open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Litra

**Litra** (tunnus **l** tai **L**) on SI-järjestelmän lisäyksikkö tilavuudelle. Kuution mallisen kappaleen, jonka koko on 10 cm · 10 cm · 10 cm eli kuutiodesimetri, tilavuus on litra. Tuhat litraa on kuutiometri.

Litran tunnus on joko l tai L. Tästä päätti 16. yleinen paino- ja mittakonferenssi v. 1979. Tämä on poikkeus siihen sääntöön, että vain erisnimiin perustuvien yksiköiden tunnukset alkavat versaalilla (isolla kirjaimella)

. Päätöksen syynä oli kirjaimen l ja numeron 1 sekaantumismahdollisuus. Käytäntö eri maissa on vaihteleva. Usein yksikön tunnus ilman etuliitteitä kirjoitetaan L, mutta kertoimen sisältävät yksiköt, joissa sekaantumisen vaara on pienempi, kirjoitetaan esim. cl, ml, µl. Annetun lukuarvon jälkeen ennen yksikön tunnusta on kirjoitettava välilyönti.

:1000 l = 1 m&sup3;

:1 l = 1 dm&sup3; = 1000 cm&sup3;

## SI-kertoimet

Litrasta voidaan SI-järjestelmän kertoimilla muodostaa suurempia tai pienempiä yksiköitä, esimerkiksi:

*Hehtolitra* (tunnus hl) on sata litraa eli sata kuutiodesimetriä
:1 hl = 100 dm&sup3;
*Desilitra* (tunnus dl) on litran kymmenesosa eli sata kuutiosenttimetriä.
:1 dl = 100 cm&sup3;
*Senttilitra* (tunnus cl) on litran sadasosa eli kymmenen kuutiosenttimetriä.
:1 cl = 10 cm&sup3;
*Millilitra* (tunnus ml) on litran tuhannesosa eli kuutiosenttimetri.
:1 ml = 1 cm&sup3;
Mikrolitra (tunnus µl) on litran miljoonasosa eli kuutiomillimetri.
:1 µl = 1 mm³

## Historia

Litra otettiin käyttöön Ranskassa 1790-luvulla osana metrijärjestelmää. Alkujaan oli tarkoitus määritellä myös kilogramma sen suuruiseksi, että yksi kuutiodesimetri eli litra vettä olisi massaltaan tarkalleen kilogramman suuruinen.  Kilogrammalle valmistettiin kuitenkin oma mallikappaleensa, ja myöhemmin entistä tarkemmiksi tulleet mittaukset osoittivat, että se on hieman suurempi kuin vesikuutiodesimetrin massa.

Kun Sèvresissä vuonna 1901 pidettiin kolmas yleinen paino- ja mittakonferenssi (CGPM), tämä ero oli jo tunnettu. Konferenssissa päätettiin, että litra oli yhtä kuin tilavuus, joka on 1 kg:lla vettä normaalissa ilmanpaineessa siinä lämpötilassa (3,98 °C), jossa sen tiheys on suurimmillaan. Tästä päätöksestä seurasi, että yksi litra oli 1,000&nbsp;028 dm3.

Vuonna 1964 12. yleisessä paino- ja mitta­konferenssissa päätettiin litran osalta palata alkuperäiseen määritelmään. Litra on nyt kuutiodesimetrin erityisnimi, toisin sanoen se on tarkalleen 1 dm3.  Samalla annettiin kuitenkin suositus, jonka mukaan litran käyttöä olisi syytä välttää sellaisissa mittauksissa, joissa edellytetään niin suurta tarkkuutta, että näiden määritelmien välisellä erolla on merkitystä.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Konduktiivisuus

**Konduktiivisuus** (tunnus &sigma;) on materiaalin sähkönjohtokykyä kuvaava suure. Konduktiivisuus on resistiivisyyden (tunnus &rho;) käänteissuure, siten että &sigma;=&rho;-1. Konduktiivisuuden SI-järjestelmän mukainen yksikkö on 1/(&Omega;&middot;m), tai vaihtoehtoisesti ilmaistuna S/m, siemensiä per metri. Konduktiivisuutta ei tule sekoittaa konduktanssiin, joka on resistanssin käänteissuure, ja joka kuvaa materiaalin ominaisuuden sijasta piirielementin ominaisuutta.

Konduktiivisuudelle käytetään toisinaan myös nimeä **(sähkön)johtavuus** tai **(sähkön)johtokyky**. Samoilla nimillä viitataan kuitenkin toisinaan myös konduktanssiin, joten termien tarkka merkitys tulee päätellä kontekstin mukaan. Myös nimiä *ominaissähkönjohtavuus* tai *ominaiskonduktanssi* on käytetty, mutta ne eivät ole standardien mukaisia.  Ominaiskonduktanssi ei ole ominaissuure siinä systemaattisessa mielessä, jota termiin nykyään sovelletaan, eli se ei kuvaa aineen ominaisuutta massayksikköä kohti. 

Teollisuudessa usein käytetty konduktiivisuuden yksikkö on %I.A.C.S (International annealed copper standard). Kun standardi määritettiin, valittiin puhtaan kuparin johtavuuden arvoksi 100&nbsp;%I.A.C.S. Valmistus- ja raffinointimenetelmien kehittymisen ansiosta parhaiden kuparilaatujen johtavuus on nykyään noin 102&nbsp;%I.A.C.S.

Johtimien sähkönjohtavuutta heikentävät:
*metallissa olevat seosaineet ja epäpuhtaudet
*johtimen lämpötila (Metalleissa lämpötilan kasvattaminen pienentää sähkönjohtavuutta.)
*metallin kylmämuokkausaste

## Katso myös
*Sähkönjohtavuus (limnologia)
*Sähköisten suureiden analogiat
*Sähkönkuljetusteoria
*Sähköjohde
*Sähköeriste

## Lähteet

## Kirjallisuutta
*
Pieksänmaa

**Pieksänmaa** oli lyhytikäinen Suomen kunta, joka oli olemassa vuosina 2004–2006 ja sijaitsi Etelä-Savon maakunnassa, Itä-Suomen läänissä, Pieksämäen silloisen alueen ympärillä. Sen väkiluku oli 8&nbsp;607 ja pinta-ala 1&nbsp;789,97 km², josta 255,64 km² oli sisävesiä. Väestötiheys oli 5,7 asukasta neliökilometriä kohti. Pieksänmaa oli yksikielisesti suomenkielinen. Pieksänmaasta tuli osa Pieksämäen kaupunkia 1. tammikuuta 2007.

Pieksänmaa oli Suomen lyhytikäisin kunta. Pieksänmaa oli niin sanottu reikäleipäkunta, sillä se ympäröi kauttaaltaan Pieksämäen. 

## Historia
Pieksänmaan kunta syntyi 1. tammikuuta 2004, kun Pieksämäen maalaiskunta sekä Jäppilän ja Virtasalmen kunnat lakkautettiin ja yhdistettiin noin 9&nbsp;000 asukkaan kunnaksi. Kuntakeskus oli Naarajärvi. Kunta jäi lyhytikäiseksi, sillä Pieksänmaa ja Pieksämäki yhdistettiin vuoden 2007 alussa uudeksi Pieksämäeksi. Uuden kunnan väkiluku oli vuoden 2007 alussa noin 21&nbsp;000.

## Kylät
Pieksänmaan kunta käsitti seuraavat kylät:
* entisen Pieksämäen maalaiskunnan kylät: Heikkolankangas, Hietamäki, Kantala, Karjala, Kirkonkylä, Kontiomäki, Kylmämäki, Maavesi, Mataramäki, Montola, Neuvola, Nenonpelto, Nikkarila, Niskamäki, Nykälä, Pitkäsmäki, Pyhitty, Pyhäjärvi, Pöyhölä, Sarkaniemi, Siikamäki, Surnuinmäki, Toikkalanmäki, Vanaja, Vehmaskylä, Venetmäki, Venettekemäranta, Vilhula
* entisen Jäppilän kunnan kylät: Hietakylä, Jäppilä, Järvikylä, Kontiomäki, Kukkola, Kuvansi, Kähkölä, Maavesi, Oittila, Rummukka, Ruuhilampi, Sarkaniemi, Siikamäki, Sormula, Suontientaipale, Syvänsi, Tihusniemi, Tossavalansaari, Utriala, Väyrylä
* entisen Virtasalmen kunnan kylät: Ankele, Hällinmäki, Längelmäki, Montola, Narila, Pohjoismäki, Salmenkylä, Tikkalanmäki, Valkeamäki, Virtasalmi, Väisälä

## Hallinto
Vuoden 2004 kunnallisvaaleissa valitussa Pieksänmaan kunnanvaltuustossa oli 41 paikkaa. Valtuustokaudella 2005–2006 suurin puolue oli keskusta 23 valtuustopaikallaan. Kun Pieksänmaa yhdistettiin Pieksämäen kaupunkiin, Pieksänmaan ja Pieksämäen valtuustot yhdistyivät yhdeksi väliaikaiseksi valtuustoksi.
 

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Pieksämäen kaupungin sivut
Ekstaasi

**Ekstaasi** voi tarkoittaa ainakin seuraavia asioita:

* ekstaasi eli hurmostila
* ekstaasi eli MDMA, päihde
* *[[Ekstaasi (elokuva)|Ekstaasi]]* (*The Rapture*), yhdysvaltalainen elokuva vuodelta 1991
* *[[Hurmio (elokuva)|Hurmio]]* (*Extase*, *Ekstase*), tsekkoslovakialais-itävaltalainen elokuva vuodelta 1933
* Extaasi, uusikaupunkilainen yhtye.
Karhu (olut)

**Karhu** on suomalainen olutmerkki, tyypiltään vaalea tai tumma lager sekä India pale ale. Karhua valmistaa tanskalaisen Carlsberg-konsernin omistama Sinebrychoff Keravalla. Karhu-oluen nykyreseptin on kehittänyt Porin panimolla tuotantopäällikkönä ja panimomestarina toiminut Ilkka Vanhatalo.

Vuonna 2015 Karhu A -olut oli Alkoissa litramäärältään myydyin olutmerkki. Samana vuonna se oli Suomen neljänneksi arvostetuin olutbrändi ''Markkinointi & Mainonta'' -lehden ja Taloustutkimuksen vuosittaisessa Brändien arvostus -kyselyssä, edellään Sandels, Olvi ja Kukko.

## Historia
Karhu-oluen historia alkaa 1920-luvun Porista. Tuotteen valmistus keskeytyi 1930-luvun alkupuolella, mutta jatkui vuonna 1958 ykkösoluena. Karhun kolmosolut lanseerattiin vuonna 1961 ja Tosi Vahva Karhu -olut (8,0&nbsp;%) keväällä 1999. Karhu siirtyi Sinebrychoffin omistukseen vuonna 1972, mutta oli porilainen paikallisolut vuoteen 1993 saakka, jolloin siitä tuli valtakunnallinen. Vuonna 2008 Sinebrychoff kunnioitti Porin 450-vuotisjuhlaa erikoisoluella.

### Porin panimon sulkeminen
Vuoden 2006 lopulla Sinebrychoff lopetti Karhun pullottamisen Porin Oluttehtaalla. 25. syyskuuta 2009 Sinebrychoff ilmoitti 156-vuotiaan Porin panimon sulkemisesta kokonaan ja sen myötä Karhun valmistamisen lopettamisesta siellä. Sulkeminen aiheutti runsaasti arvostelua. Valmistamisen lopettamiselle pidettiin oma tilaisuus, jota kutsuttiin hautajaisiksi.

### Kiinan markkinoille
Sinebrychoffin emoyhtiö Carlsberg valitsi Karhun vuonna 2015 satojen olutmerkkiensä joukosta yhdeksi Kiinan ravintolamarkkinoilla myytävistä oluista. Ensiesittely tapahtui Shanghain olutfestivaaleilla. Vuonna 2016 Kiinaan vietiin Keravalta Karhu-olutta sadoissa tuhansissa markkinoita varten räätälöidyissä lasipulloissa.

## Mainoslauseita
* ”Kesyttämätön karhu – lajinsa vahvin”
* ”Korkkaa huurteisen kylmänä ja nauti karhun täyteläisestä mausta.”
* ”Karhu on täyttä olutta.”
* ”Jokainen Karhu on täyttä olutta ensipuraisusta viimeiseen pisaraan.”
* ”Vähempikin riittää.”
* ”Minä vahdin täällä.”
* ”Kun tapaat Karhun, taluta se kassalle”
* "Sauna ilman Karhua on suihku."
* "Juo sinäkin karhua"


## Karhu-oluet

Karhun ainesosia ovat vesi, ohramallas, ohratärkkelys ja humala. Korpisavussa on lisäksi käytetty savuaromia. Sulkeissa ovat tuotteiden alkoholipitoisuuden prosenttimäärät.
* Karhu III (4,6&nbsp;%) 
* Karhu A (5,3&nbsp;%)
* Karhu Tosi Vahva (8,0 %)
* Karhu Tumma I (2,8 %)
*Karhu Ruis IPA (5,3 %)
*Karhu Speltti IPA (5,3 %)
*Karhu Suodattamaton Pils (5,0 %)
*Karhu 0,0 (0,0 %)
*Karhu Saunaolut (4,5 %)
*Karhu Kupari (4,7%)
*Karhu Platina (4,5%)

### Markkinoilta poistuneet Karhu-oluet
* Karhu Ruis (4,6 %)
* Karhu Ruis (6,0 %)
* Karhu Tuplahumala (4,6 %)
* Karhu I (2,5&nbsp;%)
* Karhu III, 1,25 litran pullo (4,6&nbsp;%)
* Karhu Korpisavu (4,6&nbsp;% / 6,0&nbsp;%)
*Karhu Raaka (4,6 %)
*Karhu Huurre (4,6 %) 
*Karhu Tumma (4,6 / 6,0 %)
*Karhu Vehnäolut (5,0 %) 


## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Karhun kotisivut
* Oy Sinebrychoff Ab
500

## Tapahtumia
*Mons Badonicuksen taistelu, keltit lyövät anglosaksit Englannissa. (Arvioitu vuosiluku)

## Syntyneitä
*Prokopios, historioitsija, arvioitu syntymäaika.
*Theodora, Bysantin keisarinna.

## Kuolleita
* Godegisel, burgundien kuningas
800

## Tapahtumia
*25. joulukuuta, Kaarle Suuri kruunattiin keisariksi.

## Syntyneitä
*
## Kuolleita
* Alkmund, Northumbrian prinssi, kuningas Alhredin poika.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
802

## Tapahtumia
*31. lokakuuta, Bysantin keisarinna Irene syrjäytetään. Nikeforos I:stä tulee keisari.
*Egbert nousee Wessexin kuninkaaksi.

## Syntyneitä
*
## Kuolleita
*Beorhtric, Wessexin kuningas
Sorsalinnut

**Sorsalinnut** (Anseriformes) on lintulahko, jonka edustajat ovat sopeutuneet hyvin vedessä elämiseen. Sorsalinnut jaetaan sorsiin (Anatidae), romiskoihin (Anhimidae) ja puuhanhiin (Anseranatidae). Kaikki Suomessa esiintyvät sorsalinnut kuuluvat sorsien heimoon, romiskoja on vain Etelä-Amerikassa ja puuhanhia Australiassa ja Uudessa-Guineassa.

Useimpien sorsalintulajien koiraat ovat suurimman osan vuotta näyttävän näköisiä. Naarailla on ympäri vuoden huomiota herättämätön suojaväritys. Yleensä naaraat huolehtivat pesueista yksin.

## Katso myös
* Luettelo Suomessa esiintyvistä sorsalinnuista
* Suomessa pesivät sorsalinnut pesimäkantakokoineen ja uhanalaisuusluokkineen

## Lähteet

## Kirjallisuutta
* Dick Forsman, Hannu Pietiäinen, Jörgen Palmgren, Olli Järvinen. Suomen sorsalinnut - määritysopas. Lintutieto 1983.
* Kauppinen, Jukka 1980: Sorsalintujen pesivän kannan laskentametodeista ja niiden virhelähteistä. - Lintumies 2.1980 s. 74–82. LYL.
804

## Tapahtumia

* Kaarle Suuri valtasi Saksin.

## Syntyneitä

*Fujiwara no Yoshifusa, Japanilainen hallitsija.
*Ludvig Saksalainen, frankkien kuninkaan Ludvig Hurskaan poika.

## Kuolleita

* 19. toukokuuta: Alkuin, Kaarle Suuren tärkein neuvonantaja.
805

## Tapahtumia
* Bysantin keisari Nikeforos I hävisi Crasuksen taistelun muslimeja vastaan.

## Syntyneitä
*
## Kuolleita
* Æthelhard, Canterburyn arkkipiispa
803

## Tapahtumia
* Keisarit Nikeforos I ja Kaarle Suuri sopivat keisarikuntien rajoista.
* Bysantti tunnustaa Venetsian itsenäisyyden.

## Syntyneitä
*
## Kuolleita
* Bysantin keisarinna Irene kuolee vankeudessa Lesboksen saarella.
806

## Tapahtumia
* 12. huhtikuuta - Nikephoroksesta tulee Konstantinopolin patriarkka, Tarasiuksen kuoltua.
* Henzeista tulee Japanin keisari.

## Syntyneitä
*
## Kuolleita
* 18. helmikuuta - Tarasius, Konstantinopolin patriarkka
* Keisari Kammu - Japanin 50. keisarillinen hallitsija
808

## Tapahtumia
* Abbasidien pääkaupunki siirrettiin Bagdadista Samarraan.
* Krumista tuli bulgarien kaani.

## Syntyneitä
*Walahfrid Strabo, frankkilainen munkki
## Kuolleita
* Widukind, saksien päällikkö
* Ælfwald II, Northumbrian kuningas
807

## Tapahtumia
* Mercian kuningas Coenwulf ottaa vallan Kentissä veljensä Cuthredin kuoltua.

## Syntyneitä
*

## Kuolleita
* Cuthred, Kentin kuningas.
Valotusaika

**Valotusaika** (myös **suljinaika**, ) tarkoittaa valokuvauksessa aikaa, jonka kameran suljin on auki valotuksen aikana. Yleensä valotusaika ilmoitetaan sekunnin murto-osina, kuten *1/250* s, joka voidaan merkitä myös *250*. 

Mitä vähemmän kuvauskohteessa on valoa, sitä pidempi pitää valotusajan olla, jotta valoherkälle kuvakennolle tai filmille lankeaa riittävästi valoa halutun tuloksen saavuttamiseksi. Pidempi valotusaika vaatii vakaampaa kuvausotetta tai jalustan käyttöä, jotta vältetään heilahtamisesta johtuva kuvan epäterävyys, joka joskin tarjoaa paremman kuvanlaadun.

Nykyään valotusaikojen geometrinen sarja on vakiintunut seuraavaksi:
*1/4&nbsp;000 s = 0,244 ms 
*1/2&nbsp;000 s = 0,488 ms
*1/1&nbsp;000 s = 0,977 ms
*1/500 s = 1,95 ms
*1/250 s = 3,9 ms
*1/125 s = 7,8 ms
*1/60 s = 15,6 ms
*1/30 s = 31,25 ms
*1/15 s = 62,5 ms
*1/8 s = 125 ms
*1/4 s = 250 ms
*1/2 s = 500 ms
*1 s = 1&nbsp;000 ms
*10 s = 10&nbsp;000 ms 
* **B** – suljin on auki niin kauan kuin laukaisinta pidetään pohjassa (*[[Bulb-laukaisu|bulb]]*)
* **T** – suljin sulkeutuu vasta kun laukaisinta painetaan uudestaan (*time*)
* **X** – salaman synkronointia varten tarvittava asetus

Jokainen askel sarjassa puolittaa tai kaksinkertaistaa filmille tai kennolle pääsevän valon määrän. Koska myös objektiivin himmenninaukko muuttuu vastaavassa sarjassa, voidaan sama valotus saavuttaa usealla valotusajan ja himmenninaukon yhdistelmällä. Esimerkiksi 1/125 ja f:8 tuottaa saman valotuksen kuin 1/250 ja f:5,6.

## Lähteet
Moraalinen agentti

**Moraalinen agentti** eli **moraalisesti vastuullinen toimija** on eettinen käsite, jolla tarkoitetaan toimijaa, joka ymmärtää, että on olemassa muita toimijoita ja että hänen toimintansa vaikuttaa muihin toimijoihin. Koska hän ymmärtää kaikki tekonsa seuraukset, on henkilö vastuussa toiminnastaan. Toiminnan on oltava vapaaehtoista ja henkilön täysissä sielun ja ruumiin voimissaan.

Sitä, jota moraalinen toiminta koskettaa ja johon moraaliset päätökset vaikuttavat kutsutaan **moraalisubjektiksi**. Moraalisubjekti on moraalisen agentin teon kohde, jonka hyvään tai hyvinvointiin moraalinen agentti vaikuttaa. Ihmisen ollessa vastuussa teoistaan on hän sekä moraalinen agentti että moraalisubjekti. Moraalisubjekteja, jotka eivät ole moraalisia agentteja voivat olla esimerkiksi eläimet. Myös hyvin pienet lapset ovat toimivuudeltaan niin keskeneräisiä, että he eivät voi olla moraalisesti vastuullisia toimijoita. Heillä ei vielä voida lukea olevan moraalisen agentin velvollisuuksia.

## Lähteet
Arthur Danto

**Arthur Coleman Danto** (1. tammikuuta 1924 Ann Arbor, Michigan – 25. lokakuuta 2013 New York City) oli yhdysvaltalainen analyyttisesti suuntautunut filosofi, taidekriitikko ja  professori. Hänet tunnetaan filosofisesta estetiikasta ja historianfilosofiastaan. Danto vaikutti oleellisesti muun muassa George Dickien institutionaaliseen taideteoriaan.

Professori Danto opetti Columbian yliopistossa New Yorkissa vuodesta 1951 alkaen. 

## Taidemaailma
Arthur C. Danto tunnetaan erityisesti taidemaailman käsitteestään, jonka teorian hän julkaisi vuonna 1964 esseessään *The Artworld*.

Esseessään Danto otti tapausesimerkiksi Andy Warholin *Brillo-laatikot* (Brillo Boxes). Hän kysyi, mikä erottaa taideteoksen ei-taiteesta, teollisesta kulutustavarasta. Danto väitti, että taide-esineen olisi oltava ”sellaisessa tulkinnan ilmapiirissä” muiden taideteosten kanssa, joka vuorostaan palvelee vertailevan tulkinnan ilmaisuvälineenä. ”Jonkin näkeminen taiteena vaatii sellaista, jota silmä ei voi halveksua – taiteellisen teorian ilmapiirin, taidehistorian tuntemuksen: taidemaailman.”

Danto väitti, että objektille myönnetään taiteen asema, jos se voidaan käsitteellisesti yhdistää sellaisiin objekteihin, joita on jo aikaisemmin pidetty taiteena ja jos se vaatii teoreettisen väitteen – esteettisen teorian – tuon yhdistämisen oikeuttamiseksi.

Taidemaailmalla on Danton mukaan oma kielensä. ”Ei ole olemassa taidetta ilman niitä, jotka puhuvat taidemaailman kieltä.” Hän käytti Augustinuksen vertausta: ”Taidemaailma vastaa reaalimaailmaa jossain määrin samalla tavalla kuin Jumalan kaupunki vastaa maallista kaupunkia. Tietyt objektit, kuten tietyt yksilötkin nauttivat kaksoiskansalaisuudesta, mutta ... on syvä perusero taideobjektien ja todellisten esineiden välillä.”

Taidemaailma on teoreettinen paradigma, ja sen, mitä taiteeksi lasketaan nyt, on välttämättä lunastettava ”paikkansa” tuossa ylhäisessä kaupungissa. Kaikkien hyvien paradigmojen tavoin taidemaailman on pystyttävä sopeutumaan eri aikoihin, sen täytyy pystyä mukautumaan uusiin kieliin ja ajatuksiin ja olemaan valmis jatkuvaan käsitteelliseen muutokseen.

”Maailman on oltava valmis tiettyihin asioihin, niin taidemaailman kuin todellisenkin maailman”, kirjoitti Danto. ”Taiteen teorioiden rooli, niin tänään kuin aina ennenkin, on aikaansaada taidemaailma ja taide mahdolliseksi.”

## Lähteet
* Danto, Arthur C.: The Artworld, *The Journal of Philosophy*, 1964. 

### Viitteet

## Kirjallisuutta
* 

## Aiheesta muualla
* Arthur C. Danto  Columbia University 
* Boxer, Sarah: Non-Art for Non-Art's Sake, arvostelu Danton kirjasta *The Madonna of the Future, Essays in a Pluralistic Art World*. *The New York Times*. 
* 
* Warhol, Andy: Brillo Box, 1964
Liivi

**Liivi** tarkoittaa seuraavia:

* liivi, Latviassa puhuttava uralilainen kieli
* liivi, hihaton, edestä napitettava tai vetoketjulla suljettava vaate
* rintaliivit, naisten alusvaate
* Liivi, kylä Kullamaassa, Virossa.
Vapaa tahto

**Vapaa tahto** on kiistelty käsitys että ihmisellä on kyky tehdä vapaasti harkittuja valintoja, ja tekemämme valinnat ohjaavat ja selittävät käytöstämme. Inkompatilististen käsitysten mukaan vapaata tahtoa ei ole deterministisessä, täysin sitovien lainalaisuuksien määräämässä maailmassa, tai pelkän sattuman seurauksena syntyneissä valinnoissa. Kompatilistien mukaan taas vapaa tahto ja determinismi ovat yhteensopivia. Vapaan tahdon olemassaoloa on filosofiassa pohdittu jo antiikin ja Zarathustran ajoista lähtien, ja sitä pohditaan filosofian lisäksi psykologiassa ja neurotieteissä edelleen.

Mielenfilosofisten ja metafyysisten kysymysten lisäksi tahdonvapauden ongelmaan liittyy sekä moraalifilosofinen että tieteenfilosofinen ulottuvuus. Moni ajattelee, että jos tahto ei ole vapaa, kukaan ei voi olla vastuussa teoistaan. Immanuel Kant päätteli, että näin ollen joudumme olettamaan tahdon vapauden, koska olemme moraalisesti vastuussa teoistamme. Jotkut fysikalistiset tieteenfilosofit ajattelevat, että ihmisten tekojen todellinen syy on aina fysikaalinen, ja tästä syystä tahto ei ole vapaa eivätkä psykologiset tilat ja tapahtumat, kuten uskomukset ja päätökset, voi selittää käytöstä. Toiset tieteenfilosofit puolestaan ajattelevat, että käytöstä voidaan selittää ja ennustaa psykologisten tekijöiden avulla vaikkei ihmisten valinnat ja teot olisikaan sen vapaampia kuin mitkä tahansa muut fysiikan laeille alisteiset todellisuuden tapahtumat.

Keskeisiä filosofisia kantoja keskustelussa vapaasta tahdosta:
* Kompatibilismi – determinismi ja vapaa tahto sopivat yhteen
* Inkompatibilismi – determinismi ja vapaa tahto eivät sovi yhteen
**Libertarismi – ihmisellä on vapaa tahto, determinismi ei päde
**Kova determinismi – ihmisellä ei ole vapaata tahtoa

## Katso myös
* Fatalismi
* Prohairesis

## Lähteet

## Kirjallisuutta
* 
*  
*  
* 
* Sapolsky, Robert M.: *Määrätty – Elämä ilman vapaata tahtoa.* (Alkuteos *Determined: A Science of Life without Free Will*, suomentanut Kimmo Pietiläinen) Helsinki: Terra Cognita, 2024. 

## Aiheesta muualla

* 
* 
* 
*
Radio 957

**Radio 957** eli *"Ysiviisseiska"* on Tampereella toimiva kaupallinen paikallisradio. Kanava on toiminut vuosina 1985–2012 ja uudelleen vuodesta 2017 alkaen.

Kanavan aamuohjelmaa juontaa Mika Lintu ja iltapäiväohjelmaa Antti Granlund. Musiikkilinja koostuu kotimaisista ja ulkomaisista rock-klassikoista. 

Vuodenvaihteessa 2020–2021 MTV alkoi tuottaa uutisia Radio 957:lle, jotka päättyivät 4. huhtikuuta 2024 klo 22 uutisiin. Tekoälyn lukemat uutiset alkoivat 5. huhtikuuta 2024. Uutiset tuottaa STT.

Radio 957 aloitti toimintansa vuonna 1985 yhtenä Suomen ensimmäisistä kaupallisista radiokanavista. Kanavan omistaa nykyään Bauer Media.

## Historia
Radio 957:n toimiluvan sai Tampereen Yliopiston Ylioppilaskunta 21. tammikuuta 1985. Radion puuhamiehinä olivat Jukka Kulmala ja Ari Rannisto. Lähetystoiminta alkoi Tampereella 15. elokuuta 1985.

2000-luvulla Radio 957:n omistajaksi tuli SBS Finland, joka oli osa monikansallista SBS Broadcasting SA:ta. Keski-ikäisille kuuntelijoille kohdistetun Radio 957:n musiikkilinja painottui ulkomaisiin rock-klassikoihin, mutta joukossa oli myös kotimaista ja uudempaakin musiikkia. 957:lla selostettiin Ilveksen ja Tapparan vieraissa pelattavat jääkiekko-ottelut. Vuonna 1995 aloittaneet Hönttä ja Toippari -nimisten hahmojen lukemat Tampereenkiäliset uutiset olivat myös vakiintuneet kestosuosikiksi. Kanava kuului koko Pirkanmaan alueella.

Asema lähetti myös RDS-tekniikkaa hyödyntäen mainostekstejä vastaanottimien tekstinäyttöön Tampereella.

11. kesäkuuta 2012 SBS Finland kertoi laajentavansa juhannuksen jälkeen Radio Cityn kuuluvuutta, mikä merkitsi Radio 957:n toiminnan päättymistä 25. kesäkuuta 2012. Kanavan taajuudella jatkoi heti seuraavana päivänä Radio City Tampere. Sen ohjelmavirrasta valtaosa tuotettiin ja lähetettiin Helsingistä. Aluetoimituksessa tehtiin paikallisuutisia, Tapparan ja Ilveksen selostettuja jääkiekko-otteluita sekä päivittäistä tunnin mittaista paikallisohjelmaa. Myös paikallismainonta säilyi.

Lokakuussa 2017 Radio 957:n ilmoitettiin palaavan radioaalloille. Marraskuun 2017 alussa Radio 957 aloitti Play Radion entisillä taajuuksilla.

## Nykyiset ohjelmat

## Toimittajia ja ohjelmia
* Jari Niemelä 
* Jari Korkki
* Juha Drufva
* Harri Tuominen
* Alex Nieminen
* Waldemar Wallenius
* Muori Menninkäinen (lastenohjelma)
* Ismo Nykänen
*Alivaltiosihteeri

## Lähetystaajuudet
Alkuperäisen tamperelaisen lähetystaajuuden 95,7 MHz lisäksi radiolla on myös seuraavat lähettimet:
*Hämeenkyrö 94,5 MHz
*Kankaanpää 92,4 MHz
*Parkano 90,3 MHz

TTV:n kaapeliverkossa Radio 957 kuului taajuudella 98,8 MHz.

## Palkinnot

* Radiogaala 2021: *Vuoden paikallinen radio*
* Radiogaala 2022: Vuoden radiopromootio: Turkulaisen musiikin yö – Radio 957:n kaikkien aikojen karmein Halloween

* Radiogaala 2023: Vuoden paikallinen radio – kunniamaininta
* Radiogaala 2025: Vuoden paikallinen radio

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Radio 957
809

## Tapahtumia
* Saga seuraa Heizeita Japanin keisarina.

## Syntyneitä
*
## Kuolleita
* 24. maaliskuuta - Harun al-Rashid, kalifi
810

## Tapahtumia

* 1. lokakuuta - Bysantin keisari Nikeforos I yritettiin murhata.

## Syntyneitä

* Japanin keisari Nimmyo
* Kenneth I, Skotlannin kuningas
* Kassia, runoilija ja säveltäjä

## Kuolleita

*Widukind, saksien johtaja
*Godfred, Tanskan kuningas
*Eardwulf, Northumbrian kuningas
*Pipin, Italian kuningas
811

## Tapahtumia

* 26. heinäkuuta - Staurakioksesta tuli Bysantin keisari isänsä Nikephoroksen kuoltua taistelussa
* 1. lokakuuta - Mikael I julistautui keisariksi kun Staurakios vetäytyi luostariin
*Vanhin säilynyt maininta sanasta *Suomi* Frankkien valtakunnan annaaleissa, jossa mainitaan erään rauhansopimuksen yhteydessä Suomi-niminen henkilö.

## Syntyneitä
* Basileios I, Bysantin keisari

## Kuolleita
* 26. heinäkuuta - Bysantin keisari Nikeforos I kuoli taistelussa bulgaareja vastaan. Bulgaarien kaani Krum teki hänen pääkallostaan juoma-astian.

## Lähteet
812

## Tapahtumia

*

## Syntyneitä

* Donald I, Skotlannin kuningas

## Kuolleita

* 11. tammikuuta: Staurakios, entinen Bysantin keisari, kuoli luostarissa
Mediaani

**Mediaani** (vanh. suom. *keskusluku*) kuuluu tilastollisessa matematiikassa käytettyihin keskilukuihin. Mediaanin tunnus on Md.

Mediaani on järjestetyn joukon keskimmäinen alkio. Joukon alkiot, tai tilastotieteellisessä kielenkäytössä *havainnot*, on mitattava vähintään ordinaaliasteikolla. Jos alkioiden määrä on parillinen, mediaaniksi ilmoitetaan usein molemmat alkiot, tai numeroarvojen tapauksessa voidaan laskea kahden keskimmäisen luvun keskiarvo. Jos havaintoarvoja on pariton määrä, mediaani on joukon keskimmäinen havaintoarvo, ks. esimerkki 1. Kun havaintoarvot on asetettu suuruusjärjestykseen, voidaan mediaani määrittää laskemalla sitä vastaavan havaintoarvon järjestysluku (paikka luettelossa) kaavasta (n+1)/2. Vrt. esimerkki 1 (5+1)/2 = 3 => luettelon kolmas luku (havaintoarvo) on mediaani.

Jakauman X mediaani on luku m, jolle P(X\leq m)\geq \frac{1}{2} ja P(X\geq m)\geq \frac{1}{2}.

Esimerkki 1: Joukon {2, 2, 3, 8, 14} mediaani on 3. Joukon {2, 2, 3, 100} mediaani on 2,5 tai {2, 3}.

Esimerkki 2: Havaintojen {Approbatur, Magna cum laude approbatur, Laudatur} mediaani on Magna cum laude approbatur.

Esimerkki 3: Äänestyksessä, jossa äänestäjät valitsevat määrää kuvaavan luvun väliltä 0–100, on annettu äänet 1, 1, 50, 60, 65, 70 ja 99. Tämän joukon mediaani on 60 (kun taas keskiarvo on noin 49,4).

Mediaani kuvaa monissa tapauksissa jakauman tyypillistä arvoa luotettavammin kuin keskiarvo. Näin on etenkin silloin, kun jakauma on vino.

Esimerkki 4: Kuvitteellisen työpaikan palkkaselvityksessä todettiin seuraavat kuukausipalkat: 1&nbsp;000, 1&nbsp;100, 1&nbsp;200, 1&nbsp;300 ja 100&nbsp;000&nbsp;€. Tämän työpaikan mediaanipalkka on 1&nbsp;200&nbsp;€ ja keskipalkka 20&nbsp;920&nbsp;€.

## Lähteet
813

## Tapahtumia

* 22. kesäkuuta - Bulgaarit löivät Bysantin keisarin Mikael I:n taistelussa.
* 12. helmikuuta - Kapinoiva Leo V julistautui keisariksi. Mikael vetäytyi luostariin.
* Keisari Kaarle Suuri teki pojastaan Ludvig Hurskaasta hallitsijakumppanin.
* toinen ikonoklasmi alkoi

## Syntyneitä

* Theofilos, Bysantin keisari

## Kuolleita

*
Pielisensuu

**Pielisensuu** oli Pohjois-Karjalassa sijainnut Suomen kunta. Se liitettiin Joensuun kaupunkiin vuonna 1954. Tällöin Joensuun asukasluku kasvoi yli kaksinkertaiseksi (1953: 9 553 asukasta, 1954: 23 748 asukasta).

Pielisensuun kunta syntyi vuonna 1922, kun se irtautui Kontiolahdesta. Pielisensuussa oli vuonna 1930 5&nbsp;377 asukasta ja vuonna 1952 asukasluku oli 12&nbsp;442. Tämä on selvästi enemmän kuin Joensuun kaupungissa tuolloin. Ennen kuntaliitosta Joensuun kaupunki käsittikin lähinnä vain taajama-alueen keskustan, ns. ruutukaava-alueen. Pielisensuun kunta ei siksi ollut loppuvaiheissaan varsinainen maalaiskunta, vaan se muodostui pääasiassa Joensuun ympärillä olleista pientaloalueista, joista osa tunnettiin työläisväestöstään. 

Kuntaliitoksen myötä Joensuun kaupunki sai muun muassa Hukanhaudan, Karsikon, Mutalan ja Noljakan kaupunginosat. Pielisensuun kirkko valmistui vasta kunnan lakkauttamisen jälkeen vuonna 1960. Sitä ennen Pielisensuun seurakunnan pääkirkkona oli Utran kirkko.

## Lähteet
*

### Viitteet
814

## Tapahtumia
* Ludvig Hurskas seuraa isäänsä frankkien kuninkaana ja keisarina.
* Bulgaarit piirittävät Konstantinopolia.

## Syntyneitä
*

## Kuolleita
* 28. tammikuuta - Kaarle Suuri, frankkien kuningas ja keisari.
* 13. huhtikuuta - Krum, bulgaarien kaani.
816

## Tapahtumia

* Frankkien kuningas Ludvig Hurskas kruunattiin keisariksi

## Syntyneitä

*Formosus, paavi

## Kuolleita

* 12. kesäkuuta: Pyhä Leo III, paavi
819

## Tapahtumia
*Abbasidien pääkaupunki siirrettiin takaisin Bagdadiin.
*Ludvig Hurskas meni naimisiin Judith Welfin kanssa.

## Syntyneitä
*
## Kuolleita
*
817

## Tapahtumia
* Ludvig Hurskas jakaa valtakuntansa poikiensa kesken.
* Bulgaarit lopettavat Konstantinopolin piirityksen.

## Syntyneitä
*

## Kuolleita
* Paavi Stefanus IV
* Theophanes, bysanttilainen munkki ja kronikoitsija.
820

## Tapahtumia

* Mikael II:sta tuli Bysantin keisari
* Ryhmä viikinkejä asettuu Luoteis-Ranskaan, jossa heitä aletaan kutsua normanneiksi.

## Kuolleita

* 24. joulukuuta - Bysantin keisari Leo V salamurhattiin
821

## Tapahtumia
*
## Syntyneitä
*
## Kuolleita
*18. joulukuuta - Theodulf Orleansin piispa.
*Coenwulf, Mercian kuningas
822

## Tapahtumia
*Abd-ar-rahman II:sta tuli Umayyadien Espanjan hallitsija.

## Syntyneitä
*
## Kuolleita
*Hakam I, emiiri
823

## Tapahtumia

* Muslimit valloittivat Kreetan Bysantilta
* Palkkasoturi Tuomas Slaavilaisen johtama Konstantinopolin piiritys päättyi, kun bulgaarit hyökkäsivät piirittäjiä vastaan. Piiritys kesti lähes vuoden.
* Japanin keisari Junna astui valtaistuimelle

## Syntyneitä

*13. kesäkuuta - Kaarle Kaljupää, Frankkien kuningas ja keisari.

## Kuolleita

* Ceolwulf I, Mercian kuningas
824

## Tapahtumia
* Eugenius II:sta tuli paavi.
* Navarran kuningaskunta perustettiin.

## Syntyneitä
*Abu Isa Muhammad at-Tirmidhi, imaami ja hafiz

## Kuolleita
* 11. helmikuuta: Pyhä Paschalis I , paavi
* Japanin keisari Heizei
Lassie

**Lassie** on kuvitteellinen koira, joka on vuosien mittaan esiintynyt useissa elokuvissa, televisiosarjoissa ja kirjoissa.

Lassien loi amerikkalainen kirjailija Eric Knight vuoden 1940 teoksessaan *[[Lassie palaa kotiin (kirja)|Lassie palaa kotiin]]* (*Lassie Come-Home*). Vuonna 1943 julkaistiin samanniminen ensimmäinen Lassie-elokuva, mitä seurasi lukuisia muita Lassieen liittyviä elokuvia ja TV-sarjoja.

Alkuperäisessä elokuvassa Lassie on älykäs pitkäkarvainen collie eli skotlanninpaimenkoira, jonka omistavat yorkshireläinen Joe-poika ja hänen perheensä. Rahapulassa perhe myy koiran, mutta poikaan kiintynyt Lassie karkaa uudelta omistajaltaan useasti. Lopulta koira siirretään kauas Skotlantiin, mutta Lassie karkaa sieltäkin ja tekee pitkän vaelluksen takaisin alkuperäisen omistajansa luo.

Ensimmäinen Lassie oli Pal-niminen koira ja väriltään soopeli eli valkoruskea mustalla vivahteella. Weatherwaxin perhe on vastannut Lassie-elokuvissa ja televisiosarjoissa esiintyneistä koirista, jotka ovat olleet suoraan Palin jälkeläisiä. Kaikki nämä koirat ovat olleet uroksia.

Amerikkalaisissa televisiosarjoissa (TV-sarjaa tehtiin vuosina 1954–1974, 1989–1991 ja 1997–1999) Lassien omistavat Timmy-poika ja hänen perheensä. Timmy joutuu usein vaikeuksiin, ja Lassieta tarvitaan hänen pelastamisekseen. 1950-luvun yhdysvaltalaissarjassa poika oli ensin nimeltään Jeff (es. Tommy Rettig 1954–1957) ja sitten Timmy (es. Jon Provost 1957–1964). Vuosina 1964–1971 Lassien isäntä ei ollut poika vaan Robert Brayn näyttelemä metsänvartijamies. 1990-luvun taitteen tuotannossa koiraa hoitaa taas poika nimeltä Will (es. Will Nipper), ja hänen vanhempiaan esittävät näyttelijäaviopari Dee Wallace Stone ja Christopher Stone.

Lassie on yksi kolmesta koirasta, jotka on palkittu tähdellä Hollywood Walk of Fame -kävelykadulla.

Suomessa nimitystä Lassie käytetään lähes synonyymina pitkäkarvaiselle collielle. Lassie oli myös Finn-Lassie Oy:n 1980-luvun loppuun asti käyttämä lasten- ja urheiluvaatemerkki.

Lassie on deminutiivi englannin skottimurteen sanasta lass, ”tyttö”. Lassie on siis ”tyttönen” ja narttukoira.

## Lassie-elokuvia
* Lassie palaa kotiin (1943), mukana Roddy McDowall ja Elizabeth Taylor
* Lassien poika (1945), mukana Peter Lawford ja Donald Crisp
* Urhea Lassie (1946), mukana Elizabeth Taylor ja Frank Morgan
* Lassie voittaa pelon (1948), mukana Janet Leigh, Alan Napier ja Donald Crisp
* Lassie lain kourissa (1949), mukana Edmund Gwenn, Donald Crisp ja Alan Napier
* Lassien kosto (1951)
* Lassie – erämaaseikkailu (1963), mukana June Lockhart ja Richard Kiel
* Lassie ja puuma (1967), mukana Les Brown Jr. ja Robert Bray
* Lassie ilmavoimissa (1970), mukana Ron Hayes, Harry Holcombe ja Philip Bornoeuf
* Lassien taikaa (1978), mukana Mickey Rooney, Pernell Roberts, Alice Faye ja James Stewart
* Lassie (1994)
* Lassie (2005), ohjaus Charles Sturridge. Irlantilainen versio *Lassie palaa kotiin* -romaanista, mukana Peter O’Toole ja Edward Fox.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

*Collie rotuna
*Lassie
*
*
Luettelo kissaroduista

Tämä on **luettelo kissaroduista** aakkosjärjestyksessä.

__NOTOC__
## A

## B

## C

## D

## E

## G

## I

## J

## K

## L

## M

## N

## O

## P

## R

## S

## T

## V

## Huomautuksia
 

## Lähteet
*
*
*

### Viitteet

## Aiheesta muualla
Fennica (kansallisbibliografia)

**Fennica** eli Suomen kansallisbibliografia on suomalaisen julkaisutuotannon tietovaranto, joka käsittää lähes kaikki Suomessa painetut ja Suomen markkinoita varten valmistetut painojulkaisut, audiovisuaaliset teokset ja tallenteet. Fennican tuotannosta ja ylläpidosta vastaa Kansalliskirjasto. Kansalliskirjaston lisäksi useilla muillakin yliopistokirjastoilla on vapaakappaleista muodostetut Fennica-kokoelmat, mutta niiden kattavuus vaihtelee. Fennica on saatavilla myös avoimena datana CC Nolla -lisenssillä. 

Fennica-tietokanta sisältää tiedot Suomessa painetuista tai muuten valmistetuista monografioista, kausijulkaisuista, kartoista, audiovisuaalisesta aineistosta sekä tallenteista sekä ennakkotietoja lähiaikoina ilmestyvistä julkaisuista. Se on ensisijaisesti Fennica-kokoelman luettelo. Lisäksi tietokannassa on tietoja ulkomailla ilmestyneistä julkaisuista, joiden tekijä on suomalainen tai jotka koskevat Suomea. Kirja-aineistoa ja kausijulkaisuja on vuodesta 1488 lähtien. Tietokannassa on yhteensä noin 1 200 000 kirja- tai muuta monografiatietuetta (painettua ja sähköistä aineistoa), noin 77 000 jatkuvaa julkaisua (lehteä tai sarjaa) ja noin 62 000 karttaa. Se karttuu vuodessa noin 30 000 monografia- ja noin 500 jatkuvien julkaisujen nimekkeellä. 

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Fennica-haku
* Kansalliskirjasto
* Kansallisbibliografiapalvelujen asiakaswiki
ISSN

**International Standard Serial Number** eli **ISSN** on lehden, sarjan tai muun kausijulkaisun kansainvälinen standarditunnus. Sen avulla kausijulkaisu voidaan tunnistaa ja erottaa toisista kausijulkaisuista. ISSN-tunnus liittyy aina tiettyyn julkaisun nimeen, mutta ei viittaa mihinkään maahan, kieleen tai kustantajaan. Kausijulkaisu voi olla yhtä hyvin painettu, elektroninen julkaisu tai vaikkapa verkkojulkaisu.

ISSN:stä määräävä standardi on kansainvälinen ISO 3297. Tunnuksen rekisteröinnissä vaadittavia tietoja ovat julkaisun nimi, julkaisumaa, julkaisumuoto, julkaisukieli, kustantaja tai julkaisijan nimi sekä kustantajan kotipaikka, julkaisuaika, julkaisun tila (esimerkiksi, onko julkaiseminen päättynyt vai jatkuuko se) sekä ilmestymistiheys. ISSN-tunnusten antamiseen ja käyttöön ei liity tekijänoikeudellisia rajoituksia.

ISSN-tunnusten tietokantoja ovat kansallinen Fennica ja kansainvälinen ISSN Portal.

Aikakausijulkaisujen nimien lyhennyksiä käsittelee kansainvälinen standardi ISO 4.

Verkossa julkaistulle aineistolle on oma e-ISSN -tunnus, jota julkaisut voivat käyttää painetun aineiston rinnalla. ISSN-tunnisteen perusteella voidaan luoda viivakoodien kanssa käytettävä GTIN eli Global Trade Item Number. GTIN alkaa numerolla 977, jota seuraa yhdeksän numeroa. Linkittyvä ISSN (ISSN-L) on eri julkaisumuodoille tarkoitettu yhteinen tunniste, joka ryhmittelee painetut ja verkkojulkaisut yhden tunnisteen taakse.

## Tunnisteen muoto
ISSN-tunniste koostuu kahdeksannumeroisesta koodista, joka jaetaan kahdeksi neljän numeron ryhmäksi. Ryhmät erotaan viivalla. Kahdeksas numero on tarkistusluku, joka lasketaan seitsemästä edeltävästä numerosta. Viimeinen merkki voi olla "X" jos tarkistusluku olisi 10 epäselvyyksien välttämiseksi. Tunnisteen numeroille käytetään painoarvoja 8 ja 2. Numeroiden summasta otetaan jakojäännös jakamalla summa luvulla 11, jonka jälkeen saatu erotus vähennetään luvusta 11, jolloin saadaan tarkistusnumero.

Esimerkkejä:
* 
* 

## Katso myös
* ISBN
* ISMN

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Suomen ISSN-keskus
* Mikä on aikakauslehti Aikakausmedia.fi
* ISSN Portal - hakupalvelu ISSN-tunnisteille
Asikainen

**Asikainen** on suomalainen sukunimi. Tunnettuja Asikaisia ovat:

* Aaro Asikainen (s. 1988), suunnistaja
* Aatami Asikainen (1891–1965), poliitikko
* Albin Asikainen (1873–1948), kansanedustaja ja kunnallisneuvos
* Alppo Asikainen (1888–1942), painija
* Amin Asikainen (s. 1976), nyrkkeilijä
* Antti Asikainen, poliitikko, *Valta kuuluu kansalle* -puolueen puheenjohtaja
* Hannu Asikainen (1948–2020), jalkapalloilija 
* Joel Asikainen (1912–1968), näyttelijä
* Kari Asikainen (s. 1939), sisustusarkkitehti
* Kirsi Asikainen (s. 1957), näyttelijä
* Lauri Asikainen (s. 1989), yhdistetyn hiihtäjä
* Matti Asikainen (s. 1975), koripalloilija
* Pekka Asikainen (s. 1971), pappi ja seurakuntayhtymän johtaja
* Pia Asikainen (s. 1972), toimittaja ja ohjaaja
* Raija Asikainen (s. 1960), kirjailija
* Riku Asikainen (s. 1969), ekonomi ja sijoittaja
* Risto Asikainen (s. 1958), muusikko
* Sampsa Asikainen, basisti, Kaukolasipartio-yhtyeen jäsen
* Toivo Asikainen (1913–1999), jalkapalloilija
* Veikko Asikainen (1918–2002), jalkapalloilija
* Yrjö Asikainen (1928–2008), jalkapalloilija.
Houtskari

**Houtskari** () on entinen Suomen kunta, joka sijaitsi Varsinais-Suomen maakunnassa, Länsi-Suomen läänissä. Kunta oli ollut vuodesta 2003 lähtien kaksikielinen, sitä ennen ainoastaan ruotsinkielinen. Asukkaista 86 prosenttia puhui äidinkielenään ruotsia ja 14 prosenttia suomea.

Houtskarissa oli vuoden 2008 lopussa  asukasta. Saaren pinta-ala on &nbsp;km², josta &nbsp;km² maata, &nbsp;km² sisävesiä ja loput  km² merta. Naapurikunnat ovat Ahvenanmaan maakunnan puolelta Brändö, Kökar ja Sottunga sekä Varsinais-Suomesta Iniö ja Korppoo.

Houtskari koostuu noin 700 saaresta. Kunnassa on merkittävästi vapaa-ajan asutusta esim. noin 800 ulkopaikkakuntalaisten omistamaa kesämökkiä. Luonto on vaihtelevaa, ja kasvilajien määrä on runsas mm. kalkkipitoisen maaperän sekä hyvän ilmaston ansiosta. Houtskari sijaitsee osittain Saaristomeren kansallispuiston alueella.

## Historiaa
Joitakin kivestä ladottuja jatulintarhoja ja niin kutsuttuja ryssänuuneja on Houtskarin alueella siellä täällä, mutta ne ovat tuskin peräisin esihistorialliselta ajalta. Paikallinen perimätieto kertoo ensimmäisten pysyvien asukkaiden tulleen Taalainmaalta Ruotsista.

Houtskarin nimi on muuntunut seudun vanhasta suomalaisnimestä "*Hautasaari* tai *Hautasalo*". Historiallisissa asiakirjoissa Houtskari mainitaan ensimmäisen kerran Korppoon kappeliseurakuntana vuonna 1554. Piispa Isak Rothovius määräsi vuonna 1627 Korppoon kappalaisen muuttamaan Houtskariin, ja vuonna 1639 määrättiin Houtskariin rakennettavaksi uusi kirkko entisen lahonneen tilalle. Itsenäinen seurakunta Houtskarista tuli vuonna 1867 ja kunnallishallinto Houtskariin perustettiin vuonna 1870.

Kalastuksen ja merenkulun kukoistuskaudella 1900-luvun alkuvuosikymmenillä Houtskarista vietiin kalaa Turkuun, Tukholmaan, Tallinnaan ja Suomenlahden pohjoisiin rannikkokaupunkeihin. Kalanpyydyksiä ja veneitä valmistettiin kotiteollisuutena yli oman tarpeen.

Parainen, Nauvo, Korppoo, Houtskari ja Iniö yhdistyivät vuoden 2009 alussa uudeksi Länsi-Turunmaan kaupungiksi, joka vuoden 2012 alussa otti käyttöön uudestaan nimen Parainen.

## Kylät

Berghamn, Björkö, Hyppeinen (Hyppeis), Hönsnäs, Jungfruskär, Järvis, Kittuinen (Kittuis), Kivimo, Lempnäs, Medelby, Mossala (Mussala), Nåtö, Näsby, Roslax, Saverkeit, Stor-Pensar, Sördö, Träskby, Äppelö

## Nähtävyyksiä

* Houtskarin kirkko
* Borgbergin näkötorni, Hyppeisintie

## Ruokakulttuuri
Houtskarin pitäjäruoiksi äänestettiin 1980-luvulla *kolapojkar* eli hiillostetut silakat sekä kirnupiimävelli.

## Valokuvia

Tiedosto:RoyLindmanNäsby.jpg|Venevaja, Näsby
Tiedosto:RoyLindmanKittuis.jpg|Kylätie, Kittuis
Tiedosto:RoyLindmanTräskOH.jpg|Vanha rakennus, Träsk
Tiedosto:Saariston rengastie 8.jpg|L/A Merituuli saapumassa Houtskarin lauttarantaan.
Tiedosto:Houtskär Church 3.jpg|Näsbyn kirkko
Tiedosto:Näsby harbour.jpg|Näsbyn satama
Tiedosto:Björkö venevajat.jpg|Björkö venevajat


## Lähteet

## Kirjallisuutta

* 

## Aiheesta muualla

* Tietoa Houtskarin Hyppeisten kylästä
Iniö

**Iniö** on entinen Suomen kunta, joka sijaitsee Varsinais-Suomen maakunnassa ja oli osa Länsi-Suomen lääniä. Kunta oli kaksikielinen, 70 prosentilla sen asukkaista oli äidinkielenään ruotsi ja 30 prosentilla suomi. Parainen, Nauvo, Korppoo, Houtskari ja Iniö yhdistyivät vuoden 2009 alussa uudeksi Länsi-Turunmaan kaupungiksi, jonka nimi vuoden 2012 alussa muutettiin Paraisiksi.

Iniön naapurikunnat olivat ennen kunnan lakkauttamista Brändö, Houtskari, Korppoo, Kustavi, Taivassalo ja Velkua. Kunnassa oli vuoden 2008 lopussa  asukasta, joten se oli lakkaamishetkellään Suomen toiseksi pienin kunta Sottungan jälkeen ja pienin Ahvenanmaan ulkopuolella sijainnut kunta. Iniön pinta-ala oli &nbsp;km², josta &nbsp;km² on maata, &nbsp;km² sisävesialueita ja loput &nbsp;km² merivesialueita. 

Iniön vaakunan suunnitteli Gustaf von Numers ja se vahvistettiin vuonna 1956.

Iniössä toimii osavuosiasukasyhdistys Iniö deltidsboende – Iniön osavuosiasukkaat rf.

## Maantiede
Iniössä on yli tuhat saarta ja luotoa, joista vakituisesti asutettuja ovat Iniölandet, Keistiö, Jumo, Åselholm, Kolko, Hepmo, Kvarnholm, Själö, Perkala, Lammholm ja Ytterstö. Näistä Iniölandet on Iniön pääsaari, jossa sijaitsevat kaikki palvelut. Iniö on osa Saariston Rengastietä, minkä ansiosta Iniöstä on hyvät yhteydet eri suuntiin. Iniöön pääsee maantielautalla, ja pienemmille saarille voi jatkaa matkaa yhteisaluksella ja losseilla. Saarella on peruskoulu, päiväkoti, terveysasema, vanhainkoti, kirjasto ja kunnan aluekonttori.

Iniön kylät ovat: Jumo, Keistiö, Kolkko (Kolko), Norrby, Söderby ja Åselholm. Norrby on Iniön kirkonkylä.

## Historia
Iniöstä on tehty pronssi- ja rautakausien aikaisia löytöjä. Pysyvä asutus on tullut saarelle viimeistään ruotsalaisten uudisasukkaiden myötä varhaiskeskiajalla. Historiallisissa asiakirjoissa Iniö mainitaan ensimmäisen kerran Taivassalon kappeliseurakuntana vuonna 1554. Iniön seurakunta itsenäistyi vuonna 1908. 

Iniössä oli talvisodan aikana Iniön erillinen vartioalue, mikä kuului Turun lohkoon.

Iniön asukasluku saavutti huippunsa 1890-luvulla, minkä jälkeen se laski tasaisesti. Vuonna 1950 Iniössä oli 598 asukasta, kymmenen vuotta myöhemmin 443 ja vuonna 1967 enää 367. Asukkaiden poismuuton vuoksi kokonaisia saaria autioitui; esimerkiksi 1950-luvun aikana Brattholmin, Halsön, Jämnholmin, Kevholmin, Lindön ja Velkarin saaret jäivät asumattomiksi. Kunnasta muuttaneet ovat olleet varsinkin nuoria. Vuoden 1985 lopussa Iniössä oli 268 asukasta, ja vuoden 2001 alussa asukasluku oli 237.

## Nähtävyyksiä

* Iniön kirkko

## Ruokakulttuuri
Iniön pitäjäruoaksi äänestettiin 1980-luvulla vesilinnun lihasta ja perunasta keitetty *fågelsoppa*, jossa on perunasta ja vehnäjauhosta leivottuja ”klimppejä”.

## Valokuvia

Tiedosto:ML Vikare.jpg|Skagenin lossi
Tiedosto:RoyLindmanIniöMB.jpg|Maalaismaisemaa
Tiedosto:RoyLindmanIniöOH.jpg|Vanhoja rakennuksia
Tiedosto:Iniö Church 1.jpg|Iniön kirkko.


## Lähteet

## Aiheesta muualla

*Saariston venesatamia

* Iniön osavuosiasukkaat ry
Kangaslampi

**Kangaslampi** (aiemmin myös Vesikansa) on entinen Suomen kunta, joka sijaitsi Pohjois-Savossa. Kunta liitettiin Varkauden kaupunkiin vuoden 2005 alussa.

Kangaslammin naapurikunnat olivat Enonkoski, Heinävesi, Joroinen, Leppävirta, Rantasalmi ja Varkaus.

Vuoden 2002 alussa Kangaslampi siirtyi Etelä-Savon maakunnasta Pohjois-Savon maakuntaan. Vuonna 2004 kunnassa asui 1&nbsp;611 ihmistä ja sen pinta-ala oli 412,96 km² josta 114,12 km² oli vesistöjä. Väestötiheys oli 5,38 asukasta/km². Vuoden 2005 alussa Kangaslammin kunta liittyi Varkauden kaupunkiin. Kunta oli perustettu vuonna 1896.

Kangaslammin koulu oli pieni, Kangaslammin kirkonkylällä toimiva alakoulu, joka lakkautettiin vuoden 2024 syyslukukauden alussa, ja jonka pihapiirissä toimii Kangaslammin kirjasto ja yhteispalvelupiste. Kangaslammin kirkko on Kaj Michaelin suunnittelema pieni kirkko vuodelta 1973. Kangaslammin koti- ja koulumuseo esittelee paikallista historiaa.

Härkämäen observatorio sijaitsee Kangaslammilla. Observatorio valmistui vuonna 2004. Observatoriolla on muun muassa havaittu supernovia (ensimmäiset löydöt Suomessa), eksoplaneettoja, asteroideja ja komeettoja.

Kangaslammista käytettiin vuoteen 1869 saakka nimeä Vesikansa.

Kangaslammin nimikkoruoaksi valittiin 1980-luvun alkupuolella *juustopaisti*: ruskistettua sianlihaa sekoitetaan ternimaitoon ja keitetään sakeaksi.

Kangaslampi sijaitsee Järvi-Suomen sydämessä. Sen alueella on muun muassa osa Haukivedestä sekä Palvalahti ja Heinäjärvi.

## Kylät
Harjuranta, Hevonlahti, Kangaslampi, Palvalahti, Rauhamäki, Viljolahti.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Galilein paradoksi

**[[Galileo Galilei|Galilei]]n [[paradoksi]]** syntyy kuviteltaessa kahta joukkoa A ja B, joista A on positiivisten kokonaislukujen joukko, ja B muodostuu niistä positiivisista kokonaisluvuista, joiden neliöjuuri on positiivinen kokonaisluku. Toisin sanoen B muodostuu A:n alkioiden neliöistä.

A=\left\{1,2,3,4,5,\dots\right\}

B=\left\{1,4,9,16,25,\dots\right\}

Molemmissa joukoissa on äärettömästi alkioita. Intuitiivisesti näyttäisi A kuitenkin sisältävän enemmän alkioita kuin B, sillä A:ssa on äärettömästi "virtuaalialkioita", joita ei ole B:ssä. Matemaattisesti ovat A ja B ovat yhtä mahtavat. Tässä tapauksessa on kyseessä ns. numeroituva äärettömyys.
## Lähteet
*
Kannus

**Kannus** voi tarkoittaa ainakin seuraavia asioita:
* kannukset, ratsastajan kantapäihin kiinnitettävät metallihaarukat, joita käytetään apuna ratsun ohjauksessa
* kannus, joidenkin eläinten piikkimäisistä ruumiinosista käytetty nimitys
* kannus, kasvitieteessä käytetty termi
* Kannus, toinen nimitys saamelaisten noitarummulle
* Kannus, kaupunki Suomessa
* Kannus, rautatieasema Suomessa
* Kannus, Seinäjoen sarjakuvaseuran julkaisema sarjakuvalehti vuosina 1979–1989.
Paradoksi

__NOTOC__
**Paradoksi** (kreikan sanoista *παρά* 'vastaan' ja *δοξα* 'oppi' tai 'näkemys') on näennäisesti loogiselta tuntuva ajatus tai väite, joka kuitenkin johtaa epäloogiseen tai mahdottomaan lopputulokseen.

Paradoksi lähtee premisseistä, jotka vaikuttavat kiistattomasti tosilta, ja jatkuu päättelyllä, joka vaikuttaa kiistattomasti paikkansapitävältä. Näiden tuottama johtopäätös on kuitenkin joko ristiriitainen, epätosi, tai muuten järjenvastainen, sopimaton tai mahdoton hyväksyä.

Kuuluisia antiikin filosofian paradokseja ovat Zenonin paradoksit, jotka koskevat liikettä. Yksinkertaisimpia paradokseja ovat valehtelijan paradoksit eli väitteet kuten ”Tämä väite on epätosi” ja ”Kaikki mitä sanon on valhetta”. Sorites-paradoksissa voidaan väittää esimerkiksi että yksikään hyvin pieni, kuten yhden gramman, painonpudotus ei muuta lihavaa miestä ei-lihavaksi, vaan hän on senkin jälkeen edelleen lihava. Tarpeeksi monen tällaisen muutoksen jälkeen väite on kuitenkin muuttunut järjenvastaiseksi, sillä mies on jo muuttunut laihaksi.

Paradoksia voi yrittää ratkaista erilaisilla tavoilla. Ensinnäkin voidaan kyseenalaistaa jokin premisseistä. Toisekseen voidaan esittää, että johtopäätöstä ei voi johtaa premisseistä. Kolmanneksi voidaan väittää, että johtopäätös ei olekaan ristiriitainen, epätosi, järjenvastainen tai sopimaton. Neljänneksi voidaan torjua yksi tai useampi väitteessä käytetyistä käsitteistä epäjohdonmukaisena tai viallisena jossain muussa suhteessa.

Paradokseja on käytetty filosofiassa antiikista lähtien paljastamaan käsitejärjestelmien aukkoja ja ristiriitaisuuksia. Paradoksien avulla on voitu osoittaa, miten monimutkaisia ovat näennäisesti yksinkertaiset käsitteet kuten totuus tai muutos.

## Katso myös
* Antinomia
* Luettelo paradokseista

## Lähteet
* 
### Viitteet

## Aiheesta muualla

* 
*
Neliö

**Neliö** tarkoittaa seuraavia asioita:
* neliö, säännöllinen nelikulmio, geometrinen kuvio
* neliö, luku, joka saadaan, kun jokin luku kerrotaan itsellään eli korotetaan toiseen potenssiin; algebran käsite
* neliö, heraldinen airutkuvion sukuinen tunnus
* neliömetri, puhekielessä usein vain pelkkä neliö, pinta-alan yksikkö
* neliö, nelihuoneinen asunto
* neliö, typografiassa käytettävä mittayksikkö.

## Katso myös
Neliöön liittyvät myös seuraavat:
* neliöluku – luku, joka on jonkin positiivisen kokonaisluvun neliö; algebran käsite
* neliöjuuri – algebran käsite
* täydellinen neliö – monimerkityksinen matematiikan käsite
* square, englanniksi neliö, mutta myös muita merkityksiä