open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Anna-Liisa Hakkarainen

**Lyydia Anna-Liisa Hakkarainen** (s. 22. syyskuuta 1946 Nivala) on kinnulalainen taidemaalari, kuvataiteilija ja kuvittaja. 

Hakkarainen toimi 26 vuotta luokanopettajana, ensimmäisen näyttelynsä hän piti vuonna 1983. Hakkarainen maalaukset ovat naivistisia ja luontoaiheisia. Ne ovat yleensä tunnelmaltaan mystisiä ja hehkuvat voimakkaita värejä.  Hakkarainen on  kuvittanut lastenkirjoja, kuten Leena Laulajaisen teokset *Kultamarja ja metsän salaisuudet*, joka voitti Finlandia Junior -palkinnon, ja *Aurinkolintu ja kaamoksen korppi* sekä yhdysvaltalaisen John Bucchinon kirjan *Grateful: A song of giving thanks* .

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Anna-Liisa Hakkarainen Suomen kuvataiteilijoiden sivulla
*Anna-Liisa Hakkaraisen teoksia Luovassa Pajassa
Blue Lagoon (yhtye)

**Blue Lagoon** on saksalainen pop/dance-yhtye, jonka muodostavat Estrella (Patricia Gerndt) ja Patrick O'Joseph. 

Estrella (synt. 1983) on tuottajan tytär, ja hänen taustansa ovat klassisessa musiikissa ja pianon soitossa. Hän nousi ensimmäistä kertaa Saksan listoille vuonna 2003 kesähitillä *La Fiesta Loca*.

Patrick O'Josephin musiikki on saanut vaikutteita reggaesta, hip hopista sekä 70-luvun soul-musiikista. Hänen ensimmäinen hittinsä oli vuonna 2003 julkaistu kappale *Butterfly*.

Matthew Wilderin vuonna 1984 tekemän kappaleen *Break My Stride* coverversio nosti Blue Lagoonin Saksan singlelistan sijalle 2 syyskuussa 2004. Myös heidän seuraava hittinsä oli coverversio, tällä kertaa Culture Clubin vuoden 1982 kappaleesta *Do You Really Want To Hurt Me*. Se nousi tammikuussa 2005 Saksan listoille sijalle 13.

Blue Lagoon jatkaa reggaehenkisten coverversioiden tekemistä kappaleista. Vuonna 2005 he julkaisivat coversinglen kappaleesta *Heartbreaker*, alun perin Bee Geesin Dionne Warwickille vuonna 1982 säveltämä kappale.

## Jäsenet

* Estrella (Patricia Gerndt) - laulu
* Patrick O'Joseph - laulu ja räppäys

## Diskografia

### Albumit
* *Club Lagoon* (2005)
* *Sentimental Fools* (2007)
* *Perfect Summer (The Best of Bluelagoon)* (2010)

### Singlet
* *Break My Stride* (2004)
* *Do You Really Want to Hurt Me* (2005)
* *Heartbreaker* (2005)
* *Isle of Paradise* (2006)
* *What Becomes of the Broken Hearted* (2006)
* *Wild World* (2008)

## Aiheesta muualla
* Yhtyeen virallinen kotisivu  (saksankielinen)
USC School of Cinematic Arts

**USC School of Cinematic Arts**, aiemmalta nimeltään **USC School of Cinema-Television** (CNTV), on Yhdysvaltojen vanhin elokuvakoulu. Se perustettiin vuonna 1929 yhteistyössä Yhdysvaltain elokuva-akatemian kanssa. Koulu toimii Etelä-Kalifornian yliopiston (USC) yhteydessä Los Angelesissa, Kaliforniassa.

Perustetussa tiedekunnassa olivat muun muassa Douglas Fairbanks, D. W. Griffith, William C. DeMille, Ernst Lubitsch, Irving Thalberg ja Darryl F. Zanuck. Muita mainittavia professoreja ovat olleet Drew Casper ja Alfred Hitchcock, Tomlinson Holman ja Mark Jonathan Harris. 

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* USC School of Cinematic Artsin verkkosivut
Mellunkylä

**Mellunkylä** () on Helsingin peruspiiri ja 47. kaupunginosa itäisessä suurpiirissä.

Mellunkylän alue käsittää yhteensä 9,82&nbsp;km² suuruisen alueen, joka muodostaa viisi osa-aluetta. Alueella asuu yhteensä 40&nbsp;123 kaupunkilaista (31.12.2024). Työpaikkoja Mellunkylän peruspiirissä on 4&nbsp;746 hengelle (31.12.2022).

Mellunkylän kaupunginosa jakautuu viiteen osa-alueeseen:

* Kivikko
* Vesala
* Kontula
* Kurkimäki
* Mellunmäki

Mellunkylän itäpuolella sijaitsee Vuosaaren peruspiiri. Etelässä Mellunkylän naapureina ovat Vartiokylä, Myllypuro ja Latokartano, lännessä on Malmi. Pohjoisessa Mellunkylä rajoittuu Jakomäkeen ja Vantaan Hakunilan palvelualueeseen.

Mellunkylä-nimeä käytettäessä tarkoitetaan sillä usein – varsinkin epävirallisissa yhteyksissä – ainoastaan Mellunmäen ja Vesalan osa-alueiden eteläosia. Näiden alueiden ulkopuolisia Mellunkylän kaupunginosan alueita eli Mellunmäen ja Vesalan pohjoisosia sekä Kontulaa ja Kivikkoa ei siis useinkaan mielletä Mellunkylään kuuluviksi.

## Historiaa
Mellunkylä kuuluu Helsingin pitäjän vanhoihin, jo keskiajalla asuttuihin kyliin. Kylän nimi esiintyy vanhoissa, 1500-luvun aikaisissa asiakirjoissa mm. muodoissa *Medlungsby*, *Medlunxby* ja *Melunxby*. Nimen kantasana on vanha miehennimi *Medhlung*, joka on todennäköisesti sisaruksista keskimmäistä tarkoittava lisänimi. Mellungsby oli vakiintunut nimen kirjoitusasuksi jo 1800-luvun alussa, ja suomalainen vastine Mellunkylä tuli äänteellisenä mukaelmana käyttöön 1900-luvun alussa.

Vuonna 1776 suoritetussa isossajaossa Mellunkylä merkittiin jaetuksi viiteen maakirjataloon Borgs, Uppby, Utbyggas, Fallbacka ja Nybondas, joista on myöhemmin jakamalla muodostettu lukuisia pienempiä tiloja. Lähimpänä Puotinkylää olevista tiloista erotettiin 1920-luvulla joukko asuntotiloja ja ennen toista maailmansotaa Mellunkylän länsiosaan oli muodostunut vähäistä esikaupunkiasutusta. Alue rakentui ilman erityisempää suunnitelmaa ja tieverkko muodostui kolmesta yleisestä maantiestä sekä joukosta kyläteitä ja maanomistajien ylläpitämiä tilusteitä.

Kun alue liitettiin Helsingin kaupunkiin vuoden 1946 suuressa alueliitoksessa, Mellunkylä muodostettiin erilliseksi kaupunginosaksi, jonka asemakaava on vahvistettu vaiheittain vuodesta 1954 lähtien. Kadunnimistöön on otettu entisistä teiden nimistä joukko käyttökelpoisia nimiä, mutta muutoin asemakaavoihin tarvittu nimistö on täytynyt sepittää eri aihepiireistä. Kaupunginosa jaettiin Mellunmäen, Kontulan ja Vesalan osa-alueisiin vuonna 1959.

## Liikenneyhteydet
Helsingin metron asemista Kontulan ja Mellunmäen metroasemat sijaitsevat Mellunkylässä.

## Kuvia

Tiedosto:Kontula, housing estates in Keinulaudantie.jpg|Kontulan asumalähiötä.
Tiedosto:Karpalokuja,Kurkimäki,Helsinki - panoramio.jpg|Kurkimäen osa-aluetta.
Tiedosto:Jäämäentie - panoramio (1).jpg|Omakotitalo Vesalassa.
Tiedosto:Mellunmäki metro station April 2022.jpg|Mellunmäen metroaseman laituria 2022.


## Lähteet
* Helsinki alueittain (2005). Itäinen suurpiiri.
* Helsinki alueittain (2005). Mellunkylän peruspiiri. 

### Viitteet

## Aiheesta muualla
Jukka Koskinen (säveltäjä)

**Jukka Kalervo Koskinen** (4. maaliskuuta 1965 Oulu – 3. helmikuuta 2023 Espoo) oli suomalainen säveltäjä. Hän opiskeli muun muassa Sibelius-Akatemiassa opettajinaan Einojuhani Rautavaara, Kalevi Aho ja Anders Eliasson. Hän suoritti myös lisäopintoja Milanossa Franco Donatonin ja Berliinissä Witold Szalonekin oppilaana. Sävellysdiplominsa hän suoritti 1995. Hänen musiikilliseen ilmaukseen liittyy monesti voimakkaiden vastakohtien asettelu ja sonorinen tutkistelu. Useissa teoksissaan häntä kiehtoi instrumenttien ääridynamiikka ja laajennettujen soittotapojen käyttö (Extended Technique), joiden ansiosta tuotetut äänet voivat ulottua soivista sävelistä jopa meluksi.

Koskisen sävellyksiä ovat muiden muassa *Aratrum gruum* (2007), *Orbis Terrae et Veneris* (2004), *Diplopia* orkesterille (2001),  *Ululation* (1994), *Suoraan sanoen* (1990), *ANGST* Soolo Sellolle (Solo Cello) (1989), *Jousikvartetto* (String Quartet) (1987)  ja *Trasformazioni* (1987).

Koskinen menehtyi 57-vuotiaana vakavan sairauden uuvuttamana. Hänet on haudattu Hietaniemen hautausmaalle Helsinkiin.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* [Jukka Koskinen (teosluettelo) [Music Finland| Music Finlandin sivulla]]
Urheilukenttä

**Urheilukenttä** on hyvin tiukasti määriteltynä urheilua varten rakennettu alue, jota jatkuvasti ylläpidetään. Urheilukenttä on myös hyvin usein rakennettu jotain tiettyä urheilulajia varten, kuten esimerkiksi yleisurheilukenttä, pesäpallokenttä tai jalkapallokenttä. Kentät ovat yleensä ulkona, mutta nykyään ovat yleistyneet liikuntahalleihin tehdyt sisäkentät. Urheilukenttien alustat ovat pääasiassa ruohoa tai hiekkaa, tosin myös synteettisiä alustoja on, kuten tekonurmea.

Urheilukentät voivat olla rajattu kilpakäyttöön, mutta myös usein esimerkiksi koulujen pihoissa on omat urheilukentät, joita käytetään koulun liikuntatunneilla ja välitunneilla.

## Aiheesta muualla
Pelastuspartio Bernard ja Bianca

**Pelastuspartio Bernard ja Bianca** () on vuonna 1977 ensi-iltansa saanut Disneyn piirroselokuva kahdesta hiirestä. Bernard ja Bianca seikkailevat myös elokuvassa *[[Bernard ja Bianca Australiassa]]* (1990).

## Juoni

Bernard on ammatiltaan talonmies, joka toimii New Yorkin hiirten kansainvälisessä pelastuspartiossa. Pian pelastuspartion kokoukseen saapuu viehättävä unkarilainen hiiri Bianca, joka valitsee Bernardin mukaansa pelastamaan Penny-tyttöä. Madame Meduusa omistaa herra Nupin kanssa panttilainaamon New Yorkin Brooklynissa. Yhtenä päivänä Nuppi soittaa Medusalle kertoen Pennyn lähettäneen apua pullopostina. Medusa kuitenkin luulee puhelun alussa Nupin saaneen timantin käsiinsä ja suuttuu uutiset kuultuaan. Tämän jälkeen hän lentää seuraavalla lennolla Pirunpoukamaan.

Hiirten matka Pirunpoukamaan alkaa albatrossi-linnun selässä, ja hetkessä he ovatkin jo perillä.
He pelastavat Pennyn vanhasta jokilaivasta. Medusa haluaisi saada Pennyn vain kaivokseen hakemaan timanttia, Paholaisen silmää, jonka jälkeen hän ja Nuppi voisivat palauttaa Pennyn takaisin New Yorkiin orpokotiin. Kuitenkin kun Medusa saa timantin käsiinsä, hän ei toteuta lupaustaan vaan ompelee Paholaisen silmän Pennyn teddykarhun sisään ja aikoo pitää timantin kokonaan itsellään jättäen Nupin ja Pennyn yksin Pirunpoukamaan.

Bernard ja Bianca saavat apua lähellä asuvilta hiiriltä Elli-Maijalta ja Hectorilta.
He estävät Meduusan ahneet aikeet ja Meduusa jää yksin roikkumaan uponneen jokilaivan savupiipusta hiirten ja Pennyn ajaessa suokelkalla pois Pirunpoukamasta. Medusan lemmikkikrokotiilit Brutus ja Nero kyllästyvät Meduusan pomotteluun ja aikoivat lopussa syödä Meduusan. Herra Nuppi pääsee pakoon jokilaivasta tyhjin käsin. Paholaisen silmä saadaan lopussa lahjoitettua kansallismuseoon ja Pennyn suuri toive toteutuu: hän saa äidin ja isän. Myös Bernard ja Bianca saivat toisensa.

## Ääninäyttelijät
Elokuva dubattiin suomeksi vuonna 1997 videojulkaisua varten. Dubbauksen toteutti Tuotantotalo Werne ja sen ohjasivat Pekka Lehtosaari ja Ulla Renko. Laulujen suomenkieliset sanoitukset oli tehnyt Hector jo vuonna 1978 LP-levyllä julkaistua satukuunnelmaa varten, ja niitä käytettiin uudelleen myös vuoden 1997 dubbauksessa.

## Vastaanotto
*[[Video-opas|Video-oppaassa]]* vuodelta 1994 Esko Rautakorpi piti *Pelastuspartion* alkuperäisäänin ja suomenkielisin tekstein varustettua VHS-julkaisua uudemman Disney-tuotannon parhaimmistona, eläväisenä ja hauskana. Hän antoi elokuvalle kolme tähteä viidestä, mikä vastaa sanallista arviota ”hyvä”.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*
Astrid Lindgrenin muistopalkinto

**Astrid Lindgrenin muistopalkinto** eli **Alma-palkinto** (*Litteraturpriset till Astrid Lindgrens minne*, *The Astrid Lindgren Memorial Award*) on maailman suurin lasten- ja nuortenkirjallisuuden palkinto, jonka perusti Ruotsin hallitus vuonna 2002.

Kielestä ja kansalaisuudesta riippumaton palkinto jaetaan vuosittain yhdelle tai useammalle henkilölle. Palkinnon perusteissa korostetaan korkeatasoista taiteellista laatua sekä Astrid Lindgrenin humanistista näkökulmaa. Palkintosumma on 5 miljoonaa Ruotsin kruunua.

## Palkitut

## Katso myös
*Astrid Lindgren -palkinto

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Palkinnon kotisivu
Shannon Elizabeth

**Shannon Elizabeth Fadal** (s. 7. syyskuuta 1973 Houston, Texas) on yhdysvaltalainen näyttelijä ja malli. Hän tuli tunnetuksi vuonna 1999 *[[American Pie (elokuva)|American Pie]]* -elokuvan myötä.

Hänen vanhempansa ovat Gerald Edward Fadal ja Patricia Dianne Abbott. Hän kasvoi Wacossa, Texasissa. Lukiossa Elizabeth oli kiinnostunut tenniksestä ja ajatteli jopa alkavansa ammattilaiseksi. Hän myös työskenteli mallina ennen elokuvauraansa. Vuoden 1999 elokuussa hän poseerasi alasti ''Playboylle''.

Elizabethilla oli suhde Joseph D. Reitmanin kanssa kymmenen vuoden ajan, joka sisälsi kolme vuotta avioliittoa. Pari kuitenkin erosi maaliskuussa 2005.

## Valikoitu filmografia

* ''Isä lumiukkona'' (1997)
* ''American Pie'' (1999)
* ''Scary Movie'' (2000)
* ''Sänkykamarin sankari'' (2001)
* ''Kolmetoista aavetta'' (2001)
* ''Jay and Silent Bob Strike Back'' (2001)
* ''American Pie 2'' (2001)
* ''Rakkautta vain'' (2003)
* ''Pähkähullu perheloma'' (2004)
* *[[Cursed]]* (2005)

## Pokerinpelaajana

Shannon Elizabeth pelaa aktiivisesti pokeria. Tammikuussa 2006 hän voitti Caesar's Palacen New Year's Eve -pokeriturnauksen ja sijoittui neljänneksi National Heads-Up Poker Championship -kaksinpeliturnauksessa. Vuoden 2006 World Series of Pokerissa (WSOP) hän saavutti kolme rahasijaa.  Elizabeth edustaa Full Tilt Poker -nettipokerihuonetta. Elokuussa 2007 hänen pokeriuransa turnausansiot ylittivät 135&nbsp;000 dollaria.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* 
*
Harri Wessman

**Harri Kristian Wessman** (s. 29. maaliskuuta 1949 Helsinki) on suomalainen säveltäjä ja musiikkikriitikko. Hän opiskeli vuosina 1967–1973 Helsingin yliopistossa ja vuosina 1973–1978 Sibelius-Akatemiassa. Jo sitä ennen hän oli saanut sävellyksessä yksityisopetusta Joonas Kokkoselta.

Wessman on säveltänyt muun muassa soolopianolle, kamarimusiikkiyhtyeelle, sinfoniaorkesterille,  jousiorkesterille ja kuorolle.

Harri Wessman näytteli pianistia elokuvassa Huomenna. Hän myös sävelsi, sovitti ja sanoitti elokuvaan kappaleen Utsom un.

Wessmanille myönnettiin valtion taiteilijaeläke 2013.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Harry Wessman  Music Finlandin sivuilla
* Harri Wessman Klassinen.fissä
La clemenza di Tito

**La clemenza di Tito**, KV 621 () on Wolfgang Amadeus Mozartin säveltämä kaksinäytöksinen ooppera, joka jäi hänen viimeisekseen.

## Oopperan synty
Mozart sävelsi *Tituksen* tilaustyönä &mdash; Salierin kieltäydyttyä tilauksesta kiireisiinsä vedoten &mdash; keisari Leopold II:n kruunajaisiin Böömin kuninkaaksi Prahassa 1791. Kiireen takia hän viimeisteli sitä vielä vaunuissa matkalla Wienistä Prahaan. Osan oopperan secco-resitatiivijaksoista sävelsi Mozartin oppilas Franz Xaver Süssmayr.

## Henkilöt
****Titus/Tito Vespasiano***, Rooman keisari (tenori)
****Vitellia***, keisari Vitelliuksen tytär (sopraano)
****Servilia***, Seston sisar, Annion rakastettu (sopraano)
****Sesto***, Tituksen ystävä, Vitellian rakastettu (sopraano)
****Annio***, Seston ystävä, Servilian rakastettu (mezzo)
****Publio***, pretoriaanien prefekti (basso)
****roomalaisia, senaattoreita, patriiseja, pretoriaaneja, alistettujen provinssien lähettiläitä***  - kuoro
Sulasol

**Sulasol ry** eli **Suomen Laulajain ja Soittajain Liitto** on vuonna 1922 perustettu suomalainen harrastemusiikkijärjestö. Järjestöön kuuluu noin 300 kuoroa ja orkesteria, joiden kautta Sulasolilla on noin 9&nbsp;000 henkilöjäsentä. Sulasolin piirissä toimii kuusi musiikinalakohtaista erikoisliittoa: Suomen Mieskuoroliitto, Suomen Naiskuoroliitto, Nuorten Kuoroliitto, Rytmisen kuoromusiikin liitto, Sekakuoroliitto ja Soitinmusiikkiliitto. Lisäksi Sulasolin piirissä toimii 17 itsenäistä alueellista piirijärjestöä.

Sulasolin keskeisenä tavoitteena on musiikin harrastamisen mahdollisuuksien edistäminen ja musiikinharrastajien edunvalvonta. Järjestö koordinoi koulutustoimintaa, järjestää musiikkijuhlia sekä julkaisee neljä kertaa vuodessa ilmestyvää jäsenlehteä, jonka levikki on noin 10&nbsp;800 kappaletta. Lisäksi Sulasol on Suomen aktiivisin kuoromusiikin kustantaja ja välittäjä.

Sulasolin puheenjohtaja on Tomi-Pekka Niukkanen, taiteellinen johtaja Paavo Hyökki ja toiminnanjohtaja Aino Herranen.

Sulasol on järjestänyt valtakunnallisia laulu- ja soittojuhlia vuodesta 1934 alkaen. Nykyisin juhlat järjestetään viiden vuoden välein. Edelliset laulu- ja soittojuhlat järjestettiin Kuopiossa 7.–10. kesäkuuta 2012, Hämeenlinnassa 12.–14. toukokuuta 2017 ja Jyväskylässä 9.–12. kesäkuuta 2022.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Sulasol ry – kotisivu
Bernard ja Bianca Australiassa

**Bernard ja Bianca Australiassa** () on vuonna 1990 valmistunut 29. Walt Disneyn piirroselokuva. Elokuva on jatkoa elokuvalle *[[Pelastuspartio Bernard ja Bianca]]* (1977). Elokuva on ensimmäinen Disneyn piirroselokuva, joka tehtiin käyttämällä CAPS-tekniikkaa.

## Juoni

Juuri kun Bernard on kosimassa Biancaa, heille ilmoitetaan, että salametsästäjä on napannut Toni-nimisen pojan Australiassa. Kaksikko lähtee heti paikalle. He lentävät sinne albatrossilinnulla nimeltä Vilpuri, joka kiitoradalle laskeutuessaan loukkaa selkänsä. Hänet viedään sairaalaan, mutta Bernard ja Bianca lähtevät Tonin jäljille apunaan paikallinen hiiri Jake. Bernard yrittää kosia Biancaa matkan aikana, mutta esteitä tulee. Sitä paitsi hänestä tuntuu, että Jake tulee liian lähelle Biancaa.

Samaan aikaan Tonin kaapannut metsästäjä nimeltään McLeach ja tämän apulaislisko Jonna vievat Tonin kaappaamiensa eläinten joukkoon ja koettavat keksiä, miten saisivat pojan paljastamaan kultaisen kotkan olinpaikan. Eläinystäviensä kanssa Toni yrittää pakoon mutta epäonnistuu. McLeach päästää pojan menemään sanoen, että joku jo tappoi linnun, sääli vain sen munia, eiväthän ne selviä ilman emoa. Toni lähtee suojelemaan munia tietämättä, että McLeach ja Jonna ovat valehdelleet ja seuraavat häntä nyt.

Bernard, Bianca ja Jake lähtevät varoittamaan Tonia, mutta liian myöhään, lintu ehdittiin jo kaapata. Samaan häkkiin joutuivat myös Toni, Jake ja Bianca, Bernard putosi kyydistä ja päätti pelastaa munat ennen kuin Jonna söisi ne. Parantunut Vilpuri saapui paikalle juuri sopivasti munia hautomaan -vastahakoisesti tietysti. Sillä aikaa Bernard lähti pelastamaan ystäviään ja loppujen lopuksi hän saa kuin saakin kosittua Biancaa.

## Ääninäyttelijät

## Vastaanotto
*[[Video-opas|Video-oppaassa]]* vuodelta 1994 Olavi Similä piti Disney-tuotantoa melskeisenä mutta laadukkaana, hahmoja hieman liian söpöinä ja suomalaisäänitystä kohtuullisena. Hän antoi elokuvalle kolme tähteä viidestä, mikä vastaa sanallista arviota ”hyvä”.

## Lähteet
* 
* Elokuvan lopputekstit
### Viitteet
Kerrospilvi

**Kerrospilvi** (stratiformipilvi) on  tasainen, kerrosmainen pilvi. Kerrospilvet syntyvät ilman noustessa hitaasti ja ehkä loivasti. Loivan nousun voi aiheuttaa lämmin rintama tai lämmin okkluusiorintama. Kerrospilvi voi syntyä esimerkiksi kumpukerrospilven tihentyessä piirteettömästi, tai hajonneiden konvektiopilvien jäänteistä. 

## Kerrospilviä

**[[Cirrostratus]]*
**[[Altostratus]]*
**[[Nimbostratus]]*
**[[Stratus]]*

## Katso myös

*lämmin rintama
*okkluusiorintama
Konvektiopilvi

**Konvektiopilvi** on pilvi, joka syntyy konvektion vaikutuksesta eli paikallisten nostevoimien kiihdyttäessä ilmaa suppeilla alueilla. Konvektiopilviin kuuluvat kumpupilvi ja kuuropilvi.

Nostevoimat syntyvät lämpötilaeroista, joita aiheuttavat ilmakerroksen alaosan lämpeneminen, yläosan jäähtyminen, ehdollisesti epävakaan kerroksen pakotettu nousuliike tai kyllästystilan saavuttaminen.

## Lähteet
Vesikontiaiset

**Vesikontiaiset** eli **vesimaamyyrät** (Desmanini) on kontiaisten eli maamyyrien heimoon kuuluva tribus. Sitä on aiemmin pidetty myös alaheimona (Desmaninae) tai omana heimonaan (Desmanidae). Siihen kuuluu kaksi lajia, jotka ovat kookkaimpia nykyisin elävistä kontiaisista. Molemmat lajit elävät vedessä ja kaivavat tunnelinsa jokien törmille.

Vesikontiaiset ovat sopeutuneet vesielämään. Niiden kuono on litteä ja raajoissa on räpylät. Lisäksi lajeilla on pitkä häntä ja vettä hylkivä turkki.

Tribukseen kuuluvat seuraavat suvut ja lajit:
* Suku *Desmana*
** Venäjänvesikontiainen eli piisamimaamyyrä (*Desmana moschata*)
* Suku *Galemys*
** Pyreneidenvesikontiainen eli vesimaamyyrä eli pyreneidenvesimaamyyrä (*Galemys pyrenaicus*)

Lajeista pyreneidenvesikontiainen elää nimensä mukaisesti Pyreneiden niemimaalla ja venäjänvesikontiainen lähinnä Venäjän Euroopan puoleisissa osissa sekä Ukrainassa ja Kazakstanissa Donin, Volgan ja Uraljoen varsilla. Venäjänvesikontiaista on lisäksi istutettu turkiseläimeksi Euroopan Dneprille.

## Kuvia

Galemys pyrenaicus MHNT.INS.29.jpg|*[[Galemys pyrenaicus]]*
Desmana moschata MHNT.INS.10.jpg|*[[Desmana moschata]]*


## Lähteet
Suvasvesi

**Suvasvesi** on Vuoksen vesistöön kuuluva järvi entisessä Itä-Suomen läänissä Pohjois-Savon maakunnassa Kuopion ja Leppävirran alueella. Järvi on osa Iso-Kallaa. Suvasvesi koostuu kahdesta avoselästä: Kukkarinselästä pohjoisessa ja Haapaselästä etelässä. Näitä kahta selkää erottaa saariryhmä. Suvasvedellä on kokonaisuudessaan 688 saarta. Suvasveden alue on pinta-alaltaan 234 neliökilometriä. Kukkarinselkä on epätavallisen syvä Suomen mittakaavassa, sillä se on syvimmässä kohdassaan 89,6 metriä syvä. Suvasvesi on Päijänteen (95,3&nbsp;m) ja Inarijärven (91,8&nbsp;m) jälkeen Suomen kolmanneksi syvin järvi. Suvasvesi on myös Kallaveden reitin kauneudestaan kuulun itäisen laskuhaaran eli Heinäveden reitin alkupää. Se rajoittaa koillisesta Suomen suurinta saarta Soisaloa.

Vuonna 2001 Kukkarinselältä löydettiin meteoriittitörmäyksessä syntyviä pirstekartioita, mikä teki siitä Suomen kuudennen tunnetun törmäyskraatterin. Kraatteri, joka myös yleisimmin tunnetaan nimellä Suvasvesi North, sijaitsee keskellä Kukkarinselkää ja on noin 3,5 kilometriä halkaisijaltaan. Kraatterin ikä tunnetaan nykyisinkin huonosti: se on arviolta 240–780 miljoonaa vuotta. Haapaselkä muistuttaa pohjoista osaa ja sen on myös oletettu olevan törmäyskraatteri. Se tunnetaan myös nimellä Suvasvesi South -kraatteri. Se on samankokoinen kuin Kukkarinselän kraatteri, mutta sen ikää ei ole vielä määritetty. Se saattaa liittyä Suvasveden pohjoiseen kraatteriin, mikä tekisi Suvasveden rakenteesta erittäin harvinaisen kaksoistörmäyskraatterin.

Suvasvesi ja erityisesti sen Einesalon saari on tunnettu kirjailija Martti Merenmaan työskentelypaikkana ja esiintyy hänen tuotannossaan.

## Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Vuoksen vesistössä (vesistöaluetunnus 04) Haukiveden–Kallaveden alueen (04.2) Kallaveden alaosan alueella (04.27), jonka Suvasveden alueeseen (04.273) järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 81,7 metriä mpy.

## Kuvia

Tiedosto:Kallio-Piippo Suvasveden Haapaselällä kesäiltana.jpg|tyhjä|pienoiskuva|Kallio-Piippo Suvasveden Haapaselän laidalla kesäiltana.
Tiedosto:Sunset at lake Suvasvesi, Finland.jpg|tyhjä|pienoiskuva|Kesäinen auringonlasku Suvasvedellä.


## Katso myös
* Luettelo Suomen sadasta suurimmasta järvestä

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Pajunen, Hannu: Järvisedimentit kuiva-aineen ja hiilen varastona, GTK, 2004
Boksitogorsk

**Boksitogorsk** () on kaupunki ja kunnallispiirin hallintokeskus Venäjän Leningradin alueen itäosissa Boksitogorskin piirissä. Kaupunki sijaitsee 206 kilometriä Pietarista itään pienen Pjardomljajoen () varrella, joka on Laatokkaan laskevan Säsjoen sivujoki  Asukkaita kaupungissa oli 16&nbsp;593 (vuonna 2010, asukkaita koko kunnallispiirissä 53&nbsp;469).

1500-luvulla seudulla sijaitsi Pjardomin pogosta. Nykyinen kaupunki on saanut alkunsa bauksiittiesiintymien yhteyteen vuonna 1929 syntyneestä Boksityn taajamasta. Vuonna 1935 se sai kaupunkimaisen taajaman statuksen nimellä Boksitorgorsk. Vuonna 1950 siitä tuli kaupunki ja vuonna 1952 samannimisen piirin keskus.

Lähellä sijaitsevien bauksiittiesiintymien mineraali jalostetaan Rusal-konserniin kuuluvassa alumiinitehtaassa kaupungin lounaisosissa.  Kaupungissa on myös kemian tehdas, betonirakennetehdas ja elintarviketeollisuutta. Kaupungissa toimii kotiseutumuseo.

Boksitogorskiin johtaa sivuraide pohjoisesta Pietarin ja Vologdan välisen rautatien Bolšoi Dvorin asemalta, mutta sitä käytetään lähinnä tavaraliikenteeseen.  Noin 11 kilometriä kaupungista pohjoiseen kulkee Uuden Laatokan ja Vologdan välinen maantie (A-114), jonne on kaksi erillistä tieyhteyttä Boksitogorskista.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Boksitogorsk Leningradin alueen kulttuuri –tietosanakirjassa 
*Boksitogorskin sivusto
Astrid Lindgren -palkinto

**Astrid Lindgren -palkinto** () on ruotsalainen kirjallisuuspalkinto, jonka perusti kustannusyhtiö Rabén & Sjögren 14. marraskuuta 1967 Astrid Lindgrenin 60-vuotissyntymäpäivän kunniaksi. Palkinto jaetaan vuosittain lasten- ja nuortenkirjallisuuden parissa ansioituneelle kirjailijalle. Vuodesta 2017 palkinnon arvo on ollut 100&nbsp;000 kruunua.

## Palkitut

* 1967 Åke Holmberg
* 1968 Ann Mari Falk
* 1969 Harry Kullman
* 1970 Lennart Hellsing
* 1971 Hans Peterson
* 1972 Maria Gripe
* 1973 Barbro Lindgren
* 1974 Inger & Lasse Sandberg
* 1975 Hans-Eric Hellberg
* 1976 Irmelin Sandman Lilius
* 1977 Kerstin Thorvall 
* 1978 Gunnel Linde
* 1979 Rose Lagercrantz
* 1980 Maud Reuterswärd (postuumisti)
* 1981 Gunilla Bergström
* 1982 Inger Brattström
* 1983 Siv Widerberg
* 1984 Astrid Bergman Sucksdorff
* 1985 Viveca Sundvall
* 1986 Margareta Strömstedt
* 1987 Nan Inger Östman
* 1988 Lena Anderson & Christina Björk
* 1989 Annika Holm
* 1990 Maj Bylock
* 1991 Max Lundgren
* 1992 Sven Christer Swahn
* 1993 Ulf Stark
* 1994 Eva Wikander

* 1995 Peter Pohl
* 1996 Henning Mankell
* 1997 Anna-Clara ja Thomas Tidholm
* 1998 Bo R. Holmberg
* 1999 Per Nilsson
* 2000 Annika Thor
* 2001 Eva Eriksson
* 2002 Stefan Casta
* 2003 Sven Nordqvist
* 2004 Pernilla Stalfelt
* 2005 Jujja Wieslander
* 2006 Ulf Nilsson
* 2007 Helena Östlund
* 2008 Pija Lindenbaum
* 2009 Olof ja Lena Landström
* 2010 Moni Nilsson
* 2011 Jan Lööf
* 2012 Katarina Kieri
* 2013 Katarina von Bredow
* 2014 Frida Nilsson
* 2015 Mårten Sandén
* 2016 Anna Höglund
* 2017 Jenny Jägerfeld
* 2018 Lisa Bjärbo
* 2019 Kerstin Lundberg Hahn
* 2020 Jakob Wegelius
* 2021 Ylva Karlsson
* 2022 Mårten Melin

Lähde

## Katso myös
*Astrid Lindgrenin muistopalkinto

## Lähteet
Taivalkosken rautatieasema

**Taivalkosken rautatieasema** () on Suomen rataverkon entinen liikennepaikka Taivalkosken kunnassa Koillismaalla. Liikennepaikan etäisyys Helsingin rautatieasemalta on 814,7 kilometriä mitattuna Pieksämäen ja Kontiomäen rautatieaseman kautta. Liikennepaikka oli rataosan Kontiomäki–Taivalkoski pohjoinen pääteasema.

## Historia
Liikennepaikka avattiin yleiselle liikenteelle 1. joulukuuta 1961, kun Iijoen ylittävä rautatiesilta ja sen myötä rataosuus Taivalvaarasta Taivalkosken kirkonkylälle otettiin käyttöön.

Ensimmäisen kerran liikennepaikka lakkautettiin 15. heinäkuuta 1982 yhtä aikaa henkilöliikenteen lakkauttamisen kanssa, mutta se avattiin uudelleen tavaraliikenteelle 17. marraskuuta 1982. Liikennepaikka lakkautettiin toistamiseen 9. tammikuuta 2005.

Käytännössä liikennepaikka on ollut vailla kaupallista liikennettä 4. elokuuta 2004 alkaen, kun Pesiökylän ja Taivalkosken välinen rataosuus suljettiin liikenteeltä liikennöintikelvottomana kunnossapidon puutteen vuoksi.

## Lähteet
Ämmänsaaren rautatieasema

**Ämmänsaaren rautatieasema** () on lakkautettu Suomen rataverkon liikennepaikka Suomussalmella kunnan keskustaajamassa, ja se oli rataosuuden  pääteliikennepaikka. Liikennepaikan etäisyys Helsingin rautatieasemalta on 750,5 kilometriä. Rautatieasema on asuttu.

Ämmänsaaren liikennepaikalla liikennöitiin ainoastaan tavaraliikennettä. Liikennepaikka oli miehittämätön, ja liikenteenohjaus tapahtui Oulun rautatieasemalla sijaitsevasta liikenteenohjauskeskuksesta käsin. Sähköisiä turvalaitteita ei ole.

## Historia
Kun Taivalkosken–Kontiomäen rata rakennettiin, rakennettiin myös lyhyt sivurata Pesiökylästä Ämmänsaareen. Rautatien päätekohta ja Ämmänsaaren rautatieasema sijaitsevat Emäjoen pohjoisrannalla, Valkeaisjärven etelärannalla.

Liikennepaikka avattiin kaupalliselle liikenteelle 1. joulukuuta 1955. Henkilöliikenne lakkautettiin 22. toukokuuta 1966.

Liikenne Ämmänsaareen loppui 2. lokakuuta 2023, kun Pesiökylä–Ämmänsaari-rataosa suljettiin uuden puuterminaalin valmistuttua Pesiökylään. Viimeinen radalla liikkunut yksikkö oli Meeri-radantarkastusvaunu 29. syyskuuta 2023.

## Lähteet
Päästäismaamyyrät

**Päästäismaamyyrät** (Uropsilinae) on yksi kontiaisten eli maamyyrien heimon kolmesta alaheimosta. Siihen kuuluu vain yksi suku *Uropsilus* ja siihen neljä kaakkoisaasialaista vuoristometsien lajia. Nisäkäsnimistötoimikunnan ehdotus alaheimon uudeksi suomenkieliseksi nimeksi on *kiinanpäästäiskontiaiset*.

Päästäismaamyyrät eivät muistuta ulkonäöltään kovinkaan paljon muita kontiaisia, vaan enemmänkin päästäisiä. Niillä on pitkä kuono sekä pitkä ja ohut häntä. Päästäismaamyyrät ovat ainoat heimonsa lajeista, jolla on näkyvät ulkokorvat. Niiden raajat eivät sovellu kaivamiseen.

## Lajit

* *[[Uropsilus andersoni]]*
* *[[Uropsilus gracilis]]*
* *[[Uropsilus investigator]]*
* *Uropsilus soricipes* (kiinanpäästäiskontiainen)

## Lähteet
Ilkka Kuusisto

**Ilkka Taneli Kuusisto** (26. huhtikuuta 1933 Helsinki – 20. helmikuuta 2025 Helsinki) oli suomalainen säveltäjä. Hän valmistui kanttori-urkuriksi 1954 ja musiikinopettajaksi 1958 Sibelius-Akatemiasta. Sävellystä hänelle opettivat muun muassa Aarre Merikanto ja Nils-Eric Fougstedt. Vuonna 1992 Kuusistolle myönnettiin professorin arvonimi.

## Ura
Kuusisto toimi Yleisradion apulaismusiikkipäällikkönä 1960–1963, Meilahden seurakunnan kanttori-urkurina 1963–1972 ja Suomen Kansallisoopperan pääjohtajana 1984–1992. Lisäksi hän toimi Suomen Kansallisoopperan kuoronjohtajana 1963–1965, Helsingin kaupunginteatterin kapellimestarina 1965–1968 ja 1971–1975, Musiikki-Fazerin taiteellisena johtajana 1982–1984, Klemetti-opiston rehtorina 1969–1971, Radion sinfoniakuoron johtajana 1968–1977 ja Sibelius-Akatemian lehtorina 1975–1984.

Vuonna 1969 tehtiin Ylelle tv-ohjelma, jossa jazzpianistilegenda Bill Evans trionsa kanssa soittaa Kuusiston olohuoneessa kolme kappaletta. Haastattelijana ohjelmassa toimii Erkki Toivanen.

Kuusisto sävelsi muun muassa oopperoita, kuten *[[Muumiooppera]]* (1974), *Pierrot ja yön salaisuudet* (1991) ja *Miehen kylkiluu* (1977). Hänen säveltäjäntyölleen oli ominaista musiikillisten raja-aitojen ylittäminen.

Mieskuoro Laulu-Miehet julkaisi 95-vuotisjuhlakonsertissaan vuonna 2009 Taneli ja Ilkka Kuusiston mieskuoromusiikkia sisältävän tallenteen *Kuusisto*.

Muistelmissaan *Sävelten siivilä* Ilkka Kuusisto tiivisti säveltämistään seuraavasti:"Olen eklektikko, joka tekee käyttömusiikkia – siis sellaista musiikkia, jota voi käyttää."Ilkka Kuusisto oli säveltäjä Taneli Kuusiston poika. Hän oli kahden tyttären sekä Jaakko ja Pekka Kuusiston isä. Hänen sisariaan ovat edesmennyt professori Irmeli Niemi ja intendentti, musiikkitoimittaja Tuulikki Närhinsalo.

Kuusisto on haudattu Hietaniemen hautausmaalle Helsinkiin.

## Palkinnot ja tunnustukset
* Pro Finlandia -mitali 1984
* Säveltaiteen valtionpalkinto 2007 (15&nbsp;000 euroa)
* Stadin Kundi 2008

## Sävellyksiä
### Oopperat
* *[[Muumiooppera]]* 1974
* *Miehen kylkiluu* 1977
* *Sota valosta* 1980
* *Jääkäri Ståhl* 1981
* *Pierrot ja yön salaisuudet* 1991
* *Postineiti* 1992
* *Neiti Julie* (*[[Fröken Julie (ooppera)|Fröken Julie]]*) 1994
* *Gabriel, tule takaisin!* 1998
* *Isänmaan tyttäret* 1998
* ''Nainen kuin jäätynyt samppanja'' 1999
* *Kuninkaan sormus* 2000
* *Pula!* 2002
* *Matilda ja Nikolai* 2003
* *Kotia kohti* 2006
* ''Vapauden vanki'' 2006
* *Taipaleenjoki* 2009

### Muita sävellyksiä
* *Fjäriln vingad* (laulunäytelmä) 2005
* *[[Lumikuningatar (baletti)|Lumikuningatar]]* (baletti) 1979
* *Robin Hood* (baletti) 1985
* sinfonia I 2000
* sinfonia II 2005
* *Concertino improvvisando viululle ja orkesterille* 2006
* *The Land Of Music*
* *Meren Laulu*

## Lähteet

## Kirjallisuutta
* 
* 

## Aiheesta muualla
* Ilkka Kuusisto on musiikin monipuolisuusmies. Ylen Elävä arkisto.
*
Yhdysvaltain 101. maahanlaskudivisioona

**101. maahanlaskudivisioona** (, Screaming Eagles) on Yhdysvaltain asevoimien maahanlaskudivisioona. Se oli toisen maailmansodan aikana kuuluisa Normandian maihinnoususta ja Ardennien taistelusta. Divisioona on sijoitettu Kentuckyyn Fort Campbellin tukikohtaan.

## Historia
101. maahanlaskudivisioona niitti toisessa maailmansodassa mainetta osallistumalla Normandian maihinnousuun 6. kesäkuuta 1944. Divisioona pudotettiin Viervillen ympärille. Divisioona levisi pitkin Normandiaa. Se eteni Ranskasta Belgiaan, Alankomaihin ja lopulta Etelä-Saksaan.

Ardennien taistelun aikana 101. divisioona oli yksi harvoista joukoista, joita voitiin käyttää saksalaisten etenemisen pysäyttämiseen, ja se siirrettiin 19. joulukuuta 1944 aamulla tärkeään tiestön solmukohtaan Bastognen kaupunkiin, jossa divisioona piti puolensa koko taistelun ajan. Sitä huollettiin ilmasta, kunnes panssarijoukot avasivat jälleen tien kaupunkiin 26. päivä.

Saksan antautuessa 8. toukokuuta 1945 divisioonan miehiä oli muun muassa Berchtesgadenissa Baijerin Alpeilla. Divisioona osallistui Itävallan miehitykseen sodan jälkeen. Yhtymän siirtämistä Tyynenmeren operaatioihin suunniteltiin, mutta Japani antautui 15. elokuuta 1945 ennen suunnitelman toteuttamista.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* The Story of the 101<sup>st</sup> Airborne Division (WWII unit history booklet, 1945)
* Trigger Time web site by historian Mark Bando
Balboa (tanssi)

**Balboa** on swing-tanssi joka syntyi 1920-luvulla. Toisin kuin muita swing-tansseja, Balboa tanssitaan tanssiotteessa tiiviissä vartalokontaktissa, jossa vartalot koskettavat toisiaan reidestä rintaan asti. 

Balboan perusta on sen verran yksinkertainen, että sitä voidaan tanssia myös hyvin nopeatempoiseen musiikkiin. Sitä voidaan kuitenkin tanssia myös hitaaseen musiikkiin, jolloin jää luonnollisesti enemmän aikaa tarkalle jalkatyölle ja erilaisille muunnelmille.

## Tyypit

Balboa syntyi, kun tanssipaikat alkoivat olla ylikansoitettuja, ja parista irtautumiseen ei enää ollut kunnolla tilaa. Balboa on hyvin sisäänpäin kääntynyt tanssi, suuri osa liikkeestä tapahtuu polvien alapuolella. 

Balboasta on kaksi hyvin erilaista muotoa:

* Balboa, jota kutsutaan myös *Pure Bal*-nimellä. Tanssijat pysyvät tiiviissä vartalokontaktissa kaiken aikaa, tanssien erilaisia askelkuvioita, tehden käännökset ja liikkuen parina.
* Bal-Swing, joka tunnettiin alun perin vain *Swing*inä tai toisinaan *Randy Swing*inä. Tämä tanssi on hyvin erilainen Pure Balboaan verrattuna. Vartalokontaktia ei pidetä jatkuvasti, ja kuviot ovat lähempänä muita swing-tansseja. Tämä tanssityyli sai alkunsa Charlestonista ja aikaisin tunnettu tapaus jossa tätä tanssityyliä käytettiin oli kilpailussa Venice Beachilla vuonna 1932. Nimi *Bal-Swing* syntyi 1970-luvulla yrityksenä erottaa tanssi yleisemmästä termistä swing-tanssit.

## Perusaskel

Balboan perusaskel koostuu periaatteessa kahdesta two-step -askelesta peräkkäin, jotka otetaan *shufflaamalla* jalkoja. Kenkien tulee tästä syystä olla riittävän liukkaat jotta tanssiminen yleensä onnistuu – viejä voi käyttää esimerkiksi nahkapohjaisia tanssikenkiä seuraajan usein käyttäessä korkokenkiä.

## Historia

Balboa syntyi eteläisessä Kaliforniassa 20-luvulla ja sen suosio kasvoi jatkuvasti toiseen maailmansotaan asti. Balboa sai nimensä Newport Beachissa, Kaliforniassa sijaitsevan Balboa Peninsulan mukaan, jossa se keksittiin. Sen uskotaan saaneen alkunsa Balboa Pavilionissa  Newport Beachissa.

Los Angelesissa on aina ollut pieni, aktiivinen Balboa-yhteisö. Nykypäivänä Balboa leviää maailmanlaajuisesti.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Balboa Nation
Balboa

**Balboa** voi tarkoittaa seuraavia asioita ja henkilöitä:

## Paikkoja

* Balboa, satamakaupunki Panamassa
* Balboa, *Balboa Peninsula*, osa Newport Beachia Kaliforniassa, Yhdysvalloissa
* Balboa Island, saari ja saariryhmä Newport Beachissa, Kaliforniassa
* Balboa, kaupunki Leónin maakunnassa, Espanjassa

## Henkilöitä
* Javier Balboa (s. 1985), päiväntasaajanguinealainen jalkapalloilija
* Marcelo Balboa (s. 1967), yhdysvaltalainen jalkapalloilija
* Vasco Núñez de Balboa (1475–1519), espanjalainen tutkimusmatkailija

### Kuvitteellisia henkilöitä

* Rocky Balboa, Sylvester Stallonen esittämä nyrkkeilijä *Rocky*-elokuvissa
* Adrian Balboa, Rocky Balboan vaimo *Rocky*-elokuvissa

## Muita merkityksiä

* Panaman balboa, Panaman rahayksikkö
* balboa, 1920-luvulla syntynyt swing-tanssi
* Balboa, Blind Channel -yhtyeen kappale vuodelta 2021.
Kööpenhaminan eläintarha

**Kööpenhaminan eläintarha** on Tanskassa, Kööpenhaminassa sijaitseva eläintarha, jonka on suunnitellut Niels Kjærbølling. Eläintarha avattiin vuonna 1859, joten se on yksi maailman vanhimmista eläintarhoista.

Nykyään siellä asuu esimerkiksi kirahveja, norsuja, sarvikuonoja, merileijonia ja paljon erilaisia kilpikonnia.  Kaikkiaan eläintarhassa elää noin 3000 eläintä noin 264 lajista.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Doverinsalmi

**Doverinsalmi** tai **Calais’nsalmi** (, ) on Englannin kanaalin kapein kohta. Lyhin etäisyys Englannin ja Ranskan rannikoiden välillä on noin 33 kilometriä Doverista Cap Gris-Nez’hen. Doverinsalmi on maailman vilkkaimpia laivareittejä. Sen kautta kulkee päivittäin 400 laivaa. Salmen poikki kulkenut vilkas autolauttaliikenne taas on vähentynyt salmen alittavan Kanaalitunnelin käyttöönoton jälkeen 1994.

## Doverinsalmen geologia
Doverinsalmen kohdalla oli kvartäärikauden aikana vielä liitukivestä muodostunut kannas joka yhdisti Englannin Manner-Eurooppaan. Jääkauden aikana 425&nbsp;000 vuotta sitten jäätikön edustalla Pohjanmeren eteläosan paikalla oli suuri järvi johon jäätiköiden sulamisvedet laskivat. Järven täyttyessä vedet murtautuivat lopulta kannaksen läpi. Eroosio kulutti jäljelle jäänyttä kannasta kohdista joihin syntyi putouksia. Niiden alapuolelle syntyi kilometrien pituisia noin sata metriä leveitä kuoppia joita Kanaalitunnelia rakennettaessa piti kiertää.

## Doverinsalmen laivaliikenne
Doverinsalmessa on pakollinen ilmoittautuminen. Salmeen saapuvien yli 300 bruttotonnin alusten on ilmoittauduttava joko Dover MRCC:lle (*South West Lane*) tai CROSS Gris Nezille (*North East Lane*) ennen palvelualueelle saapumista. Palvelualue kattaa 65 kilometrin pituisen Doverin salmessa. Idässä se rajoittuu North Forelandin majakasta Ranskan ja Belgian väliselle rajalle. Lännessä se kulkee Royal Sovereign majakan ja Bassurellen hiekkasärkän valopoijun linjalla. Laivaliikenne salmessa on erotettu niin, että itään kulkevat laivat käyttävät kanaalin Ranskan puolta ja länteen kulkevat Britannian puolta.

## Katso myös
* Merkittäviä Doverinsalmen ylityksiä

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* 
* 
*
H. Robert Horvitz

**Howard Robert Horvitz** (s. 8. toukokuuta 1947) on yhdysvaltalainen biologi, joka löysi kaksi ensimmäistä solukuolemaan liittyvää geeniä. Massachusettsin teknillisessä korkeakoulussa (MIT) työskennellessään hänen tutkimustensa perusteella selvisi, että yhdellä sukkulamadon solukuolemageenillä on identtinen vastineensa ihmisessä. 

Horvitz on saanut Nobelin lääketieteen palkinnon vuonna 2002 yhdessä Sydney Brennerin ja John E. Sulstonin kanssa.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Biography The Nobel Foundation
Baari (liike)

**Baari** on juomia ja virvokkeita tarjoava ravintola tai ravintolan osa, jossa istutaan korkean myyntipöydän (baaritiskin) ääressä. Tavallisesti baarissa myydään ja tarjoillaan juomia heti nautittavaksi. Baarit eroavat alkoholimyymälöistä, joissa juomia myydään muualla nautittavaksi. Usein baari on osa ruokaravintolaa tai hotellien aulan yhteydessä. Baareissa työskentelee baarimestareita ja tarjoilijoita. 

Alkoholilaki uudistui keväällä 2018, jolloin aiemmin käytössä ollut lupien jaottelu kolmeen eri luokkaan poistui. Aiemmin Suomessa alkoholitarjoilu jaoteltiin kolmeen luokkaan (suluissa puhekielen ilmaisut): 
*Käymisteitse valmistetut enintään 4,7&nbsp;% etyylialkoholia sisältävät juomat (keskiolut-lupa, C)
*Miedot, enintään 22&nbsp;% etyylialkoholia, (väkevät viinit, B)
*enintään 80&nbsp;% etyylialkoholia (A-lupa)

Suomessa sanaa ”baari” on käytetty myös pienestä kahvilasta tai ruokalasta, jollaisia ovat olleet esimerkiksi Matkahuollon ja huoltamoiden kahvilat sekä Valion jäätelöbaarit. Perinteisesti baareissa saattoi olla keskiolut-lupa ja varsinaisissa ravintoloissa A-lupa. Vastaava tarjonta ulkomaisissa ravintoloissa on ollut kahviloissa. Nykyisin sanalla saatetaan tarkoittaa myös yökerhoa tai pubia.

## Savuttomat baarit
Tupakoinnin torjunnassa on kiinnitetty huomiota siihen, että Suomessa tupakointi on edelleen sallittua ravintoloiden sisätiloissa olevissa tupakointitiloissa. Maailman terveysjärjestön tupakoinnin torjuntaa koskevan puitesopimuksen toimintaohjeissa sopimuksen jäsenmaita kehotetaan luomaan lainsäädännön keinoin täysin savuttomia ympäristöjä, joissa ei ole erillisiä tupakointitiloja. Tupakointikieltoa on vaadittu laajennettavaksi ravintoloiden terasseille ja sisäänkäyntien lähelle. Ravintoloitsijalla on mahdollisuus itse kieltää terassilla tupakoiminen. Savuttomuus voi olla ravintolalle kilpailuvaltti.

## Melu
Baareissa soiva kovaääninen musiikki lisää ja vauhdittaa alkoholin juontia, mihin lienee yhtenä syynä taustamelun haitallinen vaikutus sosiaaliseen vuorovaikutukseen.

Useissa baareissa on vaarallisen korkea melutaso. Melun rajana pidetään 85 desibelin keskiarvoa. Kuulovaurio voi syntyä jo 15 minuutin oleskelusta 100 desibelin äänenvoimakkuudessa ilman korvien suojausta. Näin korkea melutaso on useissa karaokeravintoloissa.

## Katso myös
* Sikaribaari

## Lähteet

## Kirjallisuutta
* 
* Aho, Kimmo & Liikanen, Ville & Vitikka, Mika: *Minä menen Kämpiin takaisin: Cocktaileja ja tarinoita Kämpin baarista.* Jyväskylä: Docendo, 2019. 
* Aho, Kimmo & Salminen, Samu: *Drinkit ja tarinoita niiden taustalta.* Helsinki: Art house, 2024. 
* Aho, Kimmo & Salminen, Samu: Kaikkien aikojen drinkit. Helsinki: Art House, 2013. 
* 
* 

## Aiheesta muualla

* Mikko-Pekka Heikkinen: Hiukopala baarissa keventäisi känniä . Helsingin Sanomat 13.6.2010.
* Irma Jäppinen: HS-Gallup: Yli puolet sulkisi kapakat nykyistä aikaisemmin . Helsingin Sanomat 21.4.2012.
Maksimilian I

**Maksimilian I** tai **Maximilian I** voi tarkoittaa seuraavia hallitsijoita:

* Maksimilian I (1459–1519), Pyhän saksalais-roomalaisen keisarikunnan keisari
* Maksimilian I (1573–1651), Baijerin herttua ja vaaliruhtinas
* Maksimilian I (1756–1835), Baijerin kuningas
* Maksimilian I (1832–1867), Itävallan arkkiherttua ja Meksikon keisari.
Yökerho

**Yökerho** on viihderavintola, jonka liiketoiminta tapahtuu ilta- ja yöaikaan.

Yökerhojen toimintakonsepti on yhdistää alkoholin anniskelu tanssimiseen ja tarjota asiakkaille ajoittain myös elävää musiikkia sekä viihde-esityksiä. Yökerhot profiloituvat tiloissa soivien musiikkityylien lisäksi myös sijaintinsa sekä asettamiensa ikärajojen ja pääsymaksujen kautta.

Monissa kielissä yökerhot ovat nimeltään *disco* tai *discothèques* (; ). Japanin kielessä *disco* viittaa vanhempaan, pienempään, ei niin suosittuun paikkaan, kun taas *club* viittaa viimeisimpään, suurempaan, suositumpaan paikkaan. Klubi-termiä ( tai *nightclub*) on käytetty 1990-luvun puolivälistä brittienglannissa ja sen jälkeen myös muualla Euroopassa.

## Kirjallisuutta
* 
* 

## Aiheesta muualla

* Hanna Hantula: Tutkija: Bilettäminen on sosiaalisuuden janoa. Yle uutiset 11.9.2014.
Eurooppatie E6

**E6** on eurooppatie, joka kulkee Ruotsin Trelleborgista Norjan Kirkkoniemeen. Tien pituus on 3&nbsp;120 kilometriä, josta 2&nbsp;630 kilometriä Norjassa. Se on selvästi Norjan pisin tieosuus.

Lähes koko Ruotsin-puoleinen osuus on moottoritietä, ja moottoritie on rakenteilla koko matkalle Malmöstä Osloon asti. Oslosta moottoritietä on Oslon lentoasemalle asti, mutta sen pohjoispuolella ei juuri lainkaan.

## Reitti

Trelleborg – Malmö – Helsingborg – Halmstad – Kungsbacka – Göteborg – Uddevalla – Strömstad – Halden – Sarpsborg – Fredrikstad – Moss – Oslo – Hamar – Lillehammer – Dombås – Oppdal – Støren – Trondheim – Stjørdal – Steinkjer – Grong – Mosjøen – Mo i Rana – Rognan – Fauske – Straumen – Ulvsvåg – Bognes – *autolautta* – Skarberget – Narvik – Bjerkvik – Setermoen – Andselv – Storsteinnes – Nordkjosbotn – Yykeänperä (Skibotn) – Nordreisa – Talvik – Alattio – Skaidi – Korpivuono – Lemmijoki – Kaarasjoki – Teno – Vuonnabahta – Kirkkoniemi.

## Reittikuvaus

Tie alkaa Trelleborgista Ruotsin eteläkärjestä, ja yhtyy Malmössä Tanskan poikki kulkevaan E20-tiehen. Helsingborgissa tie kulkee jonkin matkaa yhdessä E4-tien kanssa, joka kulkee Tukholman kautta Pohjanlahden länsirannikolle ja sitä pitkin Tornioon.

Göteborgissa E6 alittaa Götajoen Tingstadin tunnelissa ja siellä myös E20 kääntyy kohti Tukholmaa. Tie ylittää Norjan ja Ruotsin rajan Svinesundissa vuonna 2005 valmistunutta siltaa pitkin. Tie risteää Oslon tuntumassa E18-tien kanssa, joka kulkee Norjan etelärannikolta Tukholmaan.

Oslosta tie kulkee pitkän matkan sisämaassa Lillehammerin kautta aina Trondheimiin asti, jossa eroavat E39-tie Norjan länsirannikkoa pitkin Bergeniin ja pian sen jälkeen E14-tie Ruotsin Sundsvalliin. Trondheimistä tie kulkee meren ja Ruotsin rajan välisellä kapeahkolla alueella pohjoiseen. Mo i Ranassa eroaa E12-tie Ruotsin Uumajaan.

Mo i Ranan ja Narvikin välillä on E6:n ainoa lauttaosuus, Bognes–Skarberget. Norjan läpi pituussuunnassa ajettaessa lauttaa on mahdoton välttää.

Narvikissa tie kulkee kappaleen matkaa E10-tien kanssa, joka tulee Ruotsin Luulajasta ja jatkuu Lofooteille Ån kylään. Omasvuonossa taas on yhteinen osuus E8-tien kanssa, joka kulkee Tromssasta Turkuun.

Tie kulkee rannikkoa myötäillen Alattioon ja Porsankiin, josta se taas kääntyy sisämaahan Kaarasjoelle; tästä se kulkee Tenojoen rantaa pitkin, Suomen rajaa myötäillen Tana bruhun. Tenon ja Uuniemen kunnissa tie kulkee yhdessä E75-tien kanssa, joka kulkee Sitiasta Helsingin kautta Vuoreijaan. Uuniemeltä tie kulkee Varanginvuonon karuissa maisemissa Kirkkoniemeen asti, jonne se lopulta päättyy. Kirkkoniemestä lähtee E105-tie Murmanskin kautta Ukrainan Jaltalle.

## Kuvia


File:Tømmernes.jpg|E6-tietä Narvikissa.
File:Svinesundbrua 016.JPG|Svinesundin silta Ruotsin ja Norjan rajalla.


## Lähteet
Organisation internationale de la francophonie

**Organisation internationale de la francophonie** eli **OIF** on ranskankielisten eli frankofonisten maiden yhteistyöjärjestö, jonka tavoitteena on ajaa ranskan kielen ja kulttuurin asemaa maailmalla sekä syventää kulttuurillista, poliittista ja taloudellista yhteistyötä jäsenvaltioiden välillä.

Järjestöllä on tarkkailijan asema Yhdistyneissä kansakunnissa ja lähettää sinne oman suurlähettiläänsä.

## Historia
Järjestö perustettiin vuonna 1970 alun perin nimellä **Kulttuurillinen ja teknillinen yhteistyövirasto** () Niameyssa. Järjestö vaihtoi nimeään ensin vuonna 1998 ja toisen kerran vuonna 2005, jolloin OIF sai nykyisen nimensä.

Tätä ennen ranskankieliset maat olivat pyrkineet tekemään yhteistyötä, mutta ACCT oli ensimmäinen ylikansallinen järjestö, joka perustettiin virallisesti tätä tarkoitusta varten.

OIF:n tavoitteet edistää ranskan kieltä ja jäsenvaltioiden välistä yhteistyötä kirjattiin järjestön perustamiskirjaan Hanoin huippukokouksessa vuonna 1997.

Maaliskuussa 2025 uutisoitiin, että Sahelin liiton maat Burkina Faso, Niger ja Mali eroavat organisaatiosta. 

### Kokoukset

## Jäsenvaltiot

Monet maat ovat entisiä Ranskan siirtomaita, mutta mukana on myös muuten itsensä ”ranskalaiseksi” identifioivia maita. Vuonna 2012 Qatar pyrki järjestön jäseneksi, mitä Ranska puolsi. Osa muista jäsenvaltioista kuitenkin katsoi, ettei Qatar pyri jäseneksi vilpittömästi, vaan ainoastaan lähestyäkseen jäsenmaiden muslimeita ja vaikuttaakseen näihin mm. uskonnollisten koulujen kautta.

Organisation internationale de la francophonien jäsenet aakkosjärjestyksessä:

*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*

## Tarkkailijavaltiot
Yhteensä 14 valtiota tarkkailee Organisation Internationale de la Francophonieta:

*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*

## Toiminta ja organisaatio
OIF julkaisee YK:n kanssa yhteisen julkilausuman joka toinen vuosi. Julkilausuman tarkoitus on kiinnittää huomiota tarpeeseen syventää yhteistyötä näiden kahden kansainvälisen järjestön välillä. Lisäksi järjestöt haluavat antaa vakuutuksen monikielisyyden ja OIF:n tekemän turvallisuustyön puolesta.

Järjestön toimintaa johtaa pääsihteeri, jonka jäsenmaat valitsevat neljäksi vuodeksi kerrallaan (uudelleenvalinta on mahdollinen). Vuonna 2019 virassa aloitti ruandalainen Louise Mushikiwabo, joka valittiin jatkokaudelle vuonna 2022.

## Lähteet

## Aiheesta muualla