open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Liu Hongmei

**Liu Hongmei** (; s. 27. joulukuuta 1973 Shandong, Kiina) on kiinalainen hyökkääjänä pelannut jääkiekkoilija. Hän pelasi Kiinan naisten jääkiekkomaajoukkueessa olympialaisten naisten jääkiekkoturnauksessa 1998 Naganossa sekä 2002 Salt Lake Cityssä. MM-kilpailuissa hän edusti maajoukkuettaan Suomessa 1992, Yhdysvalloissa 1994, Kanadassa 1997, Suomessa 1999, Kanadassa 2000 sekä Yhdysvalloissa 2001. Vuoden 1994 MM-kilpailuissa Liu sijoittui pistepörssissä viidenneksi pisteillään 8+3=11.

## Lähteet
Inre-Fällträsket

**Inre-Fällträsket** on Ruotsissa Norrbottenissa Luulajan kunnassa sijaitseva järvi, joka kuuluu Rånejoen vesistöön.

## Maantietoa
Inre-Fällträsket on 6,8 kilometriä pitkä, 0,9 kilometriä leveä ja sen pinta-ala on 358 hehtaaria eli 3,58 neliökilometriä. Se sijaitsee luode-kaakko- suuntaisessa loivapiirteisessä laaksossa, johon on muodostunut sekä Inre-Fällträsket että Yttre-Fällträsket. Maa on kuitenkin kallistunut niin päin, että vesi virtaa vesistössä pohjois-etelä- suunnassa. Suurin järvelle näkyvä mäki sijaitsee sen lounaispuolella. Se on Ronningsvikberget, jonka lakipiste nousee yli 110 metriä järven yläpuolelle. Järven rantoja kiertävät matalat moreenikummut, joiden väliset alueet ovat hyviä viljelyyn. Myös järven luoteispään saaret ovat veden alle jääneiden moreenikumpujen lakialueita . Saarien keskellä sijaitsee yli 400 metriä pitkä niemi Gunnarsudden. Se ympärillä sijaitsevat metsäsaaret Notholmen, Brändholmen, Hästholmen, Midsommarholmen, Förstholmen ja vielä yksi Notholmen. Kaakkoon päin mentäessä järvi kapenee hieman ja lopuksi se haarautuu kahdeksi lahdeksi. Sladan johtaa Kamsundetiin, josta Yttre-Fällträsketin vedet tulevat, ja Åvikeniin, josta Bjurån jatkaa matkaansa Hemträsketiin. Ennen lahtien erkaantumista tulee järvellä vastaan Lillholmenin saarikaksikko. Muut järven 12 saaresta ovat pieniä ja ne sijaitsevat rantojen tuntumassa. Järven asutus on pääasiassa haja-asutusta, mutta Fällträsketin kylässä on asutus tiiviimpää ja järven luoteispäässä on laajin peltoalue. Bodenista Niemisuannon (Niemisel) kautta kulkeva Morjärvelle johtava maantie 356 kulkee luoteispään ohitse. Siitä haarautuu kylätie, joka seuraa järveä kaakkoon päin ja joka yhtyy järven Kamsundetin salmen mennessään järven pohjoispuolelle. Järven pohjoisrantoja ei seuraa yksikään tie.

## Luontoarvoja
Valuma-alueen maaperän yleisimmät maalajit ovat moreeni (63,0&nbsp;%), turve (17,6&nbsp;%), hiekka tai sora (2,9&nbsp;%), siltti (0,7&nbsp;%) ja kallioalue (7,1&nbsp;%). Muut alueet ovat erilaisia vesistöjä.

## Vesistösuhteet
Inre-Fällträsket kuuluu Rånejoen vesistössä (päävesistötunnus 7) Bjurånin sivujoen valuma-alueeseen . Bjurånin valuma-alueen pinta-ala on noin 190 neliökilometriä (km²), joka on noin 5&nbsp;% koko vesistön 4&nbsp;207&nbsp;km² pinta-alasta . Järvi on joen läpivirtausjärvi ja luusuassa sen valuma-alueen pinta-ala on 174&nbsp;km². Järven luusuassa on arvioitu keskivirtaaman (MQ) olevan noin 1,8 m³/s . Järven omaa lähialuetta on vain 17,6&nbsp;km² ja se on muodostaan kapea. Alueelta laskee järveen vain lyhyitä pelto- tai metsäojia. Poikkeuksen tekee Halsvikbäcken, joka pitempänä ojana laskee pieneen Halsvikin lahteen. Vesireitti jatkuu Bjurån laskiessa Rånejokeen, joka sitten laskee Perämereen Råneåssa Luulajassa.

## Lähteitä
### Huomautuksia

### Viitteet
Jarl August Hagelstam

**Jarl August Hagelstam** (21. lokakuuta 1829 Helsingin pitäjä – 23. helmikuuta 1891 Helsingin pitäjä) oli suomalainen tilanomistaja ja valtiopäivämies.

Hagelstamin vanhemmat olivat tilanomistaja Helsingin pitäjän Västerkullassa, majuri Karl Fredrik Hagelberg ja Antoinette Sofia Rotkirch ja puoliso vuodesta 1856 Emilia Karolina Söderhielm (k. 1918). Hagelstam tuli ylioppilaaksi 1847 ja harjoitti agronomian opintoja Ruotsissa. Hän oli tilanomistaja Helsingin pitäjän Västerkullassa ja Porvoon Hinthaarassa. Westerkullan kartanon Hagelstam otti hoitaakseen vuonna 1852, hänen kuoltuaan se jäi leski Emilia Hagelstamille ja heidän kahdelletoista lapselleen. Hagelstam edusti Helsingin pitäjää talonpoikaissäädyssä valtiopäivillä 1863. Hän toimi myös Helsingin maalaiskunnan kuntakokouksen puheenjohtajana ja kunnan kassanhoitajana.

Taidemaalari Sanny Hagelstam-Federley (1869–1932) ja kirjailija Wentzel Hagelstam (1863–1932) olivat Jarl August Hagelstamin lapsia. Tytär Anna Emilia Hagelstam avioitui kreivi Johan Fredrik Aminoffin kanssa. 

## Lähteet
Kalton kieli

**Kalto** eli **nahali** on Intiassa puhuttava indoarjalainen kieli. Kalto on endonyymi; eksonyymi *Nahali* tai *Nihali* on halventava. Jälkimmäisen nimityksen vuoksi kieli sekoitetaan usein isolaattikieli nihaliin, jonka puhujilla on samankaltainen elämäntyyli kuin kalton puhujilla.

Kieltä kirjoitetaan devanagari-kirjaimistolla.

## Lähteet
Bayat (Afyonkarahisar)

**Bayat** on piirikunta Afyonkarahisarin maakunnassa, Turkissa. Vuonna 2019 piirikunnan väkiluku oli 7 673.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Piirikunnan kotisivut
Jeetendra

**Jeetendra** (, oik. **Ravi Kapoor**, ; s. 7. huhtikuuta 1942 Amritsar, Brittiläinen Intia) on intialainen näyttelijä. Hän esiintyi lukuisissa hindinkielisissä elokuvissa ja tuli tunnetuksi muun muassa tanssityylistään. Hänen voittamiinsa palkintoihin kuuluu Filmfare Awards -elämäntyöpalkinto.

Jeetendra on ollut naimisissa tuottaja Shobha Kapoorin kanssa vuodesta 1974. Heillä on kaksi lasta, tuottaja Ekta Kapoor ja näyttelijä Tusshar Kapoor.

## Valikoitu filmografia

* *[[Geet Gaya Patharon Ne]]* (1964)
* *[[Farz (vuoden 1967 elokuva)|Farz]]* (1967)
* *[[Jeene Ki Raah]]* (1969)
* *[[Humjoli]]* (1970)
* *[[Caravan (vuoden 1971 elokuva)|Caravan]]* (1971)
* *[[Parichay (elokuva)|Parichay]]* (1972)
* *[[Khushboo (vuoden 1975 elokuva)|Khushboo]]* (1975)
* *[[Kinara (elokuva)|Kinara]]* (1977)
* *[[Dharam Veer (elokuva)|Dharam Veer]]* (1977)

* *[[Priyatama]]* (1977)
* *[[Aasha (vuoden 1980 elokuva)|Aasha]]* (1980)
* *[[Judaai (vuoden 1980 elokuva)|Judaai]]* (1980)
* *[[Himmatwala]]* (1983)
* *[[Tohfa]]* (1984)
* *[[Khudgarz]]* (1987)
* *[[Dil Aashna Hai]]* (1992)
* *[[Udhaar Ki Zindagi]]* (1994)
* *[[Om Shanti Om]]* (2007)

## Palkinnot
* 2003: Filmfare Awards -elämäntyöpalkinto
* 2008: Sansui Awards -elämäntyöpalkinto
* 2012: Zee Cine Awards -elämäntyöpalkinto
* 2016: Raj Kapoor Award -elämäntyöpalkinto

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* 
*
Mahadura & Özberkan

**Mahadura & Özberkan** on Yle Puheella vuosina 2016–2020 esitetty radio-ohjelma, jota pitivät toimittajat Susani Mahadura ja Yagmur Özberkan. Ohjelman toimittajat on palkittu Suomen Punaisen Ristin Inhimillinen kädenojennus -palkinnolla vuonna 2018. Ohjelmassa puhutaan rohkeasti ja avoimesti vaietuista aiheista, koska siinä halutaan antaa ääni heille, jotka eivät sitä yleensä yhteiskunnassa saa kuuluviin. 

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Mahadura & Özberkan Yle Areenassa
* Moreenimedia: Radiojuontajat yhdistävät työn ja ystävyyden – ohjelma käsittelee aiheita, joista Suomessa ei ole puhuttu
* Maailman kuvalehti: Susani Mahadura ja Yagmur Özberkan: "Välillä unohtuu että olemme työkavereita, emme siskoja"
* Voima: Toistuva vihapuhe kovettaa kohteensa – Mediavaikuttajat Mahadura ja Özberkan ovat joutuneet oppimaan kuinka elää vihaisen palautteen kanssa
Brudholmen

**Brudholmen** on huvilasaari Espoo ja Kirkkonummen rajalla. Saaren koillinen osa kuuluu Espoon Suvisaariston merelliseen kaupunginosaan. Naapurisaaria on useita, kuten Pentala koillisessa, Lilla Herrö ja Stora Herrö kaakossa sekä Medvastö lännessä. Brudholmenin pinta-ala on noin kaksi hehtaaria ja etäisyys Helsingin keskustasta noin kahdeksantoista kilometriä lounaaseen.

Brudholmenilla ei ole virallista suomenkielistä nimeä, epävirallisesti sitä kutsutaan nimellä Morsiussaari.

## Viitteet

## Aiheesta muualla
*Tiedostopalvelu.maanmittauslaitos.fi
*Brudholmen, Uusimaa, Suomi — Sunrise, Sunset and Daylength
Medvastö

**Medvastö** on saari ja kylä Kirkkonummen kaakkoisosassa. Sitä erottaa mantereesta kaksi kapeaa salmea, Blindsund etelässä ja Medvastsundet pohjoisessa. Medvastön länsipuolella on Morsfjärdenin matala merenlahti, itäpuolella ovat Brudholmen, Stora Herrö, Lilla Herrö ja Pentala. Etäisyys Helsingin keskustasta on noin yhdeksäntoista kilometriä lounaaseen.

Medvastön pinta-ala on noin kolme neliökilometriä. Se on osa Medvastön-Stormossenin Natura-aluetta, jonka pinta-ala on noin kahdeksan neliökilometriä. Alueella on linnustoltaan arvokasta kosteikkoa sekä useita tammi- ja lehmuslehtoja.

Medvastön kylässä oli 1500-luvun puolivälissä kolme taloa, kaksi niistä autioitui 1600-luvulla, kolmannesta tehtiin ratsutila, joka sijaitsi 1700-luvun lopussa Medvastön itäosassa. 

Nykyinen Medvastin tila () sijaitsee Medvastön saaren pohjoisosassa. Entinen Medvastön tila kuului 1600-luvun alussa ratsumestari Erik Bertilssonille. Se jaettiin 1791, ja se on siitä asti ollut Korkmanin suvun hallussa. Ensimmäinen jaetun tilan isäntä oli Daniel Korkman, joka hallitsi tiluksia 1791–1835. Medvastön pinta-ala on noin 150 hehtaaria, josta kuudesosa on peltoa, loput metsää. Kartanon nykyinen päärakennus on 1800-luvun jälkipuoliskolta.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Tiedostopalvelu.maanmittauslaitos.fi
*Medvastö, Uusimaa, Suomi — Sunrise, Sunset and Daylength
Led Zeppelin United Kingdom and Scandinavian Tour 1969

**United Kingdom and Scandinavian Tour 1969** on Led Zeppelin-yhtyeen konserttikiertue. 

## Kappalelista
Tyypillinen kappalelista:

#"Train Kept A-Rollin'" (Tiny Bradshaw, Kay, Mann)
#"I Can't Quit You Baby" (Willie Dixon)
#"I Gotta Move" (vain 14. maaliskuuta ja 16. maaliskuuta)
#"Dazed and Confused" (Jimmy Page)
#"As Long As I Have You" (Garnet Mimms)
#"Killing Floor" (Wolf)
#"White Summer"/"Black Mountain Side" (Page)
#"Babe I'm Gonna Leave You" (Bredon, Page, Robert Plant)
#"You Shook Me" (Dixon, J. B. Lenoir)
#"How Many More Times" (John Bonham, Jones, Page)
#"Communication Breakdown" (Bonham, John Paul Jones, Page)
#"Moby Dick (instrumental)|Pat's Delight" (Bonham)

## Kiertuepäivät
Morsfjärden

**Morsfjärden** on pieni mataloituva merenlahti Kirkkonummella. Se on osa Suomenlahteen kuuluvaa Espoonlahden merialuetta. Morsfjärdenin yhdistää avomereen Medvastsundetin salmi koillisessa ja Blindsundin salmi etelässä. Molemmat salmet ovat kapeita ja ne erottavat Morsfjärdenin itäpuolella sijaitsevan Medvastön saaren mantereesta.

Morsfjärden salmineen on kalastajien suosiossa. Morsfjärdenin ja siihen kuuluvien salmien rannoilla on yli sata kiinteistöä, venesatama ja melontaseuran tukikohta. Osa Morsfjärdenistä kuuluu Medvastö-Stormossen Natura 2000 -alueeseen.

Morsfjärdenin eteläosassa on useita saaria, joista suurin on Stora Vivasten.

## Lähteet
Strikeforce: Rockhold vs. Jardine

**Strikeforce: Rockhold vs. Jardine** oli Strikeforcen järjestämä vapaaottelu-tapahtuma. Se järjestettiin 7. tammikuuta 2012 Paradise, Nevadassa, joka oli samalla ensimmäinen kerta kun Rockhold oli illan pääottelussa. Ottelu televisoitiin Showtime kanavalla.

## Tapahtuma
Tapahtuman pääkamppailuna käytiin keskisarjan hallitsevan mestarin Luke Rockholdin ja hänen haastajan Keith Jardinen välillä. Rockhold puolusti ensimmäistä kertaa mestaruuttaan voitettuaan sen syyskuussa 2011 Ronaldo Souzalta. Alun perin Rockholdin oli määrä otella Tim Kennedya vastaan, joka loukkaantui ennen ottelua.

Miesha Taten oli myös määrä puolustaa naisten kääpiösarjan mestaruuttaan entistä mestaria Sarah Kaufmania vastaan, mutta ottelua ei saatu sovittua.

## Tulokset

## Lähteet
Naryn (joki)

**Naryn** (, ) on Tienšanvuoristosta alkunsa saava joki Kirgisiassa ja Uzbekistanissa. Se virtaa länteen ja yhtyy Fergananlaaksossa Karadarjaan muodostaen Syrdarjan. Narynin pituus on 534 kilometriä (Tšoŋ Naryn mukaan laskettuna 807 kilometriä) ja valuma-alueen laajuus 58&nbsp;370 (tai 59&nbsp;900) neliökilometriä. Se on Kirgisian suurin joki.

Naryn lienee saanut nimensä mongolikielten ”kapeaa, ahdasta” tarkoittavasta sanasta. Sen allas rajoittuu pohjoisessa Talasin Alatauhun, Kirgiisivuoriin ja Teskei Ala-Toohon, idässä Ak-Šyirak- ja etelässä Kakšaalvuoriin sekä lännessä Ferganavuoriin.

Joki saa alkunsa Petrovin jäätiköltä Ak-Šyirakin luoteisrinteellä 3&nbsp;730 metrin korkeudessa. Se virtaa yläjuoksullaan Kum-Tör, Taragai ja Tšoŋ Naryn -nimisenä ja yhtyy Kitši Naryniin muodostaen varsinaisen Narynjoen. Keskijuoksulla vuorten reunustama jokilaakso on paikoin 40–50 metriä ja paikoin useita kilometrejä leveä. Toguz-Toron painanteessa Naryn kääntyy lännestä pohjoiseen ja suurimman sivujokensa Kökömerenin suun jälkeen jälleen länteen. Ketmen-Töbön laakson jälkeen joki virtaa sata kilometriä lounaaseen ja Fergananlaaksossa se yhtyy Karadarjaan muodostaen Syrdarjan.

Narynin altaassa on yli kaksi tuhatta jäätikköä, joiden yhteispinta-ala on noin 1&nbsp;350 neliökilometriä. Narynilla on 330 yli kymmenen kilometrin pituista sivujokea, joista suurimmat ovat oikeanpuoleiset Kitši Naryn, On-Artša, Kažyrty, Kurtka, Kök-Irim, Toluk, Kökömeren, Tšytškan, Uzun-Akmat ja Kara-Suu sekä vasemmanpuoleiset At-Bašy, Alabuga ja Kara-Suu. Joki saa vetensä lumesta, jäätiköiltä ja lähteistä. Sen pinta on korkeimmillaan huhti-syyskuussa. Keskimääräinen virtaus Narynin kaupungin luona on 88,4 ja Fergananlaaksossa 432 kuutiometriä sekunnissa. Suurin virtaama on Fergananlaaksossa 963 kuutiometriä kesäkuussa ja pienin 161 helmikuussa.

Narynin vettä käytetään maatalouden keinokasteluuun varsinkin Fergananlaaksossa. Siitä saa alkunsa Suuri Ferganan kanava. Joelle on rakennettu At-Bašyn, Toktogulin, Ütš-Korgonin, Kürp-Sain, Taš-Kömürin, Šamaldy-Sain ja Kambar-Atan vesivoimalaitokset, joiden yhteiskapasiteetti on lähes 7&nbsp;000 megawattia. Suurin tekojärvi on Toktogul, jonka tilavuus on 19,5 kuutiokilometriä. Joen varrella sijaitsevat Narynin, Toktogulin, Kara-Kölin, Taš-Kömürin ja Uchqoʻrgʻonin kaupungit.

## Lähteet
Karadarja

**Karadarja** (kirgiisiksi Кара-Дарыя, ven. Карадарья, uzb. Qoradaryo; nimi tarkoittaa ”mustaa jokea”) on Syrdarjan sivujoki Kirgisiassa ja itäisessä Uzbekistanissa. Se saa alkunsa Ošin alueelta Kirgisiasta, missä Tar- ja Kara-Kulžajoet yhtyvät. Sen pituus on 177&nbsp;km ja sen valuma-alue on 30&nbsp;100&nbsp;km2

Ylempi Karadarja virtaa luoteeseen Ošin alueen itäosien kautta Ferganavuoria myötäillen. Se virtaa Fergananlaaksoon lähellä Özgöniä. Laaksossa se yhtyy Naryniin muodostaen Syrdarjan. Joessa on useita voimalaitos- ja kastelupatoja.

## Lähteet
Tsugaru (täsmennyssivu)

**Tsugaru** voi tarkoittaa:

* Tsugaru, Japanin kaupunki Aomorin prefektuurissa
* Tsugarunsalmi, Tyynenmeren salmi Honshūn ja Hokkaidōn saarten välillä
* Tsugarun niemimaa, Japanin niemimaa Honshūn saaren pohjoiskärjessä Aomorin prefektuurissa
* Tsugarun tasanko, Japanin tasankoalue Aomorin prefektuurissa
* Tsugaru-klaani, japanilainen klaani
* *[[Tsugaru (juna)|Tsugaru]]*, JR Higashi-Nihonin liikennöimä junavuoro
Tsugaru

**Tsugaru** () on Japanin kaupunki Honshūn saarella Tōhokun alueella Aomorin prefektuurissa. Se sijaitsee Japaninmeren rannikolla prefektuurin länsiosassa. Kaupunki on rakentunut alavalle Tsugarun tasangolle. Sen itärajalla virtaa Iwakijoki. Tsugarussa on 31&nbsp;484 asukasta (lokakuussa 2020) ja sen pinta-ala on 253,55 neliökilometriä.

Tsugaru on kaupunkina suhteellisen nuori: se perustettiin vuonna 2005 liittämällä yhteen Kizukurin maaseutukaupunki sekä Inagakin, Kashiwan, Moritan ja Sharikin kyläkunnat. Aluetta asutettiin järjestelmällisesti Edo-kauden alkupuolelta 1600-luvulta lähtien, kun Hirosakin daimiokunta alkoi raivata sitä riisinviljelyn käyttöön. Alue on luonteeltaan maaseutumainen, ja riisin lisäksi siellä viljellään etenkin omenoita, mutta rannikon hiekkamailla myös meloneja, vesimeloneja ja vihanneksia. Kashiwassa on säilynyt kolme Japanin vanhimpana pidettyä, vuonna 1878 istutettua omenapuuta.

Tsugarussa sijaitsee Kamegaokan arkeologinen kohde, josta on löydetty jōmon-kauden *[[dogū]]*-veistos (*shakōki-dogū*). Shichirinagahaman rannikkoalue kuuluu Tsugarun puolikansallispuistoon. Tsugarua palvelee JR Higashi-Nihonin Gonō-linja.

## Kuvia

Tiedosto:Kizukurimiyazaki, Tsugaru, Aomori Prefecture 038-3157, Japan - panoramio.jpg|Rakennuksia Kizukurissa
Tiedosto:Moritacho Odate, Tsugaru, Aomori Prefecture 038-2818, Japan - panoramio.jpg|Ezogadaten tekolampi
Tiedosto:青森県つがる市木造亀ヶ岡出土 遮光器土偶-2.JPG|Tsugarusta löydetty dogū
Tiedosto:Kizukuri Station 20120812, 1.jpg|Kizukurin rautatieasema
Tiedosto:Iwakisan2.jpg|Näkymä Iwakivuorelle Tsugarusta


## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Kaupungin internetsivut
Euroopan unionin liittovaltiokehitys

**Euroopan unionin liittovaltiokehitys** eli federalismi viittaa Euroopan unionin kasvavaan toimivaltaan suhteessa sen jäseninä oleviin kansallisvaltioihin. Liittovaltiokehityksen syvyys liittyy pitkälti ylikansallisen ja hallitustenvälisen päätöksenteon keskinäiseen tasapainoon unionin päätöksenteossa ja tässä tapahtuviin muutoksiin.

Euroopan unionin toimivaltaa on muokattu ja kasvatettu uusilla perussopimuksilla ja alkuperäisiä sopimuksia muuttavilla sopimuksilla. Etenkin vuoden 1986 Euroopan yhtenäisasiakirja ja vuoden 1992 Maastrichtin sopimus ovat syventäneet liittovaltiokehitystä. Liittovaltiokehitystä osaltaan on vahvistanut myös vuoden 2009 Lissabonin sopimus.

Vaikka Euroopan unionilla on tietyillä politiikanlohkoilla varsin pitkälle ulotettua toimivaltaa, ei unioni ole toistaiseksi kuitenkaan liittovaltio, vaan pikemminkin liittovaltion ja kansainvälisen järjestön sekamuoto.

## Katso myös
* Euroopan yhdysvallat
* Federalismi

## Lähteet
Vincent Olla

**Vincent Olla** (s. 11. marraskuuta 1972 Saint-Étienne, Loire) on ranskalainen ratameloja.

Olla edusti Ranskaa Atlantan kesäolympialaisissa 1996, joissa hän karsiutui 1&nbsp;000 metrin kajakkiyksikössä välierissä. Välimeren kilpailuissa Olla saavutti yhden pronssimitalin 1&nbsp;000 metrin kajakkiyksikössä Barissa 1997.

Olla on pituudeltaan 187-senttimetrinen ja painaa 85 kilogrammaa.

## Lähteet
Max Vola

**Max Vola** (oikealta nimeltään **Max Volanen**, s. 1983 Jyväskylä) on suomalainen räppäri, laulaja-lauluntekijä ja muusikko. 

Vola esiintyi yhtenä tähtituomareista Nelosen *[[All Together Now Suomi]]* -musiikkiviihdeohjelmassa, joka alkoi lokakuussa 2020.

## Ura
Max Volan debyyttisingle ”Hurrikaani” ilmestyi toukokuussa 2020. Artisti oli ollut syyskuussa 2017 lomamatkalla Miamissa hurrikaani Irman iskiessä, ja single syntyi siitä kokemuksesta. Max Volan toinen single ”Hyeenat syö kyyneleitä” julkaistiin lokakuussa 2020, ja se käsittelee koulukiusaamista. Volanen on kirjoittanut kappaleita myös muille artisteille sekä erilaisiin teatteriprojekteihin. Volanen teki musiikit muun muassa Teatterikoneelle ”Ja pullukka oli leppoisa”-monologiin.

## Yksityiselämä
Volasen varhaislapsuuteen kuului hylkäämisiä, biologisten vanhempien päihteidenkäyttöä, rikoksia ja väkivaltaa. Kolmevuotiaana Max pääsi adoptioperheeseensä jossa kasvoi ainoana lapsena. Max kiinnostui musiikista jo lapsena, ja sävelsi kirjoittamiaan runoja pianolla. Laulaminen ja kappaleiden tekeminen muodostuivat pian elinehdoksi. Maxin yksi varhaisimmista laulunopettajista oli Virpi Kätkä. Max löysi rap-lyriikan kiinnostuttuaan sen yhteiskunnallisesta merkityksestä ja erilainen yhteiskunnan tarkastelu on kuultavissa myös hänen omissa sanoituksissaan.

Max on korjannut sukupuolensa vuonna 2007.

## Diskografia

### Singlet

* ”Hurrikaani” (2020)
* ”Hyeenat syö kyyneleitä” (2020)

## Lähteet
Abashiri

**Abashiri** () on Japanin kaupunki Hokkaidōn saarella Hokkaidōn prefektuurissa. Se on Ohotskin yleiskehitystoimiston pääkaupunki. Abashiri sijaitsee Ohotanmeren rannikolla Hokkaidōn koillisosassa. Kaupunki on rakentunut Abashirijoen suulle, ja sen alueella sijaitsevat muun muassa Notoro- ja Abashirijärvet. Abashirissa on 34&nbsp;670 asukasta (lokakuussa 2020), ja sen pinta-ala on 471,00 neliökilometriä.

Abashirin nimi on peräisin ainun kielestä. Japanilaiset perustivat paikkakunnalle kalastustukikohdan 1700-luvun lopulla, minkä jälkeen se on kehittynyt kalastussatamana. Meiji-restauraation jälkeen 1800-luvun lopulla siitä tehtiin paikallinen hallintokeskus. Kaupunkioikeudet Abashiri sai vuonna 1947. Kalastuksen lisäksi tärkeitä elinkeinoja ovat elintarvike- ja keramiikkateollisuus. Ympärövillä maaseutualueilla harjoitetaan muun muassa vehnän, perunoiden ja sokerijuurikkaan viljelyä, lihan ja maidon tuotantoa sekä metsätaloutta. 

Abashiri on myös suosittu matkailukohde, jonne turisteja houkuttelevat kaupunkia ympäröivät rannikko- ja järvialueet. Ne kuuluvat Abashirin puolikansallispuistoon, Tōfutsujärvi myös Ramsarin sopimukseen. Ohotanmeren rannikolle muodostuu kevättalvella ajojäätä, jolle järjestetään risteilyjä jäänmurtajilla. Katsuragaokan puistoalueella on säilynyt ainujen muinaisjäännöksiä, ja siellä toimii myös Abashirin paikallismuseo. Näköalastaan tunnetulla Tentovuorella ja sen ympäristössä ovat vuorostaan Abashirin vankilamuseo, Abashirin pohjoisten kansojen museo ja Ohotskin ajojäämuseo. Nykyisinkin kaupungissa toimii Abashirin vankila. Abashiria palvelevat JR Hokkaidōn Sekihoku-päälinja ja Senmō-päälinja.

## Ilmasto

## Kuvia

Tiedosto:Abashiri City view from Katsuragaoka Park01n.jpg|Abashirin kaupunkikuvaa
Tiedosto:Abashiri-jinja01s3.jpg|Abashiri-jinja
Tiedosto:130713 Abashiri Prison Museum Abashiri Hokkaido Japan09n.jpg|Abashirin vankilamuseo
Tiedosto:130713 Hokkaido Museum of Northern Peoples Abashiri Hokkaido Japan05s3.jpg|Hokkaidōn pohjoisten kansojen museo


## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Kaupungin internetsivut
Huo Lina

**Huo Lina** (s. 30. maaliskuuta 1973) on kiinalainen maalivahtina pelannut jääkiekkoilija. Hän pelasi Kiinan naisten jääkiekkomaajoukkueessa olympialaisten naisten jääkiekkoturnauksessa 1998 Naganossa, milloin hän oli kentällä yhdessä ottelussa. MM-kilpailuissa hän edusti maajoukkuettaan Kanadassa 1997, Suomessa 1999, Kanadassa 2000, Yhdysvalloissa 2001 sekä Ruotsissa 2005.

## Lähteet
Korkun kieli

**Korku** on keskisessä Intiassa Madhya Pradeshin ja Maharashtran osavaltioissa asuvien korkujen puhuma mundakieli. Kielen puhuma-alue on joka puolelta gondien dravidaheimon ympäröimä, ja kielen lähimpiä sukulaisia puhutaan Intian itäosissa. Korku on läntisin austroaasialainen kieli.

Korkut ovat läheisissä yhteyksissä nihaleihin, joista monet ovat perinteisesti asuneet korkujen kanssa samoissa kylissä. Korkua puhuu noin 200&nbsp;000 ihmistä lähinnä eteläisessä Madhya Pradeshissa Khandwan, Hardan, Betulin ja Hoshangabadin piirikunnissa sekä kolmessa piirikunnassa Pohjois-Maharashtrassa (Amravati, Buldana, Akola). Puhujien määrä on vähenemässä, ja kieli korvautuu vähitellen hindillä. Tämän vuoksi Unesco on luokitellut kielen uhanalaiseksi.

## Nimen etymologia
Nimi Korku on peräisin ilmauksesta *Koro-ku* (-*ku* on monikko); sanan *Koro* merkitys on 'henkilö, korkuyhteisön jäsen' (Zide 2008).

## Murteet
Korkun kielellä on neljä murretta:
*Bondoy
*Bouriya
*Ruma (tai korku)
*Mawasi

## Äänteet
### Vokaalit
Korkussa on kuusi tavallista (a, e, i, o, u, ɨ) ja kaksi nasalisoitunutta (ɪ̃, ʊ̃) vokaalia.

### Konsonantit
Korkussa on 22 konsonanttia.

## Kielioppi
Substantiivit voivat olla suvultaan joko maskuliineja, feminiinejä tai neutreja. Suomen tavoin adjektiivit sijoitetaan ennen substantiiveja, joihin ne viittaavat.

## Kirjoitusjärjestelmä
Korkua kirjoitetaan devanagari-kirjoituksen balbodh-muunnoksella, jota käytetään myös marathin kirjoittamiseen.

## Uhanalaisuus
Voimakkaammat valtakielet, kuten hindi, ovat heikentäneet korkun asemaa ja kieltä pidetään uhanalaisena. Hindin ja muiden Intian valtakulttuurien vaikutus ei koske vain kieltä, vaan myös korkujen perinteisiä tapoja ja kulttuuria. Muutamat ryhmät ovat onnistuneet kielensä säilyttämisessä, kuten Vindhya-vuorten Potharia Korku.

Vuoden 2001 väestönlaskennassa 574&nbsp;481 ihmistä ilmoitti korkun luontaiseksi kielekseen.

## Lähteet
Korkut

**Korkut** ovat Intiassa elävä etninen ryhmä, jonka pääasialliseen asuma-alueeseen kuuluvat Khandwan, Burhanpurin, Betulin ja Chhindwaran piirikunnat Madhya Pradeshissa ja Maharashtran tiikerireservaatin ympäristö. He puhuvat korkun kieltä, joka kuuluu mundakieliin ja jota kirjoitetaan devanagarilla. He ovat yksi Intian hallituksen virallisesti tunnustamista rekisteröidyistä heimoyhteisöistä.

## Etymologia
Nimi ”Korku” on peräisin sanoista *koro* ja *ku*, joista edellinen merkitsee henkilöä, jälkimmäinen puolestaan elävää. Yhdessä sanat *koro* ja *ku* merkitsevät suunnilleen "elävää yhteisön jäsentä". Korkut kuuluvat mundakansoihin, mutta heidän lähimmät naapurinsa ovat dravidakieltä puhuvat gondit. Korkujen uskotaan olleen alun perin metsästäjä-keräilijöitä, jotka asuivat Satpuravuorten metsissä Tapti-joen molemmin puolin.

## Asuminen ja kulttuuri
Korkut asuvat pienissä ryhmissä mökkejä, jotka on valmistettu ruohosta ja puusta. Jokaisessa kotitaloudessa on korotettu lavamainen rakenne talon etupuolella. Sitä käytetään erilaisten maatilatuotteiden, kuten karjanrehun, varastointitilana. Heidän tyypillinen juomansa on *[[Madhuca longifolia]]* -puun kukista valmistettu viina, jota tehdään melkein kaikissa taloissa. Korkuista 97 prosenttia asuu maaseudulla, ja heidän tärkein elinkeinonsa on maanviljely.

Vaikka sekä korkut että gondit elävät metsissä, he ovat myös erinomaisia maanviljelijöitä, ja Madhya Pradeshin Betulin piirikunnan Bhainsdehin tehsilissä he ovat olleet edelläkävijöitä perunan ja kahvin viljelyssä. Perinteisissä Hari- ja Jitori-juhlissa he juhlivat kuukauden mittaista istutuskampanjaa. Tällä tavoin he torjuvat aliravitsemusta ja ympäristön pilaantumista.

Korkuilla on ainutlaatuinen ja omaperäinen kulttuuri, johon kuuluu rikas perintö vanhoista uskomuksista, perimätiedosta ja tavoista. Yhteisön perinteinen, *Korku Panchayat* -nimellä tunnettu edustuselin löytyy edelleen monista kylistä. Panchayatin jäseniä johtavat *Patelina* tunnettu päällikkö, *padihar* eli pappi ja *kotwar* eli vartija sekä kymmestä kahteentoista Panch-nimisen yhteisön miespuolista jäsentä. Sillä on merkittävä rooli perinteisissä tilaisuuksissa, kuten juhlissa, avioliitoissa ja sekä kylänsisäisten että kylienvälisten konfliktien ratkaisemisessa. Köyhyydestä, nälästä, aliravitsemuksesta ja rahanostajien ja kauppiaiden laajamittaisesta hyväksikäytöstä tunnettu yhteisö kohtaa jokapäiväisessä elämässään lukuisia sosioekonomisia haasteita osittain huonojen luonnonvarojen vuoksi. Vaikka maatalous on useimpien korkujen ensisijainen elinkeino, monet heistä ansaitsevat toimeentulonsa kausiluonteisesti maataloustyöntekijöinä.
Changan Kaicene F70

**Changan Kaicene F70** on Changan Automobilen vuodesta 2019 lähtien valmistama lava-automalli. Chilessä mallia myydään nimellä **Changan Hunter**. Lisäksi malliin perustuu Peugeot Landtrek, jota myydään Latinalaisessa Amerikassa ja Afrikassa.

Moottorivaihtoehtoina ovat 2,4-litrainen bensiinimoottori sekä 1,9- ja 2,5-litraiset dieselmoottorit. Vetotapana on takaveto tai neliveto.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Jimi ni Sugoi! Kōetsu Girl Kōno Etsuko

**Jimi ni Sugoi! Kōetsu Girl Kōno Etsuko** () on japanilainen draamasarja, joka on esitetty vuonna 2016. Sarja kertoo muotilehden toimittajaksi pyrkivästä Etsukosta, joka palkataankin yhtiön oikolukuosastolle. Sarja tunnetaan myös englanninkielisillä nimillä *Simpleness Is Great!: Copy Editing Girl Etsuko Kono* ja *Pretty Proofreader*. Varsinaisen sarjan lisäksi on elokuvan mittainen spesiaalijakso, joka sijoittuu sarjan tapahtumien jälkeen.

Pääosassa Kouno Etsukon roolissa on Satomi Ishihara ja sarja perustuu Miyagi Ayakon *Kouetsu Girl* -romaanisarjaan. Sarjan teemamusiikin esittää Chay.

## Rooleissa

## Lähteet
Trollface

**Trollface** on vuonna 2008 julkaistu internet-trolleja ja internet-trollausta symbolisoiva rage comic -meemi. Se on yksi vanhimmista ja tunnetuimmista rage comic -kasvoista.

## Historia
18. syyskuuta 2008 Carlos Ramirez, 18-vuotias opiskelija Oaklandista piirsi Microsoft Paintilla Trollface-kuvan ensimmäistä kertaa. Kuva siitä julkaistiin Ramirezin DeviantArt-sivulla, osana rage comicia nimeltä *Whynne*, joka kertoi trollaamisen turhasta luonnollisuudesta. Ramirez julkaisi kuvan kuvafoorumi 4chaniin ja jo päivässä useat muut käyttäjät jakoivat sitä. 4chan:stä Trollface levisi redditiin ja Urbaaniin sanakirjaan vuonna 2009, mistä se myös levisi kuvanjakosivustoihin kuten Facebookiin ja Imguriin.

## Käyttö
Trollface näyttää internet-trollilta, joka ärsyttää muita omaksi huvikseen. Alkuperäinen sarjakuva, jonka Ramirez teki, pilkkasi trolleja; kuva on kuitenkin laajasti trollien käytössä. Trollface-kuvan mukana myöskin käytetään usein lausahduksia kuten ”Problem?” tai ”You mad bro”.

## Tekijänoikeudet
Ramirez lisenssoi *Trolls*:it Yhdysvaltain tekijänoikeustoimistolla 27. heinäkuuta 2010. Hän on sanonut, että hän siitä lähtien on tienannut lisenssimaksuilla ja muilla Trollfaceen liittyvillä maksuilla tienannut yli 100&nbsp;000 dollaria. Trollface ei ole tavaramerkki.

## Lähteet
Carin kieli

**Carin kieli** (omakielinen nimi: *Pû*) on austroaasialaisiin kieliin kuuluva kieli, jota puhutan pääasiassa Pohjois-Nikobaareilla Carin saarella. Vuonna 2005 kielellä arvioitiin olevan 37 000 puhujaa ja se toimii Nikobaarien lingua francana. 

Carin kieltä kirjoitetaan latinalaisella aakkostolla. Raamatun käännös on vuodelta 1969.

## Kielioppi
Vaikka kieli on austroaasialainen kieli ja kaukaista sukua vietnamille ja khmerille, se muistuttaa typologisesti pikemminkin lähellä puhuttuja austronesialaisia kieliä, kuten niasia ja atšehia, joiden kanssa se muodostaa kieliliiton.

Car on VOS-kieli ja lievästi agglutinoiva. Siinä on melko monimutkainen sanojen loppu- ja sisäliitejärjestelmä ja erilliset genetiivit ja "kysyvät" muodot substantiiveille ja pronomineille. Kielessä käytetään prepositioita postpositioiden sijaan, ja substantiivilauseen tyypillinen rakenne on nomini - genetiivi ("talo isän"), adjektiivi - nomini ("suuri talo"), numeraali - nomini tai demonstratiivi - nomini. Suffikseja käytetään paljon. Lukuja, sijamuotoja tai omistuksia ei ole, sukuja on kolme. Verbeillä ei ole aikamuotoja, vaan erillinen aspektitaivutus.

## Äänteet
### Konsonantit

* Alveolaarinen yksitäryinen tremulantti voidaan tyypillisesti pysäyttää. Ennen soinnitonta konsonanttia se on soinniton kuten [ᵗɾ], ja muualla se ilmaistaan soinnillisena äänteenä [ᵈɾ].

### Vokaalit

* /æ/ esiintyy vain englantilaisissa lainasanoissa.
* Vokaalit lyhenevät silloin, kun niiden jälkeen tulee /h/-äänne.

## Sanasto

## Morfologia
Carin vanhalla AA-kausatiivilla on kaksi allomorfia, etuliite *ha-* yksitavuisissa vartaloissa, loppuliite *-um-* kaksitavuisissa.

* ɲa - 'syödä' / haɲaː 'ruokkia'
* pɯɲ - 'itkeä' / hapɯɲ-ɲɔː 'itkettää'
* kucik - 'olla maukas' / kumcik 'maultaan'
* kale - 'rohkea' / kumle 'rohkeus'

## Lähteet
Qairoqqumin tekojärvi

**Qairoqqumin tekojärvi** (tadžik. Обанбори Қайроққум, venäjäksi Кайраккумское водохранилище) on suuri tekojärvi luoteisessa Tadžikistanissa, Sugdin maakunnan Ghafurovin piirissä. Vuonna 2016 maan parlamentti uudelleennimesi järven *Tadžikinmereksi* (tadžik. Баҳри Тоҷик). Se sijaitsee Ferganan laakson länsiosassa Syrdarja-joessa. Maakunnan pääkaupunki Hudžand sijaitsee n. 15 km länteen järven sulkevasta padosta. Se on Ramsarin sopimukseen kuuluva vesialue #1083.

## Tekojärvi
Järven pinta-ala on 523 km2, pituus 56 km ja suurin leveys 15 km. Suurin syvyys lähellä patoa on 25 m, ja keskisyvyys 8 m.  Tekojärven yläpää on pahoin liettynyt 10-15 km matkalta Narynjokeen rakennetun Toktogulin vesivoimalaitoksen rakentamisen seurauksena. Järven liettyminen on synnyttänyt matalikoita ja pikkujärviä, joiden varrella on tamariskeja, idänhopeapensaita, poppeleita ja kaislikoita. Nämä houkuttelevat alueelle runsaasti talvehtivia vesilintuja, kahlaajia ja petolintuja.

## Rakentaminen
Tekojärven rakentaminen alkoi 1951; tavoitteena oli sähkön tuotanto ja kasteluveden saaminen Kayrakkumin arolle. Tekojärven tieltä siirrettiin arviolta 12000 ihmistä 20 kylästä.
Pato valmistui 1956, jolloin tekojärveä alettiin täyttää.

## Kansainvälisesti tärkeä lintualue
Tekojärvi ja sitä ympäröivä, yhteensä 1150&nbsp;km2 laajuinen alue, on nimetty BirdLife Internationalin kansainvälisesti tärkeäksi lintualueeksi. Siellä asuu, pesii, talvehtii tai sen kautta muuttaa huomattavan suuria määriä lintuja. Alueella tavataan ainakin sinisorsia, pikkumerimetsoja, aavikkohaukkoja, munkkikorppikotkia, isotrappeja, lännenkaulustrappeja, kurkia, aasianuuttukyyhkyjä, persianpöllösiä, aavikkokehrääjiä, sininärhiä, valkosiipitikkoja, talitiaisia, aavikkokiuruja, aavikko- ja kääpiökerttuja, aavikkokultarintoja, keidasvarpusia ja peltotulkkuja.

## Lähteet
Voihan Poni

**Voihan Poni** () on sarja, jonka on luonut Ant Blades. Sarjan ensi-ilta oli Yhdysvalloissa 18. tammikuuta 2020, Suomessa sarjan ensi-ilta oli 13. joulukuuta 2020.
## Juoni
Annilla on poni, joka on hieman omalaatuinen, mutta Annille rakas. Omistautunut Poni seuraa Annia aina, kotiparvekkeelta kouluun ja kaupungille. Ponin into ja optimismi johtavat kaksikon usein yllättäviin ja epämukaviinkin tilanteisiin. Annin ja Ponin hauskat ja huimat kommellukset kotikaupungissa päättyvät kuitenkin aina hyvin.

## Hahmot
* **Anni** ()
* **Poni** ()
* **Veera** ()
* **Veikka** ()
* **Pertta** ()
* **Erkka** ()

## Suomessa esitetyt jaksot
### 1. tuotantokausi (2020)

### 2. tuotantokausi (2021–2022)

## Äänirooleissa
### Suomenkieliset ääninäyttelijät

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* ''Voihan Poni'' Yle Areenassa
Kharia

**Kharian kieli** (IPA: [kʰaɽija] tai [kʰeɽija]) on austroaasialaisiin kieliin kuuluva mundakieli, jota ensisijaisesti puhuvat itäisen Intian khariat.

## Historia
Kielitieteilijä Paul Sidwellin mukaan austroaasialaiset kielet saapuivat Odishan rannikolle Kaakkois-Aasiasta noin 4000-3500 vuotta sitten.

## Luokitus
Kharia kuuluu austroaasialaisten kielten mundalaisen kieliryhmän kharia–juangilaiseen haaraan. Sen lähin sukulainen on juangin kieli, mutta näidenkin suhde on vain etäinen. Laajimmin käytetty luokitus sijoittaa kharian ja juangin yhdessä mundakielten haaran etelämundalaisten kielten alaryhmäksi. Eräät aikaisemmat luokittelujärjestelmät ovat sijoittaneet kielet yhteen itsenäiseksi, keskimundaksi kutsutusta kantakielestä polveutuvaksi haaraksi.

Tärkeimmät khariaan vaikuttaneet kielet ovat paikallinen *lingua franca* sadri sekä mundari, kurukh, hindi ja Odishassa myös orija.

## Levinneisyys
Kharian puhujia elää seuraavissa Intian piirikunnissa:

*Jharkhand
**Simdegan piirikunta
**Gumlan piirikunta
*Chhattisgarh
**Surgujan piirikunta
**Raigarhin piirikunta
*Odisha
**Sundargarhin piirikunta

## Aiheesta muualla
*Kharian sanakirja verkossa
Paghman

**Paghman** (, ) on kaupunki Afganistanin Kabulin maakunnassa Kabulin kaupungin länsipuolella. Kaupunki rakennettiin kuningas Aman Allah Khanin kaudella nykyaikaisen mallin mukaisesti, mutta se kärsi merkittäviä tuhoja myöhemmissä sodissa.

## Maantiede

Paghman sijaitsee Afganistanin Kabulin maakunnassa noin 25 kilometriä Kabulin kaupungista länteen Paghmanin piirikunnassa. Sen länsipuolella kohoavat Paghmanvuoret.

## Historia

Afganistanin emiiri Abd al-Rahman Khan siirrätti Paghmaniin joitakin Kaferestanista ottamiaan islamiin pakkokäännytettyjä vankeja.

Nykyaikainen kaupunki rakennettiin Afganistanin kuningas Aman Allah Khanin valtakaudella. Kuningas rakennutti kuninkaallisen palatsin ja Kabulin yläluokan jäsenet rakennuttivat omia huviloitaan. Ylemmän keskiluokan kabulilaisia varten rakennettiin ulkoilmateatteri. Tarkoitus oli tarjota matkailukohde viikonloppumatkoille kuumien kesäkuukausien aikana. Riemukaari eli *taq-i zafar* rakennettiin ensimmäisen, toisen ja kolmannen afgaanisodan kaatuneiden muistoksi. Aman Allah Khan oli kolmannen sodan jälkeen vuonna 1919 saavuttanut maansa täyden itsenäisyyden briteiltä.

Paghman oli sittemmin useiden Afganistanissa vaikuttaneiden merkkihenkilöiden kotikaupunki. Siellä syntyivät esimerkiksi kommunistihallinnon Khalq-ryhmittymään kuulunut presidentti Hafiz Allah Amin, sekä islamistinen kapinallisjohtaja Abd al-Rasul Saijaf. Afganistanin sodanaikana Paghmanin lähiseudun vuoret ja metsät olivat mudjahidien tukialuetta. Huomattava osa kaupungista tuhoutui sodan taistelujen aikana. Afganistanin sisällissodan aikana kaupunkia halltisivat Burhan al-Din Rabbanin joukot. Taliban valtasi sen syyskuussa 1996.

Aikanaan tunnetut Paghmanin puutarhat niin sanotulla Paghmaninkukkulalla olivat edelleen raunioina 2000-luvun Afganistanin sodan jälkeen. Kukkulalle rakennettiin uusi palatsimainen rakennus, joka avattiin persialaisen uudenvuoden eli nawrozin juhlijoiden käyttöön vuonna 2014.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Buddhalaisuus Intiassa

**[[Buddhalaisuus]]** sai alkunsa Magadhan kuningaskunnassa, nykyisen Intian alueella. Nykyään buddhalaisuus on muutamaa poikkeusta lukuun ottamatta selkeästi vähemmistön uskonto Intiassa, jossa suurin uskonto on hindulaisuus. Toiseksi suurin uskonto on islam.

## Historia
Buddhalaisuus alkoi levitä Siddhartha Gautaman kuoleman jälkeen. Sadan vuoden kuluttua uskonto levisi naapurivaltioihin kuten Kosalaan. Buddhalaisuus levisi etenkin yhteiskunnan heikkojen ja sorrettujen keskuudessa, koska siinä ei ollut kastijärjestelmää, mikä on ollut esimerkiksi dalitien, eli kastittomien, keskuudessa puoleensa vetävä tekijä.

Ašokan aikana buddhalaisuus oli käytännössä valtionuskonto, vaikka itse uskontoa ei juurikaan seurattu, koska buddhalaisuudessa ei juurikaan olla kiinnostuneita yhteiskunnan toimivasta järjestyksestä, koska yksilöiden valaistumisen uskotaan johtavan yhteiskunnan toimivaan järjestykseen. Pian Ašokan kuoleman jälkeen buddhalaisuus alkoi menettää suosiotaan ja lähestulkoon katosi kokonaan. Buddhalaisuuden selviytymiseen vaikutti kuitenkin se, että se assimiloitiin hindulaisuuteen muun muassa siten, että Buddhaa alettiin pitää Vishnun yhtenä inkarnaationa..

### Intian itsenäistyminen ja navayana
Buddhalaisuus lähti uuteen nousuun Intiassa maan itsenäistymisen aikoihin. Varsinkin intialainen intelligentsia piti buddhalaisuutta paljon loogisempana kuin hindulaisuutta, koska buddhalaisuus kannattaa tasa-arvoa paljon voimakkaammin muun muassa kastilaitoksen puuttuessa. 1950-luvulla buddhalaisten määrä oli noin 200 000, joista suurin osa asui Bengalissa ja Assamissa.

Elokuussa 1956 Intian entinen oikeusministeri ja kastittomien oikeuksien ajaja B. R. Ambedkar kääntyi yhdessä 600 000 kannattajansa kanssa buddhalaisuuteen Nagpurissa, Maharashtran osavaltiossa. Uusi liike halusi kiinnittää huomiota erityisesti kastittomien kohtaamaan syrjintään, ja uusi liike sai nimekseen navayana.

## Nyky-Intia ja buddhalaisuus
Buddhalaisuudella on kaksi tärkeää kannatusaluetta tämän päivän Intiassa: pohjoinen rajaseutu (varsinkin Tiibetin ja Bhutanin rajoilla) sekä Maharashtran osavaltio.

Pohjoisessa buddhalaiset seuraavat joko mahajanaa tai vajrayanaa. Jälkimmäinen on tullut Intiaan etenkin Tiibetin pakolaishallinnon ansiosta, jonka nykyinen päämaja on Dharamshalassa, Himachal Pradeshissa. Kaupunki on dalai-laman vakituiseen asuinpaikka, ja siellä ollessaan hän käyttää aikansa lähinnä uskonnollisten rituaalien hoitamiseen. Prosentuaalisesti eniten buddhalaisia on Sikkimissä, jossa buddhalaiset muodostavat 27,39 % väestöstä.

Maharashtrassa suurin buddhalaisuuden suuntaus on edelleen navayana. Osavaltiossa asuu määrällisesti eniten buddhalaisia (6 531 200 henkilöä vuoden 2011 väestönlaskennan mukaan), vaikka prosentuaalisesti osuus (5,81 % koko osavaltion väestöstä) ei ole yhtä korkea kuin pohjoisessa. Vuonna 2018 arviolta 87 % kaikista Intian buddhalaisista on kääntynyt uskontoon ja nimenomaan navayanaan. 90 % kaikista Intian buddhalaisista asuu Maharashtran osavaltiossa, ja uskonto kasvaa siellä selvästi nopeammin kuin muualla Intiassa.  

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Jorma Rahkonen

**Jorma Kalevi Rahkonen** (18. heinäkuuta 1939 Viipuri – 22. marraskuuta 2020 Hyvinkää) oli suomalainen viulutaiteilija, joka työskenteli Radion sinfoniaorkesterin konserttimestarina.

Rahkonen opiskeli viulunsoittoa Viipurin musiikkiopistossa, Sibelius-Akatemiassa sekä Wienissä ja Nizzassa. Hän aloitti soittajanuransa Radion sinfoniaorkesterissa vuonna 1956 ja vuosina 1966–1992 toimi 1. konserttimestarina. Hän työskenteli myös Suomen Kansallisoopperan orkesterin konserttimestarina 1963–1966 sekä Helsingin kamariorkesterin konserttimestarina. Hän soitti ensimmäistä viulua Voces Intimae -jousikvartetissa, esiintyi solistina ja opetti Sibelius-Akatemiassa.

Jorma Rahkosen sisar on pianisti Margit Rahkonen.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Jorma Rahkosen muistokirjoitus ''Helsingin Sanomissa''.
Ensimmäinen joulu

**Ensimmäinen joulu** (The First Noel) on perinteinen englantilainen joululaulu, joka on peräisin uuden ajan alkupuolelta, mutta voi olla vanhempikin. Laulun on suomeksi sanoittanut Sauvo Puhtila.

## Laulun alkuperä
Laulun englanninkielisessä nimessä ”The First Noel” sana Noel tulee ranskan kielen joulua tarkoittavasta sanasta Noël. Laulun syntysijat ovat Cornwallissa Lounais-Englannissa 1400-luvulla, mutta sen alkuperäksi on myös arveltu Ranskaa, mikä tarkoittaisi, että laulu on tätä vanhempi.

Laulun englanninkielinen, nykyaikainen muoto julkaistiin William Sandysin joululaulukirjoissa: *Carols Ancient and Modern* vuonna 1823 ja *Gilbert and Sandys Carols* vuonna 1833. Kirjoissa laulun on sovittanut ja sanoitusta täydentänyt Davies Gilbert. Nykyisin sitä lauletaan yleisesti neliosaisena englantilaisen säveltäjän John Stainerin sovittamana hymninä, jonka hän julkaisi vuonna 1871 nuottikirjassaan *Carols, New and Old.*

Laulun englanninkieliset sanat perustuvat Luukkaan ja Matteuksen evankeliumeihin ja kertovat enkelien ilmestymisestä paimenille, kun paimenet olivat yöllä kaitsemassa karjaansa. Paimenet näkivät suuren kirkkaan tähden loistamassa idässä enkelien takana. Tähden valossa kolme viisasta miestä tulivat kaukaa idästä tähteä seuraten etsimään vastasyntynyttä kuningasta. Tähti liikkui luoteeseen ja pysähtyi ja pysyi paikalla, jossa Jeesuslapsi makasi. Itämaan tietäjät toivat Jeesuslapselle kultaa, mirhamia ja suitsuketta ja polvistuivat hänen eteensä. Virren ruotsintaja Eva Norberg on kirjoittanut ː ”Teksti tahtoo korostaa jouluevankeliumin kertomusta, kuinka se on tarkoitettu kaikille, niin köyhille, pelokkaille, hyvin toimeentuleville kuin viisaillekin. Se kehottaa meitä etsimään Kristusta, rohkeasti katsomaan eteenpäin ja kumartumaan nöyrästi Jumalan eteen, hänen eteensä, joka tuli keskellemme lapsen hahmossa.”

## Suomenkielisiä versioita
Sauvo Puhtilan sanoittaman laulun on Fenno-levytietokannan mukaan ensimmäisenä levyttänyt Poikakuoro Pirkanpojat vuonna 1975. Sanoitus on todennäköisesti tehty vuonna 1975 tai sitä ennen. Sauvo Puhtilan sanoin laulua ovat esittäneet ja levyttäneet myös mm. Eino Grön (2007), Yölintu (2008) ja Arja Koriseva (2011). 

Laulusta on myös Ilkka Kuusiston sanoittama versio, joka ilmestyi Jorma Hynnisen tulkitsemana ja Tauno Äikään uruilla säestämänä vuonna 1976.

Laulusta on suomennos Ruotsin kirkon virsikirjassa (virsi 128 *Ovat paimenet äärellä nuotion).* Suomennos on Niilo Rauhalan teksti vuodelta 1997 ja se pohjautuu Eva Norbergin ruotsinkieliseen tekstiin. Norberg on yhdistänyt virren loppusäkeistöjä siten, että virressä on kuusi säkeistöä, englanninkielisessä tekstissä niitä on jopa yhdeksän.Vaikka laulu on tunnettu nykyään, se on tullut Pohjoismaissa tutuksi verrattain myöhään. Laulua tai sen sävelmää ei ole juuri tunnettu esimerkiksi Ruotsissa ennen kuin se julkaistiin Carols vid Betlehem -kokoelmassa 1974 Eva Norbergin käännöksenä.

## Lähteet
Närhinen

**Närhinen** on sukunimi, joka on muun muassa seuraavilla suomalaisilla henkilöillä:

*Gunnar Närhinen (1909–1974), jalkapalloilija ja jääpalloilija
*Maija Närhinen (s. 1967), taidemaalari ja kuvanveistäjä
*Tuula Närhinen (s. 1967), kuvanveistäjä ja ympäristötaiteilija.
Farah (joki)

**Farah** on joki Afganistanin lounaisosassa. Joki kulkee 712 kilometrin matkan Ghurin vuorilta Hamunjärvelle länteen. Nimensä joki on saanut Farahin kaupungin mukaan joen varrella.

## Nimi
Farahjoen nykyinen nimi on johdettu Farahin kaupungin nimestä. Kaupunki sijaitsee joen varrella. Farahin nimi juontuu puolestaan historiallisista nimistä *Fradatha* tai  Pliniuksen käyttämästä nimestä *Ophradeus*. Joen nimi persiaksi on *Farahrud* ja arabiaksi *Nahr Farah*.

## Maantiede
Farah alkaa Ghurin vuorilta noin 3&nbsp;300 metrin korkeudelta, josta se virtaa 712 kilometrin matkan länteen laskien lopulta Hamun-järvelle Sistanissa 475 metrin korkeudella. Farahiin laskee kaksi suurempaa sivujokea, jotka ovat Ghur ja Malmand. Yhtymäkohdalta Farahin kaupunkiin saakka maisemat muuttuvat leveiksi laaksoiksi ja Farahin kaupungin jälkeen lopulta tasangoksi (*dašt*). Yläjuoksullaan aina Ghurjoen yhtymäkohtaan saakka joki kulkee kapeiden laaksojen ja jyrkkäseinäisten rotkojen kautta. Joen valuma-alueen pinta-ala on 28&nbsp;015&nbsp;km².

Joen virtauksen voimakkuus vaihtelee voimakkaasti vuodenaikojen ja vuoden mukaan. Joen virtaus on keskimäärin korkeimmillaan maaliskuun ja huhtikuun välisenä aikana, jolloin virtauksen voimakkuus on noin 100&nbsp;m²/s. Huomattavimmat vaikutustekijät ovat helmi-maaliskuussa sulava lumi ja maalis-huhtikuussa sateet. Hitaimmillaan virtaus on syyskuun ja lokakuun aikana. Ajoittain joen varrella tapahtuu tuhoisia tulvia. Toisaalta joki ei virtaa ajoittain lainkaan.

Joen virtauksen epäsäännöllisyys on hankaloittanut veden käyttöä maatalouden tarpeisiin. Joen patoamista asian ratkaisemiseksi on kaavailtu, mutta Afganistanin sisäisten levottomuuksien takia hankkeeseen ei olla ryhdytty.

## Lähteet
Desibeliwatti

**Desibeliwatti** eli **dBW** on signaalin voimakkuuden yksikkö, jolla ilmaistaan voimakkuus desibeleinä suhteessa yhteen wattiin. Sitä käytetään, koska se kykenee ilmaisemaan sekä hyvin suuria että hyvin pieniä tehoarvoja lyhyellä lukualueella. Esimerkiksi 1&nbsp;milliwatti = −30&nbsp;dBW, 1&nbsp;watti = 0&nbsp;dBW, 10&nbsp;wattia = 10&nbsp;dBW, 100&nbsp;wattia = 20&nbsp;dBW ja 1 000 000&nbsp;W = 60&nbsp;dBW.

: \mbox{Teho dBW:inä} = 10 \log_{10}\frac{\mbox{Teho}}{ 1 \mathrm{W}} 

ja 

: \mbox{Power in W} = 10^{\frac{\mbox{Power in dBW}}{10}} 

Vertaa dBW:tä dBm:ään, joka ilmaiseen tehon desibeleinä suhteessa yhteen milliwattiin (0,001&nbsp;W).

Annettu dBW-arvo ilmaistuna dBm:nä on aina 30 enemmän, koska 1 watti on 1000 milliwattia ja 1000 on 30&nbsp;dB; esim. 10&nbsp;dBm (10&nbsp;mW) on yhtä suuri kuin −20&nbsp;dBW (0,01&nbsp;W).

Vaikka yksikköä desibeli (dB) on sallittu käyttää SI-yksiköiden rinnalla, yksikköä dBW ei ole sallittu.

## Katso myös
* dBm

## Lähteet
Karl Johan Alfred Björkstén

**Karl (Carl) Johan Alfred Björkstén** (20. lokakuuta 1829 Loviisa – 4. tammikuuta 1896 Loviisa) oli suomalainen kauppias, pankinjohtaja ja  valtiopäivämies. 

Björksténin vanhemmat olivat kauppias Josef Björkstén ja Maria Magdalena Gjös ja puoliso vuodesta 1862 Matilda Adèle Elfsberg (k. 1888). Hän tuli ylioppilaaksi 1847 ja valmistui filosofian kandidaatiksi 1853. Björkstén oli kauppias Loviisassa ja Ruotsi-Norjan varakonsuli vuodesta 1861. Hän toimi myös Suomen Yhdyspankin Loviisan konttorin johtajana. Björkstén oli porvarissäädyssä Loviisan edustaja valtiopäivillä 1872, 1877–1878 ja 1882. 

## Lähteet
Everybody’s Rockin’

**Everybody's Rockin**' on Neil Youngin 13. studioalbumi vuodelta 1983.

## Kappaleet
#
#
#
#
#
#
#
#
#
#

## Kokoonpano
*Neil Young – laulu, piano, kitara, huuliharppu
*The Shocking Pinks
*:Larry Byrom – piano, taustalaulu
*:Anthony Crawford – taustalaulu
*:Tim Drummond – kontrabasso
*:Karl Himmel – virvelirumpu
*:Ben Keith – alttosaksofoni, kitara
*:Rick Palombi – taustalaulu

## Arviot
* Allmusic: 

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Everybody's Rockin'  discogs.com -sivustolla
Mölle

**Mölle** on taajama Kullabergin niemellä Brunnbyn seurakunnassa Höganäsin kunnassa Skånen läänissä.

Mölle oli alun perin kalastajakylä, mutta se sai 1800-luvun lopulla tärkeän roolin Ruotsin kehittyvässä matkailussa. Tähän myötävaikutti Möllen luonnonkaunis sijainti Öresundin pohjoisosassa. Mölle on suosittu matkailukohde, jonka väestö kolminkertaistuu kesäkuukausina.

## Matkailu Möllessä
Varhaisia Möllen kävijöitä olivat muun muassa Carl von Linné, joka vieraili Möllessä Skånen matkallaan 14. heinäkuuta 1749, Ernst Moritz Arndt, joka matkallaan vuonna 1804 vieraili Möllessä 28. elokuuta. Mölle on tanskalaisten suosima retkikohde, joille Kullen on mieluinen luontoalue.

## Möllen satama
Möllen keskusta on sen satama-alue, jolla on useita ravintoloita, hotelleja ja kauppoja.

## Kuvia

Tiedosto:Havsbadorten_Ransvik_vid_Mölle_ca._1910_-_Nordiska_Museet_-_NMA.0057390.jpg|Rantaelämää Ransvikissa 1910.
Tiedosto:Badande_Mölle_1920.jpg|Uimareita Möllen satamassa 1920-luvulla.
Tiedosto:Mölle,_Sweden_2002.JPG|Mölle mereltä nähtynä. Keskellä  Grand Hotel Dahlberg *Harastolenin* kalliolla. Rantaviivaa seuraa *Norra Strandvägen* .
Tiedosto:Mölle_hamn.JPG|Möllen satama. Satamassa hollantilainen kuunari *IDE MIN,* joka vieraili Möllessä elokuussa 2011. Sen takana on satamatoimisto, kauppoja, ja ravintoloita.


## Lähteet