 (vuonna 2011).

Mintilóglin pieni kaupunki sijaitsee noin kahdeksan kilometriä etelälounaaseen Patraksen keskustasta. Mintilógli muodostaa myös laajemman kaupunkiyhdyskunnan (Τοπική Κοινότητα Μιντιλογλίου, *Topikí Koinótita Mintiloglíou*), johon kuuluu varsinaisen Mintilóglin kaupungin lisäksi Chantziliákon kylä. Koko yhdyskunnan väkiluku on 2&nbsp;363.

Aiemmin kaupunki kuului Paralían kuntaan ja vuodesta 2011 lähtien Patraksen kunnan Paralían kunnallisyksikköön.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Néa Manoláda

**Néa Manoláda** (, ) on Kreikan kaupunki, joka kuuluu hallinnollisesti Andravída-Kyllínin kuntaan, Eliksen alueyksikköön ja Länsi-Kreikan alueeseen. Se muodostaa oman kaupunkiyhdyskuntansa (Τοπική Κοινότητα Νέας Μανολάδος, *Topikí Koinótita Néas Manoládos*). Kaupungin väkiluku on 2&nbsp;006 (vuonna 2011).

Néa Manoládan pieni kaupunki sijaitsee Peloponnesoksen niemimaan luoteisosassa noin 23 kilometriä pohjoiskoilliseen Andravídasta ja noin 45 kilometriä lounaaseen Patraksesta. Aiemmin kaupunki kuului Vouprasían kuntaan ja vuodesta 2011 lähtien Andravída-Kyllínin kunnan Vouprasían kunnallisyksikköön.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Neochóri (Aitolia-Akarnania)

**Neochóri** (, ) on Kreikan kaupunki, joka kuuluu hallinnollisesti Mesolóngin kuntaan, Aitolia-Akarnanian alueyksikköön ja Länsi-Kreikan alueeseen. Sen väkiluku on 2&nbsp;827 (vuonna 2011).

Neochórin pieni kaupunki, suomeksi ”Uusi kylä”, sijaitsee Achelóos-joen varrella noin 20 kilometriä länteen Mesolóngin kaupungista ja kahdeksan kilometriä länteen Aitolikón kaupungista. Neochóri eli Neochóri Mesolongíou muodostaa myös laajemman kyläyhdyskunnan (Δημοτική Κοινότητα Νεοχωρίου Μεσολογγίου, *Dimotikí Koinótita Neochoríou Mesolongíou*), johon kuuluvat varsinaisen Neochórin kylän lisäksi kylät Magoúla ja Mármara. Koko yhdyskunnan väkiluku on 3&nbsp;454.

Aiemmin kaupunki kuului Oiniádeen kuntaan ja vuodesta 2011 lähtien Mesolóngin kunnan Oiniádeen kunnallisyksikköön.

## Lähteet
Ovryá

**Ovryá** (), myös **Ovriá** (), on Kreikan kaupunki, joka kuuluu hallinnollisesti Patraksen kuntaan, Akhaian alueyksikköön ja Länsi-Kreikan alueeseen. Se muodostaa oman kaupunkiyhdyskuntansa (Δημοτική Κοινότητα Οβρυάς/Οβριάς, *Dimotikí Koinótita Ovryás/Ovriás*). Kaupungin väkiluku on 6&nbsp;308 (vuonna 2011).

Ovryán pieni kaupunki sijaitsee Peloponnesoksen niemimaan luoteisosassa noin kuusi kilometriä etelään Patraksen keskustasta. Aiemmin kaupunki kuului Messátidan kuntaan ja vuodesta 2011 lähtien Patraksen kunnan Messátidan kunnallisyksikköön.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Room Service

**Room Service** on ruotsalaisen pop-yhtye Roxetten albumi. Se julkaistiin 3. huhtikuuta 2001. 

## Kappaleet
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 

## Lähteet
Panaitólio

**Panaitólio** (, ) on Kreikan kaupunki, joka kuuluu hallinnollisesti Agrínion kuntaan, Aitolia-Akarnanian alueyksikköön ja Länsi-Kreikan alueeseen. Se muodostaa oman kaupunkiyhdyskuntansa (Δημοτική Κοινότητα Παναιτωλίου, *Dimotikí Koinótita Panaitolíou*). Kaupungin väkiluku on 2&nbsp;935 (vuonna 2011).

Panaitólion pieni kaupunki sijaitsee Trichonída- ja Lysimachía-järvien välissä noin viisi kilometriä kaakkoon Agrínion kaupungista. Aiemmin kaupunki kuului Thestieísin kuntaan ja vuodesta 2011 lähtien Agrínion kunnan Thestieísin kunnallisyksikköön.

## Lähteet
Néo Chalkiópoulo

**Néo Chalkiópoulo** () on Kreikan kylä, joka kuuluu hallinnollisesti Amfilochían kuntaan, Aitolia-Akarnanian alueyksikköön ja Länsi-Kreikan alueeseen. Se on osa Chalkiópouloin kyläyhdyskuntaa. Kylän väkiluku on 569 (vuonna 2011).

Néo Chalkiópoulon kylä sijaitsee Manner-Kreikan länsiosassa Amvrakikóslahden ja Krematán tekojärven välisellä alueella noin 50 kilometriä pohjoiseen Agrínion kaupungista. Se on rakennettu noin 374 metrin korkeuteen merenpinnasta laskettuna. Aiemmin kylä kuului Ínachoksen kuntaan ja vuodesta 2011 lähtien Amfilochían kunnan Ínachoksen kunnallisyksikköön.

## Lähteet
Gottlieb Wilhelm Rabener

**Gottlieb Wilhelm Rabener** (1714–1771) oli saksalainen satiirikko, aikansa Saksan suosituimpia kirjailijoita. Hänen satiiriensa kohteena ovat lähes pelkästään porvari- ja virkamiespiirit, joita hän kuvaa taitavasti varsinkin päästäessään kuvaamansa henkilöt itse puhumaan, kuten esimerkiksi teoksessa *Satirische Briefen*.

Rabener toimi reviisorina Dresdenissä ja oli omana aikanaan maineikas kirjailija satiiriensa ansiosta, jotka ilmestyivät enimmäkseen *[[Bremer Beiträge]]* -lehdessä vuodesta 1744 kirjoitettuina milloin minkinlaiseen muotoon, niin kirjeeksi, tutkimukseksi, kiitospuheeksi, henkilökuvaksi kuin sananlaskun selitykseksi. Ne kuvastavat hänen mutkatonta ajatteluaan ja rauhallista hyväntuulisuuttaan mutta ovat myös melko kuivia. Rabener jätti etuoikeutetut luokat rauhaan ja suuntasi satiirinsa yksinomaan keskiluokan pieniin hullunkurisuuksiin ja moraalin puutteellisuuksiin. Hänen kirjoituksensa ilmestyivät kokoelmana *Sammlung satirischer schriften* 1751–1755 ja kirjein lisättyinä 1777.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Pappadátes (Aitolia-Akarnania)

**Pappadátes** (, myös *Papadátes*, Παπαδάτες; ) on Kreikan kylä, joka kuuluu hallinnollisesti Agrínion kuntaan, Aitolia-Akarnanian alueyksikköön ja Länsi-Kreikan alueeseen. Sen väkiluku on 1&nbsp;077 (vuonna 2011).

Pappadátesin kylä sijaitsee Trichonída-järven lounaispuolella noin 16 kilometriä etelään Agríniosta. Antiikin aikana lähellä sijaitsi oletettavasti Akrain kaupunki. Pappadátes muodostaa myös laajemman kyläyhdyskunnan (Τοπική Κοινότητα Παππαδατών, *Topikí Koinótita Pappadatón*), johon kuuluu varsinaisen Pappadátesin kylän lisäksi Loléikan kylä. Koko yhdyskunnan väkiluku on 1&nbsp;098.

Aiemmin kylä kuului Arákynthoksen kuntaan ja vuodesta 2011 lähtien Agrínion kunnan Arákynthoksen kunnallisyksikköön. Se oli lakkautetun Arákynthoksen kunnan kuntakeskus.

## Lähteet
Rododáfni

**Rododáfni** () on Kreikan kaupunki, joka kuuluu hallinnollisesti Aigiáleian kuntaan, Akhaian alueyksikköön ja Länsi-Kreikan alueeseen. Se muodostaa oman kaupunkiyhdyskuntansa (Δημοτική Κοινότητα Ροδοδάφνης, *Dimotikí Koinótita Rododáfnis*). Kaupungin väkiluku on 2&nbsp;564 (vuonna 2011).

Rododáfnin pieni kaupunki, suomeksi ”Oleanteri”, sijaitsee Korintinlahden etelärannalla noin neljä kilometriä luoteeseen Aígion kaupungista ja noin 28 kilometriä itään Patraksesta. Asutuksen aikaisempi nimi oli vuoteen 1928 saakka *Mourlá* (Μουρλά). Kaupungin eteläpuolelta kulkee A8-valtatie.

Aiemmin kaupunki kuului Sympoliteían kuntaan ja vuodesta 2011 lähtien Aigiáleian kunnan Sympoliteían kunnallisyksikköön.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Saraváli

**Saraváli** (, ) on Kreikan kylä, joka kuuluu hallinnollisesti Patraksen kuntaan, Akhaian alueyksikköön ja Länsi-Kreikan alueeseen. Kylän väkiluku on 735 (vuonna 2011).

Saraválin kylä sijaitsee Peloponnesoksen niemimaan luoteisosassa noin seitsemän kilometriä eteläkaakkoon Patraksen keskustasta. Se on saanut nimensä Reginaldo de Saravalesta (Serravalle), joka hallitsi aluetta keskiajalla. Kylässä on vanhan linnan jäänteet.

Saraváli muodostaa myös laajemman kyläyhdyskunnan (Δημοτική Κοινότητα Σαραβαλίου, *Dimotikí Koinótita Saravalíou*), johon kuuluvat varsinaisen Saraválin kylän lisäksi Deménikan pieni kaupunki sekä kylät Ágios Stéfanos, Bákari ja Kefalóvryso. Koko yhdyskunnan väkiluku on 4&nbsp;202.

Aiemmin kylä kuului Messátidan kuntaan ja vuodesta 2011 lähtien Patraksen kunnan Messátidan kunnallisyksikköön.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Várda

**Várda** () on Kreikan kaupunki, joka kuuluu hallinnollisesti Andravída-Kyllínin kuntaan, Eliksen alueyksikköön ja Länsi-Kreikan alueeseen. Sen väkiluku on 2&nbsp;291 (vuonna 2011).

Várdan pieni kaupunki sijaitsee Peloponnesoksen niemimaan luoteisosassa noin 20 kilometriä pohjoiskoilliseen Andravídasta ja noin 48 kilometriä lounaaseen Patraksesta. Várda muodostaa myös laajemman kaupunkiyhdyskunnan (Δημοτική Κοινότητα Βάρδας, *Dimotikí Koinótita Várdas*), johon kuuluvat varsinaisen Várdan kaupungin lisäksi kylät Kómi, Kougaíika, Psári ja Sympánio. Koko yhdyskunnan väkiluku on 3&nbsp;070.

Aiemmin kaupunki kuului Vouprasían kuntaan ja vuodesta 2011 lähtien Andravída-Kyllínin kunnan Vouprasían kunnallisyksikköön.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Ruotsin urheilun valtakunnanliitto

**Ruotsin urheilun valtakunnanliitto (ruots. Sveriges Riksidrottsförbund (RF)**) on Ruotsin urheilun sateenvarjo-organisaatio, johon kuuluvat lajikohtaiset keskusjärjestöt. Liitto perustettiin 31. toukokuuta 1903 nimellä **Svenska gymnastik- och idrottsföreningarnas riksförbund**. Keskeinen henkilö järjestön syntymisessä oli eversti Viktor Balck, joka itse toimi Kansainvälisen olympiakomitean (KOK) ruotsalaisjäsenenä. Nykyisen nimensä Sveriges Riksidrottsförbundet (RF) keskusjärjestö otti käyttöön vuonna 1947. RF:n jäsenmäärä on kaikkiaan kolme miljoonaa ja 22 000 erillistä urheiluyhdistystä.

Suurimpia urheilulajeja ja niiden jäsenliittoja ovat:
* Jalkapallo (Ruotsin jalkapalloliitto)  - yli 1 000 000 aktiivia,
* Yleisurheilu (Ruotsin yleisurheiluliitto) - yli 500 000 aktiivia,
* Golf (Ruotsin golfliitto) - n. 450 000 aktiivia,
* Voimistelu (Ruotsin voimisteluliitto - n. 380 000 aktiivia,
* Salibandy (Ruotsin salibandyliitto) - n. 300 000 aktiivia,
* Uinti (Ruotsin uimaliitto) - n. 230 000 aktiivia,
* Jääkiekko (Ruotsin jääkiekkoliitto - n. 220 000 aktiivia
* Moottoriurheilu (Ruotsin moottoriurheiluliitto) - n. 150 000 aktiivia,
* Ratsastus (Ruotsin ratsastusliitto) - n. 150 000 aktiivia,
* Kuntourheilu (Ruotsin kuntourheiluliitto) - n. 140 000 aktiivia

## Puheenjohtajat

* Kruununprinssi Kustaa Aadolf, (1903-1933)
* Perintöprinssi Kustaa Aadolf, (1933-1947)
* Prinssi Bertil, (1947-1991)
* Arne Ljungqvist, (1991-2001)
* Gunnar Larsson, (2001-2005)
* Karin Mattsson Weijber, (2005-2015)
* Björn Eriksson, (2015- )

## Lähteet

## Asiasta muualla
*Sveriges Riksidrottsförbundet (RF) - kotisivu
Vlachiótis

**Vlachiótis** () on Kreikan kaupunki, joka kuuluu hallinnollisesti Evrótaksen kuntaan, Lakonian alueyksikköön ja Peloponnesoksen alueeseen. Sen väkiluku on 2&nbsp;080 (vuonna 2011).

Vlachiótisin pieni kaupunki sijaitsee noin neljä kilometriä itään Skálasta, 42 kilometriä kaakkoon Spártista ja kuusi kilometriä sisämaahan Lakonianlahden rannasta. Vlachiótis muodostaa myös laajemman kaupunkiyhdyskunnan (Δημοτική Κοινότητα Βλαχιώτη, *Dimotikí Koinótita Vlachióti*), johon kuuluu varsinaisen Vlachiótisin kaupungin lisäksi Ágios Andréaksen kylä. Koko yhdyskunnan väkiluku on 2&nbsp;104.

Aiemmin kaupunki kuului Éloksen kuntaan ja vuodesta 2011 lähtien Evrótaksen kunnan Éloksen kunnallisyksikköön.

## Lähteet
Vracháti

**Vracháti** (, ) on Kreikan kaupunki, joka kuuluu hallinnollisesti Vélo-Vóchan kuntaan, Korinthian alueyksikköön ja Peloponnesoksen alueeseen. Se muodostaa oman kaupunkiyhdyskuntansa (Δημοτική Κοινότητα Βραχατίου, *Dimotikí Koinótita Vrachatíou*). Kaupungin väkiluku on 3&nbsp;338 (vuonna 2011).

Vrachátin pieni kaupunki sijaitsee Korintinlahden etelärannalla noin 13 kilometriä länteen Kórinthoksen kaupungista. Aiemmin kaupunki kuului Vóchan kuntaan ja vuodesta 2011 lähtien Vélo-Vóchan kunnan Vóchan kunnallisyksikköön.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Neomeoneurites

**Neomeoneurites** on kaksisiipisten (Diptera) lahkoon ja Carnidae-heimoon kuuluva hyönteissuku. Sen tyyppilaji on *Neomeoneurites chilensis*. Sukuun luetaan seuraavat kaksi lajia:

* *[[Neomeoneurites chilensis]]* Hennig, 1972
* *[[Neomeoneurites dissitus]]* Wheeler, 1994

## Lähteet
The Ballad Hits

**The Ballad Hits** on ruotsalaisen pop-yhtye Roxetten kokoelma-albumi. Se julkaistiin 4. marraskuuta 2002. 

## Kappaleet
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 

## Lähteet
Ben-Hadad I

**Ben-Hadad I** eli **Bar-Hadad** oli Aram-Damaskoksen hallitsija suurin piirtein vuodesta 880 eaa. vuoteen 841 eaa. Ben-Hadad mainitaan esimerkiksi Vanhassa testamentissa.

## Hallitsijana
Vanhan testamentin ensimmäinen kuninkaiden kirja mainitsee Ben-Hadadin olleen Tabbrimonin poika ja Hesjonin pojanpoika. Nimi Bar-Hadad eli Raamatun Ben-Hadad tarkoittaa Hadadin poikaa, ja Hadad oli rautakautisen Syyrian yksi keskeisimmistä jumalista. Isänsä tapaan Ben-Hadad oli alkujaan Israelin ja Juudan kuninkaiden eli tuolloisten Baesan ja Asan liittolainen. Baesan ja Asan alettua sotia keskenään hän asettui Asan puolelle tämän lähetettyä hänelle runsaat lahjat.

Ben-Hadad teki sotaretken Israelin kuningaskuntaa vastaan valloittaen Ijjonin, Danin, Abel-Bet-Maakan, Naftalin ja Kinneretin alueet. Ben-Hadadin seuraaja oli Hasael. Ben-Habadin seuraajan jälkeen Aram-Damaskosta hallitsi kaksi samannimistä hallitsijaa, Ben-Habad II ja Ben-Habad III. Aleppon läheltä löydetyssä piirtokirjoituksessa viitataan myös Ben-Habadiin. Kyse ei välttämättä ole Aram-Damaskoksen kuninkaasta, vaan ehkäpä Arpadin hallitsijasta. Aram-Damaskoksen ei tiedetä ulottaneen valtaansa piirtokirjoituksen löytöpaikalle, mutta periaatteessa on myös mahdollista, että Ben-Hadad on pystyttänyt esimerkiksi sotaretkellä liittolaistensa tukena.

## Lähteet
Tomaszówin piirikunta (Lublinin voivodikunta)

**Tomaszówin piirikunta** () on yksi Lublinin voivodikunnan piirikunnista. Piirikunnan arvioitu väkiluku oli vuoden 2019 lopussa 82&nbsp;762. Siihen kuuluvat 12 kuntaa ovat Bełżec, Jarczów, Krynice, Łaszczów, Lubycza Królewska, Rachanie, Susiec, Tarnawatka, Telatyn, Tomaszów Lubelski, Tyszowce ja Ulhówek.

Vuoden 2019 lopussa Tomaszówin piirikunnan asukkaista 50,8 prosenttia oli naispuolisia ja 49,2 prosenttia miespuolisia. Alle 18-vuotiaat muodostivat 16,3 prosenttia piirikunnan väestöstä, työikäiset 61,1 prosenttia ja eläkeikäiset 22,6 prosenttia väestön keski-iän ollessa 42,8 vuotta. Vuonna 2019 piirikunnassa syntyi 622 lasta. Tomaszówin piirikunnan väkiluvun ennakoidaan pienenevän 59&nbsp;455 asukkaaseen vuoteen 2050 mennessä.

## Lähteet
Varda

**Varda** voi viitata seuraaviin:

* Varda, hahmo J. R. R. Tolkienin *Taru sormusten herrasta* -kirjan maailmassa
* Várda, kaupunki Andravída-Kyllínin kunnassa Eliksen alueyksikössä Länsi-Kreikan alueella
* 174567 Varda, pikkuplaneetta
Puolan valkovenäläiset

**Puolan valkovenäläiset** ovat Puolan alueella asuvia valkovenäläisiä. Vuoden 2011 väestönlaskennassa valkovenäläistä kansallista ja etnistä identiteettiä tunnustaneiden henkilöiden määrä oli noin 46&nbsp;800, joista noin 30 200:lla oli ainoastaan valkovenäläinen kansallinen ja etninen identiteetti. Valkovenäläisiä asui 2011 väestönlaskennassa enimmäkseen Podlasian voivodikunnan alueella. Puolan vuoden 2011 väestönlaskennassa 26 448 henkilöä ilmoitti valkovenäjän kotikielekseen ja 3 950 henkilöä ilmoitti valkovenäjän ainoaksi kotikielekseen.

Valkovenäläisillä on Podlasian kunnista suhteellinen enemmistö Hajnówkan, Dubicze Cerkiewnen, Czyżen ja Orlan kuntien väestöstä, ja valkovenäjä on määritelty viralliseksi avustavaksi kieleksi Hajnówkan kaupunkikunnassa sekä Narewkan, Hajnówkan, Czyżen ja Orlan kunnissa. 

## Lähteet
Tomaszówin piirikunta

**Tomaszówin piirikunta** on seuraavien kahden Puolan piirikunnan nimi:
* Tomaszówin piirikunta, Lublinin voivodikunta
* Tomaszówin piirikunta, Łódźin voivodikunta
Alasulg (Trolla)

**Alasulg** on Virossa Võrumaalla Rõugen kunnan Trollan kylässä sijaitseva padottu järviallas. Trollassa on toinenkin padottu järvi Mäesulg, joka sijaitsee siitä 50 metrin päässä.

## Maantietoa
Haanjan ylängöllä sijaitseva järvi on 220 metriä pitkä, 25 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 0,3 hehtaaria. Se on muodostettu patoamalla loivaan jokilaaksoonsa Iskna jõen yläjuoksun uoma. Järven itäranta on Trollan taajaman asuinaluetta, mutta myös sen koillispuolelle on rakennettu taloja. Järven keskellä on tietä varten rakennettu silta tai kannas, joka näyttäisi katkaisevan järven. Järven jälkeen tie haarautuu kahdeksi kylätielle johtavaksi tieksi. Kapean järven keskellä on myös sen ylittävä kävelysilta.

## Vesistösuhteita
Alasulg järv kuuluu Iskna jõen valuma-alueeseen, jossa Iskna jõgi on Võhandu jõen sivu-uoma. Järvi on Iskna jõen läpivirtausjärvi. Siihen ei tule ympäristöstä muita ojia. Järven valuma-alueen pinta-ala on hieman suurempi kuin 5 neliökilometriä , joka Mäesulg järven valuma-alue. Iskna jõgi jatkaa matkaa seuraavaan pikkujärveen Häälijärveen, jonne on matkaa pari kilometriä. Tällä matkallaan joki putoaa yli 16 metriä. Se yhtyy Võhandu jõgeen 17 kilometrin päässä Kääpan taajaman lähellä. Võhandu jõgi laskee Kuumajärveen, joka on Peipsijärven keskiosan nimi. Peipsijärven alue muodostaa Narvanjoen vesistöalueen keskiosan. Peipsijärven pohjoispäästä alkava laskujoki Narvanjoki jatkaa vesireittiä pohjoiseen päin ja laskee lopuksi Suomenlahteen.

## Huomautuksia

## Lähteet
Kathleen Newton

**Kathleen Irene Ashburnham Newton** (1854 Lahore – 1882 Lontoo), syntyjään **Kelly**,  oli irlantilaistaustainen taidemalli ja taiteilija James Tissot’n elämänkumppani ja muusa.  

## Elämänvaiheita
Kathleen Newton isä oli upseeri, joka oli tyttärensä syntymän aikoihin sijoitettuna perheineen Intiaan. Newton kävi aluksi luostarikoulua Intiassa, ja äitinsä kuoleman jälkeen hänet lähetettiin Englantiin koulutettavaksi. Kun hän täytti 17, oli isä päättänyt, että tyttären pitää mennä naimisiin.  

Tyttärensä mielipidettä kysymättä isä oli valikoinut aviomieheksi tytärtä vanhemman Isaac Newtonin, joka työskenteli Brittiläisen Intian hallinnossa. Newton pantiin laivaan, jonka oli määrä viedä hänet vihittäväksi Intiaan. Laivalla Newton ihastui aluksen kapteeniin, ja perille päästyään hän kertoi sulhaselleen asiasta. Loukattu sulhanen otti eron, ja Newton lähetettiin takaisin Britanniaan, missä hän synnytti tyttären vuonna 1871. Tyttären, joka sai nimen Muriel Mary Violet Newton, isän väitettiin olleen Newtonia kuljettaneen laivan kapteenin. Newton ei suostunut menemään naimisiin laivan kapteenin kanssa vaan muutti asumaan sisarensa perheeseen. 

Ranskasta Britanniaan muuttanut taidemaalari James Tissot ja Newton tapasivat vuonna 1875. Newton synnytti seuraavana vuonna pojan, joka sai nimen Cecil George Newton Ashburnham. Pojan isän arvellaan olleen James Tissot. Newtonista tuli Tissot’n suuri rakkaus sekä muusa. Newton muutti asumaan Tissot’n luo, mutta väestökirjanpidon mukaan lapset eivät muuttaneet mukana. Vihkimättömän parin avoimesti viettämä yhteiselämä oli aikansa oloissa suuri skandaali. Skandaalin suhteesta teki se, että suhdetta ei piilotettu. Monet varakkaat lontoolaismiehet pitivät salaisesti rakastajatarta mutta eivät koskaan julkisesti. Tissot’n piti valita joko elämä seurapiireissä tai Kathleen. Hän valitsi Kathleenin.  

Yhteiselämä Newtonin kanssa oli Tissot’n elämän onnellisinta aikaa. Sitä ei kestänyt kovin kauan, vain noin kuusi vuotta. Newton sairastui tuberkuloosiin mutta ei kestänyt sairautensa aiheuttamia kipuja ja päätyi itsemurhaan. Itsemurhaajana häntä ei ajan tapojen vuoksi haudattu siunattuun maahan.   

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* http://www.sothebys.com/en/auctions/ecatalogue/lot.pdf.N08235.html/f/210/N08235-210.pdf 
* http://www.victorianweb.org/painting/tissot/holiday.html
* http://www.fashionologiahistoriana.com/costume-history-legends-essays-in-english/james-tissot-story-of-the-bunch-of-lilacs
Nikolai Krjukov

**Nikolai Krjukov** tai **Nikolai Krjukoff** -nimisiä henkilöitä ovat:

* Nikolai Krjukov, venäläinen pikaluistelija
* Nikolai Krjukov, venäläinen telinevoimistelija ja olympiavoittaja
* Nikolai Krjukov, neuvostoliittolainen näyttelijä
* Nikolai Krjukov, venäläinen säveltäjä
* Nikolai Krjukoff, suomalainen koripalloilija ja koripallovaikuttaja
Korvakaljuselkä

**Korvakaljuselkä** (*Dobsonia praedatrix*) on hedelmälepakoiden heimoon kuuluva Papua-Uuden-Guinean Bismarckinsaarilla elävä lepakkolaji. Sitä tavataan trooppisissa metsissä, plantaaseilla ja puutarhoissa. Päivänsä se viettää yleensä yksin tai pieninä ryhminä kasvillisuudessa.

Nisäkäsnimistötoimikunnan ehdotus lajin suomenkieliseksi nimeksi on korvakaljuselkä.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Laji.fi: Korvakaljuselkä (''Dobsonia praedatrix'')
*ITIS: Dobsonia praedatrix 
*University of Michigan, Animal Diversity Web (ADW): Dobsonia praedatrix, New Britain naked-backed fruit bat 
*Species of the World: Dobsonia praedatrix
Kazo

**Kazo** () on Japanin kaupunki Honshūn saarella Kantōn alueella Saitaman prefektuurissa. Se sijaitsee sisämaassa prefektuurin koillisosassa Tonejoen alluviaalitasangolla. Pohjoisessa kaupunki rajautuu Gunman, Tochigin ja Ibarakin prefektuureihin. Kazossa on 112&nbsp;925 asukasta (elokuussa 2020) ja sen pinta-ala on 133,30 neliökilometriä.

Kazo kehittyi Edo-kaudella 1600–1800-luvuilla markkinapaikkana ja postiasemana (*[[shukuba]]*) tärkeät Nakasendō- ja Nikkō-kaidō-tiereitit toisiinsa yhdistäneen tien varrella. Perinteisiä elinkeinoja ovat *[[aojima]]*-kankaan kudonta, *[[koinobori]]*-tuulipussien valmistus sekä judo- ja kendōtarvikkeiden tuotanto. Ympäröivä maaseutu on viljavaa, ja siellä tuotetaan riisin lisäksi vihanneksia, kuten kurkkuja, tomaatteja ja munakoisoja. Kazon kaupunki perustettiin vuonna 1954 liittämällä yhteen Kazon ja Fudōokan maaseutukaupungit sekä kuusi kyläkuntaa. 1970-luvulta lähtien kaupunkiin on sijoittunut myös teollisuutta, kuten autonosien valmistusta, kemianteollisuutta ja korkeateknologista teollisuutta. Kaupunki laajeni huomattavasti vuonna 2010, kun siihen yhdistettiin Kisain, Kita-Kawaben ja Ōtonen maaseutukaupungit. 

Kazon rakennettuun kulttuuriperintöön kuuluvat esimerkiksi Sōgan-jin eli Kazo Fudō-sonin ja Honei-jin buddhalaiset temppelit sekä Tamashiki-jinjan šintolainen pyhäkkö, joka tunnetaan *[[kagura]]*-tanssiperinteestään. Kazoa palvelevat Tōbu-rautateiden Isesaki-linja ja Nikkō-linja.

## Kuvia

Tiedosto:Heiseikokusaiuniv.JPG|Heisein kansainvälinen yliopisto
Tiedosto:Kazo City Hall 1.JPG|Kazon kaupungintalo
Tiedosto:Kazo Station Platform.jpg|Kazon rautatieasema
Tiedosto:Kazo city center area Aerial photograph.1990.jpg|Kazon kantakaupunki vuoden 1990 ilmakuvassa


## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Kaupungin internetsivut
Kitamoto

**Kitamoto** () on Japanin kaupunki Honshūn saarella Kantōn alueella Saitaman prefektuurissa. Se sijaitsee sisämaassa prefektuurin keskiosassa Ōmiyan ylängöllä. Kaupungin länsirajalla virtaa Arajoki. Kitamotossa on 66&nbsp;104 asukasta (syyskuussa 2020) ja sen pinta-ala on 19,82 neliökilometriä.

Kitamoto kehittyi Edo-kauden alkuvaiheilla yhtenä vilkkaan Nakasendō-tien postiasemista (*[[shukuba]]*). Sittemmin postiasema siirrettiin kuitenkin Kōnosuun, ja Kitamoto pysyi maaseutumaisena alueena 1960-luvulle saakka. Sen jälkeen se on kasvanut voimakkaasti yhtenä Suur-Tokion metropolialueen lukuisista esikaupungeista. Kaupunkioikeudet Kitamoto sai vuonna 1971. Kaupunkiin kuuluvalla maaseudulla harjoitetaan esimerkiksi koristekukkien kasvihuoneviljelyä.

Kitamoton nähtävyyksiin kuuluu muun muassa Ishidon suuri kirsikkapuu (*Ishido no kabazakura*). Kaupunkia palvelee JR Higashi-Nihonin Takasaki-linja.

## Kuvia

Tiedosto:Kitamoto sta east.jpg|Kitamoton rautatieasema
Tiedosto:Kitamoto City Hall 2.jpg|Kitamoton kaupungintalo


## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Kaupungin internetsivut
Bene Menashe

**Bene Menashe** tai **Bnei Menashe** on nimitys pääosin Intian Mizoramin ja Manipurin osavaltioissa asuneelle ryhmälle, joka uskoo polveutuvansa israeliiteista, tarkemmin manassen heimosta. Sittemmin he ovat käyneet läpi virallisen juutalaisuuteen kääntymisen prosessin ja osa on myös muuttanut Israeliin. Ryhmän väitteet manassen heimosta polveutumisesta ovat kuitenkin kiistanalaisia.

## Historia
Juutalaisuuteen kääntyminen alkoi Mizoramissa ja Manipurissa 1950-luvulla ja kääntyneet olivat pääosin chinejä, kukeja ja mizoja. Liikkeen synty liittyy alueen siirtomaahistoriaan ja kristityistä lähetyssaarnaajista saatuihin kokemuksiin. Käännynnäisten itsensä mukaan he polveutuvat nimensä mukaisesti manassen heimosta ja he eivät täten näe itseään varsinaisina käännynnäisinä. Useimpien tutkijoiden mukaan näin ei kuitenkaan ole. Ryhmän väitteet ovat kuitenkin saaneet jonkin verran tukea Israelissa. Sefardijuutalainen rabbi Shlomo Amar tunnusti heidät yhdeksi "kadonneista heimoista".

Israelissa ryhmän asiaa on ajanut myös Shavei Israel niminen järjestö. Järjestön mukaan Bene Menashe käsittää noin 7&nbsp;000 henkilöä Mizoramissa ja Manipurissa, sekä noin 4&nbsp;000 Israeliin muuttanutta.

## Lähteet
Krjukov

**Krjukov** on sukunimi, joka on muun muassa seuraavilla henkilöillä:

*Artjom Krjukov (s. 1982), venäläinen jääkiekkoilija
*Nikita Krjukov (s. 1985), venäläinen maastohiihtäjä ja olympiavoittaja
*Nikolai Krjukov, venäläinen pikaluistelija
Anjit

**Anjit** (myös *agnit*) ovat akaneihin kuuluvien kansojen ryhmä Norsunluurannikolla, Ghanassa ja Togossa. Heitä on yhteensä noin kaksi miljoonaa henkeä.

Anjit asuvat Komoé- ja Tanojokien varrella sekä Guineanlahden rannalla Tanon ja Prajoen välisellä alueella. Tšokossi-ryhmä elää konkombien keskuudessa Togon luoteis- ja Ghanan koillisosassa. Anjeja on Norsunluurannikolla noin 1&nbsp;450&nbsp;000, Ghanassa 500&nbsp;000 ja Togossa 50&nbsp;000. He jakautuvat useisiin kansoihin, joihin kuuluvat muun muassa ndenjet, sanwit, betjet, djabet, morot ja ahantat.

Kansan pääelinkeino on maanviljely. Tärkeimmät viljelykasvit ovat banaani, taaro, jamssi, maissi, maapähkinä, puuvilla, öljypalmu ja nykyään varsinkin kahvi ja kaakao. Lisäksi harjoitetaan käsityöammatteja. Asumuksena toimii nelikulmainen terassilla varustettu savitiilitalo, jossa on palmunlehdillä katettu harjakatto. Vaatetus on samanlainen kuin muilla akaneilla. Ruokavalion perustan muodostavat kasvikset.

Yhteiskunta perustuu kyläyhteisöihin, suurperheisiin, matrilineaarisiin sukuihin ja patrilineaarisiin ryhmiin. Avioliitto on virilokaalinen. Polygynia, leviraatti, sororaatti ja ostoavioliitto ovat yleisiä.

Noin puolet anjeista on protestantteja tai katolisia. Lisäksi on afrikkalaisten kirkkokuntien jäseniä, muslimeja ja perinteisen uskonnon harjoittajia. Ennen siirtomaa-aikaa anjit muodostivat ankaran hierarkkisia päällikkökuntia. Taide-esineitä ovat esi-isien palvontaan liittyvät puu- ja terrakottaveistokset. Anjeilla on rikas musiikki- ja tanssiperinne.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Sumatranlyhythäntäpyton

**Sumatranlyhythäntäpyton** eli **lyhythäntäpyton** (*Python curtus*) on pytonkäärmeiden heimoon kuuluva käärmelaji, jota tavataan vain Indonesialle kuuluvilla Sumatran ja Siberutin saarilla. Aiemmin lyhythäntäpyton sisälsi myös alalajit borneonlyhythäntäpyton (*P. c. breitensteini*) ja veripyton (*P. c. brongersmai*), mutta nämä on erotettu omiksi lajeikseen.

## Ulkonäkö ja koko
Sumatranlyhythäntäpyton on vankkarakenteinen, luultavasti enintään kaksi metriä pitkäksi kasvava käärme, joka kuuluu aasialaisista pytonkäärmeistä pienimpiin. Naaraat ovat hieman koiraita suurempia. Sumatranlyhythäntäpytonin erottaa sen entisistä alalajeista siitä, että sen päässä sijaitsevat frontoparietaaliset suomut koskevat toisiinsa juuri ja juuri tai eivät ollenkaan, kun taas borneonlyhtyhäntäpytonin ja veripytonin pään keskilinjassa näillä suomuilla on leveä kohtaamisalue.

## Levinneisyys ja elinympäristö
Sumatranlyhythäntäpytonia tavataan Sumatralla Barisanvuorten länsipuolella sekä Siberutilla. Se on maantieteellisesti eristynyt sen entisistä alalajeista, joista myös veripyton elää myös Sumatralla, mutta ei samoilla alueilla kuin sumatranlyhythäntäpyton. Sumatranlyhythäntäpyton elää erilaisissa metsäisissä elinympäristössä alangoilta vuoristoihin tuhannen metrin korkeuteen asti.

## Elintavat
Sumatranlyhythäntäpyton ja sen entiset alalajit ovat yöaktiivisia, hyvin vähän liikkuvia käärmeitä, jotka saalistavat vaanimalla. Päiväsaikaan ne elävät osittain kaivautuneena jyrsijöiden koloihin tai tiheän kasvillisuuden sekaan. Ne voivat olla piiloutuneena päiväkausia, kunnes hyökkäävät sopivan saaliin kimppuun. Ne syövät pääasiassa jyrsijöitä, mutta myös lintuja ja suurempia nisäkkäitä. Poikuekoko on vaatimaton, noin 12 munaa.

## Lähteet