open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Prometheus (täsmennyssivu)

**Prometheus** voi viitata seuraaviin asioihin:

* Prometheus, kreikkalaisen mytologian hahmo
* Prometheus, Saturnuksen kuu
* Prometheus, NASAn ydinkäyttöisen raketin tutkimusohjelma
* *[[Prometheus (Beethoven)|Prometheus]]*, Ludwig van Beethovenin säveltämä baletti
* *[[Prometheus (Lukianos)|Prometheus]]*, Lukianoksen kirjoittama satiiri
* *[[Prometheus (ooppera)|Prometheus]]*, Carl Orffin säveltämä ooppera
* *[[Prometheus (vuoden 1935 elokuva)|Prometheus]]*, Ivan Kavaleridzen ohjaama elokuva (1935) 
* *[[Prometheus (elokuva)|Prometheus]]*, Ridley Scottin ohjaama tieteiselokuva (2012)
* **, norjalaisen black metal -yhtyeen Emperorin albumi
* Prometheus Books, kirjankustantamo
* Prometheus-leiri, Prometheus-leirin tuki ry:n järjestämiä uskonnottomia aikuistumisleirejä
* Prometheus-leirin tuki ry, suomalainen yhdistys, joka järjestää Prometheus-leirejä
* Prometheus-seura (Ylioppilasyhdistys Prometheus), Suomessa 1904–1914 toiminut yhdistys
* Prometheus-syndrooma, mielisairaus
* Prometheus Black, rikollishahmo Transformers: Animated -animaatiosarjassa 
* 1809 Prometheus, päävyöhykkeen asteroidi
* HMS Prometheus, Britannian Kuninkaallisen laivaston panssarikansiristeilijä
* *[[Promethea]]*, Alan Mooren ja J.H. Williams III:n sarjakuvasarja
* *[[Frankenstein – uusi Prometheus]]*, Mary Shelleyn romaani
* Prometheus-palkinto, tieteiskirjallisuuden palkinto
One Hour Photo

**One Hour Photo** on vuonna 2002 ensi-iltansa saanut yhdysvaltalainen psykologinen trillerielokuva, jonka on ohjannut ja käsikirjoittanut Mark Romanek ja jonka pääosaa esittää Robin Williams. Williams voitti elokuvasta vuonna 2003 parhaan miesnäyttelijän Saturn-palkinnon.

## Juoni

Sy Parrish (Robin Williams) on yksinäinen mies, joka on ollut vuosia töissä valokuvien pikakehittämössä supermarketin aulassa. Sy tuntee suurta ammattiylpeyttä työstään ja on tarkka, miltä asiakkaiden kuvat näyttävät. Hän haluaa kuvien olevan värikylläisiä ja mahdollisimman hyvälaatuisia. Syn vakioasiakkaita on Yorkinin perhe: aviomies William (Michael Vartan), vaimo Nina (Connie Nielsen) ja heidän poikansa Jake (Dylan Smith). Sy on valmistanut heidän kuvansa jo vuosien ajan ja muodostanut samalla pakkomielteen perhettä kohtaan. Hän ihailee heidän onnellisuuttaan ja vaurauttaan, tuntee heidät läpikotaisin ja haluaa kaiken lisäksi olla osa heidän perhettään. Lopulta Sy alkaa seurata heitä ja saa huomata, ettei perhe olekaan niin täydellinen kuin voisi luulla.

## Näyttelijät

## Lähteet
Vanhanmaailmankillit

**Vanhanmaailmankillit** on hammaskarppikalojen ryhmä, joka sisältää monia akvaariokaloina pidettäviä lajeja. Nimensä mukaisesti vanhanmaailmankillien esiintymisalue on Aasiassa ja Afrikassa. Ryhmä käsittää nykyluokituksen mukaan kaksi heimoa, Aplocheilidae, joka esiintyy Kaakkois- ja Etelä-Aasiassa sekä Madagaskarilla, ja Nothobranchiidae, joka elää Afrikan mantereen sisävesissä. Aiemmin kaikkia vanhanmaailmankillejä pidettiin yhtenä heimona tai alaheimona (*Aplocheilinae*), mutta nykyään *Aplocheilidae*, *Nothobranchidae* ja *Rivulidae* (uudenmaailmankillit) ovat samantasoisia yksiköitä, eikä termi vanhanmaailmankillit vastaa yhtä taksonomista ryhmää.

Jotkut viuhkapyrstölajit (*Nothobranchius*) elävät Itä-Afrikassa hyvin pienellä alueella lammikoissa, jotka kuivuvat kuivan kauden aikana lähes kokonaan. Heimoon kuuluu kaksitoista sukua. Lajeja on noin sata, joista monet ovat kohtalaisen suosittuja akvaariokaloja, koska ne ovat värikkäitä, pienikokoisia ja kestäviä.

Afrikkalaiset viiripyrstöt taas on aiemmin luokiteltu yhteen sukuun *Aphyosemion*, mutta nyttemmin siitä on erotettu omiksi suvuikseen *Fundulopanchax *, *Chromaphyosemion*, *Diapteron*, *Scriptapyhsosemion*, *Callopanchax* ja *Archiaphyosemion*.

## Heimot, suvut ja lajiesimerkkejä

*Aplocheilidae
***[[Aplocheilus]]*
***Juovavaanija *Aplocheilus lineatus*
***Timanttivaanija (ent. pikkusukkulakala) *Aplocheilus blockii*
***Sinivaanija (ent. sinisukkulakala) *Aplocheilus panchax*
***[[Pachypanchax]]*
***Käpykilli (ent. käpykala) *Pachypanchax playfairi*
*Nothobranchiidae
***[[Adamas]]*
***[[Aphyoplatys]]*
***[[Aphyosemion]]*
***Kirjoviiripyrstö *Aphyosemion australe*
***Loistoviiripyrstö *Aphyosemion bitaeniatum*
***Kaksijuovaviiripyrstö *Aphyosemion bivittatum*
***Teräsviiripyrstö *Aphyosemion cameronense*
***Täpläjuovaviiripyrstö *Aphyosemion ogoense*
***Kultakylkiviiripyrstö *Aphyosemion congicum*
***Punajuovaviiripyrstö *Aphyosemion striatum*
***[[Archiaphyosemion]]*
***[[Callopanchax]]*
***[[Chromaphyosemion]]*
****[[Chromaphyosemion loennbergii]]*
***[[Diapteron]]*
***Oranssiviiripyrstö *Diapteron fulgens*
***Timanttiviiripyrstö *Diapteron cyanosticum*
***[[Epiplatys]]*
***Kiilavaanija (ent. juovavaanijakala) *Epiplatys dageti dageti*
***[[Episemion]]*
***[[Foerschichtys]]*
***[[Fundulopanchax]]*
***Hohtoviiripyrstö *Fundulopanchax gularis*
***Täpläviiripyrstö *Fundulopanchax gardneri*
***Safiiriviiripyrstö *Funculopanchax walkeri*
***Turkoosiviiripyrstö *Fundulopanchax scheeli*
***Rihmaviiripyrstö *Fundulopanchax filamentosus*
***Siniviiripyrstö *Fundulopanchax sjoestedti*
***[[Fundulosoma]]*
***[[Nothobranchius]]*
*** Kirjoviuhkapyrstö, *Nothobranchius guentheri*
*** Siniviuhkapyrstö *Nothobranchius patrizii*
*** Loistoviuhkapyrstö *Nothobranchius rachovii*
***[[Pronothobranchius]]*
***[[Scriptaphyosemion]]*

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*
*Saksankielinen kuvasto 
*Englantilainen harrastajaseura (paljon kuvia)
Samettivälskäri

**Samettivälskäri** (*Acanthurus nigricans*) on välskärikaloihin kuuluva kala.

## Koko ja ulkonäkö
Samettivälskäri kasvaa noin 20&nbsp;cm pitkäksi. Se muistuttaa ulkonäöltään paljon pastellivälskäriä *Acanthurus japonicus*. Ruumis on luumunvärinen, kiekkomainen, ja peräosaa kiertää keltainen kapea raita. Pyrstö on vaaleansininen, ja siinä on keltainen poikkiraita. Silmän alla on valkoinen läikkä, pienempi kuin pastellivälskärillä.

## Alkuperä
Samettivälskäri on kotoisin Havaijilta ja Tyynenmeren keskiosista.

## Käyttäytyminen
Samettivälskäri on usein aggressiivinen lajitovereitaan ja muita välskäreitä kohtaan, mutta ei kiusaa pienempiään.

## Ravinto
Samettivälskäri on levänsyöjä.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*
Ishtar Terra

**Ishtar Terra** (Ishtarin maa) on toinen planeetta Venuksen suurista vuoristoisista ylänköalueista, eräänlainen "manner" Venuksessa, jossa ei ole varsinaisia mannerlaattoja. Pohjoisella pallonpuoliskolla sijaitsevan Ishtar Terran ala on Maan Australian ja Yhdysvaltain alan välillä. Alueen koordinaatit ovat pituus 300-60°, leveys 45-80°. Ishtar Terra nousee noin 3,5 kilometriä planeetan keskikorkeutta ylemmäs.

Ylänkö on nimetty mesopotamialaisen hedelmällisyyden ja sodan jumalattaren Ištarin mukaan. Siellä on Maxwell Montes, Venuksen korkeimmalle ulottuva laaja vuorijono, jonka vuoret nousevat jopa 10,7 kilometriä planeetan keskikorkeuden yläpuolelle ja 14 kilometriä planeetan alimman kohdan yläpuolelle.

Maxwell Montesin alueella näkyy suuri meteoriittikraatteri. Ishtar Terra on suurelta osin vuorten ympäröimä. Maxwell Montes on Ishtarin maan "itärannikolla", Akna Montes länsipuolella ja Freyja Montes pohjoisessa, ja Danu Montes osassa eteläpuolta. Akna Montes jatkuu länteen tessera-alueena, jossa on harjanteita ja laaksoja.

Ishtar Terran Maxwell Montesiin kuulumaton alue on soikea Lakshmi Planum, Lakshmin tasanko. Lakshmin tasangolla on kaksi valtavaa pyöreää entistä tulivuoren purkausaukkoa, josta alueen pinta on peräisin. Toinen on 420&nbsp;km leveä Sacajawea Patera paikassa 64.5 P 337 I. Sen purkausaukon läpimitta on 120×215&nbsp;km, ja syvyys 1,2&nbsp;km.. Toinen on lännempänä sijaitseva pienempi Colette Patera.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* IRSPS: Geologic evolution of Ishtar Terra Archive.org
* Radio Science and Venus: Altimetry Map of Ishtar Terra
* JPL/NASA – Wilcome to the Planets: Lakshmi Planum
*funky science: A River Runs Through It ... Archive.org
*Lakshmi Planum pdf-tiedostona englanniksi.
Maihinnousualus

**Maihinnousualus** on sota-alus, jonka päätehtävä on kuljettaa taistelujoukkoja rannikolle. Niitä on useiden maiden laivastoilla. Koko vaihtelee alle 10&nbsp;000 tonnin aluksista lentotukialusta muistuttaviin noin 40&nbsp;000 tonnin helikopteritukialuksiin. Aluksilla voi olla suoraan veteen laskettavaa kalustoa esimerkiksi ilmatyynyaluksia tai amfibiajoneuvoja.

## Historia
Ensimmäisessä maailmansodassa tehtiin vain kolme maihinnousua, joista Tanga 1914 ja Gallipoli 1915 epäonnistuivat. Kolmas Zeebrügge ei saavuttanut sille asetettuja tavoitteita, vaikka onnistuikin periaatteessa. Tangan maihinnousussa käytettiin sotalaivojen pursia, hinaajia sekä kaupallisia proomuja eli varsinaisia maihinnousualuksia ei ollut käytettävissä.

Toisessa maailmansodassa Dunkerquen evakuoinnin jälkeen liittoutuneiden ainoa mahdollisuus siirtää taistelut Manner-Eurooppaan oli maihinnousu. Kun Winston Churchill oli 6. kesäkuuta 1940 tehnyt esityksen maihinnousualuksesta, joka kykenisi kuljettamaan yhden tai useamman panssarivaunun, brittiläinen varusteluteollisuus kokoontui kesällä 1940 käsittelemään asiaa. Kokouksessa Hawthorn Leslie and Company esitti suunnitelman, jonka perusteella valmistui lokakuussa 1940 ensimmäinen LCT-tyyppinen () maihinnousualus *LCT Mk I* eli LCT(1). Näiden alusten syväys oli kuormattunakin vain parisen metriä, joten ne pääsivät niin lähelle rantaa, että ajoneuvokalustolla pystyttiin ajamaan aluksesta maihin.

Kuuden sotavuoden aikana valmistettiin tai muutettiin olemassa olevasta kalustosta kaikkiaan yli 74&nbsp;000 maihinnousualusta tai maihinnousukykyistä ajoneuvoa.
 
## Lähteet
*
*
*

## Aiheesta muualla

### Viitteet
Ruusupapu

**Ruusupapu** (*Phaseolus coccineus*) on ravinto- ja koristekasvina kasvatettava köynnöspapu.

## Ulkonäkö ja koko
Ruusupapu kasvaa 2–4&nbsp;m korkeaksi. Sen lehdet ovat halkaisijaltaan noin 10&nbsp;cm ja muodostuvat kolmesta lehdykästä. Kukat ovat valkoiset, punaiset tai oranssinsävyiset. Palot ovat keitettyinä syötäviä, kun ne ovat vielä litteitä ja korkeintaan n. 16 cm pitkiä. Sitä isommista, jo pullistuneista paloista otetaan talteen ja keitetään pelkät pavut.

## Alkuperä
Ruusupapu on kotoisin Keski-Amerikasta, missä se on monivuotinen kasvi. Intiaanit ovat käyttäneet sen tärkkelyspitoisia juuria ravinnoksi. 

## Viljely
Ruusupapu kasvatetaan yleensä siemenistä taimiksi sisätiloissa ja istutetaan kasvupaikalle pieninä taimina hallojen mentyä  tai kylvetään suoraan lämpimään maahan. Se kasvaa vehreäksi seinämäksi varsin nopeasti. Se pitää tukea säleikköön tai muuhun vastaavaan. Se kukkii heinäkuulta syyskuulle. Jos köynnöksestä haluaa siemeniä talteen seuraavaksi vuodeksi, siemenpalon täytyy antaa tuleentua aivan ruskeaksi ja kuivaksi, ennen kuin se poimitaan. Musta-violetinkirjavat pavut otetaan sisältä talteen siemeniksi. Siemenet säilytetään kuivassa, ilmavassa ja pimeässä paikassa, missä ne saavat jatkaa kuivumistaan, kunnes ne kylvetään keväällä.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*ITIS: Phaseolus coccineus 
*United States Department of Agriculture (USDA): Phaseolus coccineus 
*Flora of China: Phaseolus coccineus 
*Dr. Duke's Phytochemical and Ethnobotanical Databases: Phaseolus coccineus  
*Centre for Agriculture and Biosciences International (CABI): Phaseolus coccineus (runner bean)
Keijunmekko

**Keijunmekko** (*Rhodochiton atrosanguineum*) on kukkiva köynnöskasvi.

## Ulkonäkö ja koko
Keijunmekko kasvaa 2–3 metriä korkeaksi. Sen kukassa verholehdet muodostavat vaaleanpunaiset kellot, teriö on tummemman punainen tötterö, joka roikkuu kellon sisällä. Lehdet ovat sydämenmuotoisia.

## Alkuperä
Keijunmekko on kotoisin Meksikosta. Siellä se on monivuotinen, mutta koska se ei kestä alle +5 °C lämpötiloja, sitä kasvatetaan Suomessa yleensä yksivuotisena.

## Kasvatus
Keijunmekon siemenet itävät valossa, joten niitä ei peitetä. Esikasvatuksen voi aloittaa jo helmikuussa. Kasvi jaksaa silti kukkia koko kesän – tummat teriöt karisevat, mutta verholehtikellot säilyvät pitkään.

## Lähteet
Tärkkelysperuna

**Tärkkelysperuna** kuuluu perunalajikkeisiin, jotka ovat erittäin tärkkelyspitoisia ja siksi sopivia elintarvike- ja kemianteollisuuden raaka-aineiksi. Euroopan unionin yhteinen maatalouspolitiikka määrittelee Euroopan unionin jäsenvaltioille suurimmat tuotantomäärät perunantärkkelyksen osalta.

Euroopan unionin säädösten mukaan ei perunoita, joiden tärkkelyspitoisuus on alle 13 prosenttia, voida pitää tärkkelysperunoina. 

Tärkeimmät tärkkelysperunalajikkeet Suomessa ovat Hankkijan Tanu, Kardal, Posmo ja Saturna. Jonkin verran viljellään myös merkittävässä määrin Serestraa  ja Van Goghia.

Hankkijan Tanu on sopiva tärkkelysperunoiden kauden aloitusperunaksi elokuussa. Vasta syyskuussa Suomessa korjattuna muut Suomessa käytettävät tärkkelysperunat ovat satoisampia.

EU-maille on jaettu tärkkelysperunan osalta markkinointivuoden 2006–2007 loppuun saakka enimmäiskiintiöt tärkkelysperunantuotantoa varten:

#Saksa, 656 298 000 kg
#Alankomaat, 507 403 000 kg
#Ranska, 265 354 000 kg
#Tanska, 168 215 000 kg
#Puola, 144 985 000 kg
#Suomi, 53 178 000 kg, josta Finnamyl, 39 554 000 kg, Järviseudun Peruna, 8 306 000 kg, Evijärven Peruna, 5 318 000 kg
#Itävalta, 47 691 000 kg
#Tšekki, 33 660 000 kg
#Latvia, 5 778 kg
#Espanja, 1 943 000 kg
#Liettua, 1 211 000 kg
#Slovakia, 729 000 kg
#Viro, 250 000 kg

Tärkkelysperunaa viljellään Suomessa noin 8 000 hehtaarin pinta-alalla. Sitä tuottaa noin 850 perunanviljelijää pääasiassa Etelä-Pohjanmaalla ja Satakunnassa. Tärkkelysperunanviljely on noin 4-6 kertaa niin työllistävää kuin viljanviljely.

Teollisuuden käyttöön tärkkelysperunaksi menevät Kardal 1994- (Raisio Yhtymä) tärkkelysteollisuus, Posmo 1986- (S. G. Nieminen), Saturna 1977- (Raisio Yhtymä tärkkelysteollisuus) ja Hankkijan Tanu 1990- (Boreal Kasvinjalostus) sekä sitä korvaamaan Hankkijan Tomppa (Boreal Kasvinjalostus), Ute 1993- (S. G. Nieminen). 

Tärkkelysperunan hinta on ollut 2006 noin 0,22 € / kg tärkkelykselle laskettuna.

## Muuta

Kemira GrowHow on kehittänyt LORIS Expert-menetelmän, jolla tärkkelysperunan viljelyä voidaan seurata peltolohkoittain. Kerättävän tiedon analysoinnilla uskotaan voitavan parantaan tärkkelysperunan tärkkelyspitoisuutta viljelyssä.

Perunantutkimuslaitos koeviljelee BASF:n Amfloraa ja toista geenimanipuloitua tärkkelysperunaa Suomessa 2010.

## Lähteet
Latona

**Latona** voi tarkoitta seuraavia:

* Latona, roomalainen jumalatar, kreikkalaisen Leton vastine
* HMS Latona, Britannian kuninkaallisen laivaston aluksia
* 639 Latona, päävyöhykkeen asteroidi
* *[[Latona (suku)|Latona]]*, tylppäsimpukkasuku.
Kevin Michael Richardson

**Kevin Michael Richardson III** (s. 25. lokakuuta 1964 Bronx, New York, Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen ääninäyttelijä, joka on saanut kaksi Daytime Emmy -ehdokkuutta Jokerin ääniroolista vuosina 2005 ja 2008.

## Ura
Richardson aloitti uransa näyttelijänä opiskeltuaan näyttelemistä Syracusen yliopistossa. Hän esiintyi valmistumisensa jälkeen teatterissa ja muutaman kerran televisiossa, kuten televisiosarjassa *[[Teho-osasto (televisiosarja)|Teho-osasto]]*. Richardson kokeili hetken aikaa stand up -koomikon työtä, mutta ei kiinnostunut tekemään sitä työkseen menestyksestä huolimatta.

Richardson esiintyi myös lyhytkestoisessa komediasarjassa *The Knights of Prosperity* vuonna 2007.

### Ääninäyttelijänä
Richardson päätyi uransa alkuvaiheessa vuonna 1992 tekemään enemmän äänityötä animaatioihin ja televisiomainoksiin sekä elokuvien trailereihin. Hän on siitä lähtien tehnyt rooleja piirrettyihin, kuten *[[Batman of the Future]]en*, *[[Buzz Lightyear of Star Command]]iin*, *[[Samurai Jack]]iin*, *[[Villit Marjaset – elokuva]]an*, *iin*, *[[Teen Titans]]iin*, *[[Kim Possible]]en*, *[[Batman (vuoden 2004 animaatiosarja)|The Batmaniin]]*, *[[Jake Long – amerikkalainen lohikäärme]]eseen* ja *[[Class of 3000]]:n*. Richardson teki myös pitkään useita sivurooleja *[[Family Guy]]hin* vuosina 1999–2010. Sittemmin hän sai isomman roolin *[[The Cleveland Show]]* -animaatiosarjasta, joka oli myös Seth MacFarlanen luoma *Family Guyn* tapaan.

Matalan äänensä myötä hän on usein saanut konnien rooleja, kuten Gantu (*[[Lilo & Stitch (televisiosarja)|Lilo ja Stitch]]*), Tartarus (*[[Halo 2]]*), Jokeri (*[[Batman (vuoden 2004 animaatiosarja)|Batman]]*), Sarevok (*Baldur's Gate*) ja Goro (*Mortal Kombat*). Jokerin roolissa Richardson oli vuosina 2004–2008 ja kertoi luoneensa hahmolle Jiminy Glick ja Hannibal Lecter hahmojen pohjalta äänen. Richardson on ollut Silppurin äänenä vuodesta 2012 lähtien *[[Teini-ikäiset mutanttininjakilpikonnat (vuoden 2012 animaatiosarja)|Teini-ikäiset mutanttininjakilpikonnat]]* -sarjassa.

Richardson on myös ääninäytellyt noin 70 konsolipelissä, kuten *[[Kingdom Hearts II]]*, *[[Metal Gear Solid 2]]* ja **.

## Yksityiselämä
Richardson harrastaa vapaa-ajallaan videopelien pelaamista, kuten Halo 2. Hän omistaa Xbox ja PlayStation 3 pelikonsolit.

## Ääniroolit
### Elokuvat

### Televisiosarjat

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Voice Chasers 
* CrystalAcids
Piidioksidi

**Piidioksidi** eli **silika** (SiO2) on piin ja hapen yhdiste. Mineraalina se tunnetaan nimellä kvartsi.  

Piidioksidi esiintyy luonnossa kolmessa kidemuodossa: heksagonaalinen kvartsi, kuutiollinen kristobaliitti ja heksagonaalinen tridymiitti. Lisäksi tunnetaan kolme muuta muotoa: keatiitti, koesiitti ja stishoviitti.  Kvartsikide voi olla oikea- tai vasenkätinen, ja eri muodot kääntävät valon polarisaatiosuuntaa eri tavalla. Piidioksidi on varsin kovaa ainetta, ja sitä voi käyttää hionnassa. Mohsin kovuusasteikossa sen kovuus on 7.

Piidioksidia käytetään elintarviketeollisuudessa paakkuuntumisenestoaineena. Sen E-koodi on E551.

Jos piidioksidikide kuumennetaan sulamispisteeseen (noin 1&nbsp;600&nbsp;°C) ja sulan annetaan jäähtyä, syntyy amorfista piidioksidia eli silikalasia (engl. *fused quartz*). Silikalasilla on hyvin pieni lämpölaajenemiskerroin ja siksi sitä käytetään kuumennusta kestävien lasiesineiden valmistukseen. Piidioksidi on silikaattien ohella tavallisen lasin pääasiallinen materiaali. 

**Silikageeli** on vesilasista eli natriumsilikaatista valmistettua huokoista piidioksidin ja piihappojen seosta, jota käytetään kosteutta sitovana aineena. Sitä käytetään myös elintarvikelisäaineena vähentämään vaahtoamista. Mikropiireissä hapetettu pii on tehokas eriste.

**Mikrosilika** on erittäin hienojakoista amorfista piidioksidia, jota käytetään betonin täyte- ja lujiteaineena. Se koostuu noin 0,1 mikronin kokoisista hiukkasista, joiden hienous on 50-kertainen normaalin sementin ominaispinta-alaan verrattuna.

## Kidemuodot
Kemiallisesti yksinkertainen piidioksidi esiintyy useana polymorfina, joilla on sama kemiallinen koostumus, mutta erilainen kiderakenne ja erilaiset fysikaaliset ominaisuudet. Polymorfit on esitelty seuraavassa taulukossa.

## Lähteet
Posmo

**Posmo** on tanskalainen tärkkelysperunalajike.

## Lähteet
*Maa- ja metsätalousministeriö: Kasvilajikeluettelo 2006 (pdf) 
*The European Cultivated Potato Database: Posmo

### Viitteet
Saturna

**Saturna** on alankomaalainen myöhäinen tärkkelysperunalajike, jota viljellään myös Suomessa.

Lajikkeen jalostaja Agrico Holland mm. vie perunaa myös Ukrainaan. Saturna on yksi Ukrainassa viljeltävistä 43 perunalajikkeesta.

## Lähteet
*Maa- ja metsätalousministeriö: Kasvilajikeluettelo 2006

### Viitteet

## Aiheesta muualla
*Anne Rahkonen: Koetoiminta ja käytäntö (58) 2001:1, Tärkkelysperuna Saturna pitää pintansa, s. 14.
Ute

**Ute** on tärkkelysperunalajike.

## Lähteet
*Maa- ja metsätalousministeriö: Kasvilajikeluettelo 2006  (pdf)

### Viitteet
Pavol Paška

**Pavol Paška** (23. helmikuuta 1958 Košice, Tšekkoslovakia – 6. huhtikuuta 2018 Košice, Slovakia) oli slovakialainen poliitikko. Hän oli parlamentin puhemies 2006&ndash;2010 ja 2012–2014. Hän edusti SMER – sociálna demokracia -puoluetta. Paška tuki vahvasti Kroatian EU-jäsenyyttä.

Pavol Paška kuoli 6. huhtikuuta 2018 saamaansa infarktiin synnyinkaupungissaan Košicessa.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*
Hankkijan Tanu

**Hankkijan Tanu** on suomalainen tärkkelysperunalajike.  Hankkijan Tanu jalostettiin jauhoiseksi ruokaperunaksi, mutta se on vakiintunut myöhemmin jauhoisiin perunoihin kuuluvaksi tärkkelysperunaksi. Sen tärkkelyspitoisuus on 16,5 prosenttia. Hankkijan Tanu on sopiva tärkkelysperunoiden kauden aloitusperunaksi elokuussa. Vasta syyskuussa Suomessa korjattuna muut Suomessa käytettävät tärkkelysperunat ovat satoisampia.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* 
*
Vuorela (Siilinjärvi)

**Vuorela** on Siilinjärven eteläisin osa, joka sijaitsee aivan Kuopion rajan tuntumassa. Kuopion pohjoisista kaupunginosista Vuorelan erottavat vain Kallansillat. Vuorela kasvaa jatkuvasti sinne rakennettavien uusien kerrostaloalueiden myötä. Vuorelassa on noin 2 800 asukasta (31.12.2004). Vuorelan kautta kulkevat valtatie 5 ja valtatie 9.

Vuorelasta on kotoisin muiden muassa poliitikko Jyrki Katainen ja jääkiekkoilijat Tuomas Kiiskinen, Tommi Jokinen ja Eetu Luostarinen.

## Palvelut

Vuorelassa on kaksi päivittäistavarakauppaa: S-market ja K-Market. Vuorelassa on myös apteekki ja Teboil. Vuorelassa sijaitsevat Kylpylähotelli Kunnonpaikka, Vuorelan kirkko, ja Vuorelan koulu, jossa opetetaan luokka-asteita 1–6. Koulussa on noin 300 oppilasta. Koulu purettiin sisäilmaongelmien takia, ja uuden koulun on tarkoitus valmistua vuoden 2020 loppuun mennessä.

## Lähteet
Vesijärvi (Siilinjärvi)

**Vesijärvi** on Siilijärven asuinlähiö, joka sijaitsee noin kahden kilometrin päässä keskustasta länteen. Vesijärvellä sijaitsevat muun muassa Siilinjärven ortodoksinen kirkko, kioski ja Lujabetonin tehdas. Vesijärven asuinrakentaminen koostuu omakoti- ja rivitaloista.

Vesijärvi rajoittuu pohjoisessa Kevättömään, idässä Kirkonmäkeen, lännessä Harjamäkeen ja etelässä kantatiehen 77.

Vesijärvellä on jääkiekkokaukalo, jonka paikalliset nuoret omatoimisesti jäädyttävät ja jota kunta hoitaa jäädytyksen jälkeen. Suomalainen elektronista musiikkia esittävä yhtye Aavikko on kotoisin Vesijärveltä.
Suomen Siemenperunakeskus

**Suomen siemenperunakeskus Oy  (SPK)** on entinen valtion liikelaitos, joka muuttui syyskuussa 2002 osakeyhtiöksi. Suomessa säädettiin laki sertifioidusta eli virallisesti tarkastetusta siemenperunasta vuonna 1975, ja vuonna 1976 perustettiin siemenperunakeskus.

Yhtiön toimialana on Suomessa yleisesti viljeltävien perunalajikkeiden terveen siemenaineiston ylläpito sekä tällaisten lajikkeiden perus- ja sertifioidun siemenen tuotanto ja markkinointi. Yhtiön kotipaikka on Tyrnävän kunta Pohjois-Pohjanmaalla, joka sijaitsee korkealaatuisen siemenperunan tuotantoalueella.

Yhtiön tuotanto-ohjelmassa ovat tällä hetkellä seuraavat lajikkeet: Acoustic, Blue Congo, Duna Star, Jazzy, Jussi, Lady Alicia,  Lady Amarilla, Lady Anna, Lady Britta,  Lady Claire, Lady Felicia, Lady Jane,  Lapin Puikula, Melody, Musica, Nicola, Rock, Rosamunda

## Lajikkeiden perustietoja

## Omistus
Yhtiön omistivat valtion osakkeiden myynnin jälkeen vuonna 2002: HG Vilper Oy (4&nbsp;900 osaketta), Lapuan Peruna Oy (1&nbsp;100 osaketta), Maa- ja metsätaloustuottajain Keskusliitto (900 osaketta), Ravintoraisio Oy (300 osaketta), Evijärven Peruna Oy (300 kpl), Järviseudun Peruna Oy (300 kpl) ja Suomen valtio (2&nbsp;200 kpl).

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Suomen Siemenperunakeskus
Kiinteämaltoiset perunat

**Kiinteämaltoiset perunalajikkeet** sisältävät verrattain vähän tärkkelystä ja kestävät keitettäessä hyvin koossa. Näin ollen ne ovat tyypillisiä salaattiperunoita, koska keitettynäkin niitä on helppo pilkkoa tavalla, mitä yleisperunat tai ainakaan jauhoiset perunat eivät kestäisi.

Kiinteämaltoisia perunalajikkeita Suomessa ovat Adora, Appell, Bintje, Fambo, Nicola, Ostara, Rocket, Siikli, Sini, Hankkijan Timo, Ukama, Velox ja Venla. Kiinteämaltoisten perunoiden pakkausten väri vähittäiskaupassa on vihreä. Kiinteämaltoisia lajikkeita käytetään yleensä keittoperunoina, koska ne eivät helposti hajoa keitettäessä, ja perunasalaattien tai muiden leikkuukestävyyttä vaativien perunaruokien tekoon.

## Aikaiset lajikkeet

*Fambo
*Hankkijan Timo
*Ostara
*Rikea
*Rocket
*Siikli
*Ukama
*Velox

## Melko aikaiset lajikkeet

*Bintje
*Fambo
*Felsina

## Melko myöhäiset lajikkeet

*Adora
*Nicola
*Venla
*Appell

## Myöhäiset lajikkeet

## Lähteet
*Kantaperuna, lajikkeet
*Kantaperuna, lajikeopas 2009
*spk.fi lajikkeet
Yleisperunat

**Yleisperunat** ovat perunoita, joiden tärkkelyspitoisuus on keskinkertainen verrattuna kiinteämaltoisiin ja jauhoisiin perunoihin. Ne pysyvät kohtalaisen hyvin koossa keitettäessä, paremmin kuin jauhoiset perunat.

Yleisperunoita Suomessa ovat Asterix (Pohjoisen Kantaperuna), Bellona (Ravintoraisio), Idole (Kesko/Agrico), Matilda (Kesko/Svalöf Weibull ja Sabina (Kesko/Svalöf Weibull). Yleisperunoiden pakkauksissa olevan täplän väri vähittäiskaupassa on keltainen. Muita yleisperunoita ovat aikainen talviperuna Sabina.

## Aiheesta muualla
*Paavon Perunasivu
Jauhoiset yleisperunat

**Jauhoiset yleisperunat** kuuluvat yleisperunoiden ja jauhoisten perunoiden väliin. Ne ovat tyypillisiä paistosperunoita, jotka pysyvät koossa paremmin kuin jauhoiset perunat.

Yleis- ja jauhoperunoihin kuuluvat Amazone (Kesko/Agrico), Fontane (Kesko), Lady Claire (Siemenperunakeskus), Melody (Siemenperunakeskus), Van Gogh (Pohjoisen Kantaperuna) ja Rosamunda.
Jauhoiset perunat

**Jauhoiset perunat** sisältävät runsaasti tärkkelystä eivätkä siksi pysy hyvin koossa keitettäessä. Tämän vuoksi niitä ei käytetä salaattiperunoina kiinteämaltoisten perunoiden tapaan eikä keittoperunoina yleisperunoiden tapaan. Jauhoiset perunat soveltuvat hyvin soseperunoiksi ja lusikalla syötäviksi uuniperunoiksi, koska ovat pehmeitä kypsyttyään uunissa. Ne sopivat myös muussiin ja leivontaan. Jauhoisia perunoita tärkkelyspitoisempia ovat tärkkelysperunat, joita viljellään teollisiin tarkoituksiin.

Suomessa jauhoisia perunoita ovat Pito (Boreal Kasvinjalostus/Siemenperunakeskus), Puikula (Siemenperunakeskus), Rosamunda (Kesko), Suvi (Boreal Kasvinjalostus) ja Blue Congo (Siemenperunakeskus). Jauhoisten perunoiden pakkauksissa olevan täplän väri vähittäiskaupassa on punainen. Jauhoisia perunoita käytetään perunasoseena ja uuniperunoina sekä lisukkeena ja osana kasvisruokia.

## Lähteet
Jauhoiset kiinteämaltoiset perunat

**Jauhoiset kiinteämaltoiset perunat** ovat kiinteämaltoisten ja jauhoisten perunoiden väliin jäävä perunaluokka, joiden tärkkelyspitoisuus on yleensä suurempi kuin kiinteämaltoisten mutta vähäisempi kuin yleisperunoiden.

Suomessa jauhoisia kiinteämaltoisia perunoita ovat:
* varhaisperuna **[[Amazone (peruna)|Amazone]]**, Agrico, Civa x Provita, tärkkelys 15,2  
* varhaisperuna **[[Columbo (peruna)|Columbo]]**, Swalöff Weibul, Matilda x , tärkkelys 13,5 
* aikainen kesä- ja syysperuna **[[Velox (peruna)|Velox]]**, saksalainen, 2680/77 x 99/73, tärkkelys 14,0  

## Lähteet
Puikula

**Puikula** on Lapissa ja myös Pohjois-Pohjanmaalla viljeltävä erittäin jauhoinen perunalajike. Sen tärkkelyspitoisuus on 18,5 prosenttia. Ruotsissa sama lajike tunnetaan nimellä *mandelpotatis*.

Euroopan unionin myöntämän suojatun alkuperänimityksen vuoksi vain Lapissa tuotettua ja pakattua puikulaperunaa voi markkinoida **Lapin puikula** -nimellä. Puikulaa on viljelty lajikkeena Lapissa 1700-luvulta alkaen. Lajikkeella on kiinteä yhteys maantieteelliseen alueeseen, ja sen laatu tai ominaisuudet johtuvat olennaisesti tai yksinomaisesti maantieteellisestä alueesta. Myös perunan tuotanto tapahtuu alueella, johon nimi viittaa. Pohjoisessa viljeltynä se menestyy paremmin kuin etelässä, jossa kasvitaudit uhkaavat sitä. 

Erittäin tärkkelyspitoisena puikula hajoaa helposti keitettäessä. Tätä varten sitä on joskus suositeltu kypsennettäväksi höyryttämällä.

## Lähteet
* Kasvilajikeluettelo 2006 (PDF). Maa- ja metsätalousministeriö.

### Viitteet

## Aiheesta muualla
* Lapin puikula on nyt suojattu nimi. Sarka (43) 1997, s. 8.
* Antti Hannukkala: Lapin Puikula – paradoksi lajikeluettelossamme. Tuottava peruna (32) 2005:1, s. 18–19.
* Puikula  Suomen Siemenperunakeskus.
Appell (peruna)

**Appell** on ruotsalainen kiinteämaltoinen perunalajike. Appellin tärkkelyspitoisuus on 14,5 prosenttia. Se luokitellaan ominaisuuksiltaan kiinteämaltoiseksi perunaksi.

## Lähteet
*Maa- ja metsätalousministeriö: Kasvilajikeluettelo 2006 (pdf)
*K-Maatalous: Perunan siementen valintataulukko , luettu 3.6.2007

### Viitteet

## Aiheesta muualla
*Svalöf Weibull: Höst - vinterpotatis
Bintje

**Bintje** on alankomaalainen kiinteämaltoinen perunalajike. Bintjen tärkkelyspitoisuus on 15,2 prosenttia. Se luokitellaan ominaisuuksiltaan kiinteämaltoiseksi perunaksi. Perunan risteytti 1904 KL de Vries ja viljelyyn se tuli 1910.

Bintjeä on käytetty Matildan risteyttämiseen.

Märkinä kesinä Bintje on altis yleisimmille perunan taudeille.

Lajiketta viljellään myös muun muassa Ruotsissa.

## Satoisuus Suomessa

## Lähteet
* Kasvilajikeluettelo 2006 (pdf)
*Kantaperunan ruokaperunalajikkeiden vertailu  (pdf)

### Lähdeviitteet

## Aiheesta muualla
*Bintje 
* European cultivated potato database - Bintje
*Bintje
Fambo

**Fambo** on kiinteämaltoinen perunalajike. Fambon tärkkelyspitoisuus on 15,1 prosenttia.

## Lähteet
*Maa- ja metsätalousministeriö: Kasvilajikeluettelo 2006 (pdf)

### Viitteet

## Aiheesta muualla
*Suomen Siemenperunakeskus: Fambo 
*The European Cultivated Potato Database: Fambo
Ostara (peruna)

**Ostara** on varhainen kiinteämaltoinen perunalajike, joka on alun perin jalostettu Alankomaissa. Ostaran tärkkelyspitoisuus on 14,0 prosenttia. Vähäisen tärkkelyspitoisuuden vuoksi Ostara sopii käytettäväksi muun muassa laatikoissa ja salaateissa. Ostaran mukulat kasvavat suuriksi, litteiksi ja pitkänsoikeiksi. Kuori on vaaleaa ja verkkomaista, itukuopat ja mukuloiden silmät matalia. 

Ostaran suosio on kasvussa, sillä se tekee satoa jo elokuussa ja runsaasti. Sillä on kuitenkin vähäisen kuiva-ainepitoisuuden vuoksi huono keittolaatu, mikä vähentää sen suosiota ja minkä takia sitä suositellaan käytettäväksi vain varhaisperunalajikkeena. Ostaran viljeleminen talviperunalajikkeena on kuitenkin lisääntynyt.

## Lähteet
* Kasvilajikeluettelo 2006 Maa- ja metsätalousministeriö(pdf)

### Viitteet

## Aiheesta muualla
* Ostara The European Cultivated Potato Database
Siikli

**Siikli**, alun perin *Sieglinde*, on saksalainen varhainen kiinteämaltoinen perunalajike vuodelta 1935. Se on risteytys 'Böhm 155/06' × 'Juli'. 
Siiklin tärkkelyspitoisuus on 15,2 prosenttia. 
Sitä arvostetaan esim perunasalaatissa ja varhaisperunana.
Sen maku on herkän mausteinen ja hieman rasvainen. Kukat ovat valkoisia.

Siikli on resistentti perunasyöpää vastaan ​​ja erittäin resistentti  perunaviruksille A ja Y.

Se on herkkä mukulataudille, perunaruvelle, Fusarium-rutolle, lehtikäärevirukselle, perunavirukselle M, perunavirukselle X ja lehtirutolle sekä  mukularutolle, joita voidaan torjua varhaisella korjaamisella.

## Lähteet
*Ruokavirasto, Kasvilajikeluettelo (pdf)
*Suomen siemenperunakeskus Oy, Lajikeopas, Siikli (pdf)

### Viitteet

## Aiheesta muualla
*Siikli  
*Siikli 
*Suomen Siemenperunakeskus: Siikli 
*The European Cultivated Potato Database: Sieglinde
*Welt: Sieglinde - auch mit 65 noch begehrt
*Kartoffel nyt: Sieglinde
Sini (peruna)

**Sini** on  kiinteämaltoinen syysperunalajike. Sinin mukulat ovat keskikokoisia ja pyöreänsoikeita ja niiden silmät ovat matalat. Mukuloiden kuori on sileä ja keltainen. 

Sinin mukulat sisältävät suhteellisen paljon myrkyllistä glykoalkaloidia (keskimäärin 149 mg/1 kg) sallitun raja-arvon ollessa 200 mg. Tärkkelystä ne sisältävät keskimäärin 15,7 prosenttia.. Mukulat kestävät hyvin tummumista ja rikkikiehuminen on vähäistä. Sinin rutonkestävyys on suhteellisen hyvä.

## Lähteet
*Maa- ja metsätalousministeriö: Kasvilajikeluettelo 2006 (pdf)

### Viitteet

## Aiheesta muualla
* The European Cultivated Potato Database
* Leena Pietilä: Satu, Sini ja Suvi - kolmikko ottamassa osansa perunamarkkinoista. Tuottava peruna (26) 1999:4, s. 18-21.
Velox (peruna)

**Velox** on jauhoinen kiinteämaltoinen perunalajike. Veloxin tärkkelyspitoisuus on 14,0 prosenttia.

Suomessa viljelty Velox on myös vientiperuna. Sen siemeniä viedään Venäjälle.

Veloxia viljellään myös Ukrainassa yhtenä maan 43 lajikkeesta.

## Lähteet
* Maa- ja metsätalousministeriö: Kasvilajikeluettelo 2006 (pdf) 
* Kantaperunan ruokaperunalajikkeiden vertailu (Arkistoitu versio, pdf)

### Viitteet

## Aiheesta muualla
*Velox 
*The European Cultivated Potato Database: Velox
*Arto Virtanen: Felsina, Velox ja Adora esittelyssä. Tuottava peruna (27) 2000, s. 14-15 ja 17.
*Arjo Kangas: Velox ja Columbo uusia varhaisia ruokaperunoita. Koetoiminta ja käytäntö (56) 1999:2, s. 8.
Luettelo Suomen perunalajikkeista

Tämä on luettelo **Suomessa käytetyistä [[Perunalajikkeet|perunalajikkeista]]**.

Suomessa oli viljelyssä 2024 mennessä noin 70 perunalajiketta teollisuuden tärkkelysperunat mukaan lukien.

## Suomen aikaisempia perunalajikkeita

## Lähteet
HE 1523-0901

**HE 1523-0901** on tähti, joka vuonna 2007 oli siihen asti löydetyistä vanhin. Sen iäksi on arvioitu 13,2 miljardia vuotta, eli se olisi siten syntynyt maailmankaikkeuden ollessa vain noin 500 miljoonan vuoden ikäinen. Anna Frebelin johtama ryhmä havaitsi tähden ESO:n 8,2-metrisellä VLT-teleskoopilla, ja sen ikä määriteltiin radioaktiivisen hajoamisen perusteella.

HE 1523-0901 on tyypiltään kirkas jättiläistähti, ja se sijaitsee Linnunradassa, jossa myös Maa sijaitsee. Tähdessä on arvioitu olevan energiaa vielä puolet jäljellä, ja energian loppuessa siitä tulee valkoinen kääpiötähti.

Tutkimustulokset julkaistiin ''Astrophysical Journal'' -lehden 10. toukokuuta 2007 ilmestyneessä numerossa.

## Lähteet
*Ylen tiedeuutiset: Tähtivanhus löytyi omasta linnunradastamme 

## Aiheesta muualla
*Astronomy magazine: Researchers identify a Milky Way star that is 13.2 billion years old 
*ESO:n lehdistötiedote , 10. toukokuuta 2007
At Reading Festival 1992

**At Reading Festival 1992** on yhdysvaltalaisen grunge-yhtyeen Nirvanan vuonna 2007 julkaistu DVD, joka sisä sisältää yhtyeen tunnetun esiintymisen Reading festivaaleilla 30. elokuuta 1992. Konsertissa yhtye esitti ensimmäistä kertaa kappaleen "tourette's", joka julkaistiin hieman yli vuosi keikan jälkeen studioversiona albumilla *[[In Utero]]*.

## Kappalelista

#Drain You
#Aneurysm
#School
#Sliver
#In Bloom
#Come As You Are
#Lithium
#About a Girl
#tourette's
#Polly
#Lounge Act
#Smells Like Teen Spirit
#On a Plain
#Negative Creep
#Been a Son
#All Apologies
#Blew	
#Dumb
#Stay Away
#Spank Thru
#Love Buzz
#The Money Will Roll Right In
#D-7
#Territorial Pissings

## Muusikot

*Kurt Cobain - laulu, kitara
*Krist Novoselic - basso
*Dave Grohl - rummut, taustalaulu
Costa Rican lippu

**Costa Rican lippu** on yksi Costa Rican kansallissymboleista. nykyisen kaltainen lippu otettiin käyttöön 29. syyskuuta 1848. Nykyinen lippu jakautuu viiteen vaakaraitaan, joista keskellä oleva punainen raita on leveämpi kuin muut. Valtionlipussa on lisäksi maan vaakuna.

Costa Rican ollessa osa Meksikosta vuonna 1823 itsenäistynyttä Keski-Amerikan liittotasavaltaa sen lippu oli liittovaltion sini-valko-siniraidallinen lippu, jonka keskellä oli Costa Rican vaakuna. Lippua oli innoittanut Argentiinan lippu. Liittovaltion hajotessa vuonna 1840–1841 Costa Rica jatkoi liittovaltion lipun mallin käyttöä, joskin vuosina 1840–1842 sen värien järjestys oli valko-sini-valkoinen.

Costa Rican nykyinen lippu tuli käyttöön 29. syyskuuta 1848. Sen suunnittelija oli presidentti José María Castro Madrizin vaimo Pacífica Fernández Oreamuno. Hän piti Ranskan lipusta ja ehdotti vuoden 1848 vallankumouksen innoittamana Ranskan lipun kaltaista punaista raitaa, josta tuli kaksi kertaa muita raitoja leveämpi. Lippu on ollut käytössä peruspiirteiltään samankaltaisena tästä lähtien, mutta siihen on tehty pieniä muutoksia vuosina 1906 ja 1934, sekä viimeisimmin 21. lokakuuta 1964.

Lipun häpäisy on kielletty maan laissa. Costa Ricassa on tavallsita pitää esillä lippua esimerkiksi Costa Rican itsenäisyyspäivänä. Kouluissa opetetaan lippuhymni *Saludo a la Bandera*. Valtio käyttää liputtaessaan vaakunallista lippua.

## Lähteet
Ecuadorin lippu

**Ecuadorin lippu** on Ecuadorin kansallistunnus vaakunan, moton ja kansallislaulun ohella. Se otettiin käyttöön 7. marraskuuta 1900. Sen mittasuhteet ovat 2:3. Lippu on keskellä olevaa vaakunaa lukuun ottamatta sama kuin Kolumbialla. Lipun värit kuvaavat aurinkoa, maatalouden rikkautta ja maan luonnonvaroja (keltainen), valtamerta ja vaaleaa taivasta (sininen) ja vapauden puolesta vuodatettua verta (punainen). Vaakunaan on kuvattu Guayasjoen suulla oleva alus, joka symboloi kauppaa ja teollisuutta, vapauden aurinko, tasavaltalaisuuden symbolit kirves ja fasces eli vitsakimppu. Vuoden 1845 vallankumouksen muistona on neljä eläinratamerkkiä. Lumihuippuinen Chimborazo yläpuolellaan andienkondori symboloi rohkeutta ja vapautta.

## Lähteet
* http://www.presidencia.gov.ec/articulog.php?ar_codigo=241&ca_codigo=112&ca_padre=0
El Salvadorin lippu

**El Salvadorin lippu** on El Salvadorin kansallistunnus, joka otettiin käyttöön syyskuussa 1972. Lipun mittasuhteet ovat 4:7. Lippu muistuttaa Keski-Amerikan liittovaltion lippua vuodelta 1823, samoin kuin samaan liittovaltioon kuuluneiden Hondurasin ja Nicaraguankin liput.

El Salvadorin lipun valkoisessa keskikentässä on sinetti, jonka kolmio symboloi vallan kolmijakoa: oikeudellista, lainsäädännöllistä ja toimeenpanovaltaa. Kolmion takana on viisi lippua, jotka kuvaavat Keski-Amerikan liittovaltion muodostaneita maakuntia. Merestä kohoaa viisi tulivuorta, joiden kraatterien yläpuolella on punainen fryygialaislakki eli vapauden päähine ja sateenkaari, luottamuksen ja toivon symboli. Kolmion alla on teksti: *Dios, Union, Libertad* eli *Jumala, yhteisyys ja vapaus*. Maan koko nimi ympäröi sinettiä.
Mikko Salonen

** Mikko Salonen** (s. ) on suomalainen kendōka (renshi 7. dan) ja Suomen kendoseurojen keskusliiton koulutusvastaava. Hän on aloittanut kendon harjoittelemisen vuonna 1987. Salonen on Markus Freyn lisäksi toinen Suomen kahdesta ensimmäisestä 7. danin kendokasta, ja *renshi* opettaja-arvon saaneista kendon opettajista.

Salonen on esiintynyt Aleksi Mäkelän ohjaamassa elokuvassa *[[Vares – yksityisetsivä]]* ja Bomfunk MC’s-musiikkivideolla *Something Going On*.

Mikko Salonen julkaisi vuonna 2010 *Nippon kendo kata: johdatus japanilaiseen miekkailuun* kirjan, joka on ensimmäinen suomen kielellä kendosta julkaistu kirja.

Suomen Kendoseurojen keskusliitto kutsui 21. huhtikuuta 2012 Mikko Salosen kendoliiton kunniajäseneksi.

## ZNKR:n lajeissa suoritetut graduoinnit
* Kendōssa 1. dan 12. huhtikuuta 1990 Saksa, Berliini.
* Kendōssa 2. dan 7. tammikuuta 1991 Kanada, Toronto.
* Kendōssa 3. dan 12. toukokuuta 1993 Suomi, Helsinki.
* Kendōssa 5. dan 18. huhtikuuta 1999 Ranska, Lourdes.
* Kendōssa 4. dan 25. huhtikuuta 1995 Skotlanti, Glasgow.
* Kendōssa 6. dan 25. huhtikuuta 2004 Unkari, Budapest
* Kendōssa Renshi 30. marraskuuta 2007
* Kendōssa 7. dan 6. helmikuuta 2011 Belgia, Bryssel

## Kendoliiton kilpailusaavutukset
* Lukuisia Kendon yksilö- ja joukkue-SM-mitaleita
* Suomen kendō-maajoukkueen jäsen vuosina 1989–2005
* Sijoittui Kendon maailmanmestaruuskisoissa 2003 kendon miesten yksilökisoissa Skotlannissa kahdeksan parhaan joukkoon ja voitti Fighting Spirit -palkinnon.

## Lähteet
* 
* 

### Viitteet
Markus Frey

** Markus Frey **(s. ) on suomalainen kendōka (renshi 7. dan). Hän on aloittanut kendon harjoittelemisen vuonna 1987 ja on ensimmäinen suomalainen 7.&nbsp;danin kendoka. Hän on myös kuvittaja.

## ZNKR:n lajeissa suoritetut graduoinnit
* Kendōssa 7. dan 11. huhtikuuta 2010 Unkari Debrecen. 
* Kendōssa Renshi 30. marraskuuta 2007
* Kendōssa 6. dan 25. huhtikuuta 2004 Unkari Budapest. 
* Kendōssa 5. dan 18. huhtikuuta 1999 Ranska Lourdes. 
* Kendōssa 4. dan 25. huhtikuuta 1995 Skotlanti Glasgow. 
* Kendōssa 3. dan 12. toukokuuta 1993 Suomi Helsinki. 
* Kendōssa 2. dan 7. tammikuuta 1991 Kanada Toronto. 
* Kendōssa 1. dan 12. huhtikuuta 1990 Saksa Berliini. 

## Kendoliiton kilpailusaavutukset
* Lukuisia Kendon yksilö- ja joukkuesuomenmestaruuksia
* Suomen kendō-maajoukkueen jäsen vuosina 1989–2008
* Sijoittui kendon maailmanmestaruuskisoissa 2006 kendon miesten yksilökisoissa Skotlannissa 16. parhaan joukkoon ja voitti () palkinnon. 

## Julkaisut
*Pohjolan voimaeläimet. Maaretta Tukiainen ja Markus Frey, Tuuma, 2018
*Kasvun vuosi. Luonnon ja oman elämän havaintokirja, Maaretta Tukiainen, kuvittaja Markus Frey, Tuuma-kustannus, 2024

## Yksityiselämä

Freyn avopuoliso on Maaretta Tukiainen. 

## Triviaa
Sekä Markus Frey että Mikko Salonen esiintyvät Bomfunk MC’s musiikkivideolla Something Going On tehden siinä kendoa.

## Lähteet
Pengerviljely

**Pengerviljely** eli terassiviljely on maanviljelyä, joka tapahtuu yleensä mäkiseen maastoon pengerretyissä tasaisissa kohdissa. Pengertämisen tarkoitus on estää tai hidastaa eroosiota tai kasteluveden karkaamista. Usein penkereitä on useita ja ne muodostavat porrastetun vaikutelman. Pengerviljely on yleistä monissa maissa ja sitä käytetään paljon vettä vaativien lajien, kuten riisin viljelyssä. Penkereet ovat myös helpompia koneelliselle ja manuaaliselle kylvölle ja sadonkorjuulle kuin jyrkkä rinne olisi.

## Lähteet
Arvo Manner

**Arvo Verner Aleksander Manner** (17. elokuuta 1887 Lappi Tl – 11. huhtikuuta 1962) oli suomalainen maaherra ja ministeri.

Manner suoritti ylioppilastutkinnon 1906, oikeustutkinnon 1912 ja sai varatuomarin arvon 1915.

Manner toimi Viipurin oikeuspormestarina 1923-1925, Viipurin läänin maaherrana  1925–1945 ja Kymen läänin maaherrana 1945–1955. Manner oli apulaissisäasiainministerinä Sunilan II hallituksessa 1932. Hän oli hallituksessa 14. maaliskuuta 1932 – 20. lokakuuta 1932 ammattiministerinä.

Kristillishenkisen oikeistopoliitikon Arvo Mannerin veli oli vasemmistojohtaja Kullervo Manner.

## Lähteet
Maija Oravamäki

**Anna-Maija ”Maija” Oravamäki** (o.s. **Kukkohovi**, s. 13. maaliskuuta 1974 Muhos) on suomalainen kestävyysjuoksija.

Oravamäen ensimmäinen SM-mitali oli puolimaratonin SM-hopea vuonna 2000 ajalla 1.19.51. Seuraavana vuonna hän juoksi puolimaratonilla SM-pronssille ajalla 1.18.41 ja voitti maratonin SM-kultaa ajalla 2.49.09. Vuonna 2002 hän oli puolimaratonin SM-kisoissa kolmas sekä voitti ensimmäisen mitalinsa Kalevan kisoissa sijoittumalla 10&nbsp;000 metrin juoksussa kolmanneksi ajalla 35.26,34. Oravamäki voitti pronssia 5&nbsp;000 metrin juoksussa Kalevan kisoissa 2003 ajalla 16.43,15. Seuraavana vuonna hän voitti sisäratojen SM-pronssia 3&nbsp;000 metrin juoksussa ajalla 9.44,73 sekä kultaa Kalevan kisojen 10&nbsp;000 metrillä ajalla 35.31,25.

Oravamäki voitti vuonna 2005 puolimaratonin Suomen-mestaruuden ajalla 1.16.26. Saman vuoden Kalevan kisoissa hän oli 10&nbsp;000 metrillä toinen ajalla 35.22,61. Oravamäki valittiin Suomen joukkueeseen Helsingin MM-kisoihin, joissa hän sijoittui maratonilla neljänneksikymmenenneksitoiseksi ajallaan 2.43.31. Vuonna 2006 Oravamäki voitti sisäratojen SM-hopeaa 3&nbsp;000 metrillä aikaan 9.35,19 ja puolimaratonilla SM-pronssia. Kalevan kisoissa hän voitti kultaa 10&nbsp;000 metrillä ajalla 34.21,64 ja hopeaa 5&nbsp;000 metrillä ajalla 16.43,08. Hän oli mukana Göteborgin EM-kisoissa, joissa hän sijoittui maratonilla kahdeksanneksitoista juoksemalla ajan 2.39.17. Vuosina 2008 ja 2009 Oravamäki voitti maratonjuoksun Suomen mestaruuden ja vuonna 2010 hän sijoittui toiseksi.

Oravamäki on kilpaillut myös hiihdossa. Vuonna 2009 hän voitti SM-pronssia 3&nbsp;×&nbsp;5 kilometrin viestissä Oulun Hiihtoseuran joukkueessa. Hän sijoittui vuoden 2011 Finlandia-hiihdossa 50 km vapaan tyylin kilpailussa toiseksi. Talvitriathlonin MM-kilpailuissa (lajit juoksu, maastopyöräily ja hiihto) hän on sijoittunut kolmanneksi vuonna 2011 ja toiseksi 2012.

## Henkilökohtaiset ennätykset
* 400 metrin juoksu: 1.02,88 (1999)
* 800 metrin juoksu: 2.19,06 (1990)
* 1 000 metrin juoksu: 2.58,74 (1993)
* 1 500 metrin juoksu: 4.34,39 (1999)
* Mailin juoksu: 5.03,07 (2008)
* 3 000 metrin juoksu: 9.45,36 (2000), sisäradoilla (ylipitkällä radalla) 9.35,19 (2006)
* 5 000 metrin juoksu: 16.20,40 (2004)
* 10 000 metrin juoksu: 34.21,64 (2006)
* 10 kilometrin maantiejuoksu: 34.37 (2005)
* 15 kilometrin maantiejuoksu: 59.02 (1995)
* 20 kilometrin maantiejuoksu: 1.14.02 (2004)
* Puolimaraton: 1.16.26 (2005)
* Maraton: 2.35.37 (2006)
* 400 metrin aitajuoksu: 1.08,54 (1995)

## Lähteet
* 

### Viitteet
Hohenzollern (veturitehdas)

**Hohenzollern** oli saksalainen höyryvetureihin erikoistunut metallitehdas. Yhtiö rakensi erityisesti kapearaiteisilla rautateillä kulkevia vetureita, joiden erikoisuus oli sisäpuoliset sylinterit. Suomessa yhtiön vetureita oli useitakin; tunnetuimmat ovat Kuusankosken-Voikan rautatien höyrysäiliöveturi KVR7 ja Enso-Gutzeitin Kotkan tehtaiden 1067 mm höyrysäiliöveturi.
Viimeksi mainittu veturi on säilynyt ja museoituna Kotkassa. Tehtaan toiminta loppui toisen maailmansodan jälkeen.
Pulituuri

**Pulituuri** (tai **polituuri** <  <  'kiilto') tai **puusepänlakka** on yleisnimike pintakäsittelyn viimeistelyyn käytetyille kiillotusnesteille. Tunnetuin merkitys pulituurille on niin sanotussa ranskalaisessa kiillotuksessa käytetty spriipohjainen sellakkaliuos. 

Rappioalkoholistit tapasivat erottaa liuoksesta sellakan käyttääkseen spriitä päihteenä. Pulituuriin liuotettiin suolaa, pulloa ravistettiin, ja näin lakka putosi sakkana pohjalle, jättäen juomakelpoisen pirtun pintaan. Sellakan spriistä erotteluun käytettiin myöhemmin myös hiilihapotettuja virvoitusjuomia. Tästä tavasta sai alkunsa nimitys ”puliukko”, vaikka pulituurin käyttö olikin muihin korvikealkoholeihin verrattuna vähäistä.

## Puleeraus
Pulituurilla kiillottamisesta käytetään nimitystä *puleeraus*. Puleeraus tehdään eri lakkatyypeille erilaisilla liuoksilla, mutta muuten työtavat ovat yhteneväiset. Yleensä puleeraus tehdään entisöintityön päätteeksi nitroselluloosalakoille, joita on käytetty varsinkin 1920–1940-luvun kalusteissa. Tätäkin vanhemmissa kalusteissa käytetyille sellakkapinnoille tehtävä puleeraus tunnetaan nimellä *ranskalainen kiillotus*. Alkydi-, uretaani-, uretaanialkydi- ja muut lakat puleerataan yleensä hiomatahnalla, jolloin hionnan voi jättää väliin. Puleerauksen aluksi valmis lakkapinta vesihiotaan noin 600–1000-lukuisella vesihiomapaperilla kauttaaltaan. Puleerauksessa käytetään työvälineenä *tolloa*, joka on nukkaamattomasta puuvillakankaasta ja vanusta tai strasselista tehty nyytti. Nyytti kastellaan pulituuriin ja puristetaan kuivaksi kangasta tai paperia vasten. Pinta sivellään nihkeällä tollolla tarpeen vaatiessa tolloa kastellen. Tollo saa kulkea yhdestä kohdasta vain kerran, eikä saa pysähtyä työn aikana. Tollo tuodaan pintaan pinnan päädystä tai vinosti reunaa myöten kevyesti pintaa sivellen. Puleeraustyö on tarkkaa käsityötä, jossa puleerattava lakkapinta pilaantuu helposti, jos tollo pysähtyy puleerattavalla pinnalla tai kulkee juuri pulituuriin kastuneen pinnan yli.

## Lähteet
Human Clay

**Human Clay** on rock-yhtye Creedin vuonna 1999 julkaistu yhtyeen toinen pitkäsoitto. Albumi on yhtyeen myydyin, ja se on myynyt kotimaassaan 11 miljoonaa. Samana vuonna julkaistiin albumin ensimmäinen single "Higher", joka toi yhtyeen suureen suosioon, jota jatkoivat 2000 julkaistut singlet "What If", "With Arms Wide Open" ja "Are You Ready?". Kaikki neljä singleä nousivat USA:n singlelistojen ykkösiksi.

"With Arms Wide Open" voitti 2001 Grammyn parhaana rock-esityksenä.

Albumi oli basisti Brian Marshallin viimeinen yhtyeen kanssa, sillä hän erosi yhtyeestä vuonna 2000.

## Kappalelista

#"Are You Ready?" – 4:45
#"What If" – 5:18
#"Beautiful" – 4:20
#"Say I" – 5:15
#"Wrong Way" – 4:19
#"Faceless Man" – 5:59
#"Never Die" – 4:51
#"With Arms Wide Open" – 4:35
#"Higher" – 5:17
#"Wash Away Those Years" – 6:04
#"Inside Us All" – 5:49

## Muusikot

* Scott Stapp - laulu, rytmikitara
* Mark Tremonti - kitara, taustalaulu
* Scott Philips - rummut, kosketinsoittimet
* Brian Marshall - basso

## Sijoitukset (Billboard)

### Albumi

### Singlet

## Lähteet