open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
230-luku

## Tapahtui vuosikymmenen aikana
**Vuosi [[230]]**

* Jobun nousi Korean kuningaskunnan, Sillan, hallitsijaksi.
* Pontianus nousi paaviksi.

**Vuosi [[231]]**

**Vuosi [[232]]**

**Vuosi [[233]]**

* Keisari Severus Alexander palasi Roomaan merkittävien sotilaallisten tappioiden jälkeen.

* Gootit hyökkäilivät Rooman provinsseihin. Alexander pyrki taistelemaan germaaneja vastaan.

**Vuosi [[234]]**

**Vuosi [[235]]**

* Rooman valtakunnan niin sanottu 200-luvun kriisi alkoi.
* Hallitsijaan pettyneen armeijan sotilaat murhasivat Severus Alexanderin ja nimittivät keisariksi Maximinus Thraxin, joka oli vallassa kolme vuotta.
* Anterus nousi paavin virkaan.

**Vuosi [[236]]**

* Fabianus valittiin seuraavaksi paaviksi.

**Vuosi [[237]]**

**Vuosi [[238]]**

* African provinssissa nousi kapina keisari Maximinus Thraxia vastaan. Provinssin maaherra Marcus Antonius Gordianus julistettiin keisariksi yhdessä poikansa Gordianus II:n kanssa.
* Numidian maaherra Capelianus kukisti Gordianus II:n komentaman nostoväkiarmeijan Karthagon edustalla käydyssä taistelussa. Gordianus II sai surmansa, ja Gordianus I teki itsemurhan.
* Rooman senaatti nimitti keskuudestaan kaksi uutta keisaria, Pupienuksen ja Balbinuksen, johtamaan kapinaa Maximinusta vastaan.
* Keisari Maximinus ja hänen poikansa Maximus murhattiin Aquileian piirityksen aikana. Maximinuksen armeija siirtyi keisari Pupienuksen ja Balbinuksen puolelle.
* Pretoriaanikaarti murhasi Pupienuksen ja Balbinuksen. Gordianus III valittiin keisariksi.

**Vuosi [[239]]**

* Persian kuningas Ardašir I valtasi roomalaisen Dura-Europoksen kaupungin Mesopotamiassa.
* Cao Fang nousi Wei-kuningaskunnan keisariksi.

## Lähteet
496 eaa.

## Tapahtumia
* 
## Syntyneitä
* Sofokles, ateenalainen näytelmäkirjailija ja valtiomies
## Kuolleita
* Pythagoras, kreikkalainen filosofi ja matemaatikko
495 eaa.

## Tapahtumia
* Mercuriuksen temppeli rakennettiin Circus maximukselle Roomaan.

## Syntyneitä
* Perikles, ateenalainen poliitikko
* Zenon Elealainen, kreikkalainen filosofi (arvioitu syntymäaika)

## Kuolleita
* Lucius Tarquinius Superbus, Rooman viimeinen kuningas
494 eaa.

## Tapahtumia
* Laden taistelu – Persia voitti joonialaisten laivaston päättäen joonialaisten kapinan. Persialaiset valtaavat Miletoksen ja tuhoavat sen.
* Plebeijit kapinoivat patriiseja vastaan Roomassa ja saavuttavat poliittisia oikeuksia.

## Syntyneitä
* 

## Kuolleita
*

## Lähteet
493 eaa.

## Tapahtumia
* Pireus, Ateenan satama, perustettiin
* Themistokles nousi Ateenan arkontiksi, alkoi rakentaa laivastoa ja sotasatamaa Ateenalle
* Roomalais-latinalainen liitto taisteli etruskeja vastaan.

## Syntyneitä
* 

## Kuolleita
*

## Lähteet
492 eaa.

## Tapahtumia
* Persialainen kenraali Mardonios valtasi Makedonian ja Traakian persialaissodissa
* Themistokleen kausi Ateenan arkonttina päättyi

## Syntyneitä
* Empedokles, kreikkalainen matemaatikko, Sisiliassa (arvio)

## Kuolleita
*
491 eaa.

## Tapahtumia
* Leotykhidas II:sta tuli Spartan kuningas.
* Persian lähettiläät saapuvat Kreikan kaupunkeihin vaatien vettä ja maata Dareios I:lle. Ateena ja Sparta uskaltautuvat torjumaan vaatimuksen ja murhaavat lähettiläät.

## Syntyneitä
* 

## Kuolleita
*

## Lähteet
490 eaa.

## Tapahtumia
* 1. persialaissota – Persia hyökkää Kreikkaan Aigeanmeren kautta.
* 12. syyskuuta – Kreikkalaiset kaupunkivaltiot löivät Persian kuninkaan Dareios I:n armeijan Marathonin taistelussa. Perimätiedon mukaan Feidippides juoksi Ateenasta ilmoittamaan spartalaisille persialaisten saapumisesta – myöhemmin tästä kehittyi maratoniksi nimetty urheilulaji. Plutarkhoksen mukaan Feidippides juoksi Maratonista Ateenaan kertomaan, että persialaiset oli voitettu.

## Syntyneitä
* Empedokles, antiikin kreikkalainen esisokraattinen filosofi.

## Kuolleita
* Kallimakhos - Ateenalainen strategi, kuoli Marathonin taistelussa.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
591

## Tapahtumia
* Jnanagupta käänsi buddhalaisuuden keskeisiä teoksia kiinaksi
* Heinäsirkkalaumat tuhosivat viljasadon Italiassa
* Hangzhoun kaupunginmuuri rakennettiin

## Syntyneitä
* 
## Kuolleita
*
592

## Tapahtumia
* Kildebert II:sta tulee Austrasian lisäksi myös Burgundin kuningas.
* Suiko nousee Japanin keisarinnaksi. Hän on ensimmäinen nainen, jonka varmuudella tiedetään hallinneen Japania.
* Ceawlin menettää Wessexin kuninkuuden ja karkotetaan.

## Syntyneitä
* 
## Kuolleita
* Guntram, Burgundin kuningas.
593

## Tapahtumia
* Keisarinna Suiko nousee Japanin valtaistuimelle

## Syntyneitä
* 

## Kuolleita
* Ceawlin, Wessexin kuningas
590

## Tapahtumia
* 3. syyskuuta – Gregorius I:stä tulee paavi.

## Syntyneitä
* 
## Kuolleita
* 5. syyskuuta Authari, langobardien kuningas.
HSC SuperSeaCat Four

**HSC Superseacat Four** oli SuperSeaCatin operoima laiva. Alus on rakennettu vuonna 1999 Italiassa Fincantierin telakalla Riva Trigosossa. Vuodesta 2000 lähtien alus oli Helsinki–Tallinna-reitillä pika-aluksena, vuoden 2006 heinäkuuhun asti Silja Linen väreissä. Aluksen kotisatama oli La Spezia, Italia. 

Tammikuussa 2008 alus myytiin Kreikkaan Aegean Speed Lines -yhtiölle ja saman vuoden lokakuussa Superseacat lopetti liikennöinnin aluksella. Alus ajettiin Puolan Gdanskin Remontowaan huollettavaksi. Toukokuun 12. päivänä 2009 alus nimettiin ja rekisteröitiin uudella nimellä **Speedrunner IV**. Myöhemmin samassa kuussa alus lähti kohti Kreikkaa. Laiva aloitti kesäkuussa 2009 liikenteen reitillä Pireus - Serifos - Sifnos - Folegandros - Milos.

Joulukuussa 2016 laiva myytiin kreikkalaiselle Golden Star Ferries -yhtiölle Pireukseen. Vuonna 2017 laiva nimettiin uudelleen, uudeksi nimeksi annettiin **Superrunner**.  

Laivan sisaraluksia ovat ''SuperSeaCat One'', *SuperSeaCat Two* ja ''SuperSeaCat Three''.  

Laivan pituus on 100 metriä ja leveys 17,1 metriä. Syväys on 2,75 metriä ja aluksen bruttovetoisuus on 4&nbsp;500 tonnia. Autoja se pystyy kuljettamaan noin 150 ja matkustajia vajaa 800. Aluksen koneiston muodostaa neljä Ruston 20RK270 -dieselmoottoria, joiden voima siirretään vesisuihkupropulsioon. Koneiden teho on 27&nbsp;500 kilowattia. Alus pystyy saavuttamaan 38 solmun matkanopeuden, mikä on huomattavasti enemmän kuin tavallisten matkustajalauttojen matkanopeus.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* www.valkeatlaivat.net
Microsoft Access

**Microsoft Access** on Microsoft Office -ohjelmistopaketteihin kuuluva tietokantojen käsittelyohjelma.

Microsoft Access on niin sanottu relaatiotietokantaohjelma, joka soveltuu pienten ja keskisuurten aineistojen käsittelyyn. Raporttien ja lomakkeiden suunnittelu tehdään yleensä sen ohjattujen toimintojen avustamana tai valmiita mallipohjia käyttäen. Ohjelmaa käytetään esimerkiksi käyttöliittymänä SQL-tietokantoihin. Sisäisesti Microsoft Access käyttää Jet-tietokantamoottoria. Kantaan voidaan liittyä ODBC-rajapinnan kautta muistakin ohjelmista.

Ohjelma toimii muiden Microsoftin ohjelmien kanssa. Esimerkiksi Microsoft Excel -taulukon tiedot voidaan tuoda Microsoft Accessiin, jolloin niitä voidaan tarkastella lomake- tai raporttimuodossa.  Taulukot voidaan myös viedä Exceliin esimerkiksi graafisten esitysten tekoa varten. Halvemmissa Office-paketeissa, esimerkiksi Officen "peruspaketeissa", kuten "Personal" ja "Student" ei ole Microsoft Accessia mukana. Microsoft Access sisältyy Microsoft Officen "Enterprise"- ja "Professional"-versioihin. Se sisältyy kaikkiin Office 365-paketteihin

## Historia
Access julkaistiin Windowsille vuonna 1992, jolloin se ehti ennen Paradox-ohjelmiston Windows-versiota Borlandin harmiksi. Accessia kuitenkin kritisoitiin ohjelmointivirheistä, jotka aiheuttivat kaatumisia ja tiedon menetyksiä.

## Katso myös
* FileMaker

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Microsoft Access -virallinen sivusto
Vega (tähti)

**Vega** (*Wega*, α Lyr, Alfa Lyrae) on Lyyran tähdistön päätähti. Tämä kirkas sinertävänvalkea tähti on melko lähellä meitä, 25,3 valovuoden päässä. Vega on kolmanneksi kirkkain Suomessa näkyvä tähti, vain Arcturus ja Sirius ovat kirkkaampia. Vega on niin sanotun Kesäkolmion kärkitähti. Kesäkolmioon kuuluvat myös Joutsenen Deneb ja Kotkan Altair. Koko tähtitaivaalla Vega on viidenneksi kirkkain tähti. Suomessa Vega on sirkumpolaarinen, eli se on aina horisontin yläpuolella. Vegaan on viitattu mm. elokuvassa ''Ensimmäinen yhteys''.

## Kuvaus

Spektriluokaltaan Vega on luokkaa A0V ja sijoittuu HR-diagrammissa pääsarjaan. Vegan elinikä on vain 10 % Auringon eliniästä eli noin miljardi vuotta. Vega on Aurinkoa lyhytikäisempi, koska se on aurinkoa massiivisempi. Aurinkoa massiivisempien tähtien keskustassa lämpötila ja tiheys nousevat suuremmaksi, ja ne polttavat vetypolttoainetta fuusioissa Aurinkoa huomattavasti nopeammin, hyvin kiivaasti. Vega on mahdollisesti Delta Scuti -tyypin muuttuva tähti.

Noin 12&nbsp;000 vuoden kuluttua Vegasta tulee uusi napatähti Pohjantähden tilalle, kun Maan prekessio eli akselin kiertyminen ajan mukana liikuttaa pohjoisnapaa taivaalla. Korjatun magnitudimäärityksen mukaan tähden kirkkaus on 0,03.

## Havaintohistoria
Vega oli ensimmäinen valokuvattu tähti vuonna 1850, ja myös ensimmäinen valokuvattu spektri vuonna 1872 otettiin Vegasta. Vega oli ensimmäisiä tähtiä, joiden parallaksi mitattiin. Struve mittasi sen vuonna 1837 ja julkaisi vuonna 1840. Parallaksista saadaan laskettua tähden etäisyys.

## Planeettajärjestelmä
### Pölykiekko
Vuonna 1983 infrapuna-alueella taivasta kuvannut IRAS-satelliitti havaitsi Vegalta ylimääräistä infrapunasäteilyä. Säteilyn arveltiin olevan peräisin tähteä kiertävästä pölykiekosta. Vuonna 2005 julkaistun, Spitzerin keräämään aineistoon perustuvan tutkimuksen mukaan Vegan pölykiekon säde on 24 μm aallonpituudella mitattuna 330 AU, 70 μm mitattuna 543 AU ja 160 μm mitattuna 815 AU. Vegan renkaan hiukkasten elinikä on laskujen mukaan vain alle 1&nbsp;000 vuotta.

### Mahdolliset planeetat
Aikaisten tutkimusten perusteella Vegan pölykiekossa havaittiin kaksi kasaumaa, joiden arveltiin johtuvan tähteä kiertävästä planeetasta. Vuonna 2002 julkaistu tutkimus arvioi, että Vegalla olisi kolmen Jupiterin massainen planeetta 40 AU:n päässä keskustähdestä. Seuraavana vuonna julkaistussa tutkimuksessa todettiin kasaumien saattavan johtua Neptunuksen massaisen planeetan migraatiosta 56 miljoonan vuoden aikana 40 AU:n etäisyydeltä 65 AU:n etäisyydelle. Vuonna 2006 julkaistu tutkimus rajasi mahdollisen planeetan massaksi korkeintaan 5–10 Jupiterin massaa.

Teorioista huolimatta Vegalta ei ole löydetty planeettoja. Mahdollisen jättiläisplaneetan olemassaolo asetettiin kyseenalaiseksi, kun aikaisemmin havaittuja kasautumia ei kyetty havaitsemaan vuonna 2007 Plateau de Bure Interferometerilla kerätyn aineiston perusteella.

## Lähteet
* 

### Viitteet

## Aiheesta muualla

*Alcyone.de vega
*Solstation Vega
*Daviddarling Vega
*tcaep.co.uk Vega
Staudinger

**Staudinger** on sukunimi, joka voi tarkoittaa ainakin seuraavia:

## Henkilöitä
*Hermann Staudinger (1881–1965), saksalainen kemisti, makromolekyylikemian kehittäjä, Nobelin kemianpalkinnon saaja
*Kaarina Staudinger-Loppukaarre (1911–2013), suomalainen taidemaalari
*Otto Staudinger (1830–1900), saksalainen hyönteistieteilijä
*Taru Staudinger, suomalainen graafinen suunnittelija
*Uno Staudinger (1861–1912), suomalainen liikemies ja mesenaatti

## Muita
*Staudingerin keteeni-imiinisykloadditio, kemiallinen reaktio
Tekstinkäsittely

**Tekstinkäsittely** tarkoittaa tietokoneella toimivan tietokoneohjelman käyttämistä tekstin kirjoittamiseen, muokkaamiseen ja tulostamiseen. Tekstinkäsittelyn apuneuvoina itse tietokoneen ja tekstinkäsittelyohjelman lisäksi voivat toimia näppäimistö ja hiiri, sekä joissakin tapauksissa myös mikrofoni tai muu eri käyttäjien (esimerkiksi liikuntarajoitteisten) fyysisiin tarpeisiin suunniteltu laite.

Tekstinkäsittelyyn kuuluu tyylien käyttö. Tekstinkäsittelyohjelmalla voi tehdä automaattisia sisällysluetteloita, alaviitteitä ja ristiviittauksia. Tekstinkäsittelyohjelmissa on alkeellisia taulukkolaskenta-, tietokanta- ja graafisia ominaisuuksia.

Tekstinkäsittelyyn tarkoitettuja ohjelmia ovat:
* AbiWord
* Adobe FrameMaker
* WordPerfect
* IBM Lotus Symphony
* LibreOffice Writer
* LyX
* Microsoft Word
* OpenOffice Writer
* Teko

Microsoft Word on markkinoiden johtava tekstinkäsittelyohjelma käyttäjien lukumäärällä mitattuna. Microsoft on arvioinut, että Office-julkaisua käyttää noin puoli miljardia käyttäjää.  Markkinoilla on lukuisa määrä muita kaupallisia tekstinkäsittelyohjelmia kuten WordPerfect sekä avoimen lähdekoodin ohjelmia kuten OpenOffice.org Writer ja LibreOffice Writer.

## Historiaa
IBM alkoi käyttää termiä tekstinkäsittely 1960-luvulla. 1960-luvun lopulla amerikkalainen Evelyn Berezin esitteli Data Secretary-nimisen erillislaitteen, jossa oli jo monia nykyaikaisen tekstinkäsittelyn ydintoimintoja, kuten leikkaaminen, kopiointi ja liittäminen. Laitetta myi hänen perustamansa Redactron-yritys. 

Vuonna 1968 Douglas Engelbart esitteli tekstinkäsittelyä On-Line Systemillä hiiren ja graafisen käyttöliittymän kanssa.

Varhain 1970-luvulla Linolex, Lexitron ja Vydec rakensivat pioneerityönä tekstinkäsittelyjärjestelmän, jossa oli kuvaputkinäyttö muokkausta varten. Varsinainen läpimurto tapahtui kuitenkin vuonna 1976, jolloin Wang Laboratories valmisti kuvaputkipohjaisen järjestelmän. Myös kanadalainen elektroniikkayhtiö Applied Electronics Company esitteli samanlaisen järjestelmän, mutta meni konkurssiin vuotta myöhemmin.

Aikaisemmin yleisesti käytössä olleita tekstinkäsittelyohjelmia ovat olleet:
* WordPerfect
* WordStar
* Teko, suomalainen tekstinkäsittelyohjelma

## Tekstinkäsittelyohjelman toiminnalliset osat
* kirjoitus (näppäinten ja näytön ohjaus)
* oikeinkirjoituksen tarkistin, tavutus, sisältäen kieliopin sekä sanaluettelot
* tulostus
* taitto

## Katso myös
* Tekstieditori
* Copypaste
* Wysiwyg
* Julkaisuohjelma

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Cottrell, Allin: Word Processors: Stupid and Inefficient  (1999), artikkeli tekstinkäsittelyohjelmista 
* Byfield, Bruce: FOSS word processors compared: OOo Writer, AbiWord, and KWord (2005), vapaiden tekstinkäsittelyohjelmien vertailu 
* Eisenberg, Daniel: History of Word Processing (1992), artikkeli tekstinkäsittelyn historiasta
Rencontre-ongelma

**Rencontre-ongelma** eli **yhteensattumisongelma** on todennäköisyys sille, että kun joukon A alkiot kuvataan joukon B alkioiksi ja joukon B alkiot sekoitetaan satunnaiseen järjestykseen, niin kuvauksessa kaikki joukon A alkiot saavat sekoituksessa jonkun uuden joukon B alkion. Todennäköisyyden arvo riippuu alkioiden lukumäärästä, mutta se on asymptoottisesti vakio \tfrac{1}{\mathrm e}=0{,}368.

Käytännön esimerkkinä tästä ovat pikkujoulun lahjapaketit, missä juhlavieraat tuovat lahjasäkkiin lahjapaketin ja ne jaetaan takaisin lahjan tuoneiden kesken umpimähkään. Penconte-ongelmassa päätellään todennäköisyys sille, että "kukaan ei saa omaa lahjaansa takaisin".

## Ongelman ratkaisu

Ratkaisu on johdettavissa käyttäen apuna joukko-opin ja todennäköisyyslaskennan kaavoja.

Olkoon lahjapaketin tuojien lukumäärä n \in \mathbb{N}. Sovitaan, että tapahtuma A_i sattuu, jos vieras i saa takaisin oman lahjansa. Kysytty todennäköisyys on siis
\mathbb{P} \left( \bigcap_{i=1}^n A_i^\mathrm c \right).
De Morganin lakien mukaan pätee yhtälö
\bigcap_{i=1}^n A_i^\mathrm c = \left( \bigcup_{i=1}^n A_i \right)^\mathrm c.
Tämän ja komplementin todennäköisyyden kaavalla saadaan yhtälö
\mathbb{P} \left( \bigcap_{i=1}^n A_i^\mathrm c \right) = \mathbb{P} \left[ \left( \bigcup_{i=1}^n A_i \right)^\mathrm c \right]= 1-\mathbb{P} \left( \bigcup_{i=1}^n A_i \right).
Todennäköisyyslaskennan yleinen yhteenlaskukaava on
\mathbb{P} \left( \bigcup_{i=1}^n A_i \right)  = \sum_{k=1}^n \left[ (-1)^{k-1} \sum_{i_1 .
Näin ollen riittää laskea tapahtumien A_1, \ldots , A_n kaikkien kombinaatioiden leikkausten todennäköisyydet. Koska lahjojen oletetaan jakautuvan symmetrisin todennäköisyyksin, on
\mathbb{P} \left( \bigcap_{j=1}^k A_{i_j} \right) = \mathbb{P} \left( \bigcap_{j=1}^k A_j \right)
kaikilla indeksikombinaatioilla \{ i_1 , \ldots , i_k \} \subset \{ 1, \ldots , n \}. Yhteenlaskukaava supistuu tällöin binomikertoimen avulla merkittynä muotoon
\mathbb{P} \left( \bigcup_{i=1}^n A_i \right) = \sum_{k=1}^n \left[ (-1)^{k-1} {n \choose k} \mathbb{P} \left( \bigcap_{j=1}^k A_j \right) \right].
Todennäköisyys, että k ensimmäistä vierasta saavat takaisin omat lahjansa, on
\mathbb{P} \left( \bigcap_{j=1}^k A_j \right) = \frac{1 \cdot (n-k)!}{n!} = \frac{(n-k)!}{n!}.
Kun tämä sijoitetaan yhteenlaskukaavaan, saadaan vastaus
\mathbb{P} \left( \bigcap_{i=1}^n A_i^\mathrm c \right) = 1 - \sum_{k=1}^n \left( (-1)^{k-1} {n \choose k} \frac{(n-k)!}{n!} \right) = \sum_{k=0}^n \frac{(-1)^k}{k!}.

Tämän kaavan avulla pystytään kysytty todennäköisyys laskemaan helposti eri lukumäärän n arvoille. Kun n lähestyy ääretöntä, suppenee todennäköisyys eksponenttifunktion määritelmän mukaan kohti Neperin luvun käänteislukua \mathrm e^{-1} \approx 0{,}367 \, 879. Summalausekkeen luonteesta johtuen suppeneminen on hyvin nopeaa, ja likiarvo 0{,}368 pätee aina, kun lahjan tuovia vieraita on vähintään kuusi.
Kulttuurivihkot

**Kulttuurivihkot** on Helsingissä julkaistava valtakunnallinen aikakauslehti. Se on ilmestynyt keskeytyksettä vuodesta 1973. Lehti ilmoittaa olevansa puolueisiin sitoutumaton vasemmistolainen kulttuurilehti.

Lehden perusti marxilais-leniniläinen Kulttuurityöntekijäin Liitto, joka julkaisi sitä vuosina 1973–1991. Vuosina 1992–1998 lehteä julkaisivat Vihreä Lyhty Oy ja Kulttuurivihkot-yhdistys ry, vuoden 1999 Kulttuurivihkojen kannatusyhdistys (rekisteröimätön yhdistys). Vuodesta 2000 lehteä on julkaissut helsinkiläinen Domirola Oy, joka on lehden tekijöiden omistuksessa.

Lehdellä oli 1970-luvulla parhaimmillaan liki kymmenentuhatta tilaajaa. Vuonna 2004 lehden painosmäärä on noin neljätuhatta.

Kulttuurivihkojen päätoimittaja on 2025 alkaen Marissa Mehr.

## Kirjat
Kulttuurivihkot julkaisee myös kirjoja, joita on palkittu:
* Anni Mäentie: *Aurinkotuoli*, Nihil Interitin Paras runoteos -palkinto 2019
* Uni Ojuva: *Asentopuu*: Tampereen kaupungin kirjallisuuspalkinto 2019
* Hanna-Leena Ylinen: *Jotta varastaisit ajatukseni*: Vuoden aforismikirja 2019 (Suomen aforismiyhdistyksen myöntämä tunnustus)
* Virpi Alanen: *Hiilellä piirretty hymy*: Vuoden aforismikirja 2020 (Suomen aforismiyhdistyksen tunnustus)
* Hannu Pulkkinen: *Pakkosiirtoja*: Vuoden aforismikirja 2020 -kunniamaininta
* Jussi Hyvärinen: *Olduvain rotko* Einari Vuorela -runopalkinto 2023 ja Jarkko Laine -palkinnon ehdokas
* Sinikka Huusko: *Kokonaan*: Einari Vuorela -palkintoraadin kunniamaininta 2023

;Ehdokkuudet
* Miska Repo: *Pilvet*; Helsingin Sanomien esikoiskirjapalkinnon ehdokas
*  Sinikka Huusko: *Suolaruusu*, Helsingin Sanomien esikoiskirjapalkinnon ehdokas
* Tarita Ikonen *Lasinalaiskudos*, Tanssiva karhu -palkintoehdokas 2021

## Päätoimittajat
nro/vuosi (nimike jos poikkeaa päätoimittajasta)

* 1/1973 Juha Virkkunen (toimittaja)
* 2/1973 Juha Virkkunen (toimittaja), Claes Olsson (vastaava toimittaja)
* 1/1974–8/1977 Kalevi Seilonen
* 1/1978–8/1979 Matti Rossi
* 1/1980–8/1981 Anssi Sinnemäki (vt. päätoimittaja)
* 1/1982–8/1982 Anssi Sinnemäki
* 1/1983 Tarleena Sammalkorpi
* 2/1983–8/1983 Tarleena Sammalkorpi (tp. päätoimittaja)
* 1/1984–6/1987 Anssi Sinnemäki
* 1/1988 Lasse Kihlström
* 2/1988–6/1990 Petri Repo
* 1/1991–6/1998 Tuomas Kilpi
* 1/1999–2/2004 Johan Alén
* 3/2004 Elias Krohn (vt. päätoimittaja)
* 4/2004– 12/2024 Elias Krohn
* 1/2025 Marissa Mehr

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Kulttuurivihkojen kotisivut
Taloussanomat

**Taloussanomat** on ''Ilta-Sanomien'' internetversion taloussivujen nimi ja Suomen suurin talousverkkomedia eri kävijöiden määrällä mitattuna: viikoittain noin 700 000 eri kävijää vuonna 2012.  

## Historiaa

Sanoma Osakeyhtiö alkoi pohtia 1990-luvulla kilpailijan perustamista ''Kauppalehdelle'', joka tuolloin hallitsi kokonaan talouslehtien markkinaa. *Taloussanomien* ensimmäinen numero julkaistiin lopulta 18. marraskuuta 1997. Paperiversio lehdestä ilmestyi tiistaista lauantaihin. Ensimmäinen ''It-viikon'' numero ilmestyi 18. marraskuuta 1999. Vuosina 2002–2005 *Taloussanomat* hoiti myös tv-kanava Nelosen talousuutisia. Myös Nelonen kuuluu Sanoma-konserniin.

*Taloussanomien* levikki vuonna 2006 oli arkisin 34 002 ja lauantaisin 42 933. Viimeinen, järjestyksessään 2 537. paperilehti ilmestyi 28. joulukuuta 2007. Painettu lehti muuttui vuoden 2008 alusta vain internetissä ilmestyväksi. Painettuna *Taloussanomat* oli tehnyt tappiota koko historiansa ajan.

Keväällä 2009 Sanoma-konserni kertoi siirtävänsä *Taloussanomat* osaksi *Ilta-Sanomia*, jonka jälkeen *Taloussanomista* on vastannut *Ilta-Sanomien* vastaava päätoimittaja.

## It-viikon lopetus

Vuoden 2015 lopussa *Taloussanomat* ilmoitti ''Digitodayn'' ja *It-viikon* toimitusten yhdistyvän, minkä johdosta *It-viikko* lopetettiin ja sen toimitus siirtyi *Digitodayn* toimitukseen. *Taloussanomien* mukaan *Digitoday* on jo nyt Suomen tieto- ja viestintäteknologian alan suurin verkkomedia.

## Katso myös

* Jan Hurri, Taloussanomien toimittaja

## Lähteet
Saxell

**Saxell** on muun muassa seuraavien suomalaisten henkilöiden sukunimi:

* Ilmari Saxell (1892–1955), jalkapalloilija
* Jani Saxell (s. 1972), toimittaja ja kirjailija
* Laus-Dei Saxell (1914–2001), sotakirjailija
* Tanja Saxell (s. 1982), taloustieteilijä
F5

**F5-opiskeluoikeusliike** oli Raino Vastamäen perustama pääasiassa Helsingissä toiminut ryhmä, joka pyrki 1990-luvun lopulla vaikuttamaan opetusministeriöön, jotta yliopisto-opiskelijoiden opiskeluoikeutta ei rajoitettaisi viiteen vuoteen. Ryhmä syntyi viranomaismietintöjen tultua julkisuuteen.

F5 järjesti mielenosoituksia Helsingissä, Vaasassa ja Tampereella. Ryhmä saavutti tavoitteensa, mutta 2004 opiskeluoikeuden rajaamisesta alettiin jälleen puhua.

Opiskeluoikeus yliopistoissa on ollut perinteisesti rajoittamaton. Tämä on perustunut akateemisen vapauden periaatteeseen.
CCD-kenno

**CCD-kenno** (, varauskytketty piiri) on valoherkkä kenno, joita käytetään muiden muassa  video- ja digitaalikameroissa, kuvanlukijoissa ja kaukoputkissa valon tai infrapunasäteilyn muuntamiseksi digitaaliseksi signaaliksi. Kennon valoherkät fotodiodit eivät näe värejä, vaan ne muodostavat kohteesta säteilyn voimakkuuden pohjalta harmaasävykuvan. Värit syntyvät valoherkkien diodien päällä olevista värisuotimista. Värisuotimet ovat yleensä punainen, vihreä ja sininen. Digitaalikameran CCD-kennossa voi olla myös smaragdin värinen suodin jo mainittujen lisäksi.

CCD-kennon yksi pikseli on hyvin pieni: nykyaikaisessa kuuden megapikselin (2&nbsp;816 × 2&nbsp;112) CCD-kennossa pikseli on tyypillisesti 2 µm leveä ja korkea. 

CCD:n keksivät Willard S. Boyle ja George E. Smith AT&T Bell Labsissä vuonna 1969. Keksinnön johdosta heille myönnettiin Charles Stark Draper -palkinto vuonna 2006 ja Nobelin fysiikanpalkinto vuonna 2009.

CCD- ja CMOS-kennojen toimintaa verrataan usein verkkokalvon toimintaan. Vastaavasti verkkokalvoa koskevia tutkimustuloksia on hyödynnetty digitaalisten valoanturien kehityksessä (biomimetiikka).

## Katso myös
*CMOS-kenno

## Lähteet

## Aiheesta muualla
1862 Apollo

**1862 Apollo** on Maan lähelle tuleva asteroidi, jonka Karl Wilhelm Reinmuth löysi vuonna 1932. Pikkuplaneetta kuitenkin katosi, ja se löydettiin uudelleen vasta vuonna 1973. Nimensä asteroidi sai kreikkalaisten ja roomalaisten Apollon-jumalan mukaan. Ennen nimeämistään kohde tunnettiin tunnuksella **1932 HA**.

Apollo antoi nimensä Apollo-asteroideille, sillä se on ryhmän ensimmäinen nimetty pikkuplaneetta. Tosin sen tunnusnumero on suurempi kuin eräillä muilla ryhmän asteroideilla (esim. 1566 Icarus), koska se kadotettiin 41 vuodeksi. Apollon kiertorata risteää Marsin ja Venuksen ratojen kanssa. Apollo oli ensimmäinen asteroidi, jonka radan havaittiin risteävän Maan kiertoradan kanssa (tosin aiemmin löydetyn 887 Alindan havaittiin myöhemmin tekevän samoin).

## Ominaisuudet
Asteroidi kiertää Auringon ympäri  (noin ) kiertoradalla, jossa se on lähimmillään  ja etäisimmillään  astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidin läpimitta on noin  ja sen pyörähdysaika akselin ympäri on . Asteroidin spektrityyppi on Q-tyyppiä Tholenin luokituksessa. Asteroidia pidetään mahdollisesti vaarallisena koska se ohittaa Maan lähimmillään  astronomisen yksikön päästä. 

Apollolla on vuonna 2005 löydetty kuu, jonka läpimitta on . Kuu kiertää noin  päässä Apollosta.

Apollon on havaittu olevan alttiina YORP-vaikutukselle, joka muokkaa asteroidien pyörimistä. Myös 25143 Itokawan oli ajateltu altistuneen vaiukutukselle, mutta myöhempien tietojen valossa todisteita YORP:ista ei löytynyt.

## Lähteet
*JPL Small-Body Database Browser: 1862 Apollo (1932 HA) 
*New photometric observations of asteroids (1862) Apollo and (25143) Itokawa – an analysis of YORP effect  
* 
*IAUC 8627: P/2005 V1; (1862); 2005hk-2005in 
*Discovery Circumstances: Numbered Minor Planets (1)-(5000): Minor Planet Center  
*(1862) Apollo: compiled by Wm. Robert Johnston last updated 19 May 2007  
*
*Satellites and Companions of Minor Planets 

### Viitteet
Suurlähettiläs

**Suurlähettiläs** on valtion toisessa valtiossa tai kansainvälisessä järjestössä ylläpitämän diplomaattisen edustuston, suurlähetystön päällikkö. Hänen päätehtävänsä on hoitaa lähettäjävaltion suhteita asemamaahan. Suurlähettilään määrää tehtäväänsä useimmiten valtionpää, joka voi valtuuttaa suurlähettilään toimimaan asemamaan lisäksi toisessa valtiossa (sivuakkreditointi).

Yleensä suurlähettilään asemapaikka on valtion pääkaupunki. Muissa kaupungeissa työskenteleviä diplomaattisten lähetystöjen johtajia kutsutaan (lähetetyiksi) konsuleiksi. Lisäksi on kunniakonsuleita. Asemamaa antaa suurlähettilään käyttöön alueen, jota kutsutaan suurlähetystöksi sekä tälle henkilökuntineen diplomaattisena koskemattomuutena tunnetun suojan asemamaan tuomiovaltaa kohtaan.

Suomen lähettiläät muuttuivat suurlähettiläiksi vuodesta 1954 alkaen ja Suomessa edustettuina olleet valtiot tekivät samoin. Suomen suurlähettiläät nimittää tasavallan presidentti.

## Katso myös

* Suurlähetystö
* Konsuli
* Kunniakonsuli
* Luettelo Suomen diplomaattisista edustajista maanosittain

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Hu Jintao

**Hu Jintao** (, s. 21. joulukuuta 1942 Jiangyan, Jiangsu, Kiina) on Kiinan entinen presidentti, kommunistisen puolueen pääsihteeri ja keskussotilaskomission puheenjohtaja.

## Varhainen elämä

Hu on ammatiltaan hydrauliikkainsinööri. Hän on valmistunut Kiinan maineikkaasta Tsinghuan yliopistosta. Hun virallisen elämäkerran mukaan hänellä on valokuvamuisti. Merkittävää Hun urassa on hänen nopea nousunsa valtaan. Hänen tunnusmerkkejään ovat maltilliset mielipiteet, varovainen asenne sekä pyrkimys pidättäytyä loukkaamasta tai vieraannuttamasta vanhempia tukijoitaan. Vastoin kuin "Shanghain nurkkakunnan" jäsenet, Hu on toiminut suuremman osan urastaan Kiinan köyhemmillä läntisillä alueilla kuin taloudellisesti nopeammin kehittyneillä rannikkoseuduilla. Osin tämän vuoksi länsimaiset analyytikot eivät tienneet hänestä juuri mitään ennen hänen valtaannousuaan.

## Poliittinen ura
Hän on ensimmäinen vallankumouksen jälkeen kommunistiseen puolueeseen liittynyt puoluejohtaja. Tiibetin autonomisen alueen puoluesihteerinä hän oli vastuussa vuoden 1989 alun poliittisessa iskussa, joka johti muutamien tiibetiläisten aktivistien kuolemaan. Hän toimi myös kulttuuritoiminnan liberalisoinnin edistämisen puolesta. Virkaan astuessaan Hu oli kommunistipuolueen seitsemänhenkisen politbyroovaliokunnan nuorin jäsen.

16. Kommunistisen puolueen keskuskomitean neljännessä täysistunnossa Jiang Zemin erosi Keskussotilaskomission puheenjohtajan paikaltaan, samalla vieden loppuun vallan siirtämisen nuoremmalle sukupolvelle.

Keväällä 2003 puhjennut Sars-epidemia levisi eri puolille maailmaa, ja Kiina paljastui tartuntojen lähteeksi. Hu Jintao tunnusti ongelman olemassaolon ja tuomitsi Kiinan viranomaisten harjoittaman salailun. Terveysministeri ja Pekingin pormestari erotettiin viroistaan.

Vierailullaan tammikuussa 2011 Yhdysvalloissa presidentti Obaman kutsusta Hu on Ylen uutisten mukaan sanonut, että Kiinalla on tekemistä ihmisoikeuksien suhteen, mutta kansalliset erovaisuudet on otettava huomioon ihmisoikeuskysymyksissä.

## Yksityiselämä
Hun puoliso on Liu Yongqing, jonka hän tapasi Tsinghuan yliopistossa. Heillä on poika, Hu Haifeng sekä tytär, Hu Haiqing. Hu on myös ensimmäinen Kiinan kansantasavallan presidentti, joka ei käytä huomattavaa aksenttia mandariinikiinan kielessään.

## Kunnianosoituksia

*  Kansallinen ansioritarikunta (Kolumbia, 1997)
*  José Martín ritarikunta (Kuuba, 2004)
*  Renessanssin ylin ritarikunta (Jordania, 2001)
*  Madagaskarin kansallinen ritarikunta (Madagaskar, 1999)
*  Pakistanin puolikuu (Pakistan, 2006)
*  Perun auringon ritarikunta (Peru, 2008)
*  Ruhtinas Jaroslav Viisaan ritarikunta (Ukraina, 2010)

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Condorcet’n menetelmä

**Condorcet’n menetelmä** eli **Condorcet’n vaalitapa** on vaalitapa, joka on nimetty 1700-luvulla eläneen ranskalaisen markiisi Nicolas de Condorcet’n mukaan. Condorcet-voittaja on jonkin äänestyksen ehdokas, joka on jokaista muuta ehdokasta suositumpi, jos ehdokkaita verrataan kaksittain. Condorcet-kriteerin täyttäviä vaalitapoja on useita, ei ainoastaan yksi. Joskus nimeä käytetäänkin koko tällaisten vaalitapojen ryhmästä.

Condorcet’n paradoksista johtuen yksiselitteistä voittajaa ei ole kaikissa Condorcet-vaalitavalla toteutetuissa äänestyksissä.

## Menetelmä

Jokainen äänestäjä lajittelee ehdokkaat haluamaansa suosituimmuusjärjestykseen omalle äänestyslipulleen. Jokaisella ehdokasparilla vertaillaan, kumpaa ehdokkaista useampi äänestäjä on äänestänyt toisen edelle (ehdokkaat, joiden kohdalle äänestäjä ei ole merkinnyt sijalukua, tulkitaan yleensä äänestettyjä ehdokkaita epäsuositummiksi ja keskenään yhtä suosituiksi). Jos yksi ehdokkaista voittaa pareittain kaikki muut ehdokkaat, hänet valitaan.
Nicolas de Condorcet

**Marie Jean Antoine Nicolas de Caritat**, **Condorcet'n markiisi** (17. syyskuuta 1743 Ribemont – 28. maaliskuuta 1794 Bourg-la-Reine) oli ranskalainen filosofi ja matemaatikko sekä valtio-opillinen tieteilijä, joka muun muassa kehitti Condorcet’n vaalitavan. Hän oli vuodesta 1769 Ranskan tiedeakatemian jäsen.

Ranskan suuren vallankumouksen aikana Condorcet oli lakiasäätävän kansalliskokouksen ja kansalliskonventin jäsen. Hän kannatti vallankumousta, ja hänen näkemyksensä olivat usein yhteneviä girondistien kanssa. Condorcet vangittiin terrorin aikana ja hänet löydettiin kuolleena vankisellistään. Kyseessä lienee ollut itsemurha.

Condorcet oli monin tavoin aikaansa edellä 1700-luvulla. Hän kannatti vapaata taloutta, maksutonta ja tasa-arvoista julkista koulutusta, perustuslaillista oikeutta sekä yhtäläisiä oikeuksia naisille ja kaikille etnisille ryhmille. Hänen filosofinen pääteoksensa oli *Esquisse d’un tableau historique des progrès de l’espirit humain*, jonka hän viimeisteli vankilassa hieman ennen kuolemaansa.

Vuonna 1785 Condorcet kirjoitti teoksen *Essee analyysin soveltamisesta enemmistöpäätösten todennäköisyyksiin*, jossa hän kuvaili Condorcet’n paradoksin. Sen mukaan on mahdollista, että enemmistö pitää vaihtoehtoa A parempana kuin B:tä, B:tä parempana kuin C:tä ja C:tä parempana kuin A:ta, samoilla äänestyslipuilla. Samassa paperissa hän kuvaa yksinkertaisen Condorcet’n menetelmän äänestystulosten selvittämiseen. Hän kävi myöhemmin useita väittelyjä Jean-Charles de Bordan kanssa Condorcet’n menetelmän paremmuudesta Borda-laskentaan nähden.

Condorcet saattoi olla ensimmäinen henkilö, joka sovelsi järjestelmällisesti matematiikkaa yhteiskuntatieteisiin.

## Lähteet
* 

### Viitteet

## Aiheesta muualla

* Marie Jean Antoine Nicolas de Caritat, Marquis de Condorcet, 1743-1794 , New School University. 
* Halsall, Paul: Condorcet: The Future Progress of the Human Mind. *Modern History Sourcebook*. 
*
Schulzen vaalitapa

**Schulzen vaalitapa** on Markus Schulzen kehittämä Condorcet'n vaalitapa. Se tuottaa yhden voittajan äänestyslipuista, joihin äänestäjät ovat listanneet ehdokkaat mieluisuusjärjestykseen. Sitä voidaan käyttää myös kaikkien ehdokkaiden listaamiseen paremmuusjärjestyksessä. Vaalitapa tunnetaan myös nimellä **beatpath-menetelmä** tai **polkuäänestys**.

Schulzen menetelmä on käytetyin Condorcet-vaalitavoista. Sitä käyttävät mm.
*Saksan piraattipuolue neuvoa-antavasti LiquidFeedback-verkkopalvelunsa avulla. Sivusto on käännetty myös suomen kielelle nimellä *palautevirta*.
*Debian-projekti
*Software in the public interest -projekti
*UserLinux-projekti
*Free State Project -projekti
*Usenetin uk-alkuisten ryhmien ylläpito
*Internetissä oleva viiden sekunnin ristisanakilpailu

## Aiheesta muualla
Adobe

**Adobe Inc.** on yhdysvaltalainen, digitaalisen sisällön luomiseen, hallitsemiseen ja jakamiseen tarkoitettujen ohjelmistojen tuottaja. Adoben tunnetuimpia tuotteita ovat esimerkiksi PDF:n käsittelyohjelma Adobe Acrobat, kuvankäsittelyohjelma Photoshop, vektorigrafiikkaohjelma Illustrator sekä lukemattomat kirjasintyypit (fontit). Adobe on yksi maailman suurimmista ohjelmisto-yrityksistä.

## Historia
Adoben perustivat John Warnock ja Charles Geschke joulukuussa 1982. Heidän tavoitteenaan oli kehittää PostScript-sivunkuvauskieltä. Miehet tapasivat 1970-luvun loppupuolella työskennellessään Xeroxin PARC-tutkimuskeskuksessa, jossa he tutkivat laiteriippumattomia grafiikkajärjestelmiä ja tulostamista.

Vuonna 1983 Geschke ja Warnock julkaisivat Adobe PostScript -teknologian tekstin ja kuvan tulostamiseen paperille. PostScript lisensoitiin tulostinvalmistajille kaikkialla maailmassa, ja se on nykyisinkin yksi tulostimien ydintekniikoista. Adobe hyödynsi menestystään PostScript-teknologian suhteen ja laajentui työpöytäsovelluksiin Adobe Illustrator- ja Adobe Photoshop -ohjelmistoillaan. Näitä seurasi Adobe InDesign -taitto-ohjelmisto.

Adobe julkaisi Adobe Acrobat -ohjelmiston ja Adobe PDF -muodon (Portable Document Format). Siten yhtiö yhdisti työpöytäohjelmistokokemuksensa PostScript-tulostukseen. Acrobatin ja PDF:n avulla pystyttiin toimittamaan digitaalisia dokumentteja juuri halutun näköisinä eri tietokoneympäristöihin ja sovelluksiin.

Adobe osti 3. joulukuuta 2005 suurimman kilpailijansa Macromedian. Kaupan myötä muun muassa tuotemerkit ColdFusion, Director, Dreamweaver, Flash, FreeHand ja Fireworks siirtyivät osaksi Adoben tuotevalikoimaa.

Shantanu Narayen on toiminut Adoben toimitusjohtajana vuodesta 2007. Intiassa syntynyt Narayen oli ollut yhtiön palveluksessa vuodesta 1998 ja työskennellyt ennen tätä muun muassa Applella.

Vuonna 2024 Yhdysvaltain kauppakomissio (FTC) haastoi Adoben oikeuteen syyttäen kahta yhtiön johtajaa petollisuudesta ja tilausten keskeytysmaksujen piilottelusta. Kauppakomission mukaan asiakkaat ovat kyllästyneitä esteisiin tilausten katkaisuissa.

## Adoben tunnetuimpia tuotteita

* Adobe Acrobat
* Adobe After Effects
* Adobe Flash
* Adobe FrameMaker 
* Adobe Illustrator
* Adobe InDesign 
* Adobe Muse
* Adobe PageMaker
* Adobe Photoshop 
* Adobe Photoshop Elements 
* Adobe Photoshop Lightroom
* Adobe Premiere Elements
* Adobe Premiere Pro
* Adobe Dreamweaver
* Adobe FreeHand
* Adobe Shockwave

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Adoben suomenkieliset sivut
* Adoben virallinen sivusto
Adobe Premiere Pro

**Adobe Premiere Pro** on Adoben epälineaarinen videoeditointiohjelma. Premiere Pro on tarkoitettu ammattimaiseen käyttöön ja se tukee muun muassa uusimpia teräväpiirtoformaatteja. Ohjelma on osa Adoben Adobe Creative Cloud -ohjelmistopakettia.

Premiere Pro korvasi vuonna 2003 version 1.0 myötä aiemman vastaavan tuotteen Adobe Premieren. 2004 Adobe julkaisi Adobe Premiere Elementsin, joka on kuluttajille tarkoitettu kevyempi versio Prosta.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Avira Antivirus

**Avira Antivirus** (aiemmin **Avira AntiVir**) on saksalaisen Aviran kehittämä virustorjuntaohjelmisto. Yksityiskäyttäjille on tarjolla ilmainen *Avira Free Antivirus* ja *Avira Free Security Suite* sekä laajemmat maksulliset versiot. Yrityskäyttöön on myös tarjolla maksulliset tuotepaketit.

Avira on saatavana Windows- ja macOS-käyttöjärjestelmille sekä Android- ja iOS-mobiililaitteille.

## Menestyminen
AV-Comparatives palkitsi Aviran vuoden 2008 virustorjuntaohjelmapalkinnolla heidän *Summary Report 2008* -testissä.
Vuonna 2012 PCworld sijoitti ilmaisen Avira AntiVir 2012 -ohjelmiston neljänneksi parhaaksi virustorjuntaohjelmistoksi. Vuonna 2014 TomsGuide valitsi Avira Free Antiviruksen vuoden parhaaksi virustorjuntaohjelmistoksi. Samana vuonna Gizmo's freewaren testissä Avira sai huomiota toimivuudestaan haittaohjelmia vastaan. Avira on myös menestynyt Virus Bulletin 100 -listoilla.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Aviran virallinen sivusto
Stadion (täsmennyssivu)

**Stadion** (, ) voi tarkoittaa seuraavia:

* stadion, rakennus tai rakennelma, jossa järjestetään pääosin ulkoilmatapahtumia kuten urheilukilpailuja tai konsertteja
** stadion, rakennustyyppi antiikin kreikkalaisessa arkkitehtuurissa
* stadion, antiikin ajan pituusmitta
* stadion, antiikin ajan juoksumatka

## Sukunimenä
*Johann Philipp von Stadion (1763–1824), itävaltalainen valtiomies
Windows Movie Maker

**Windowsin elokuvatyökalu** eli **Windows Movie Maker** (tunnetaan nimellä **Windows Live Movie Maker** vuosien 2009 ja 2011 julkaisuissa) on videonmuokkausohjelma, joka tuli Windows Me:n, XP:n, Vistan, Windows 8:n ja Windows 8.1:n -käyttöjärjestelmien mukana. Sen 1.0-versio oli erittäin kevyt, äärimmilleen yksinkertaistettu muokkausohjelma. 2.0-versio oli huomattavasti monipuolisempi. Movie Maker suunniteltiin alun perin Windows Me:lle ja eteni versioon 6.0. Windows Movie Makerilla voi esimerkiksi lisätä videopätkään puhetta sen nauhoituksen jälkeen. Ohjelmaa ei ole tarkoitettu ammattilaiskäyttöön.

Ohjelma ei tullut Windows 7 -käyttöjärjestelmän mukana, mutta sen pystyi halutessaan lataamaan Windows Download Centerin kautta.

Muokkausohjelma oli ladattavissa myös muille käyttöjärjestelmille Microsoftin omilta sivuilta aina 10. tammikuuta 2017 asti, jonka jälkeen Microsoft ei ole enää tukenut Windows Live Essentialsia ja tämän myötä myös Windows Movie Makeriä. Sovelluksen korvasi täysin uusi *Windows Story Remix* -videonmuokkausohjelma, joka julkaistiin syksyllä 2017.
Windows 10 Fall Creators Update -päivityksen jälkeen Story Remix -ominaisuus on siirretty Photos-ohjelmaan (suomenkielisessä Windowsissa Valokuvat).

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Englanninkielinen Movie Maker -sivusto
Aldebaran

**Aldebaran** (**&alpha; Tauri, &alpha; Tau**) on Härän tähdistön kirkkain tähti. Yötaivaan tähdistä se on 14. kirkkain. Aldebaranin nimi on peräisin arabiankielisestä nimityksestä *Al Dabaran* ’seuraaja’, joka viittaa sen sijaintiin Plejadien avoimen tähtijoukon jäljessä. Aldebaran ei ole näennäisesti tähden ympärille levinneen, meitä lähinnä sijaitsevan Hyadien tähtijoukon jäsen, vaikka niin helposti erehtyisikin kuvittelemaan. Itse asiassa Aldebaran sijaitsee Maan ja Hyadien välissä.

Spektriluokaltaan Aldebaran kuuluu luokkaan K5, joka näkyy meille tähden oranssina värinä. Lähempi tarkastelu osoittaa, että se on jo alkanut laajeta, koska sen ytimen vetyvarat on jo käytetty loppuun ja ydinfuusiossa on siirrytty polttamaan heliumia. Sillä on myös pienempi seuralaistähti, himmeä M2-spektriluokan kääpiötähti, joka kiertää päätähteään monen sadan astronomisen yksikön etäisyydellä. Aldebaran on laajentunut noin 5,3 &times; 107 kilometrin kokoiseksi eli 38 kertaa omaa Aurinkoamme suuremmaksi. Hipparcos-satelliitti on mitannut sen etäisyydeksi 65,1 valovuotta, jolloin sen absoluuttisen kirkkauden on oltava 150 kertaa Auringon vastaavaa kirkkautta suurempi. Tähden kirkkaus myös muuttuu hiukan: noin 0,2 magnitudin verran.

## Aldebaranin toinen seuralainen

Vuonna 1997 havaittiin Aldebaranin mahdollinen toinen seuralainen, jonka massaksi määritettiin 11 kertaa Jupiterin massa ja kiertoetäisyydeksi tähden ympäri noin 1,35 AU.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Messier 2

**Messier 2** (tai **M2** tai **[[NGC]] 7089**) on Vesimiehen tähdistössä sijaitseva pallomainen tähtijoukko. Sen löysi Jean-Dominique Maraldi vuonna 1746 ja Charles Messier – tietämättä Maraldista – löysi kohteen tasan 14 vuotta myöhemmin. William Herschel oli ensimmäinen, joka havaitsi kohteen muodostuvan yksittäisistä tähdistä.

M2 on halkaisijaltaan noin 175 valovuotta, siinä on noin 150&nbsp;000 tähteä ja se on yksi runsastähtisimmistä ja tiiveimmistä pallomaisista tähtijoukoista. Kohteen kirkkaimmat tähdet ovat punaisia ja keltaisia jättiläisiä, kirkkaudeltaan eli magnitudiltaan +13,1. Joukosta on löydetty vuoteen 2012 mennessä 42 muuttuvaa tähteä.

M2 on vaikea löytää paljain silmin keskiverto-olosuhteissa, mutta kiikarilla tai pienellä kaukoputkella se on jo mahdollista nähdä.

## Katso myös
* Messierin luettelo

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* 
* 
*
Messier 3

**Messier 3** eli **NGC 5272** on pallomainen tähtijoukko Ajokoirien tähdistössä. Sen löysi Charles Messier vuonna 1764. William Herschel oli ensimmäinen, joka havaitsi kohteen koostuvan yksittäisistä tähdistä, noin vuonna 1784.

Tämä joukko on yksi suurimmista ja kirkkaimmista, ja se sisältää jopa puoli miljoonaa tähteä. Kohteen etäisyys Aurinkokunnastamme on noin 33 900 valovuotta.  Kohteen halkaisijaksi on mitattu valokuvista jopa yli 20 kaariminuuttia, mutta kaukoputkella sen kooksi voi havaita noin 10 kaariminuuttia. Kohteen painovoima jaksaa pitää jopa 38 kaariminuutin päässä olevat tähdet joukossa mukana.

Kohteen kirkkaimmat tähdet ovat magnitudiltaan noin 12,7, ja koko kohteen näennäinen kirkkaus on 6,2, joten se on hyvissä olosuhteissa näkyvissä jopa paljain silmin. M3:sta on löydetty 212 muuttuvaa tähteä, enemmän kuin yhdestäkään muusta pallomaisesta tähtijoukosta. 

Ilmeisesti tämän kohteen löytymisen jälkeen Charles Messier alkoi systemaattisesti etsiä tällaisia komeettaa muistuttavia kohteita sen sijaan, että luetteloi vain vahingossa löytyneet, kuten M1 ja M2.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* 
* 
*
Digital Video

**Digital Video (DV)** on vuonna 1996 markkinoille tullut digitaalisen videon formaatti. DV on sekä koodekki että fyysinen magneettinauhaa käyttävä kasettiformaatti. Kasetteja on kolmea kokoa, joista pienintä ja yleisintä kutsutaan nimellä **MiniDV**.

"Tavallinen" DV on etupäässä kuluttajille suunnattu formaatti, mutta sen pohjalta on kehitetty ammattimaisempaan käyttöön suunnatut muunnelmat **DVCAM** ja **DVCPRO**.

Vuonna 2003 julkaistiin DV:n korvaajaksi tehty HDV, joka käytti eri koodekkia ja se oli yhteensopiva DV-kameroiden kanssa.

Muistikorttien ja SSD-levyjen kehittyminen on johtanut kasettimuodon korvaamiseen.

## DV-nauha

DV määritellään IEC 61834 standardissa. DV-nauhalla videon tallennusnopeus on 35,5 Mbit/s. Varsinaisen videokuvan osuus datasta on 25 Mbit/s. Loput on varattu äänelle, aikakoodeille, virheenkorjaukselle ja kameran asetustiedoille.  DV-kasetti voi sisältää myös muistia, johon jotkut kamerat osaavat tallentaa esimerkiksi otsikoita tai tekstejä.

Kuten useimmista muistakin SDTV-tarkkuuden videoformaateista, myös DV:stä on olemassa PAL-versio (resoluutio 720×576 pikseliä, 50 kuvaa sekunnissa) ja NTSC-versio (resoluutio 720×480 pikseliä, 59,94 kuvaa sekunnissa).

## DV-koodekki
DV-koodekki on teknisesti lähellä DVD-videolevyissä käytettävää MPEG-2-pakkausmuotoa. Sen tavoitteena on kuitenkin toimia mahdollisimman laadukkaana ja editointikelpoisena raakataltiona, ja siksi jokainen kuva pakataan erikseen. Haittapuolena ratkaisussa on suuri tilantarve esimerkiksi DVD-videoon verrattuna. DV-koodekki käyttää pakkaukseen kahta menetelmää: väri-informaatio pakataan ensin ns. *chroma subsampling* -menetelmällä (4:2:0 tai 4:1:1), minkä jälkeen data pakataan esimerkiksi DCT-algoritmilla pakkaussuhteessa 5:1.

DV-koodekilla pakattua videota voidaan tallentaa DV-kasetin sijaan myös suoraan kameran tai tietokoneen muistiin, erilliselle muistikortille tai kirjoitettavalle CD-, DVD- tai MiniDVD-levylle.

## Versiot
* **DVCPRO**, tunnetaan myös nimellä **DVCPRO25** on Panasonicin vuonna 1995 julkaisema DV-versio uutislähetyksen () tekoa varten. Tärkein ero alkuperäiseen on lukittu audio-raita, joka estää synkronointivirheet.

* **DVCAM** on Sonyn vuonna 1996 julkaisema DV-versio, jossa on myös lukittu audio-raita.
* **DVCPRO50** on Panasonicin vuonna 1997 julkaisema versio elokuva-alalle. DVCPRO50 videon tallennusnopeus on 50 Mbit/s. Sony julkaisi DVCPRO50 yhteensopivat Digital Betacam ja MPEG IMX digitaalinauhat vuosina 1993 ja 2001.
* **DVCPRO Progressive** on Panasonicin julkaisema versio uutis- ja urheilulähetyksiä, sekä elokuvia varten. Tämä korvattiin myöhemmin DVCPRO HD:lla.
* **DVCPRO HD**, tunnetaan myös nimellä **DVCPRO100** on ensimmäinen HD tason DV-formaatti. Sen videon tallennusnopeus voi olla niinkin alhainen kuin 40 Mbit/s kuvattaessa 24 kuvan sekunttinopeudella, tai niinkin korkea kuin 100 Mbit/s kuvattaessa  60 kuvan sekunttinopeudella. Sillä voidaan kuvata resoluutioita 960x720 720p, 1280x1080 1080/59.94i ja 1440x1080 1080/50i. HDSDI-yhteensopivuutta varten videota skaalataan ylöspäin tarvittaessa.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Adam Wiltin DV:n tekniikkaan keskittynyt sivusto
Avaruusfysiikka

**Avaruusfysiikka** on avaruuden fysiikan ilmiötä tutkiva fysiikan haara. Tähtitiede tutkii siten osittain samoja kohteita. Suomessa tutkitaan avaruusfysiikkaa muun muassa Ilmatieteen laitoksella, Oulun yliopistossa, Helsingin yliopistossa ja Aalto-yliopistossa. Perinteisesti tutkimuksen pääasiallisena kohteena ovat (lähi-)avaruudessa esiintyvät plasmat ja niiden aiheuttamat ilmiöt kuten revontulet ja avaruussää. Useimmat tutkittavat ilmiöt ovat peräisin auringosta ja sen aktiivisuudesta. Yleisesti tieteenalan ajatellaan alkaneen ja kehittyneen yhdessä ihmisten avaruustoiminnan kanssa, vaikka tosin havaintoja ja epäsuoraa tutkimusta on ollut tätä ennen esimerkiksi auringonpilkuista.

## Aiheesta muualla
*Ilmatieteen laitoksen avaruusfysiikan ryhmä 
*Oulun yliopiston avaruusfysiikan ryhmä
*Helsingin yliopiston avaruusfysiikan ryhmä
*Aalto-yliopiston avaruusfysiikan ryhmä
Messier 4

**Messier 4** on pallomainen tähtijoukko Skorpionin tähdistössä, Antareksen lähellä. *Messier 4* sijaitsee aivan Antares-tähden vieressä, ja se on mahdollista nähdä paljain silmin.

Kohteen löysi Philippe Loys de Chéseaux, ja Charles Messier lisäsi sen luetteloonsa 8. toukokuuta 1764. Messier oli myös ensimmäinen, joka havaitsi kohteen koostuvan yksittäisistä tähdistä — kohde oli näin ainoa pallomainen joukko, josta hän havaitsi yksittäisiä tähtiä.

Kohde saattaa hyvinkin olla kaikkein pienin tunnettu pallomainen tähtijoukko, ja ilmeisesti se on myös kaikkein lähimpänä aurinkokuntaamme. Seuraavaksi lähin on ilmeisesti NGC 6397. *M4* on myös yksi kaikkein harvimmista tai hajanaisimmista joukoista, ja se kulkee meistä poispäin noin 70,4 km/s. Kohteesta on löydetty 43 muuttuvaa tähteä.

Vuonna 1987 kohteesta löydettiin kaikkien aikojen ensimmäinen millisekuntiluokan pulsari. Pulsari pyörii kerran kolmessa millisekunnissa eli 300 kertaa sekunnissa. Tämä on 10 kertaa nopeammin kuin Rapusumun keskustassa oleva pulsari.

Elokuussa 1995 Hubble-avaruusteleskooppi valokuvasi kohteessa olevia valkoisia kääpiöitä, jotka ovat Linnunratamme vanhimpia tähtiä. Heinäkuussa 2003 Hubble havaitsi kohteesta planeetan, joka kiertää yhtä näistä valkoisista kääpiöistä. 

Tähtienvälinen pöly himmentää tätä kohdetta paljon: ilman pölyä se olisi yksi komeimmista joukoista taivaalla. Valokuvista on voitu mitata sen halkaisija, joka vastaa suunnilleen täysikuun kokoa. Kaukoputkella kohde vaikuttaa pienemmältä, noin 14 kaariminuutin kokoiselta.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* 
* 
*