Naarkosken voimalaitos

**Naarkosken voimalaitos** on Uudenmaan Pukkilassa sijaitseva vesivoimalaitos, joka on tyypiltään jokivoimalaitos. Se sijaitsee Porvoonjoen Naarkoskessa Pukkilan kirkonkylässä.

## Yleistä
Joki on padottu kokonaan niin, että voimalakoneiston vedenotto sijaitsee joen oikealla rannalla ja juoksutusaukot joen vasemmalla rannalla. Ottovesi johdetaan kalliotunneliin voimalaitosrakennuksen alle, jossa vesiturbiini sijaitsee. Voimalan pudotus on 7,5 metriä. Juoksutusluukut, joita on kolme rinnakkain, avataan nostamalla ne pystyasennossa ylöspäin. Länsi-Suomen vesioikeus on tammikuussa 1972 antamalla päätöksellä määrännyt, että padon yläpuolinen vedenpinta on pidettävä kesäkaudella tason 42,50 metriä mpy. (N60) alapuolella ja muuna aikana tason 43,00 metriä alapuolella. Voimalan kunnostustöiden aikana taso voi laske 42,20 metrin tasalle. Korkeanveden aikana vesi voi nousta tason 44,00 metriä yläpuolelle vain, jossa molemmat juoksutusaukot ovat auki.

Padon yläpuolinen jokiosuus ei ole voimalaitoksen varastointiallas, vaikka joki on leveämpi voimalan lähellä. Padon yläpuolella 700 metrin päässä näkyy edelleen osa Napionkoskea, joka virtaa vapaana.

## Kalatie
Voimalaitoksella ei ole ollut suostumusvelvoitetta kalatielle, mutta sen rinnalle on siitä huolimatta sellainen rakennettu. Vuonna 2002 ryhdyttiin rakentamaan voimalan rinnalle kalatietä, joka valmistui vuonna 2003. Sitä ylläpitää Pukkilan kunta ja kalatien vesimäärästä huolehditaan yhdessä voimalan omistajan kanssa. Se on niin kutsuttu luonnonmukainen kalatie. Siinä nousu-uoma on porrastettu ylivirtauskynnyksillä ja se tarjoaa kaloille suoja- ja levähdyspaikkoja matkalla Naarkosken yläpuoliselle vesialueelle.

## Historiaa
Porvoonjoella on Naarkoskessa ollut kaksi rinnakkaista uomaa, joista oikeanpuolinen oli matalanveden aikana pääuomana. Vasemmanpuolinen uoma virtasi lammen kautta ja Pukkilan ja Porvoon välinen maantie kulki pääuoman ja lammen välistä, ja siinä oli kaksi siltaa. Pääuoman ylitti vielä 1910-luvulla puusilta, mutta vuonna 1915 se korvattiin kivisillalla. Vesivoiman ansiosta jo ennen sähkön tuloa Naarkosken lähelle muodostui taajama-asutusta, joka sulautui myöhemmin Pukkilan kirkonkylään.

Naarkosken vesivoimaa on hyödynnetty vuosisatoja. Esimerkiksi jo vuonna 1734 kosken partaalla toimi sahalaitos. Sahalaitoksia on ollut useita ja Viljami Nikkilän rakentaman sahan toiminta päättyi vuonna 1946 tulipaloon. Uusi saha rakennettiin välittömästi samana vuona palaneen tilalle. Tukinuiton vuoksi jokiväylän tuli pysyä auki, mikä asetti vesivoimaloiden toiminnalle rajoituksia.

Konstaapeli K.G. Vikström perusti poikansa kanssa vesivoimalaitoksen Naarkoskeen 1910-luvulla. Sillä sähköistettiin kosken lähiympäristön taajamaa ja lähiseudun maatiloja . Nikkilä osti voimalaitoksen samalla kerralla, kun myös vesimylly ja sahalaitos siirtyivät hänen omistukseensa. Nikkilä rakensi uuden vesivoimalaitoksen, koska joen ylittävän kivisillan rakentaminen vuonna 1915 katkaisi vedentulon voimalaan. Uuteen voimalaitokseen johdettiin vesi lammen kautta puiseen turbiiniputkeen, josta vesi laskettiin vesiturbiiniin. Vuonna 1940 rakennettiin uusi voimalaitos, jossa oli kaksi vesiturbiinia sähkön tuotantoon. Kolmatta turbiinia käytettiin myllyn voimanlähteenä. Seuraava voimalaitos valmistui vuonna 1971. Sen toiminta perustui kallioon louhittuun tunneliin, jolla vesi johdettiin yläveden puolelta sillan alapuolelle.

Mänstälän Sähkö osti nykyisen vesivoimalan vuonna 1998 ja peruskorjasi koko voimalan kahden seuraavan vuoden aikana. Peruskorjauksessa uusittiin pato, juoksutusluukut, voimalakoneistot ja rakennukset. Laitos aloitti sähkötuotannon keväällä 2000. Vuonna 2003 valmistui voimalan rinnalle kalatie.

## Katso myös
* Luettelo Suomen vesivoimalaitoksista
* Porvoonjoen vesistöalueen kosket ja padot

## Lähteet

## Aiheesta muualla