open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Kesykyyhky

**Kesykyyhky** (*Columba livia domestica*) eli **pulu** on kaupunkielämään sopeutunut kalliokyyhkystä polveutuva alalaji. Kesykyyhkyjä, joilla on hyvä suunnistuskyky, voidaan käyttää kirjekyyhkyinä. Kesykyyhkyn kuvaili tieteelle Johann Friedrich Gmelin. Kesykyyhky on ehkä ensimmäinen ihmisen kesyttämä lintu, ja sitä on käytetty myös ravintona.

## Koko ja ulkonäkö

Kesykyyhkyn ulkonäkö on kirjava ja sen päävärit ovat musta, valkoinen ja harmaa. Yläperä on usein valkoinen, kalliokyyhkyllä aina. Silmät ovat punertavia. 
Poikasen silmä on tumma, mutta se alkaa vaaleta ja vaihtaa väriä noin yhden kuukauden iässä ja 3–3,5 kuukauden ikäisenä iiris on punertava tai oranssi.

Pituus on noin 29–35&nbsp;cm ja paino noin 315–410 grammaa. Ääni on tyypillinen kujerrus.

Vanhin suomalainen rengastettu kesykyyhky on ollut vähintään 10 vuotta 7 kuukautta 4 päivää vanha.

## Levinneisyys

Kesykyyhky pesii kaupungeissa ympäri maapalloa. Maailmassa arvioidaan olevan 17–28 miljoonaa yksilöä. Näistä Euroopassa pesii useita miljoonia pareja. Alkuperäisiä kalliokyyhkyjä pesii yhä runsaasti etenkin Etelä-Euroopassa, mutta villit ja kesyt populaatiot sekoittuvat helposti.

Suomessa kesykyyhkyjä arvioidaan pesivän noin 40&nbsp;000 paria ja sitä tavataan suurelta osin kaupungeissa ja muissa asutuskeskuksissa Etelä- ja Keski-Suomessa. Naantalin Kuparivuoren kalliojyrkänne on harvoja paikkoja Suomessa, jossa pulut ovat pesineet alkuperäisessä ympäristössään.

## Elinympäristö

Kesykyyhkyt elävät parvissa ja ne viihtyvät hyvin kaupungeissa, joissa ne pesivät talojen seinustojen räystäiden alle ja syvennyksiin sekä siltojen rakenteisiin. Maaseudulla ne viihtyvät viljakuivurien ja viljavarastojen liepeillä. 
Kesykyyhky on erittäin taitava lentäjä ja sillä on tarkka näkö. 
Puluja on vainottu ankarasti niiden ulosteissa mahdollisesti esiintyvän ornitoosin takia.

## Lisääntyminen

Kesykyyhky munii kaksi munaa kerrallaan ja muninta tapahtuu ympäri vuoden, mutta pääasiallisesti lisääntyminen tapahtuu kesäaikaan. Kummatkin sukupuolet hautovat ja haudonta-aika kestää noin 16–18 vuorokautta. Molemmat puolisot hoitavat poikasia, jotka oppivat lentämään 3–5 viikon ikäisinä. Kyyhkyt ruokkivat poikasiaan kuvun pintasolujen muodostamalla ”kupumaidolla”.
Poikasen äänenmurros on noin 1,5 kuukauden ikäisenä, jolloin poikasääni muuttuu aikuisen kyyhkyn kujerrukseksi. Tuolloin poikaselle tulee ”murrosikä” ja pariutumis- ja reviirikäytöksen harjoittelu alkaa.

## Ravinto

Kesykyyhkyt syövät sekalaista ravintoa kuten siemeniä, herneitä, hyönteisiä, matoja ja varsinkin taajamissa ruokajätteitä.
Ihmisten jätteet aiheuttavat linnuille terveysongelmia, kasvuhäiriöitä ja voivat jopa olla hengenvaarallisia.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Suomen Viestikyyhky-yhdistys ry
*
*LuontoPortti: Kesykyyhky (''Columba livia domestica'')
* Kyyhkyset tuomittu häviämään, Suomen Kuvalehti, 25.03.1933, nro 13, s. 6, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
Tunturikihu

**Tunturikihu** (*Stercorarius longicaudus*) on pitkäpyrstöinen kihu. Lajin nimesi Louis Jean Pierre Vieillot 1819.

## Koko ja ulkonäkö
Tunturikihun muoto muistuttaa lapintiiraa: siivet ovat kapeat ja pitkät ja pyrstö pitkä. Tunturikihulla on musta lakki, kellertävä leuka ja kaula, harmaanvaalea vatsapuoli ja tumma selkä ja siivet. Linnun pituus on noin 38&nbsp;cm, mutta kesäasussa pitkät pyrstösulat voivat lisätä pituutta jopa 20&nbsp;cm. Paino on 218–444&nbsp;g, naaras on kookkaampi.

## Levinneisyys
Tunturikihut pesivät pohjoisessa Kanadassa, Siperiassa ja Alaskassa, paikoin muuallakin Pohjois-Euroopassa. Suomen Lapissa se pesii hyvinä myyrä- ja sopulivuosina. Kannanvaihtelu on suurta ja se seuraa tunturisopulien esiintymistiheyttä. Suomen kannaksi on arvioitu 100–2&nbsp;000 paria. Maailman populaation koko on 100&nbsp;000–500&nbsp;000 yksilöä ja lajin kanta on elinvoimainen. Ne talvehtivat Atlantin ja Tyynenmeren eteläosissa.

## Elinympäristö
Tunturikihun pesimäaluetta ovat tundra ja tunturiylängöt. Pesinnän ulkopuolella se elää enimmäkseen avomerellä.

## Lisääntyminen
Pesä on avoimesti maassa. Munia on tavallisesti kaksi, joskus yksi ja ani harvoin kolme. Muna painaa noin 41&nbsp;g. Molemmat emot hautovat siten, että munat ovat varpaiden/räpylöiden päällä, koska pesä sijaitsee usein jäisellä palsalla. Haudonta kestää 23–25 päivää. Poikaset jättävät pesän parin päivän ikäisinä, mutta eivät poistu muutamaa kymmentä metriä kauemmaksi, kunnes oppivat lentämään 24–26 päivää vanhoina.

## Ravinto
Tunturikihu syö pesimäalueellaan enimmäkseen sopuleita ja myyriä, myös lintuja, kaloja, hyönteisiä ja marjojakin. Muuttoparvissakin se pyydystää oman ruokansa, eikä varastele lokeilta toisin kuin muut kihut.

## Lähteet
* Cramp, Stanley (päätoim.) 1985: Handbook of the Birds of Europe, the Middle East and North Africa. – Oxford University Press. Hong Kong.

### Viitteet

## Aiheesta muualla
* Simonen, K. 1968: Tunturikihu Viitasaarella. - Lintumies 4. s. 102. SLY.
*
Leveäpyrstökihu

**Leveäpyrstökihu** (*Stercorarius pomarinus*) on aggressiivinen, isokokoinen kihu. Lajin nimesi Coenraad Jacob Temminck 1815.

## Koko ja ulkonäkö
Leveäpyrstökihu muistuttaa muodoltaan muita kihuja - siivet ovat terävät, muoto solakka ja siivenkäyttö jäntevämpää kuin lokeilla. Vanhan linnun keskimmäiset pyrstösulat ovat pidentyneet ja niiden kärjet leventyneet ”pampuloiksi”. Leveäpyrstökihulla tiedetään olevan kaksi erilaista värimuotoa, vaalea ja tumma, mutta myös välimuotoisia tavataan. Värimuodoista tumma on lähes kokonaan suklaanruskea, ja sen käsisiivellä sijaitsee vaalea laikku. Vaalealla linnulla on puolestaan vaalea vatsapuoli, tummat siivet ja selkä, ja sen rinnan poikki kulkee karkea rintavyö ja muuten vaalean pään otsa ja päälaki ovat tummat. Nuori lintu muistuttaa väritykseltään nuorta merikihua.
Linnun pituus on 45&nbsp;cm, kesäasussa pyrstösulat lisäävät siihen jopa 10&nbsp;cm, ja paino 650–750&nbsp;g. Naaras on koirasta kookkaampi.

## Levinneisyys
Leveäpyrstökihu pesii Pohjois-Amerikan ja Euraasian pohjoisosissa, lähinnä Suomea Barentsinmeren itäosissa. Maailman populaation koko on 50&nbsp;000–100&nbsp;000 yksilöä ja lajin kanta on elinvoimainen. Se talvehtii trooppisilla merillä, Tyynellämerellä Papua-Uusi-Guinean ja Australian vesillä, Intian valtameressä Persianlahdella ja Arabian niemimaan vesillä ja Atlantilla päiväntasaajan pohjoispuolella Karibianmereltä Sargassomerelle sekä Länsi-Afrikan edustan kylmissä merivirroissa. Suomessa se on vähälukuinen läpimuuttaja erityisesti toukokuussa.

## Elinympäristö
Avoin tundramaasto on leveäpyrstökihun kotiseutua pesimäaikana. Pääosa kannasta pesii merellisessä ympäristössä, sekä kuivilla että soistuneilla alueilla. Pieni osa pesii sisämaan järvien ja jokien tuntumassa. Muuttoaikoina ja talvehtimisseuduilla laji pysyttelee enimmäkseen avomerellä.

## Lisääntyminen
Pesä on avoimesti maassa. Leveäpyrstökihu tekee tavallisesti 2, joskus 3 tai 1 munaa. Haudonta kestää 25–27 päivää ja molemmat puolisot hautovat. Poikaset jättävät pesäkuopan muutaman päivän ikäisinä mutta pysyttelevät pesän lähistöllä, kunnes oppivat lentämään 31–34 päivää vanhoina. Molemmat emot hoitavat ja ruokkivat poikasia vielä 2 viikkoa sen jälkeen kun ne oppivat lentämään.

## Ravinto
Pesimäalueillaan leveäpyrstökihu syö myyriä ja sopuleita, myös muiden lintujen poikasia ja munia. Muuttomatkoilla sille kelpaavat muutkin pienet eläimet, joita se myös varastaa muilta linnuilta. Se kalastaa syöksysukeltamalla ja syö raatoja sekä merellä että maissa. Toisinaan se tappaa lokkeja ja kahlaajia ruoakseen.

## Lähteet
* Cramp, Stanley (päätoim.) 1985: Handbook of the Birds of Europe, the Middle East and North Africa. Vol. III. – Oxford University Press. Hong Kong.

### Viitteet
Mustatiira

**Mustatiira** (*Chlidonias niger*) on pieni tumma tiira.

## Koko ja ulkonäkö
Mustatiiran pää ja kaula ovat mustat, vatsa tummanharmaa, selkä ja siiven yläpinnat tuhkanharmaat, pyrstö vaaleahko ja alaperä valkoinen.

## Levinneisyys
Mustatiira pesii Pohjois-Amerikassa ja Euroopassa. Euroopan linnut talvehtivat Afrikassa. Suomen pesimäkannaksi on arvioitu 10–25 paria. Varmistetut pesimäkohteet ovat Suomessa keskittyneet Länsi- ja Kaakkois-Suomen reheville järville. Mustatiiran ensipesinnät nykyisen Suomen alueella varmistettiin 1960-luvulla, ja kanta on kasvanut hitaasti tämän jälkeen. Eräs tunnetuimmista ja suurimmista populaatioista sijaitsee Evijärven Jokisuunlahdella, jossa pesiviä pareja on parhaimmillaan ollut noin 20 vuodessa. Valtaosa mahdollisiksi ja todennäköisiksi arvioiduista pesinnöistä koskenee kevätmuuton aikaan Suomeen saapuneita kierteleviä lintuja. Pesimäpaikkojen ulkopuolella mustatiira on harvinainen vieras kevät- ja syysmuuton aikana.

## Elinympäristö
Mustatiira viihtyy rehevillä lintujärvillä.

## Lisääntyminen
Kelluvassa pesässä on 2–4 munaa.

## Ravinto
Mustatiira syö pääasiassa hyönteisiä ja joskus pieniä kalanpoikasia.

## Nimi
*Chlidonias* (kreik.) tarkoittaa pääskysenkaltaista ja *niger* (lat.) tarkoittaa mustaa. 

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*
*LuontoPortti: Mustatiira (''Chlidonias niger'')
Pikkutiira

**Pikkutiira** (*Sternula albifrons*, aiemmin *Sterna albifrons*) on pienin tiiralaji.

## Koko ja ulkonäkö
Selkä ja siivet vaaleanharmaat, vatsapuoli valkoinen, pään musta ”lakki” jatkuu erillisenä nauhana yli silmien. Nokka on keltainen. Nokka ja ”otsanauha” ovat parhaat tuntomerkit, koon lisäksi: linnun pituus on vain 21–27&nbsp;cm, siipien kärkiväli, 45–55&nbsp;cm, ja paino 40–60&nbsp;g.

## Levinneisyys
Pikkutiira pesii lähinnä Keski-ja Etelä-Euroopassa, Aasian ja Pohjois-Amerikan lauhkeilla alueilla. Pikkutiira on Suomessa melko tuore pesimälaji, jonka ensipesintä todettiin 1964 Hailuodossa. Perämeren
kanta on kasvanut pikkuhiljaa aina 2000-luvulle asti. Suomen pesimäkannaksi on arvioitu 75–85 paria. Kanta on keskittynyt Perämeren rannikolle. Lisäksi lajilla on ollut säännöllinen muutaman parin erillisesiintymä Saaristomerellä 1970-luvulta lähtien, ja satunnaispesintöjä on todettu Satakunnassa. Se muuttaa talveksi Etelä-Afrikkaan ja Australiaan, amerikkalaiset yksilöt Peruun ja Brasiliaan.

## Elinympäristö
Pikkutiiran mieliympäristöä ovat avoimet, lähes kasvittomat ranta-alueet.

## Lisääntyminen
Pikkutiira munii 2–3 munaa.

## Ravinto
Pikkutiira syö pieniä kaloja.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*
*LuontoPortti: Pikkutiira (''Sternula albifrons'')
*ITIS: ''Sternula albifrons''
Merikihu

**Merikihu** (*Stercorarius parasiticus*) on tiiroilta ja lokeilta ruokansa ryöstävä rantalintu. Lajin nimesi Carolus Linnaeus 1758.

## Koko ja ulkonäkö
Merikihulla on tummanruskea höyhenpeite ja valkea panta kaulassa. Siivissä on valkea ”pilkka”, joka pilkahtelee linnun lentäessä. Merikihua on kahta värimuotoa, kokotumma ja vaaleampi (kuvassa). Muodoltaan se muistuttaa jalohaukkaa. Sukupuolet ovat samanvärisiä ja ne voivat olla kumpaa värimuotoa tahansa. Aikuisen yksilön pituus on noin 37–45 cm, pyrstösulat lisäävät siihen kesällä vielä 7 cm. Lajin siipiväli on 110–125 cm ja paino 330–610 grammaa. Naaras on selvästi suurempi.

Vanhin suomalainen rengastettu merikihu on ollut 33 vuotta ja 15 päivää vanha. Se on samalla Euroopan vanhin merikihu.

## Levinneisyys
Merikihu pesii lähinnä arktisilla ja subarktisilla seuduilla Alaskasta ja Pohjois-Kanadasta Pohjois-Eurooppaan ja -Aasiaan ulottuvilla alueilla. Suomen merialueilla pesii noin 520 paria, Euroopan kanta on 16&nbsp;000 – 24&nbsp;000 paria. Maailman populaation kooksi arvioidaan ½–1 miljoonaa yksilöä ja lajin kanta on elinvoimainen. Talveksi se muuttaa eteläisen pallonpuoliskon rannikoille asti. Keväällä se saapuu Suomeen huhtikuun lopulta alkaen ja syksyllä poistuu huomaamattomasti heinä-syyskuussa. Atlantilla se vaeltelee sekä Afrikan että Etelä-Amerikan rannikoilla.

Vaasan lähellä Maalahden saaristossa kesällä 2002 rengastettu merikihu on löytynyt kuolleena Etelä-Brasiliasta. Merikihuista ei yleensä tehdä rengastuslöytöjä, sillä niiden talvehtimisalue on normaalisti aavalla merellä.

## Elinympäristö
Merikihu viihtyy avoimessa tundramaastossa. Suomen pesimäkanta asuu yksittäispareina ulkosaariston puuttomilla luodoilla. Pesimäajan ulkopuolella merikihu viihtyy avomerellä. 

## Lisääntyminen
Pesä on tavallisesti puuttoman luodon korkeimmalla kohdalla, missä kihuilla on esteetön näköala ympäristöön. Pesä on vain painanne kalliossa tai sammalikossa. Merikihu munii 1–2 tumman oliivinvihreää munaa. Molemmat emot hautovat munia 26–27 vuorokautta. Untuvikot ovat tummanharmaita tai -ruskeita, ja niillä on siniset jalat. Ne kasvavat nopeasti ja ovat lentokykyisiä 4-viikkoisina. Sukukypsä 3-vuotiaana. 

## Ravinto
Merikihu syö sopuleita ja muita pikkujyrsijöitä sekä hyönteisiä. Suomessa ne ryöstävät tiiroilta ja lokeilta näiden kalansaaliin. Tästä käytöstavasta se on saanut joissakin kielissä nimensäkin, ”parasiitti” eli loinen. Se voi myös ryöstää munia tai poikasia muiden lintujen pesistä. Muuttomatkoilla se varastelee ruokaa muilta kihuilta ja lokeilta.

## Lähteet
* Cramp, Stanley (päätoim.) 1985: Handbook of the Birds of Europe, the Middle East and North Africa. – Oxford University Press. Hong Kong.

### Viitteet

## Aiheesta muualla
* Götmark, F., Andersson, M. & Hildén, Olavi 1981: Merikihun värimuodoista Ruijassa. - Ornis Fennica 58:49-54.
*
*LuontoPortti: Merikihu (''Stercorarius parasiticus'')
*ITIS: Stercorarius parasiticus
Zhejiang

**Zhejiang** () on Kiinan maakunta. Maakunnan kiinalainen lyhennenimi on **Zhe** ja vanha suomalainen latinalaistus **Tšekiang**. Maakunta on saanut nimen suurimman jokensa suulahden Zhe Jiangin (nykyisin Qiantang Jiang) mukaan. Nimessä yhdistyy kaksi ideogrammia: *zhè* ’mutkitteleva’ ja *jiāng* ’joki’.

## Maantiede
Zhejiang sijaitsee Jangtse-joen eteläpuolella lähellä Shanghaita. Keisarinkanavan eteläpää on Zhejiangin pääkaupungissa Hangzhoussa.

Maakunta sijaitsee Itä-Kiinan meren länsirannalla. Maakunnan naapurimaakuntia ovat Fujian etelässä, Jiangxi lännessä, Anhui luoteessa ja Jiangsu pohjoisessa sekä Shanghai Jangtsen suulla koillisessa.

## Talous

Kuva:2013 Hangzhou 8554629672.jpg|Hangzhou (2010).
Kuva:View on Ningbo from Howard Johnson Hotel, Ningbo, Zhejiang 120530.jpg|Ningboa.
Kuva:Coal Port in Zhenhai.JPG|Osa maailman suurimman rahtisataman, Ningbon ja Zhoushanin sataman hiiliterminaalia.

Zhejiangin alueellinen bruttokansantuote oli maan neljänneksi suurin: 3&nbsp;756,8 miljardia renminbia (yuan, CNY) eli 450,1 miljoonaa euroa. Tämä oli 6,0&nbsp;prosenttia koko Kiinan BKT:stä. Henkeä kohti laskettuna se teki 68&nbsp;462 CNY, eli 8&nbsp;202 EUR. Tämä oli 163&nbsp;% Kiinan keskiarvotasosta ja Kiinan viidenneksi korkein henkeä kohti laskettu alueellinen BKT-arvo.

Ningbon ja Zhoushanin satama on maailman suurin rahtisatama; vuonna 2013 se käsitteli 809,8 miljoonaa tonnia rahtia.

Zhejiang on ”kalan ja riisin maa”. Maakunnassa tuotetaan myös silkkiä ja teetä.

## Hallinnollinen jako

Zhejiang on jaettu yhdeksään prefektuuritason kaupunkiin sekä Hangzhoun ja Ningbon kaupunkeihin jotka ovat suoraan maakunnan hallinnon alaisia. Suluissa esitetään väestönlaskennan 1.11.2010 mukainen väkiluku.

*1. Hangzhou (8&nbsp;700&nbsp;373)
*2. Ningbo (7&nbsp;605&nbsp;689)
*3. Huzhou (2&nbsp;893&nbsp;542)
*4. Jiaxing (4&nbsp;501&nbsp;657)
*5. Jinhua (5&nbsp;361&nbsp;572)
*6. Lishui (2&nbsp;116&nbsp;957)
*7. Quzhou (2&nbsp;122&nbsp;661)
*8. Shaoxing (4&nbsp;912&nbsp;239)
*9. Taizhou (5&nbsp;968&nbsp;838)
*10. Wenzhou (9&nbsp;122&nbsp;102)
*11. Zhoushan (1&nbsp;121&nbsp;261)

## Koulutus
Maakunnassa sijaitsee Zhejiangin yliopisto.

## Kulttuuri
Vanha kiinalainen sanonta: ”Taivaassa on paratiisi, maan päällä on Suzhou ja Hangzhou”. Kiinalaisen oopperan muoto yue-ooppera sai alkunsa Zhejiangissa.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* 
* Zhejiang Province: A Free-Market Success Story  
* Zhejiang 
* China Regional Focus: Hangzhou, Zhejiang Province 
* Guide to Moganshan National Park  
* National Tea Museum
Lause (matematiikka)

**Lause** eli **teoreema** tarkoittaa matematiikassa propositiota, joka on tosi.

Lauseeksi kutsutaan erityisesti jonkin matemaattisen teorian rakentamisessa keskeiseksi osoittautuvaa tulosta. Jonkin toisen lauseen todistamisessa käytettyä lausetta kutsutaan *apulauseeksi* tai *[[lemma]]ksi*. Jostakin lauseesta helposti seuraavaa lisätulosta kutsutaan *seuraukseksi* tai *korollaariksi*.

Teoreemaan liitetään tavanomaisesti itse proposition lisäksi sen totuuden aukottoman loogisesti osoittava matemaattinen todistus.

Mikäli propositiota arvellaan todeksi, mutta todistusta ei ole vielä keksitty, propositiota ei kutsuta lauseeksi, vaan konjektuuriksi.

## Lähteet
Cannes

**Cannes** (ranskaksi  oksitaaniksi *Canas*) on kaupunki Etelä-Ranskassa, Ranskan Rivieralla. Asukkaita siellä on 70&nbsp;610 (vuonna 2006). 1830-luvulta eteenpäin ranskalaiset ja ulkomaalaiset aristokraatit rakensivat alueelle loma-asuntoja, ja vähitellen kaupungista muodostui lomakaupunki. Cannes on kuuluisa vuotuisista elokuvajuhlistaan. Kaupungissa on järjestetty Eurovision laulukilpailu kaksi kertaa, vuosina 1959 ja 1961.

## Historia

Liguureihin kuulunut oksybien heimo käytti nykyisen Cannesin alueella olevaa Le Suquet -kukkulaa tähystyspaikkana 100-luvulla eaa. Liguurien naapureiksi asettuneet kreikkalaiset siirtolaiset pyysivät roomalaisilta apua liguureja vastaan ja roomalaiset kukistivat oksybit Quintus Opimiuksen johdolla vuonna 154 eaa. Voiton jälkeen nykyisen Marseillen kreikkalaiset perustivat paikalle sotilasleirin nimeltä *Castrum Marcellinum*. 300-luvulla läheiselle Île Saint-Honoratille perustettiin luostari ja sen munkit linnoittivat Le Suquetin vuonna 1070 Provencen herttuoiden käskystä.

Kukkulalle rakennetun tähystystornin ympärille kasvoi pieni asutus nimeltä *Portus Cannis*. Paikalliset asukkaat saivat verovapauden Raimond Bérengeriltä vuonna 1131 ja paikka sai uuden nimen *Castrum Francum*, joka kuitenkin vaihtui asiakirjojen mukaan jo 1200-luvulla muotoon *Castrum Canoïs*. Rutto teki suurta tuhoa vuosina 1347 ja 1580, minkä lisäksi Kaarle V:n joukot hävittivät aluetta vuonna 1536 ja Kaarle Savoijilaisen joukot toistivat saman vuonna 1590. Itävallan perimyssodan aikana kaupunki oli Maria Teresian joukkojen hallussa.

Maallistumisen myötä Cannes pääsi irti Île Saint-Honoratin luostarin ohjauksesta vuonna 1788 ja kaupunki alkoi levittäytyä rannikolle. Voimakas kasvu alkoi englantilaisen lordi Henry Broughamin innostuksesta alueeseen. Brougham mainosti aluetta julkisesti ja kaupunki alkoi kehittyä kalastajakylästä turistikeskukseksi, jonne tuli etenkin englantilaisen yläluokan jäseniä. Kaupungin keskus siirtyi pois vanhalta paikaltaan Le Suquetin kukkulalta. Myöhemmin kaupunki on kehittynyt yläluokan vierailukohteesta yleisemmäksi matkailukohteeksi erilaisten festivaaliensa myötä.

## Ilmasto

## Ystävyyskaupungit
* Acapulco
* Beverly Hills
* Budapest
* Firenze
* Torino
* Gstaad
* Madrid
* Moskova
* Quebec
* Kensington and Chelsea
* Sanya
* Shizuoka
* Tel Aviv

## Lähteet
*
*

### Viitteet

## Aiheesta muualla
Pohjois-Eurooppa

**Pohjois-Eurooppa** tarkoittaa Euroopan pohjoisosia. Kotimaisten kielten keskuksen mukaan siihen luetaan Pohjoismaat eli Norja, Ruotsi, Tanska, Suomi ja Islanti, saarista ja saaristoista Huippuvuoret, Jan Mayen ja Färsaaret, sekä Baltian maat Viro, Latvia ja Liettua.

Yhdistyneet kansakunnat laskee Pohjois-Eurooppaan lisäksi Yhdistyneen kuningaskunnan ja Irlannin.

Kansainvälisen autoliiton Pohjois-Euroopan alueeseen (NEZ) kuuluu Pohjoismaiden ja Baltian lisäksi Venäjä.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Pyrrhos

**Pyrrhos** (, ; 319/318–272 eaa.) oli Epeiroksen kuningas vuosina 306–302 eaa. ja 297–272 eaa. Hän oli myös Makedonian kuningas ensin Lysimakhoksen kanssa vuosina 288–285 tai 284 eaa. ja myöhemmin yksin 274 tai 273–272 eaa. 

Pyrrhoksen nimi on kuuluisa hänen mukaansa nimetystä Pyrrhoksen voitosta. Hänen kerrotaan sanoneen voitettuaan roomalaiset Herakleian taistelussa vuonna 279 eaa. kärsien itse erittäin raskaat tappiot: *"Vielä yksi tällainen voitto, niin olen hukassa"*. Termi "Pyrrhoksen voitto" onkin vakiintunut fraasina menestykselle, josta on maksettava hyvin raskas hinta ja joka jättää voittajan heikompaan tilaan kuin missä hän oli ennen menestystä.

## Elämä

Pyrrhoksesta tuli Epeiroksen kuningas 12-vuotiaana, mutta jo viisi vuotta myöhemmin hänet syöstiin valtaistuimelta. Pyrrhos pakeni lankonsa Makedonian kuninkaan Demetrioksen luokse. Ipsoksen taistelun jälkeen Demetrios ja Ptolemaios I solmivat rauhan, ja Pyrrhos lähetettiin panttivangiksi Aleksandriaan, Ptolemaioksen hoviin.

Ptolemaios ja Pyrrhos ystävystyivät, ja vuonna 297, Kassandroksen kuoltua, Pyrrhos nostettiin taas Epeiroksen kuninkaaksi Ptolemaioksen avustuksella. Päästyään valtaan Pyrrhos valtasi alueita Makedonialta ja soti entistä liittolaistaan Demetriosta vastaan. Hänen onnistuikin vallata Thessalia ja läntinen Makedonia. Pyrrhos ajoi Demetrioksen maanpakoon ja julisti itsensä Makedonian kuninkaaksi vuonna 288. Pian tämän jälkeen Lysimakhos karkotti Pyrrhoksen takaisin Epeirokseen. 

Vuonna 281 eaa. Pyrrhos sai avunpyynnön Taraksesta, joka soti Roomaa vastaan. Pyrrhos saapui Italiaan noin 25&nbsp;000 miehen kanssa ja löi roomalaiset vuonna 280 eaa. Herakleian taistelussa ja uudestaan vuonna 279 eaa. Asculumin taistelussa. Vuonna 278 eaa. Pyrrhos valtasi Sisiliassa melkein kaikki Karthagolle ja mamertiineille kuuluvat alueet. Pyrrhoksen despoottimaisen hallinnon takia Sisilian kreikkalaisväestö kapinoi häntä vastaan, ja vuonna 276 tai 275 eaa. hän joutui luopumaan Sisiliasta. Hän palasi Italiaan, jossa hän kärsi suuren tappion roomalaisia vastaan Beneventumin taistelussa.

Seuraavana vuonna hän valtasi Makedonian ja karkotti Antigonos II:n. Vuonna 272 eaa. hän yritti hyökätä Spartaa vastaan mutta epäonnistui. Palatessaan kotiin Pyrrhos sekaantui kahakkaan Argoksen kaupungissa mutta kuoli seuranneessa katutaistelussa.

## Lähteet
* 
* 

## Aiheesta muualla
Pyrrhoksen voitto

**Pyrrhoksen voitto** on vertauskuva, jolla kuvataan niin raskaita menetyksiä vaatinutta voittoa, että siitä on voittajalle enemmän haittaa kuin tappion kärsineelle. 

Suuret tappiot sodassa ovat tavallisia varsinkin hyökkäävälle osapuolelle, mutta varsinaisesta Pyrrhoksen voitosta voi puhua, kun voiton aiheuttamia raskaita tappioita voi verrata häviöön ja niillä on merkittävä vaikutus sodankäynnin jatkamisen kannalta. 

## Käsitteen alkuperä

Käsitteelle nimen antanut Epeiroksen kuningas Pyrrhos kävi sotaa Roomaa vastaan 280–275 eaa. Hänen epeiroslaisensa voittivat lukumääräisesti pienemmän roomalaisarmeijan Herakleian taistelussa 280 eaa. Seuraavana vuonna Asculumin taistelussa Pyrrhoksen ja Rooman armeijat olivat suurin piirtein samanvahvuisia, ja Pyrrhos voitti jälleen. Vaikka roomalaisten tappiot molemmissa taisteluissa olivat paljon suuremmat kuin epeiroslaisten, he saattoivat kuitenkin korvata menetyksensä täydennysjoukoillaan. Vastaavasti Pyrrhoksella ei ollut varaa tappioihin ja hänen kerrotaan sanoneen: "Vielä yksi tällainen voitto, niin olen hukassa".

Plutarkhos kuvaili Pyrrhoksen tilannetta Asculumin jälkeen seuraavasti: "...Pyrrhoksen kerrotaan vastanneen voittosanoman tuoneelle, että seuraava tällainen voitto tekee hänestä lopun. Sillä hän oli menettänyt suuren osan joukoista, jotka hän toi mukanaan, ja melkein kaikki hänen läheiset ystävänsä ja tärkeimmät komentajansa; siellä ei ollut ketään värvättäväksi, ja hän piti liittolaisiaan Italiassa huonoina. Toisella puolen, kuin kaupungissa olevasta lähteestä olisi virrannut, roomalaisten leiri oli nopeasti ja ylin kyllin täytetty tuoreilla miehillä, joilta ei puuttunut rohkeutta kärsittyjen tappioiden vuoksi, vaan joille niiden synnyttämä viha antoi uutta voimaa ja päättäväisyyttä jatkaa sodankäyntiä."

## Lähteet
* 

### Viitteet
Itä-Turkestan

**Itä-Turkestan** on entisen Turkestanin itäinen osa, jota Itä-Turkestanin itsenäisyysliike vaatii itsenäiseksi valtioksi. Alueellisesti sen muodostaa Luoteis-Kiinassa sijaitseva Xinjiangin uiguurien autonominen alue. Suur-Turkestanin Länsi-Turkestaniin kuuluvat Etelä-Kazakstan, Turkmenistan, Uzbekistan ja Kirgisia, joiden käsittämä alue siirtyi Venäjän keisarikunnan haltuun 1800-luvun lopulla.

Kiinan tasavallan alkuvuosien vaikeudet sekä keskusvallan heikkeneminen saivat Itä-Turkestanin itsenäistymään vuosina 1933–1934. Sen kukistivat Neuvostoliitto ja Kuomintang. Toinen itsenäistymisyritys tapahtui vuosina 1944–1948. Sen tukahdutti Kiinan kansantasavalta pyrkiessään vakauttamaan itselleen läntisiä alueita.

## Aiheesta muualla
Han-kiinalaiset

**Han-kiinalaiset** () muodostavat Kiinan suurimman etnisen ryhmän. Maastamuuton myötä heitä asuu myös lukuisissa eri valtioissa Aasiassa ja sen ulkopuolella. Kiinan lisäksi han-kiinalaiset muodostavat enemmistön väestöstä Taiwanissa ja Singaporessa. Nimi *han* juontaa juurensa kiinalaiseen Han-dynastiaan.

## Väestömäärä
1600-luvun puolivälissä Kiinan asukasluku oli noin 200 miljoonaa ja heistä suurin osa oli han-kiinalaisia. Vuoden 1953 väestönlaskennassa heitä oli 547 miljoonaa, tai 93,9&nbsp;% maan koko väestöstä. Väestönlaskennoissa vuosina 1990 ja 2000 heitä oli 1,04 ja 1,16 miljardia, tai 91,99&nbsp;% ja 91,59&nbsp;% Kiinan kansantasavallan koko väestöstä. Vuonna 2021 han-kiinalaiset muodostivat arviolta 95% Taiwanin 23,5 miljoonasta asukkaasta. Kiinan ja Taiwanin ulkopuolella han-kiinalaisia asui 1800-luvun lopussa noin 4 miljoonaa. Vuonna 2006 heitä oli jo 40 miljoonaa. Kiinan ja Taiwanin ulkopuolella suhteellisesti suurimman osan väestöstä han-kiinalaiset muodostivat Singaporessa, jossa vuonna 2020 väestöstä 75,9% oli etnisesti kiinalaisia.  Aasian ulkopuolella suurin kiinalaisryhmä ovat amerikankiinalaiset Yhdysvalloissa, jossa heitä oli vuonna 2005 noin 3,38 miljoonaa.

## Katso myös
*Kiinan etniset ryhmät

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Postfix

:* *'Postfix** voi tarkoittaa myös [[käänteinen puolalainen notaatio|käänteistä puolalaista notaatiota]].''

**Postfix** on [[sähköposti]]n välitysohjelmisto (MTA), joka on tarkoitettu turvalliseksi ja helposti hallittavaksi korvikkeeksi yleiselle [[Sendmail]]-ohjelmistolle. Se on alun perin **VMailer'''-ohjelman ilmainen versio, jonka Wietse Venema suunnitteli tutkiessaan IBM:llä turvallisia ohjelmistoja. Postfix on julkaistu vapaan lisenssin alaisena (IBM Public License). Tietoturvallisena ja suorituskykyisenä pidetystä Postfix-ohjelmistosta löytyy myös useita keinoja roskapostin tehokkaaseen suodattamiseen.

## Katso myös
*Sendmail

## Lähteet

## Aiheesta muualla

*Postfix-kotisivut
0

**0** eli **nolla** tai **Nolla** tarkoittaa muun muassa seuraavia asioita:
* bitti
* luku 0
* vuosi 0
* kaukotunnus 0, puhelinliikenteessä suuntanumeron alussa käytetty koodi
* matriisi
* Nol, yhtye
* Nolla, joki Sveitsissä
* Nolla, kristillinen rock-yhtye
* haukkumasana, jota käytetään kuvaamaan henkilön kyvyttömyyttä
* Nolla, sukunimenä:
** Rita Barberá Nolla (1948–2016), espanjalainen poliitikko, Valencian pormestari
Polyperkhon

**Polyperkhon** (noin 380 – noin 303 eaa.) oli makedonialainen kenraali. Hänen isänsä oli Simmias, joka oli Tymfaiasta kotoisin oleva aatelinen. 

Polyperkhon oli mukana Aleksanteri Suuren sotaretkellä ja johti vuoden 333 eaa. jälkeen jalkaväkiosastoja. Hän palasi Eurooppaan Krateroksen kanssa vuonna 324 eaa. Hän teki suuren vaikutuksen Antipatrokseen, joka teki hänestä seuraajansa. 

Antipatros kuoli vuonna 319 eaa. ja Polyperkhonista tuli vielä alaikäisen Aleksanteri IV:n holhooja ja Makedonian hallitsija. Häntä tukivat Aleksanterin äiti Olympias ja Eumenes. Hänen asemansa heikkeni koko ajan, koska Antipatroksen poika Kassandros vastusti häntä. Kassandros sai tukea Antigonokselta ja Ptolemaiokselta. Vuonna 318 eaa. Antigonoksen laivasto löi Polyperkhonin Bosporin salmessa. Kassandros sai tukea Ateenalta ja ajoi Polyperkhonin maanpakoon Epeirokseen vuonna 317 eaa.

Polyperkhonin vallassa ei ollut enää jäljellä kuin osia Peloponnesoksesta, mutta hän pystyi vielä väittämään olevansa virallisesti Makedonian hallitsija. Polyperkhonin myöhempiä vaiheita ei tunneta.

## Lähteet
Sinotiibetiläiset kielet

**Sinotiibetiläiset kielet** muodostavat mahdollisesti kielikunnan, johon kuuluu noin 500 Itä-Aasian kieltä. Kielikunnan olemassaololle on esitetty myös vastaväitteitä, erityisesti että siniittiset ja tiibetiläis-burmalaiset kielet olisivat erillisiä kielikuntia. Mikäli tällainen kielikunta on olemassa, se on puhujien määrän suhteen indoeurooppalaisen jälkeen maailman toiseksi suurin kielikunta.

* Siniittiset kielet, joista monet ovat 'yksitavuisia', analyyttisia ja toonikieliä.
* Tiibetiläis-burmalaiset kielet
** Tiibetiläiset kielet, joista osa on agglutinoivia kieliä.
** Burmalaiset kielet

Jotkut kielitieteilijät sijoittaisivat myös tai-kielet tähän kielikuntaan, toiset kuitenkin laskisivat ne austronesialaisiin kieliin.
## Lähteet
Siniittiset kielet

**Siniittiset** eli **kiinalaiset kielet** on sinotiibetiläiseen kielikuntaan kuuluva kieliryhmä (tai joidenkin tutkijoiden mukaan erillinen kielikunta), johon kuuluu 14 pääosin Kiinassa puhuttavaa kieltä. Virallisesti Kiinassa kiinan kielen eri muotoja kutsutaan murteiksi poliittisista syistä. Tieteellisesti katsoen monet näistä ovat todellisuudessa eri kieliä.

Eri kielimuotojen puhujat eivät välttämättä ymmärrä toistensa puhetta. Erot ovat esimerkiksi sanojen ääntämisessä, sanastossa, kieliopissa ja erilaisissa partikkeleissa. Kuitenkin kirjoitetun kiinan rooli eri kielimuotoja yhdistävänä tekijänä on osin säilynyt. Suurilla kiinan kielimuodoilla, kuten kantonilla, on omat vakiintuneet tapansa kirjoittaa puhekieltä kiinalaisin merkein. Kiinalaiset kirjoitusmerkit eivät kuitenkaan pääsäännöllisesti ilmaise ääntämistä, mikä tarkoittaa, että kirjoitetussa kielessä kielimuotojen välinen keskinäinen ymmärrettävyys on huomattavasti suurempi kuin puhekielen tasolla. 

Eri kiinalaiskielten sisällä on tietenkin alueellista vaihtelua, ja tällaiset alueelliset muodot ovat kiinalaiskielten varsinaisia murteita.

Näitä kaikkia kirjoitetaan kiinanmerkein ja puhutaan Kiinan alueella:
*mandariinikiina eli (yleis)kiina (普通话) – 836 miljoonaa puhujaa (maailmanlaajuisesti)
*jin-kiina (晋语) – (yleensä ryhmitellään mandariinikiinan kanssa) 45 miljoonaa puhujaa
*wu-kiina (吴语) – 77 miljoonaa puhujaa
*huizhou-kiina eli hui (徽语) – (yleensä ryhmitellään wu-kiinan kanssa) 3,2 miljoonaa puhujaa
*gan-kiina (赣语) – 31 miljoonaa puhujaa
*xiang-kiina eli hunan (湘语) – 36 miljoonaa puhujaa
*min-kiina (闽语) – 60 miljoonaa puhujaa
**minnan-kiina eli etelämin (闽南语) – 49 miljoonaa puhujaa
**minbei-kiina eli pohjoismin (闽北语) – 11 miljoonaa puhujaa
**mindong-kiina eli itämin (闽东语) – 9,1 miljoonaa puhujaa
**minzhong-kiina eli keskimin (闽中语) – 3,1 miljoonaa puhujaa
**puxian-kiina (莆仙语) – 2,6 miljoonaa puhujaa
*hakka-kiina eli kejia (客家语) – 34 miljoonaa puhujaa
*kantoninkiina eli yue (粤语) – 71 miljoonaa puhujaa

Kyrillisin kirjaimin kirjoitetaan:
*dungaania eli muslimikiinaa – 49 000 puhujaa entisen Neuvostoliiton alueella.

## Lähteet
Araknofobia

**Araknofobia** on eräs fobian laji. Se tarkoittaa hämähäkkejä kohtaan tunnettua neuroottista, voimakasta pelkoa tai kauhua, jonka seurauksena henkilön jokapäiväinen toiminta ja sosiaalinen vuorovaikutus kapeutuu häntä itseään ahdistavalla tavalla. Sairaudeksi ilmiö lasketaan vasta, kun se häiritsee merkittävästi henkilön toimintakykyä. Hämähäkeissä on purevia ja myrkyllisiä lajeja, mutta Suomessa ei ole hämähäkkilajeja, jotka olisivat vaarallisia ihmiselle.

On esitetty, että araknofobia saattaisi olla geneettistä perua, mutta uusimpien tutkimusten mukaan näin ei vaikuta olevan. Sitä vastaan puhuu se seikka, että hämähäkkipelko kuuluu lähes yksinomaan länsimaiseen, eurooppalaisten ja heidän jälkeläistensä kulttuuriin. Darwin-keskuksen tutkija Jan Beccaloni on arvioinut, että araknofobia on opittua. Sitä esiintyy lähes ainoastaan länsimaissa, mutta siellä se kuitenkin on yleisimpiä kammoja. Hämähäkkipelon alkuperän oletetaan olevan peräisin keskiajan Euroopassa, jossa uskottiin erilaisten kulkutautien, ruton, lavantaudin ja muidenkin sairauksien syntyneen hämähäkkien puremasta. Sadut ja kauhuviihde ovat säilöneet pelot jälkipolville. Vuonna 2017 julkaistussa tutkimuksessa havaittiin jo puolivuotiaiden lasten reagoivan voimakkaammin hämähäkkien ja käärmeiden kuviin kuin muihin kuviin. Tutkimuksen tulkittiin viittaavan siihen, että hämähäkkien ja käärmeiden pelko on synnynnäistä.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Kiinan keskiaika

**Kiinan keskiaika** (200-luku–600-luku, mukaillen tunnetun ranskalaisen historioitsija Jacques Gernet'n määritelmää) oli hajaannuksen aikaa Kiinassa. Kuten Euroopan keskiajalla, tänä aikana Kiinassa vallitsi feodalismin tapainen järjestelmä. Kiinan keskiaika alkaa siten Han-dynastian hajoamisesta ja päättyy Sui-dynastiaan, joka jälleen yhdisti Kiinan.

Ajanjaksolle osuvat seuraavat Kiinan dynastiat:
*Kolme kuningaskuntaa (220&ndash;280)
*Läntinen Jin-dynastia (265–316)
*Itäinen Jin-dynastia (317–420)
*Eteläiset ja pohjoiset dynastiat (386&ndash;581)

## Lähteet
* Jacques Gernet: A History of Chinese Civilization  Google books esikatselu
Kiinan renessanssi

**Kiinan renessanssi** (900 &ndash; 1200-luku, mukaillen ranskalaisen historioitsija Jacques Gernet'n määritelmää) muistutti Euroopan renessanssia: vanhoja kulttuuripiirteitä tutkittiin uudelleen ja uusia syntyi, myös merkittäviä keksintöjä tehtiin ja hallinto oli keskitettyä. Kausi alkaa Tang-dynastian hajoamisesta ja päättyy mongolien Yuan-dynastiaan.

Tällä ajalle osuvat seuraavat Kiinan dynastiat:
* Viisi dynastiaa (907–960)
* Liao-dynastia (916–1125) (ei-kiinalainen dynastia)
* Song-dynastia (960–1279)
* Jin-dynastia (1115–1234) (ei-kiinalainen dynastia)
Japanilaiset kielet

**Japanilaiset kielet** on kieliensä lukumäärältä hyvin pieni kielikunta, johon japanin lisäksi kuuluvat lähinnä Ryūkyū-saarten kielet. Japanilaisia kieliä puhuu äidinkielenään noin 130 miljoonaa ihmistä. Näiden kielten kantamuotona on pidetty kantajapania ja niiden eroaminen toisistaan on ajoitettu Yamato-kaudelle. Toisaalta nämä muut kielet lasketaan joskus japanin murteiksi ja japani isolaatiksi.

Japanilaisia kieliä on joskus yritetty mahduttaa myös altailaisiin tai uralilaisaltailaisiin kieliin, mutta suurin osa tutkijoista on sitä mieltä, etteivät altailaiset kielet ole sukua japanilaisille kielille. Myös altailaisten kielten keskinäisestä sukulaisuudesta on esitetty epäilyjä.

## Tyypillisiä piirteitä
Japanilaisille kielille tyypillistä on subjekti–objekti–verbi-sanajärjestys, sijamuotojen ilmaiseminen postpositioin sekä verbien taivutus suffiksien avulla.

## Katso myös
* japanin kieli

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Free Software Foundation

**Free Software Foundation** (**FSF**) on yhdysvaltalainen yleishyödyllinen järjestö, jonka Richard Stallman perusti 1985 GNU-projektin tueksi ja valistamaan vapaan ohjelmiston eduista. FSF:n perustamisesta 1990-luvun puoliväliin asti FSF käytti suurimman osan varoistaan ohjelmistojen kehittämiseen. Nykyisin FSF keskittyy enemmän lakiasioihin.

Järjestö on tuottanut GNU C Libraryn ja GNU Compiler Collectionin. Järjestö omistaa näiden ohjelmistojen tekijänoikeudet, ja valvoo niiden copyleft-lausekkeiden noudattamista.

FSF:n hallitukseen kuuluu 6 jäsentä.

Richard Stallman joutui eroamaan Free Software Foundationin johdosta ja sen hallituksesta 16. syyskuuta 2019.
Stallman oli puolustanut edesmennyttä Marvin Minskyä, jota syytettiin yhteyksistä Jeffrey Epsteiniin.

## Katso myös
*Open Source Initiative

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* FSF Europe
Pragmatiikka

**Pragmatiikka** (kr. *pragmatikē tekhnē* 'toiminnan taito') on kielitieteen ja semiotiikan haara, joka tutkii tilanteen tai kontekstin vaikutusta merkitykseen. Käytännössä ero semantiikkaan on häilyvä, ja joskus pragmatiikka lasketaankin semantiikan osaksi. Pragmatiikka on lähellä sosiolingvistiikkaa, ja myös taiteidentutkimuksessa voidaan hyödyntää pragmaattista tutkimusotetta. Pragmatiikkaa on usein pidetty soveltavana kielitieteenä. 

Tilannekohtaisia merkityksiä esiintyy hyvin usein, esimerkiksi ironiassa tai vitseissä. Merkitysten tunnistaminen perustuu tilanteeseen. Kielen avulla voidaan osoittaa tilanteeseen (deiksis), kuten pronomineilla (hän, tuo). Monitulkintaisetkaan sanat eivät yleensä ole kontekstissaan monitulkintaisia.

## Pragmaatikkoja
* J. L. Austin
* John R. Searle
* H. P. Grice
* Matti Larjavaara
* Stephen Levinson
* Geoffrey N. Leech
* Nils Erik Enkvist
* Valma Yli-Vakkuri

## Katso myös

* Kontekstivihje
* Koodinvaihto
* Pragmatismi
* Puhetoimitus

## Kirjallisuutta

* Davis, Stephen (toim.) 1991: *Pragmatics: A Reader.* Oxford University Press, Oxford. 
* Givón, Talmy 1989: *Mind, code and context: essays in pragmatics.* Lawrence Erlbaum Associates, Hillsdale. 
* 
* Leech, Geoffrey N. 1983: *Principles of Pragmatics.* Longman, London. 
* 
* Levinson, Stephen C. 1983: *Pragmatics.* Cambridge University Press, Cambridge. 
* Lång, Markus 1996: Onko musiikin pragmatiikka mahdollista? Semiotiikan erityiskysymyksiä. Lisensiaatintyö. Moniste. Helsingin yliopiston musiikkitieteen laitos. PDF
* Yli-Vakkuri, Valma 1986: Suomen kieliopillisten muotojen toissijainen käyttö. Väitöskirja. *Turun yliopiston suomalaisen ja yleisen kielitieteen laitoksen julkaisuja*, 28. Turun yliopisto, Turku.
Ilmansuojelu

**Ilmansuojelu** on toimintaa ilman pilaantumisen ehkäisemiseksi. Haitallisia päästöjä ilmaan aiheutuu ennen muuta polttoprosesseista (energiantuotantolaitokset, autot, teollisuuslaitokset jne.). Ilmansuojeluun lasketaan nykyisin kuuluvaksi myös ilmastopolitiikka eli ilmastonmuutoksen hillitseminen. 

## Katso myös
*Ilman saastuminen

## Aiheesta muualla
* 37. Ilmansuojelupäivät 21.-22.8.2012
Audio Video Interleave

**Audio Video Interleave** (lyh. **AVI**) on tiedostomuoto, joka voi sisältää kuvaa ja ääntä.

Video for Windows oli ensimmäinen merkittävä Windowsin videomuoto. Microsoft kehitti sen 1990-luvun alussa käytettäväksi Windows 3.1 -käyttöjärjestelmässä. Mac-puolella taas Apple kehitti omaa formaattiaan QuickTimea, joka oli melko samantyylinen kuin AVI-muotokin eli pelkkä ”kirjekuori”, johon voidaan tallentaa erilaisia videomuotoja. AVI yleistyi joitakin vuosia sitten erityisesti vertaisverkoissa yhdistettynä DivX- tai XviD-pakkaukseen ja MP3-ääneen.

Teknisiltä ominaisuuksiltaan AVI on varsin vanhentunut ja sitä tuetaan aina Windows 95:stä lähtien.
ASF

**Advanced Systems Format** on Microsoftin kehittämä videontallennusmuoto, joka on kehitetty pääasiassa verkosta streamattavaan videoon. Ainoastaan ensimmäisen version määritelmä on saatavissa eikä Microsoft halua sitäkään käytettävän ilman lupaa. Uudemmissa versioissa tunnistetietoja on muutettu, jotta tietoja ei voi lukea vanhan version perusteella, vaikka perusmuoto onkin sama. ASF on verrannollinen esimerkiksi AVI-formaattiin siinä, että se ei määrittele itse äänen eikä kuvan pakkaustapaa, vaan ainoastaan säiliömuodon, jonka sisään tieto talletetaan.

ASF-tiedostoilla on tiedostopääte **.wma** tai **.wmv**, jos niissä on Windows Media -koodattua **a**udiota tai **v**ideota. Mikäli koodaus on jokin toinen, loppuliitteenä tulisi olla **.asf**.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*
Nobel

**Nobel** voi tarkoittaa seuraavia henkilöitä tai asioita: 

* Nobel-palkinto
* Nobel-säätiö
* Nobel-suku, jonka tunnettuja jäseniä ovat olleet:
** Alfred Nobel (1833–1896), ruotsalainen kemisti, insinööri ja keksijä, Nobelin säätiön ja Nobelin palkintojen perustaja, Immanuel Nobel nuoremman poika
** Emanuel Nobel (1859–1932), ruotsalais-venäläinen teollisuusmies, Ludvig Nobelin poika
** Emil Oskar Nobel (1843–1864), Immanuel Nobel nuoremman poika
** Immanuel Nobel vanhempi (1757–1839), ruotsalainen aliupseeri
** Immanuel Nobel nuorempi (1801–1872), ruotsalainen insinööri, arkkitehti, keksijä ja teollisuusmies, Immanuel Nobel nuoremman poika
** Ludvig Nobel (1831–1888), ruotsalais-venäläinen insinööri ja insinööri, Venäjän öljyteollisuuden perustaja, Immanuel Nobel nuoremman poika
** Robert Nobel (1829–1896), ruotsalainen insinööri ja teollisuusmies, Immanuel Nobel nuoremman poika
* Nobel (televisiosarja), norjalainen televisiosarja
RNA

**RNA** eli **ribonukleiinihappo** on nukleotideistä koostuva polymeeri. Se eroaa DNA:sta sokeriosalta, deoksiriboosin tilalla on riboosi, ja yhden emäksen osalta, tymiinin tilalla on urasiili. Ribonukleiinihapoilla on monia eri tehtäviä soluissa. RNA-viruksissa geneettisenä materiaalina on yksi- tai kaksijuosteinen RNA, esimerkiksi kaksijuosteiset RNA-virukset.

## RNA-tyypit
Kolme tunnetuinta RNA-tyyppiä ovat lähetti-RNA, siirtäjä-RNA ja ribosomaalinen RNA. Lähetti-RNA (mRNA) kuljettaa DNA:sta kopioidun geenin tiedot tumasta solulimaan, jossa sen perusteella tuotetaan proteiineja ribosomeissa. Siirtäjä-RNA (tRNA) siirtää aminohapot proteiinia valmistavalle ribosomille lähetti-RNA:n perusteella. Ribosomaalista RNA:ta (rRNA) on 80 % kaikesta solun sisältämästä RNA:sta ja se on osa ribosomin rakennetta.

Muita RNA-tyyppejä ovat muun muassa pieni tumassa esiintyvä RNA (engl. small nuclear RNA, snRNA), joka osallistuu RNA-intronien silmukointiin esi-RNA:sta, pieni tumajyväsen RNA (small nucleolar RNA), pieni tuman RNA (snoRNA), mikroRNA (miRNA) ja pieni häiritsevä RNA (siRNA, engl. small interfering RNA), heterogeeninen tuman RNA (hnRNA) ja pieni soluliman RNA (scRNA).

## Katso myös
* Proteiinisynteesi
* RNA-polymeraasi
* Ribotsyymi
* Spiegelmanin hirviö

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Opetus.tv -sivuston video aiheesta RNA
Positroni

**Positroni** on elektronin antihiukkanen eli antimateriaa. Positronin massa ja spin ovat yhtä suuret kuin elektronilla, mutta sen sähkövaraus päinvastainen, +1 ''e''.

Positroni voi syntyä parinmuodostumiseksi kutsutussa prosessissa, jossa fotonien osuessa aineeseen yli 1,022 MeV:n energialla muodostuu positroni ja elektroni. Käänteisessä prosessissa, parintuhossa, positroni kohtaa elektronin jolloin molemmat häviävät ja vapautuu 1,022 MeV energiaa gammasäteilynä. Tapahtuu siis annihilaatio.

Positroneja syntyy myös positroniemissiossa, joka on eräs beetasäteilyn muoto. Siinä protoni muuttuu heikon vuorovaikutuksen vaikutuksesta neutroniksi, positroniksi ja elektronin neutriinoksi.

## Tutkimuksen historia
Positronin olemassaoloa esitti Paul Dirac vuonna 1928. Hän johti Wolfgang Paulin työn pohjalta elektronia kuvaavan Diracin yhtälön. Tämä sai hänet ennustamaan elektronin antihiukkasen olemassaolon, jonka hän selitti tyhjiön täyttävän negatiivisen energian merellä (niin sanottu Diracin meri).

Neljä vuotta myöhemmin Carl David Anderson havaitsi näitä antimateriahiukkasia ensimmäisen kerran avaruudesta maahan säteileviä hiukkasia tutkiessaan ja antoi niille nimen *positron*. Hän käytti hiukkasten havaitsemiseen sumukammiota, joka oli täytetty superjäähdytetyllä höyryllä. Kun varattu hiukkanen lävistää tällaisen kammion, syntyy hiukkasen kulkureitille silminhavaittavia nestetippoja.

## Käyttö

### Hiukkasfysiikka
Hiukkasfysiikan tutkimuksessa positroneita on käytetty tietynlaisissa hiukkaskiihdyttimissä, joissa ne törmäytetään elektroneihin relativistisilla nopeuksilla. Tällaisessa hiukkas-antihiukkas-törmäyksessä hiukkanen ja sen antihiukkanen annihiloituvat ja niiden energia muuttuu toisiksi hiukkasiksi. Tähän perustui muun muassa vuosina 1989–2001 toimineen LEP-törmäyttimen toiminta.

### Lääketiede

Lääketieteessä positroneja käytetään positroniemissiotomografiassa (PET), jolla voidaan kuvantaa kehon eri elimiä. Menetelmässä potilaalle annetaan radioaktiivista ainetta, joka hakeutuu elimistössä tiettyihin kohtiin, esimerkiksi syöpäpesäkkeisiin. Radionuklidit hajoavat tietyllä nopeudella elimistössä emittoiden positroneja, jotka annihiloituvat elimistön elektronien kanssa. Vapautunut gammasäteily havaitaan kehon ulkopuolelle asetetulla ilmaisimella.

### Materiaalitutkimus
Positroneita käytetään myös materiaalitutkimuksessa positroniannihilaatiospektroskopiassa (PAS). Positroniannihilaatiospektroskopialla voidaan tutkia aineen paikallista atomirakennetta, erityisesti kiteiden hilavirheitä.

## Katso myös
* Beetahajoaminen
* Luettelo hiukkasista
* Protoni

## Lähteet
* 

### Viitteet

## Aiheesta muualla
Falafel

**Falafel**  (arabiaksi: &#1601;&#1604;&#1575;&#1601;&#1604;, *falāfil*; hepreaksi: פלאפל, falafel) on Lähi-idästä kotoisin oleva härkäpavuista tai kikherneistä valmistettu friteerattu pyörykkä. Ruokalaji on lähtöisin Egyptistä mutta suosittu myös monissa muissa Lähi-idän maissa, kuten  Libanonissa, Israelissa ja Palestiinassa, missä se on likimain kansallisruokaa, sekä näiden lisäksi se on virallisesti Syyrian kansallisruoka. Falafel on pikaruokana merkittävä kasvisruoka, myös Suomessa.

Falafelin valmistuksessa käytetään tyypillisesti papujen ja kikherneiden lisäksi sipulia, persiljaa, mausteita ja suolaa. Joskus pyöryköiden pinnalle lisätään seesaminsiemeniä. Variaatioita on runsaasti. Ainekset jauhetaan hienoksi tahnaksi ja tahnasta tehdään pyöryköitä, jotka uppopaistetaan rasvassa.

Falafel tarjotaan tyypillisesti pitaleipään käärittynä ja erilaisten lisukkeiden, kuten salaatin, tahini-kastikkeen ja tulisen kastikkeen, kera. Falafel-pyöryköitä voidaan tarjota myös riisin tai ranskalaisten perunoiden kera.

Suomessa *falafel* kuuluu usein kebab-ravintolan valikoimaan ja on erityisesti kasvissyöjien suosiossa. Se maistuu voimakkaasti roomankuminalta ja korianterilta mutta ei ole niin tulinen kuin monet muut kebab-ravintoloiden ruokalajit.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Amerikanravuri

**Amerikanravuri** (myös **amerikkalainen lämminverinen ravihevonen**) on raviurheilussa käytetty lämminverinen hevosrotu, joka lukeutuu lämminveriravureihin. Rotu on kotoisin Yhdysvalloista ja Kanadasta, missä se kehitettiin 1700-luvun lopulla ravikilpailuja varten. 

## Ominaisuudet
Amerikanravuri on voimakasrakenteinen ja usein takakorkea. Selkä on pitkä ja rintakehä tilava. Säkäkorkeus on keskimäärin 160&nbsp;cm ja väritys yleensä ruunikko, joskus musta, mustanruunikko tai rautias.

Amerikanravuri on jalostettu ensisijaisesti nopeaksi juoksijaksi, nimenomaan ravuriksi ja peitsariksi. Peitsarien kilometriajat ovat keskimäärin joitakin sekunteja nopeampia kuin ravureiden.

## Historia
Amerikanravurin tärkein kantaisä on vuonna 1780 Isossa-Britanniassa syntynyt englannintäysiveriori *Messenger*. Laukkakilpailuissa menestynyt Messenger tuotiin Yhdysvaltoihin vuonna 1788. 20 vuoden ajan sillä astutettiin runsaasti narragansettin-, kanadanpeitsari- ja morganinhevostammoja. Tärkein jälkeläinen, *Hambletonian 10* (iii. Messenger), syntyi vuonna 1849. Hambletonian periytti loistavaa ravurityyppiä, ja se jättikin yli 1300 jälkeläistä vaikkei itse koskaan kilpaillut.

Vuonna 1879 rodulle laadittiin juoksuaikastandardit kantakirjaan tarjottaville eläimille: ravureiden oli juostava maili kahdessa ja puolessa minuutissa (kilometriaika 1.33) ja peitsareiden kahdessa minuutissa ja 25 sekunnissa (1.30). Tästä standardista rotu sai englanninkielisen nimensä *Standardbred*.

## Käyttö
Amerikanravuri on kehitetty ensisijaisesti kilpa-ajohevoseksi, ja tämä onkin säilynyt rodun tärkeimpänä käyttötarkoituksena. Rotu on maailman nopein sekä ravurina että peitsarina: suurin osa molempien lajien nopeusennätyksistä on amerikanravureiden nimissä. Yhdysvalloissa suurin osa amerikanravureista on nimenomaan hieman nopeampia peitsareita, kun taas muualla maailmassa peitsareilla ei ajeta juuri lainkaan. Peitsaustaipumuksen periytymisen vuoksi rodusta onkin eriytynyt käytännössä kaksi jalostuskantaa.

Ravureiden virallisen maailmanennätysajan, 1.08,5 kilometrillä, on juossut neljä eri hevosta: *Giant Diablo*, *Donato Hanover*, *Lucky Jim* ja *Muscle Hill*. Raviurheilu ja amerikanravureiden kasvatus on hyvin kansainvälistä: maailman parhaaksi kutsuttu ravuri ''Varenne'' on italialainen, suuria kilpailuita (muun muassa Elitloppet) voittanut *Abano As* on Saksasta, ruotsalaisomistuksessa kilpaileva ''Scarlet Knight'' on Yhdysvalloissa kasvatettu, ja ruotsalainen *Hilda Zonett* on Euroopan nopein tamma. Suomalaisia huippuja ovat olleet Laukon kartanon kasvatti ''Houston Laukko'', ''Isla J Brave'' sekä huipputamma ''Passionate Kemp''. Tunnettuja olivat myös 1970-luvulla vaikuttanut *[[Charme Asserdal]]* sekä nykyisin siitoskäytössä oleva *[[BWT Magic]]*.

Kilpa-ajon lisäksi amerikanravuria käytetään myös muuhun ajoon ja harvemmin myös ratsuna.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

*Amerikanravuri Hevosmaailma.netissä