open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Pikkuhuitti

**Pikkuhuitti** (*Zapornia parva*) on pienikokoinen rantakanalaji.

## Koko ja ulkonäkö
Linnun pituus on 18–20&nbsp;cm ja paino 30–70&nbsp;g. Vanha koiras on alapuolelta kyyhkynharmaa, päältä ruskea ja valkopilkkuinen ja jalkojen välistä valkoraitainen. Vanha naaras on alapuolelta vaalean ruskehtava ja selästä tummemman ruskea. Nuorella pikkuhuitilla on valkopilkullinen ruskea selkä, poikittaisjuovainen vatsa ja vaalea rinta. Koivet ovat vaalean vihertävät. Nokan tyvellä on pieni punainen laikku. Pikkuhuitit ääntelevät pääasiassa öisin.

## Levinneisyys
Pikkuhuitti tuli Pohjoismaihin 1980-luvulla. Suomessa niitä pesi säännöllisesti vain Parikkalan Siikalahdella, jossa havainnot vähentyivät ja muuttuivat epäsäännöllisiksi 1990-luvulla. Suomessa laji on kevät- ja kesävieras hyvillä lintujärvillä. Laji talvehtii Afrikassa. Pikkuhuitin kanta Suomessa on 5–20 paria. Yhtäkään pesintää ei kuitenkaan ole täysin varmistettu.

Pikkuhuitin pesimäalue ulottuu Itä-Euroopasta Luoteis-Kiinaan. Länsi-Euroopassa lajilla on hajaesiintymiä. Euroopassa pesii noin 20&nbsp;000 paria.

## Elinympäristö
Pikkuhuitin pääasiallista elinympäristöä ovat kosteikot, erityisesti järviruo’ikot.

## Lisääntyminen
Pikkuhuitti rakentaa pesän mättäälle tai ruokopedille. Naaras munii 7–9 munaa, ja molemmat puolisot hautovat yhteensä 21–23 päivää. Untuvikot ovat muidenkin rantakanojen tapaan mustia.

## Ravinto
Pikkuhuitti syö vesihyönteisiä ja hämähäkkejä sekä vesikasveja.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Zetterström, Dan 1979: Mindre sumphöna *Porzana parva* 1) i Oulanka nationalpark, Kuusamo. - Ornis Fennica 56:173.
Poskihampaat

**Poskihampaat** () ovat purukaluston takimmaiset hampaat. Ihmisellä poskihampaita on maitohampaistossa 8 kappaletta (neloset ja vitoset), ja pysyvässä hampaistossa 12 kappaletta (kutoset, seiskat ja kasit eli viisaudenhampaat).

## Katso myös
*Etuhampaat
*Kulmahampaat
*Välihampaat
Maitohammas

**Maitohampaat** () edeltävät pysyviä hampaita niillä eläinlajeilla, joilla on kaksi hammaskertaa.

Maitohampaita on muiden muassa ihmisellä, hevosella, lihansyöjillä, lehmällä ja sialla. Maitohampaiden määrää vaihtelee eläinlajeittain ja niitä on yleensä vähemmän kuin pysyviä hampaita. Myös maitohampaiden puhkeaminen ja korvautuminen pysyvillä hampailla on lajikohtaista: joillakin lajeilla maitohampaat ovat jo syntyessä ja joillakin ne puhkeavat vasta syntymän jälkeen.

Ihmisellä ensimmäiset maitohampaat alkavat puhjeta noin puolen vuoden iässä. Tyypillisesti vauvan alaleuan ensimmäiset etuhampaat puhkeavat 4–10 kuukauden iässä ja ensimmäiset yläleuan etuhampaat 7–12 kuukauden ja yläleuan 2. etuhampaat 7–15 kuukauden iässä. Maitohampaista viimeisenä puhkeavat toiset poskihampaat, tyypillisesti 20–34 kuukauden ikäisellä lapsella. Useimmilla lapsilla kaikki 20 maitohammasta on puhjennut ennen 3-vuotissyntymäpäivää. Maitohampaiston korvautuminen pysyvillä hampailla alkaa keskimäärin kuuden–seitsemän vuoden iässä, jolloin pysyvien hampaiden alaleuan 1. etuhammas puhkeaa. 


Kuva:Deciduous teeth 2004 02.jpg|Lapsen alaleuan maitohampaat näkyvillä.
Kuva:DeciduousUpperTeeth.jpg|Yläleuan maitohammasrivistö.
Kuva:Primary dentition.jpg|Maitohampaita (vaalealla) kehittyy vähemmän kuin pysyviä hampaita (tummemmalla).
Kuva:IMG 6609 - My 7 yrs niece's missing teeth - Foto Giovanni Dall'Orto March 2007.jpg|7-vuotiaan maitohampaiden korvautuminen on meneillään; yläleuasta on irronnut maitohammas.
Kuva:Milchzahn 12jaehrig.jpg|12-vuotiaan lapsen irronnut maitohammas (poskihammas).

## Lähteet

## Aiheesta muualla

*Sisko Honkala: Hampaiden numerointi (15.9.2009)  (terveyskirjasto.fi)
*Sisko Honkala: Hampaistot ja niiden kehittyminen (15.9.2009) (terveyskirjasto.fi)
Pysyvä hammas

**Pysyvät hampaat** eli ns. **rautahampaat** ovat toinen ihmisille muodostuva hammassarja. Ihmisillä on 28-32 pysyvää hammasta. 32 hampaan malli sisältää 8 etuhammasta, 4 kulmahammasta, 8 välihammasta sekä 12 poskihammasta (joista 4 takimmaista on viisaudenhampaita, jotka kasvavat noin 65 prosentille väestöstä).

Ensimmäinen pysyvä hammas alkaa kasvaa usein kuuden vuoden iässä. Tätä seuraa pitkä jakso, jolloin osa hampaista on maitohampaita ja osa pysyviä hampaita, kunnes viimeinen maitohammas on vaihtunut. Tällöin kulmahampaita on neljä. Myöhemmin takimmaiseksi suuhun kasvaa neljä uutta poskihammasta. Tämän jälkeen ihmiselle voi kasvaa myös viisaudenhampaat (vielä taaemmaksi).

On myös harvinaisia tapauksia, jolloin ihmisille on todettu kasvavan kolmas hammassarja pysyvien hampaiden jälkeen. Usein tämä tapahtuu vanhoille ihmisille, mutta joskus myös nuoremmille, joiden pysyviä hampaita on poistettu. Ongelma on todettu geneettiseksi.

## Katso myös
*Maitohampaat
Kieliluu

**Kieliluu** () on kaarenmallinen luu kaulan etuosassa kielen juuressa. Se tuntuu kyhmynä noin 2–3 senttimetriä aataminomenan yläpuolella. Kieliluu kiinnittyy kilpirustoon sidekalvon välityksellä. Kieliluuhun kiinnittyvät ylemmät ja alemmat kieliluulihakset ja monet muut kielen ja nielun lihakset.
Hengityselimistö

**Hengityselimistöön** () lasketaan kuuluvaksi ne elimet, jotka osallistuvat kaasujen vaihtoon ympäristön ja verenkierron välillä. Lisäksi hengityselimistö osallistuu äänenmuodostukseen, kaasumaisten kuona-aineiden poistoon ja elimistön happo-emästasapainon säätelyyn.

## Nisäkkäillä
Nisäkkäillä hengityselimistö jaetaan ylä- ja alahengitysteihin sekä keuhkoihin. Ylähengitysteihin kuuluvat nenäontelo, nenän sivuontelot, nielu ja kurkunpää, joista hengitysilma kulkee kehon sisään ja poistuu elimistöstä. Alahengitysteihin kuuluvat henkitorvi ja keuhkoputket, joita pitkin hengitysilma kulkee nenästä tai suusta keuhkoihin ja päinvastoin. Keuhkoista hengitysilman happi siirtyy vereen ja hiilidioksidi poistuu siitä.

## Linnuilla
Linnuilla hengityselimistön osia ovat nisäkkäiden tapaan nenäontelo, nenän sivuontelot, nielu, henkitorvi, keuhkoputket ja keuhkot, mutta erikoisuutena linnun hengityselimistössä ovat ilmapussit. Lisäksi lintujen keuhkot eivät ole rakenteeltaan samanlaiset kuin nisäkkäiden keuhkot. Linnun keuhkot laajenevat vain hyvin vähän ja ilmapussien ansiosta keuhkoissa kulkee hengitysilma vain yhteen suuntaan.

## Kaloilla
Kalojen hengityselimistöön kuuluvat kidukset, joissa kaasujen vaihto tapahtuu veden ja veren välillä. Keuhkokaloilla tosin on keuhkot.

## Hyönteisillä
Monilla hyönteisillä on vain yksinkertainen ilmaputkisto.

## Katso myös
*Keuhkot
*Hengityselimistön sairaudet

## Aiheesta muualla

*OpetusTV, biologia: Hengityselimistö
Virtsanerityselimistö

**Virtsanerityselimistö** jaetaan ylempiin ja alempiin virtsateihin. Ylempiin virtsateihin kuuluvat munuaiset, munuaisaltaat ja virtsanjohtimet. Alempiin virtsateihin kuuluvat virtsarakko ja virtsaputki. Munuaiset suodattavat virtsaa verestä, joka edelleen kulkee virtsanjohtimia pitkin virtsarakkoon. Virtsarakosta virtsa poistuu elimistöstä virtsaputkea pitkin.

Virtsaelimiä tutkiva lääketieteen haara on nimeltään urologia.

## Katso myös
*Urologiset sairaudet

## Aiheesta muualla

*Internetix: Munuaiset ja virtsatiet
Sorbitoli

**Sorbitoli** (D-glusitoli, D-sorbitoli) on sokerialkoholi, jota käytetään makeutusaineena mm. purukumeissa, pastilleissa ja lääkkeissä. Sitä valmistetaan glukoosista. Valmistusprosessissa glukoosi hydrataan, jolloin molekyylin aldehydiryhmä vaihtuu hydroksyyliryhmäksi.

Sorbitolia esiintyy myös luonnossa luumarjoissa. Sorbitoli ei imeydy täysin ruoansulatuskanavassa, joten se voi aiheuttaa suuremmissa määrin nautittuna laksatiivisia oireita.

Sorbitolia käytetään kosmetiikassa kosteuttajana ja sakeuttajana voiteissa. Sitä voidaan käyttää kosteuden sitojana myös tupakkatuotteissa. Esimerkiksi yskänlääkkeiden väärinkäyttöä ehkäistään lisäämällä niihin sorbitolia sen epämiellyttävien vaikutusten vuoksi. Päihdekäyttöannoksina esimerkiksi dekstrometorfaania tai kodeiinia sisältävien yskänlääkkeiden sisältämä sorbitoli aiheuttaa yleensä voimakkaita laksatiivisia vaikutuksia.

Sorbitolin E-koodi on E420.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

*Fineli: Sokerialkoholien lähteet ruoka-aineissa
*DrugBank: D-Sorbitol 
*Human Metabolome Database: Sorbitol 
*KEGG: Sorbitol 
*ChemBlink: D-Sorbitol 
*Liber Herbarum II: Sorbitolia sisältäviä kasveja
Tornikanuuna

**Tornikanuuna** on maalle, torniin sijoitettu tykki. Tornikanuunan pääasiallinen käyttötarkoitus on rannikkopuolustus ja ne on usein sijoitettu kallioon louhittuihin linnakkeisiin. Tornikanuunoina on käytetty mm. panssarivaunujen ja laivojen käytöstä poistettuja tykkitorneja.

Suomessa rannikkotykistön linnakkeilla on käytössä 130 53 TK-tornikanuunoita.
Kari Somerjoki

**Kari Gunnar Somerjoki** (28. helmikuuta 1946 &ndash; 19. kesäkuuta 1989) oli suomalainen musiikkitoimittaja ja laulaja Rauli Badding Somerjoen veli. Nuorena Kari Somerjoki oli mukana Somerolla toimineessa The Five Yes -yhtyeessä, joka oli Rauli Somerjoen ensimmäinen yhtye.

Kari Somerjoki kuoli 1989 ravintolan järjestysmiehen tönäistyä häntä niin, että hän kaatui ja löi päänsä. Veljekset on haudattu Someron hautausmaalle.

Laulaja Katri Somerjoki on hänen tyttärensä.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*
Isidor Straus

**Isidor Straus** (tai **Isadore Strauss**, 6. helmikuuta 1845 – 15. huhtikuuta 1912) oli saksanjuutalainen yhdysvaltalainen liikemies ja poliitikko.

Straus syntyi Otterbergissä, Saksassa, ja hänen perheensä muutti Yhdysvaltoihin vuonna 1854 ja asettui Talbottin kaupunkiin Georgian osavaltioon. Sisällissodan jälkeen perhe muutti New Yorkiin, missä Straus yhdessä veljensä Nathanin kanssa myi perheen yrityksen tekemiä savi- ja lasitavaroita Macyn tavaratalossa. Vuonna 1896 veljekset saivat tavaratalon täyteen omistukseensa.

Vuosina 1894-95 Straus toimi New Yorkin edustajana Yhdysvaltain kongressissa, kun hänet valittiin kesken virkakauden eronneen Ashbel P. Fitchin tilalle. Puoluekannaltaan Straus oli demokraatti. Hän ei hakenut jatkokaudelle kongressiin.

Isidor Straus meni naimisiin neljä vuotta nuoremman Rosalie Ida Blunin kanssa vuonna 1871, ja he saivat seitsemän lasta, joista yksi kuoli lapsena.

Strausit matkustivat RMS ''Titanicilla'', ja kun laiva törmäsi jäävuoreen, kieltäytyi Ida hänelle tarjotusta paikasta pelastusveneessä. Strauseille tarjottiin myös paikkaa toisesta pelastusveneestä, mutta Isidor kieltäytyi ja luovutti paikkansa Idan palvelustytölle Ellen Birdille. Strausit eivät pelastuneet onnettomuudesta, ja ainoastaan Isidorin ruumis löydettiin. Hänet haudattiin Beth-Elin hautausmaalle Brooklyniin.

## Lähteet
Andrologia

**Andrologia** (kreikan kielen sanasta ***andros***, *mies*) on lääketieteen haara, joka on erikoistunut erityisesti vain miehillä esiintyvien sukupuolielinten ongelmien ja urologisten sairauksien hoitoon. Naisten vastaavaa erikoislääketieteen haaraa kutsutaan gynekologiaksi.    

Andrologia on suhteellisen vähän tunnettu lääketieteen haara, koska sen alle kuuluvat sairaudet on aiemmin jaettu urologian *([[Eturauhanen|eturauhastoimenpiteet]], [[Proteesi|penisproteesit]], [[Vasektomia|vasektomiat]] ja niiden purkutoimenpiteet, [[Orkiektomia|kivesten poistot]])*, lasten urologian *([[Ympärileikkaus|ympärileikkaukset]], [[Piilokiveksisyys|piilokivesten]] laskeuttamistoimenpiteet)*, lasten endokrinologian *(ennenaikainen tai viivästynyt [[murrosikä]], hormonihäiriöt)*, gynekologian *([[Hedelmättömyys|lisääntymisongelmat]])*, ihotautien *(miesten [[Seksitauti|sukupuolitaudit]])*, sisätautien *(aikuisiän [[Kives|kivesten]] vajaatoiminta)* ja onkologian *([[Eturauhasen syöpä|eturauhas]]- ja [[Kivessyöpä|kivessyövät]])* erikoislääkärien hoidettavaksi. 

Andrologiaa on mittavammin tutkittu vasta 1960-luvulta lähtien – alan perusteoksena pidetään saksalaista **Andrologie** (*Andrologia*) -teosta, joka julkaistiin vuonna 1969.

Suomessa andrologian erityispätevyyden voi suorittaa urologi tai gynekologi.

Andrologia-käsitteeseen kuuluvat muun muassa seuraavat miehille ominaiset sairaudet ja kirurgiset toimenpiteet:

* ahdas esinahka
* eturauhassyöpä
* eturauhastulehdus
* hedelmättömyys
* impotenssi
* kiertynyt kives
* kivessyöpä
* kivestulehdus
* kivesten ja lisäkivesten kasvaimet
* mikropenis
* lisäkivestulehdus
* penisvammat
* penissyöpä
* Peyronien tauti
* piilokiveksisyys
* terskatulehdus
* vasektomia ja vasovasostomia
* vesikives
* virtsaputken epämuodostumat

## Katso myös
*Gynekologia

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Miesklinikka
Huissi

**Huissi** eli **Huissinkylä** on 600 asukkaan kylä Ilmajoen kunnassa Etelä-Pohjanmaalla lähellä Laihian kuntarajaa. Etelään lähtiessä vastaan tulee ensimmäisenä Koskenkorvan kylä.

Huissin läpi kulkee Helsingistä Vaasaan johtava valaistu valtatie 3. Kylässä tuotetaan runsaasti viljaa ja lihaa.

Huissilla toimii ainakin toistaiseksi Ilomäen kyläkoulu. Marjonharjun koulun toiminta päättyi toukokuussa 2008 koulun ehdittyä toimia 57 vuotta. Marjonharjun koulun oppilaat siirtyivät Västilän kouluun Koskenkorvalle. Marjoharjun koulun tontti on myyty ja sille on rakennettu vuokrattavia asuntoja.

Huissinkylään kuuluu myös pienempiä alueita kuten Mäkikylä, Peräkylä ja Virtasenmäki.

Huissilta löytyy vanha ”Jokkisrata”, jossa voi ajaa enduroa, ja Havintiellä sijaitsee crossirata.

Huississa ovat asuneet muun muassa sosialidemokraattien kansanedustajat Jaakko Kujala ja Jaakko Mäki.

## Aiheesta muualla
* Ilmajoen kylät -esite , Huissist
* Huissin esite a ks. s. 6–7
* 1-sivuinen Huissi-esite verkossa
Nd Cube

**Nintendo Cube Co., Ltd.** on japanilainen Tokiossa majaa pitävä videopelikehittäjä. Yritys perustettiin 1. maaliskuuta  Nintendon ja Dentsun yhteistyön tuloksena, josta nimen alussa esiintyvä ND tuleekin. Vuonna 2010 Dentsu luopui yrityksen omistuksesta, joten NDCUBEsta tuli Nintendon tytäryhtiö. 

Perustamisestaan lähtien NDCUBE on pitänyt matalaa profiilia työskennellessään lukuisten japanilaisten Nintendo GameCube- ja Game Boy Advance -pelien parissa. Yrityksen tunnetuimimat pelit ovat *[[Mario Party 9]]* ja *[[F-Zero: Maximum Velocity]]*.

## Aiheesta muualla
*Profiili MobyGamesissä 
*Viralliset kotisivut
Lisääntymiselimistö

**Lisääntymiselimistö** on eliöillä sukupuolielinten muodostama elimistö, jonka tarkoitus on suvullinen lisääntyminen. Lisääntymiselimistö on välttämätön lajin jatkamista varten. 

Esimerkiksi ihmisen lisääntymiselimistöllä on neljä tarkoitusta: tuottaa sukupuolisoluja, kuljettaa niitä ja pitää ne elossa, kasvattaa jälkeläinen raskauden aikana ja tuottaa hormoneita. Sukupuolirauhaset tuottavat hormoneita, jotka ovat vastuussa lisääntymiselimistön toiminnasta ja sukupuolelle ominaisten sukupuolielinten kehityksestä, sekä sukupuolisoluja eli siittiöitä ja munasoluja. Muut lisääntymiselimistön elimet ovat toissijaisia sukupuolielimiä.

## Katso myös
* Miehen lisääntymiselimistö
* Naisen lisääntymiselimistö

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Asemakylä

**Asemakylä** tai **Asemankylä** on perinteisesti kunnan tai pitäjän rautatieaseman ympärille muodostuneelle kylälle annettu paikannimi. Katso myös Asemanseutu.
* Asemakylä, kylä Sievissä
* Asemakylä, kylä Haukiputaalla
* Asemakylä, kylä Kuivaniemen taajamassa Iin kunnassa
* Asemakylä, kylä Lempäälässä
* Asemakylä (*Pikkaralan Asemakylä*), kylä Pikkaralassa Oulussa
* Asemakylä, Simon kunnan keskustaajama
* Asemankylä, kylä Haukivuorella
* Asemankylä, kylä Iissä
* Asemankylä, kylä Kontiolahdella
* Asemankylä, kylä Laukaassa
Tyrä

**Tyrä** (*hernia*) on kudoksen epätavallista työntymistä elimistön kahta eri tilaa erottavan seinämän läpi. Tyriä ovat napatyrä, nivustyrä, arpityrä, palleatyrä sekä reisityrä. Tyrä voi olla kureutunut, mikä tarkoittaa, että tyrä ei mene painettaessa takaisin tyräportista. Jos tyrä on tällainen, se muuttuu kipeäksi ja kovaksi. Kureutunut tyrä on leikattava mahdollisimman nopeasti, ettei se mene kuolioon. 

Tyriä on myös lapsilla.

## Tyrätyypit
Eri tyrätyyppejä ovat muun muassa napatyrä, arpityrä, palleatyrä, nivustyrä ja reisityrä.
* *[[Napatyrä]]*: Vastasyntyneellä on navassa napanuoran mentävä reikä, mutta se sulkeutuu yleensä muutaman ensimmäisen elinvuoden aikana. Se jää kuitenkin pysyvästi hieman heikommaksi kohdaksi vatsanpeitteissä, ja siihen voi iän myötä kehittyä tyrä. Pikkulapsilla se korjaantuu yleensä itsestään, eikä leikkaushoito ole tarpeen. Napatyrä voi kehittyä aikuisellekin. Se pyritään aina leikkaamaan, sillä tyrään liittyy kureutumisvaara.
* *[[Arpityrä]]* on vatsan alueella oleva tyrä. Siinä mahasuolikanavaa työntyy läpi vatsapeitteiden haavasta, jotka ovat parantuneet huonosti. 
* *[[Palleatyrä]]* on vaikeasti havaittava tyrä, sillä sen näkemiseen tarvitaan erillisiä tutkimuksia. Sen oireet muistuttavat hieman närästystä. 
* *[[Nivustyrä]]* on tyrä, joka on joko suora tai epäsuora. Suorassa tyrä painuu nivuskanavan pohjan läpi ja epäsuorassa nivuskanavassa kivespussia tai ylempää häpyhuulta kohti. 
* *[[Reisityrä]]* on tyrä, jossa vatsaontelon sisältöä painuu isojen verisuonten kulkuaukosta reiteen. Tämä on vaarallisin tyrä, sillä se on useimmiten kureutuva, ja se on hoidettava leikkauksella.

## Hoito
Tyrän hoitona on leikkaus, jossa tyräportti suljetaan ja vahvistetaan rakenteelliset heikkoudet. Tyrän leikkauksella ei ole kiirettä, jos se ei kureudu. Muutoin se aiheuttaa kovuutta ja kipuja ja on leikattava välittömästi. Leikkaus voidaan suorittaa nukutuksessa, spinaali- tai paikallispuudutuksessa. 

Tyrät kannattaa aina hoitaa rauhallisessa vaiheessa ennen kuin komplikaatioita on päässyt syntymään.

Tyrä ei koskaan parane itsestään ja suurin osa tyristä on syytä leikata ajoissa. Toisaalta pienet laakeat mediaaliset nivustyrät ja oireettomat napa- ja arpityrät voidaan joskus jättää leikkaamatta, jos kirurgi arvioi kureutumisriskin pienemmäksi kuin leikkausriskin.

## Ennaltaehkäisy
Tyrien syntymistä ei nykytiedon valossa voi ehkäistä elintavoilla tai muillakaan keinoilla.

## Lähteet
* Treatment of hernia  

### Viitteet

## Aiheesta muualla

* Tyrä, Terveyskirjasto.fi
Helvet

**Helvet** eli **tähkähelvet** (*Phalaris*) on heinäkasvien heimoon kuuluva suku. Helpilajeja esiintyy kaikilla mantereilla Etelämannerta lukuun ottamatta. Sukuun kuuluu noin kaksikymmentä lajia. Lajien lehtilapa on leveä ja litteä. Kukinto on tiheä röyhy.

## Lajeja
* *[[mailahelpi|Phalaris angusta]]* – mailahelpi eli kapeatähkähelpi
* *[[näkinhelpi|Phalaris aquatica]]* – näkinhelpi
* *[[ruokohelpi|Phalaris arundinacea]]* – ruokohelpi (syn. *Phalaroides arundinacea*)
* *[[töpöhelpi|Phalaris brachystachys]]* – töpöhelpi
* *[[Phalaris californica]]*
* *[[kanarianhelpi|Phalaris canariensis]]* – kanarianhelpi eli kanarianheinä
* *[[Phalaris caroliniana]]* – carolinanhelpi eli karoliinanhelpi
* *[[välimerenhelpi|Phalaris coerulescens]]* – välimerenhelpi
* *[[Phalaris lemmonii]]*
* *[[madeiranhelpi|Phalaris maderensis]]* – madeiranhelpi
* *[[pikkuhelpi|Phalaris minor]]* – pikkuhelpi
* *[[nuijahelpi|Phalaris paradoxa]]* – nuijahelpi eli rikkahelpi

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Suomen Lajitietokeskus: Tähkähelvet – ''Phalaris''
* Finto: Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet: Helvet (''Phalaris'')
* ITIS: ''Phalaris'' 
* United States Department of Agriculture (USDA): ''Phalaris'' 
* Flora of China: ''Phalaris''
Itämeren arvoitus

**Itämeren arvoitus** (*Baltic Storm*) on Reuben Lederin käsikirjoittama ja ohjaama, vuonna 2003 valmistunut elokuva. Se on osittain tositapahtumiin perustuva näytelmäelokuva autolautta Estonian uppoamisen syistä ja syyllisistä. Elokuva perustuu Jutta Raben kirjaan *Die Estonia: Tragödie eines Schiffsuntergangs*, ja sen juonta pidetään hänen luomananaan salaliittoteoriana.

## Lähteet
Kloridiripuli

**Synnynnäinen kloridiripuli** (, lyhyemmin *CCD* tai *CLD*), josta usein käytetään lyhyemmin vain nimitystä **kloridiripuli**, on kaikkialla maailmassa esiintyvä harvinainen geneettinen ja resessiivinen sairaus. Tavallista useammin tautia ilmenee Suomessa, erityisesti maan pohjoisosissa. Suomessa sitä sairastavia lapsia syntyy muutama vuosittain. Potilailla on kloridi-ionin imeytymishäiriö (*DRA, down regulated in adenoma*), joka estää kloridia imeytymästä ulosteesta ja sitä kautta aiheuttaa osmoottisen ripulin.

Synnynnäisen kloridiripulin ensimmäinen oire on raskaudenaikainen vesivatsaisuus. Lapsi syntyy ennenaikaisesti ja menettää ensimmäisinä elinpäivinään paljon painoaan. Vatsa pullottaa epänormaalisti, ja lapsella on vesiripulia. Ilman hoitoa useimmat sairaudesta kärsivät vastasyntyneet kuolevat muutaman kuukauden sisällä ja eloon jäävät kehittyvät ja kasvavat normaalia hitaammin. Suomessa oireet osataan yleensä tunnistaa heti synnytyssairaalassa.

Parantavaa hoitoa ei ole, mutta nykyaikaisen lääkityksen ansiosta vaivasta ei ole suurta haittaa. Kloridiripulia hoidetaan korvausliuoshoidolla, jolla korjataan nestetasapaino. Hoito on elinikäinen ja vaatii seurantaa.

## Lähteet
* Kloridiripuli . Crohn ja Colitis ry.

* OMIM #214700 Links, CHLORIDE DIARRHEA, FAMILIAL; CLD

*  Congenital chloride diarrhoea. Arch Dis Child 1977;52:255-267. Holmberg C, Perheentupa J, Launiala K, et al.

*Synnynnäisen kloridiripulin geenivirheanionikuljetusproteiinissa (pdf) Terveysportti.
Vesireitti

**Vesireitti** tai **järvireitti**, **reittivesi** (erisnimen osana myös pelkästään **reitti**) termin maantieteellisessä merkityksessä on sellainen vesistön osa, joka muodostuu lyhyiden jokien, salmien tai kapeikkojen toisiinsa yhdistämistä järvistä. Usein kaksi tai useampiakin reittejä virtaa yhteiseen keskusjärveen, jonka vedet laskevat mereen yhteistä jokea pitkin.

## Veneilyreitti

Reittivedet ovat olleet tärkeitä tavaran ja ihmisten kulkuteitä ennen maanteiden ja rautateiden käyttöönottoa, mikä on vaikuttanut myös asutuksen leviämissuuntiin. Nykyisinkin järvireitit tarjoavat veneilyyn ja melontaan sopivia kulkureittejä. Vesireitti (tai reitti erisnimen osana) tarkoittaakin myös laivareittiä eli vesiväylää, joka on laivoille kulkukelpoinen merimerkein viitoitettu väylä joissa, järvissä ja merissä. Laivareitti on vakituisesti laivaliikenteen käytössä. Veneilyreitti on laivareitin kaltainen, mutta tarkoitettu pienveneille. Reittivesistöt voivat toimia samalla myös laiva- tai veneilyreitteinä, mutta niitä voi olla myös reittiin kuulumattomissa vesistöissä, tai vastaavasti reittivesistössä kulkeva laivareitti voi kulultaan poiketa maantieteellisestä vesireitistä.

Päijänteen eteläosassa sijaitsevan Vääksyn nimi on suomennos ruotsin sanasta *vägsjö*, joka tarkoittaa reittivettä ja vesitietä.

## Reittivesien ja latvavesien vertailua

Monet Suomen keskiosien järvet kuuluvat järvireitteihin, ja niitä on kaikissa kolmessa Järvi-Suomen suurimmassa vesistössä eli Vuoksen, Kymijoen ja Kokemäenjoen vesistössä, muutamia Oulujoen vesistössäkin. Vesistön valuma-alueella ylempänä olevat pienvedet, kuten lammet, pienjärvet ja purot ruokkivat jokien välityksellä alapuolellaan olevaa reittijärveä. Isoa keskusjärveä nimitetään myös selkävedeksi. Biologisesti Suomen reittivedet ovat yleensä karuja, rannoilta kovapohjaisia ja niiden vesi on kirkkaampaa kuin yläpuolisissa pienvesissä. Pienvedet taas ovat usein pehmeäpohjaisia ja humuspitoisia, ja niiden vesi on humuksen takia ruskeaa. Latvavesiä on myös savialueilla, jossa ravinteikas vesi tarjoaa kasvualustan rehevälle ranta- ja vesikasvillisuudelle. 

## Suomen vesireitit

*Kokemäenjoen vesistössä:
** Hauhon reitti
** Ikaalisten reitti
** Längelmäveden reitti
** Keuruun reitti
** Pihlajaveden reitti
** Vanajaveden reitti
** Ähtärin reitti
*Kymijoen vesistössä:
** Mäntyharjun reitti
** Sysmän reitti
** Rautalammin reitti
** Saarijärven reitti
** Valkealan reitti
** Viitasaaren reitti
*Oulujoen vesistössä:
** Hyrynsalmen reitti
** Sotkamon reitti
** Kalliojoen reitti
*Vuoksen vesistössä:
** Iisalmen reitti
** Nilsiän reitti
** Pielisen reitti

## Katso myös
* Suomen vesistöalueet
* Luettelo Suomen vesistöistä

## Lähteet
Kulmakunta

**Kulmakunta** oli vuodesta 1981 säännöllisesti ilmestynyt sitoutumaton kaupunkilehti Turussa ja Kaarinassa. Lehti ilmestyi keskiviikkoisin ja se jaettiin viikoittain Itä-Turussa ja Littoisissa. Lehden levikki vaihteli jakelualueesta riippuen 22&nbsp;000–32&nbsp;000 kappaleen välillä. Kulmakuntaa oli saatavilla myös useista jakelupisteistä, muun muassa Turun pääkirjastosta. Lehden viimeisin päätoimittaja oli Lauri Simola.

Lehteä julkaiseva yhtiö jätti konkurssihakemuksen syyskuussa 2015. Yhtiön mukaan lehden taloutta vaivasi mainostulojen hiipuminen. Kulmakunnan viimeinen mumero julkaistiin 23.syyskuuta 2015.

Ennen Simolaa Kulmakunnan päätoimittaja ja omistaja oli Pekka Tauriainen, joka osti lehden 1991 ja luopui lehtityöstä 2012–2013 terveysongelmien takia.

## Lähteet
Tidjikja

**Tidjikja** (myös *Tidjikdja*, ) on kunta sekä Tagantin alueen ja Tidjikjan departementin hallinnollinen keskus Mauritaniassa. Se sijaitsee Tagantin ylängöllä 610 kilometriä Nouakchottista itään. Kunnassa on 14&nbsp;300 asukasta (vuonna 2013, väestönlaskenta).

Chinguettista tulleet muuttajat perustivat Tidjikjan vuonna 1680. Se oli karavaanireittien pysähdyspaikka, jonka asukkaat kasvattivat taatelipalmuja ja harjoittivat karjanhoitoa. Tidjikja oli myös islamilaisen oppineisuuden keskus, jossa oli laaja kirjasto. Xavier Coppolanin johtamat ranskalaiset miehittivät kaupungin vuonna 1905. Siirtomaa-aikana sen nimi oli Fort-Coppolani.

Tidjikjaan johtaa asfaltoitu maantie RN3-valtatieltä Sangravesta. Rakenteilla on uusi tie Atariin. Kaupungissa on lentokenttä.

Paikallisia elinkeinoja ovat taatelien viljely ja kaupankäynti. Tidjikjan keidasalue kärsii pahasta vesipulasta.

Tidjikjan departementin pinta-ala on 19&nbsp;260 neliökilometriä. Se käsittää Boubacar Ben Amerin, El Wahatin, Lehsiran, Tensighin ja Tidjikdjan kunnat. Departementissa oli 34&nbsp;900 asukasta vuonna 2013.

## Lähteet
Luettelo enduron maailmanmestareista

Tämä on luettelo **[[enduro]]n maailmanmestareista**. Enduron maailmanmestaruussarjaa on ajettu vuodesta 1990 lähtien. Vuonna 1994 lopetettiin sekä 80- että enintään 500-kuutioisten MM-sarjat. Samana vuonna 250&nbsp;cc muutettiin 175&nbsp;cc:ksi. 1996 350&nbsp;cc muutettiin 400&nbsp;cc:ksi. 1998 250&nbsp;cc palasi mukaan luokaksi MM-sarjaan.

## Maailmanmestarit

## Yleiskilpailun maailmanmestarit

## Maiden mukaan

## Maailmanmestaruustilasto
:*Yhteensä 44 maailmanmestaria*

## Lähteet
*we.abc-wec.com – Enduro World Champions
Game Developers Conference

**Game Developers Conference** (**GDC**) on vuosittainen videopelikehittäjien kokoontuminen. Konferenssi koostuu näyttelystä ja lukuisista oppitunneista sekä peliammattilaisten järjestämistä keskusteluista peleihin liittyvistä aiheista, kuten ohjelmoinnista, designista ja liiketoiminnasta. Tapahtumassa jaetaan vuosittain Game Developers Choice Awards -palkinnot.

## Historia
Konferenssin järjesti ensi kerran  Chris Crawford tapaamisena asuntonsa olohuoneessa. Alkujaan nimellä Computer Game Developers Conference toimineen konferenssin tilaisuuksissa olivat paikalla muun muassa pelikehittäjät Tim Brengle, Don Daglow, Brenda Laurel, Dave Menconi, Brian Moriarty ja Gordon Walton. Konferenssin kasvaessa vuosi vuodelta se siirtyi Crawfordin kotoa kokouspaikkoihin. Crawford jatkoi tapahtuman avajaispuheen pitämistä ensimmäisten vuosien ajan. 

GDC järjestettiin alun perin Kalifornian San Joséssa, mutta vuonna 2005 se siirtyi Moscone Center Westiin San Franciscoon. Vuoden 2006 messut järjestettiin taas San Joséssa, mutta tapahtuma palasi San Franciscoon vuonna 2007. 

GDC muutti nimensä nykyiseksi 1999. GDC on isännöinnyt useita tapahtumia, kuten Spotlight Awardsia vuodesta 1997 vuoteen 1999, Independent Games Festivalia vuodesta 1999 ja Game Developers Choice Awardsia vuodesta 2001 lähtien. GDC:ssä järjestetään myös vuosittainen International Game Developers Associationin tapaaminen. Nykyisin GDC:ssä järjestetään myös ”Serious Games Summit”, joka järjestettiin ensimmäisen kerran vuonna 2004. Se keskittyy pelien kehittämisen käytännöllisiin tarkoituksiin, kuten koulutukseen, yrityskoulutukseen, terveydenhoitoalaan ja armeijan tarpeisiin.

Vuonna 2018 konferenssiin osallistui 28&nbsp;000 alan ammattilaista.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Viralliset kotisivut
Silmäskinkki

**Silmäskinkki** (*Chalcides ocellatus*) on 25–30 senttimetrin mittainen skinkkien heimoon kuuluva liskolaji, jota esiintyy Kreikassa, Italian eteläosissa, Maltalla, Pohjois-Afrikassa ja Lähi-idässä. Sitä on vaikeaa erottaa muista *[[Chalcides]]*-suvun lajeista. Sen ruumis on pitkä ja lieriömäinen, mikä helpottaa hiekkaan kaivautumista. Lyhyissä jaloissa on viisi varvasta. Ruskeaa keskivartaloa peittävät pehmeät ja kiiltävät suomut. Silmäskinkki ui hiekassa liikkumalla aaltomaisesti. Muut samalla metodilla etenevät lajit ovat käärmemäisempiä ja omaavat vain kolmivarpaiset jalat tai ovat kokonaan raajattomia. Silmäskinkillä on silmäluomet, mikä on kaivautujaliskolle epätyypillistä. Laji synnyttää 3–10 poikasta.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Silmäskinkkiä lemmikkieläimenä käsittelevä artikkeli
Pierluigi Collina

**Pierluigi Collina** (s. 13. helmikuuta 1960 Bologna, Italia) on italialainen jalkapalloerotuomari. Hän on tuominnut lukuisia merkittäviä kansainvälisen tason otteluita ja toiminut erotuomarina useissa suurissa turnauksissa. Hän siirtyi eläkkeelle erotuomarin tehtävistä vuonna 2005, ikärajan ylittymisen takia. Collinaa pidetään yleisesti aikansa maailman parhaana jalkapallotuomarina.

Italialainen Gazzetta dello Sport -lehti esitti toukokuussa 2006 väitteen, jonka mukaan Collina olisi liittynyt Italian jalkapallon lahjuskohuun. Lehden mukaan AC Milanin johto oli esittänyt Collinalle toiveen, että hän pyrkisi ehkäisemään Juventuksen puheenjohtaja Luciano Moggin yritykset saada otteluihin Juventuksen kannalta sopivat tuomarit.

Hänet valittiin *[[Pro Evolution Soccer 3]]* -pelin kanteen (ja myöhemmin *[[Pro Evolution Soccer 4]]* -pelin kanteen yhdessä Francesco Tottin ja Thierry Henryn kanssa). Tämä on poikkeuksellista, sillä hän oli tuomari eikä pelaaja. Lisäksi hän on esiintynyt *[[FIFA 2005]]* -pelissä. Collina on myös esiintynyt lukuisissa mainoksissa, mikä on herättänyt kysymyksiä hänen puolueettomuudestaan.

## Lähteet

* Ilta-Sanomat 30.5.2006: *Collina liitettiin Juventus-sotkuun* (Petri Lahti)

## Aiheesta muualla
* weltfussball
Haudatkaa sydämeni Wounded Kneehen

**Haudatkaa sydämeni Wounded Kneehen: Lännen valloitus intiaanien näkökulmasta** (**'':** An Indian History of the American West'' ) on Dee Brownin kirjoittama historiateos, joka kertoo Amerikan valloituksesta intiaanien näkökulmasta. Englanninkielinen alkuteos julkaistiin vuonna 1970 ja suomennos 1973. Dee Brown on koonnut kirjan materiaalin lukuisista julkaisukokoelmista ja arkistoista. Kirjassa kerrotaan, kuinka Euroopasta tulleet uudisasukkaat valtaavat metsästysmaat ja tuhoavat alkuperäisasukkaat heimo kerrallaan. Kirja päättyy Wounded Kneen verilöylyyn vuonna 1890.

Kirjaan perustuvan samannimisen elokuvan on vuonna 2007 ohjannut Yves Simoneau ja käsikirjoittanut Daniel Giat.

## Kirjan luvut
# "Heidän tapansa ovat siivoja ja kiitoksen arvoisia"
# Navajojen pitkä taival
# Pienen Variksen sota
# Sota saavuttaa cheyennet
# Powderjoen hyökkäys
# Punaisen Pilven sota
# "Ainoa hyvä intiaani on kuollut intiaani"
# Donehogawan nousu ja tuho
# Cochise ja apašši-sissit
# Kapteeni Jackin koettelemus
# Sota puhvelien pelastamiseksi
# Sota pyhistä paikoista
# Nez-percé-heimon pako
# Cheyennein maastamuutto
# Seisovasta Karhusta tulee ihminen
# "Ute-heimo ulos!"
# Viimeinen apaššipäällikkö
# Aaveitten tanssi
# Wounded Knee
Bill Bryson

**William "Bill" McGuire Bryson** (s. 8. joulukuuta 1951 Des Moines, Iowa) on yhdysvaltalainen kirjailija. Hän on kirjoittanut kirjoja englannin kielestä, tieteellisistä aiheista sekä matkailusta. Brysonin tunnetuin kirja lienee palkittu *[[Lyhyt historia lähes kaikesta]]*, yleistajuinen tiedekirja vuodelta 2003.

## Elämäkertaa
Bryson syntyi Des Moinesissa, Iowan osavaltiossa. Hän opiskeli Drake Universityssä, kunnes lähti vuonna 1972 matkailemaan Eurooppaan.

1970-luvun puolivälissä Bryson työskenteli Yhdistyneessä kuningaskunnassa psykiatrisessa sairaalassa, jossa tapasi ensi kertaa vaimonsa Cynthian. He muuttivat Yhdysvaltoihin, jossa Bill päätti opintonsa, ja palasivat Englantiin 1977. Siellä he asuivat pohjoisessa Yorkshiressa. Bill Bryson toimi lähinnä toimittajana muun muassa *[[The Times]]* - ja *[[The Independent]]* -lehdille. Toimittajantyönsä hän lopetti kolme vuotta kolmannen lapsensa syntymän jälkeen, vuonna 1987.

Bryson palasi Yhdysvaltoihin 1995 ja asui Hanoverissa New Hampshiressa joitain vuosia. Vuonna 2003 hän palasi jälleen perheineen Englantiin. Nyt perhe asuu Wymondhamin lähellä Norfolkissa.

Vuonna 2003 kirjan ja ruusun päivän yhteydessä britit valitsivat teoksen *Muistiinmerkintöjä pieneltä saarelta* kirjaksi, joka parhaiten tiivistää brittiläisen identiteetin ja kansakunnan tilan. Vuonna 2004 hän voitti Aventis-säätiön palkinnon parhaasta yleistiedekirjasta teoksellaan *Lyhyt historia lähes kaikesta*.

Bryson on ollut Durhamin yliopiston kansleri vuodesta 2005 lähtien. Hänellä on kunniatutkintoja useista yliopistoista. Vuonna 2006 Brysonille myönnettiin Brittiläisen imperiumin upseerin arvonimi (OBE).

## Teoksia

*
*
*

### Matkailu

*
*
*
*
*
*
* / 
*

### Englanti
*
*
*
*

### Tiede
*
*
**Keho: Opas asukkaalle*. (Alkuteos *The Body: A Guide for Occupants,* 2019. Suom. Nina Mäki-Kihniä) Helsinki: Werner Söderström Osakeyhtiö, 2020. 

## Lähteet
*

### Viitteet

## Aiheesta muualla
*Bill Brysonin virallinen kotisivu
Rakennelma

**Rakennelma** on yleensä yksinkertainen ja kevytrakenteinen rakenne. Rakennelmalle on tyypillistä vähäisyys rakennukseen verrattuna ja usein myös väliaikaisuus, mutta rakennelma saattaa olla myös hyvin suuri ja pysyvä, esimerkiksi pato tai radiomasto. Termiä rakennelma voidaan käyttää myös laajemmassa merkityksessä, jolloin se kattaa kaikki ihmisen luomat rakenteet, myös rakennukset.

Suomessa pienehkön rakennelman pystyttäminen tai sijoittaminen vaatii yleensä toimenpideluvan, suurehkon, näkyvän puolestaan rakennusluvan. Tarpeen ratkaisee kunnan rakennusvalvontaviranomainen, ja kunnan rakennusjärjestyksessä voi olla asiasta tarkempia määrityksiä. Eri maiden säädökset ja määräykset eroavat toisistaan, joten rakennuksen ja rakennelman termien käyttö ja rakentamisen vaatimukset vaihtelevat.

## Erilaisia rakennelmia

* rakennelma
** esiintymislava
** katos
** kioski
** koju
** käymälä
** liiteri
** muu aita kuin pensasaita
** suuri ulkomainos
** urheiluvälinevaja
** vaja

* yleisörakennelma
** asuntovaunualue
** golfkenttä
** katsomo
** kokoontumispaikka
** leikkikenttä
** pallokenttä
** uimarannan pukusuoja
** urheilupaikka
** yleisöteltta

* liikuteltava laite
** käytössä oleva matkailuvaunu tai asuntolaiva paikallaan pidettynä; pelkkä säilyttäminen ei vielä tee niistä rakennelmaa

* erillislaite
** hiihtohissi
** maailmanpyörä
** majakka
** masto
** muistomerkki
** savupiippu
** suurehko antenni
** suuri valaisinpylväs
** säiliö
** tuulivoimala
** vesitorni
** vuoristorata

* vesirajalaite
** aallonmurtaja
** kanava
** suurehko laituri
** suuri silta
** voimalan pato

* säilytys- ja varastointialue
** suuri pysäköintialue
** suuri varastointialue

## Pienehkö laitos

Rakennelmiin verrattavia pienehköjä laitoksia, joiden rakentamiseen saatetaan tarvita toimenpidelupa, ovat esimerkiksi
* kuvapatsaat
* muistopatsaat
* polttoainesäiliöt
* vesialtaat

## Lähteet
* Ari Ekroos & Vesa Majamaa: Maankäyttö- ja rakennuslaki: Helsinki 2005 .
* Markku O. Tunturi: Rakennus ja rakennelma sekä koneet ja laitteet varainsiirtoverotuksessa. Defensor Legis 3/2001.
### Viitteet
Ystäviä ja vihollisia

**Ystäviä ja vihollisia** on Jussi Talven kirjoittama sotakirja, joka ilmestyi vuonna 1954. Sen aiheena on suomalaisten ja saksalaisten aseveljeys ja ystävyys  Syvärillä jatkosodan alkamisen jälkeen. Kirjan kustansi Otava. Teoksen loppuhuipennus tapahtuu Lapin sodassa, jossa aseveljeys saa päätöksensä. Sen päähenkilöitä ovat tykistön luutnantti Honka ja saksalaiset kapteeni Breise ja majuri Welke.

Puolitoista kuukautta *Ystävien ja vihollisten* julkaisemisen jälkeen ilmestyi huomattavasti suuremman suosion saavuttanut Väinö Linnan *[[Tuntematon sotilas]]* (WSOY). *Ystäviä ja vihollisia* sai Helsingin Sanomissa 23. lokakuuta 1954 Toini Havulta ylistävät arvostelut. Hän kutsui teosta muun muassa ”monumentaaliseksi, suurimittaiseksi sotaromaaniksi, jota meillä ei aikoihin hevillä ylitettäne”. Kun Havu arvosteli *Tuntemattoman sotilaan* 19. joulukuuta 1954, hän moitti sitä ja esitti useita kommentteja, joissa Linnan teosta verrattiin Talven romaaniin. Kritiikki käynnisti kuukausia kestäneen sotakuvauksia koskeneen keskustelun, jolle on myöhemmin annettu nimitys ”Suomen kirjallisuuden jatkosota”.

Kirjasta otettiin uusi painos 2006.

## Lähteet

* Ruotuväki 8/2006: *Yhteisiä kokemuksia "erillissodassa*" (Joonas Nordman)
* Helsingin Sanomat: Purnaajan sota. Toini Havun arvostelu Väinö Linnan Tuntemattomasta sotilaasta 19. joulukuuta 1954.
Antimonipentafluoridi

**Antimonipentafluoridi** (SbF5) on antimonista ja fluorista koostuva yhdiste, joka on normaaliolosuhteissa väritöntä nestettä. Se on erittäin syövyttävää ja myrkyllistä, ja reagoi kiivaasti veden kanssa muodostaen fluorivetyhappoa. Kun antimonipentafluoridia kuumennetaan, se hajoaa synnyttäen syövyttäviä höyryjä. Se voi aiheuttaa syöpymiä silmiin, iholle tai keuhkoihin.

Antimonipentafluoridi on Lewis-happo, ja fluorivetyhappoon sekoittamalla siitä voidaan valmistaa fluoriantimonihappoa, joka on vahvin tunnettu superhappo.

Antimonipentafluoridista käytetään myös nimeä *antimoni(V)fluoridi*.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*
Adalbert Krueger

**Karl Nikolaus Adalbert Krueger** (3. joulukuuta 1832 Marienburg, Saksa – 21. huhtikuuta 1896 Kiel, Saksa) oli saksalainen tähtitieteilijä, joka oli 1862–1876 tähtitieteen professorina Helsingin yliopistossa.

Kruegeristä tuli Friedrich W. A. Argelanderin apulainen Bonnin yliopiston observatorioon 1853. Adalbert Krueger väitteli tohtoriksi Bonnissa vuonna 1854 aiheesta *De ascensionibus rectis a Flamsteedio quadrantis muralis ope observatis*. Siellä hän havaitsi lähes puolet Bonner Durchmusterungin kaikkiaan 324&nbsp;198 tähdestä. Ennen Suomeen tuloaan Krueger meni naimisiin Argelanderin Suomessa syntyneen tyttären Marian kanssa. 

Krueger oli assistenttina Bonnin observatorissa ja tuli 1863 tähtitieteen professoriksi Helsingin yliopistoon, josta 1876 siirtyi ensin Gothan ja sittemmin 1880 Kielin observatorion johtajaksi. Gothassa ollessaan hän vei loppuun Friedrich Wilhelm August Argelanderin aloittaman suurtyön *[[Bonner Durchmusterung]]*. Helsingissä hän osallistui Astronomische Gesellschaftin tähtiluettelotyöhön ja havaitsi Helsingin vyöhykekatalogin, joka sisältää 55° ja 65° välisten tähtien asemat 9,5 suuruusluokkaan asti, noin 15&nbsp;000 tähteä, joista julkaistiin luettelo Helsingin yliopiston kustannuksella.. 

Krueger jatkoi 1876–1880 työtä Gothassa Sternwarte Gothassa. Vuosina 1880–1896 Krueger oli Kielin observatorion johtaja, ja sinne muutettuaan hän oli *[[Astronomische Nachrichten]]in* päätoimittaja kuolemaansa saakka.

## Lähteet

## Kirjallisuutta
* 
* 

## Aiheesta muualla
* 
* Adalbert Krueger. Mathematics Genealogy Project.
Gynekomastia

**Gynekomastia** ( 'nainen' + μαστός 'naisen rinta') on tila, jossa miehen rinnat ovat kasvaneet normaalia suuremmiksi. Gynekomastiaa voi esiintyä vastasyntyneillä ja murrosikäisillä pojilla. Jos tila ei johdu ylipainoisuudesta, se häviää yleensä parissa vuodessa.

Gynekomastiaa voi esiintyä myös vanhoilla miehillä. Kaikissa tapauksissa on usein kysymys sukupuolihormonitasapainon vaihtelusta. Joskus gynekomastia johtuu Klinefelterin oireyhtymästä.

Rinnat voivat olla suurentuneet myös rasvakudosylimäärän vuoksi, jolloin hormonitoiminnalla ei ole samaa merkitystä. Jos gynekomastia on rasvakudoksen ylimäärää, se saattaa kadota myös laihduttamalla. Jos rasvakudosta on paljon, rinnat saatetaan leikata.

Myös hormonien tai alkoholin käyttö saattaa aiheuttaa gynekomastiaa.

Noin 4–10&nbsp;prosenttia gynekomastiatapauksista johtuu lääkkeistä. Spironolaktoni aiheuttaa erittäin tavallisesti gynekomastiaa, jopa 17&nbsp;prosentille käyttäjistä. Sekä digoksiinin että furosemidin tiedetään aiheuttavan gynekomastiaa. Jotkin opioidit, eritoten metadoni, vaikuttavat testosteroni- ja prolaktiinitasoihin aiheuttaen gynekomastiaa. Myös eräät psyykenlääkkeet, neuroleptit, esimerkiksi perfenatsiini, voivat pitkäaikaisesti käytettynä aiheuttaa sivuvaikutuksena rintojen kasvua miespotilaille. Monet psykoosilääkkeet aiheuttavat hyperprolaktinemiaa ja muutoksia steroidihormonien erityksessä.

Gynekomastia voidaan parantaa leikkauksella.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

*Gynekomastia — Terveyskirjasto.fi
Lemmenlaakson lehto

**Lemmenlaakson lehto** on Järvenpään kaupungissa Keravanjoen varrella sijaitseva luonnonsuojelualue. Se on perustettu 10. huhtikuuta 1991 ja kuuluu Natura 2000 -ohjelmaan. 

Lehto sijaitsee Vanhan Lahdentien ja Sipoontien risteyksen lähellä. Siellä Keravanjoki on uurtanut syvän kanjonin harjumaisemaan. Alueella on puolukka-, mustikka- ja oravanmarjatyypin metsää sekä reheviä rantalehtoja. 

Alueella kukkii mm. harvinainen keltavuokko, Järvenpään nimikkokasvi.  Alueella on havaittu erittäin uhanalaisia hyönteislajeja.

Alueella retkeiltäessä 1.4.&ndash;15.7. välisenä aikana ydinalueella ei merkityiltä poluilta saa poiketa. Alueella on nuotiopaikka, jossa voi polttaa itse mukana tuotuja puita.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

*Alueen esittely  Retkipaikka.fi
*Euroopan unionin komission päätös: Virallinen lehti nro L 040 , 11/02/2005 s. 0001 - 0181
* Luontopolun kartta   Järvenpään  kaupunki
Pommisuoja

**Pommisuoja** tarkoittaa erilaisilta uhilta, kuten lentopommituksilta suojautumiseen käytettävää tilaa. Nimi on käytössä puhekielessä, jolloin useimmiten tarkoitetaankin virallisesti *[[väestönsuoja]]ksi* rakennettuja tiloja, koska niillä varaudutaan nykyään muihinkin uhkakuviin kuin lentopommituksiin. Pommisuojia ryhdyttiin rakentamaan esimerkiksi helsinkiläisten kerrostalojen kellaritiloihin 1930-luvun lopussa juuri ennen talvisotaa. Käytännössä ne olivat usein vain parruilla vahvistettuja kellareita eivätkä monetkaan olisi kestäneet täysosumaa. Monesti niiden antama suoja saattoi olla kyseenalainen, sillä esimerkiksi liittoutuneiden toisen maailmansodan aikana Saksaan suorittamissa lentopommituksissa pommisuojista tuli varsinaisia kuolemanloukkuja. Dresdenin ja Hampurin pommituksissa ihmiset yksinkertaisesti tukehtuivat pommisuojiin palopommien aiheuttaman tulimyrskyn kulutettua kaiken hapen. Nykyisentyyppisiä suojausjärjestelmiä esimerkiksi radioaktiivista laskeumaa vastaan ei ollut. Vuodesta 1958 lähtien ryhdyttiin Suomessa rakentamaan varsinaisia väestönsuojia.

## Pommisuojia
* Korkeavuorenkadun pommisuoja Helsingissä.
* Shanghain kuuluisat pommisuojat toisen maailmansodan ajalta.

## Aiheesta muualla
Kalev

**Kalev** tarkoittaa seuraavia asioita:

* Kalev, virolainen etunimi
* Kalev/Kaleva, itämerensuomalaisen mytologian hahmo
* Kalev, Viron vanhin makeisvalmistaja
* ''Kalev'', Viron ennen toista maailmansotaa hankkima sukellusvene
* Kalev Spa, kylpylähotelli Tallinnan keskustassa
* JK Tallinna Kalev, virolainen jalkapalloseura
* BC Kalev/Cramo, virolainen koripalloseura
* Tallinna Kalev, virolainen koripalloseura

## Katso myös
*Kalevi
Kainalo

**Kainalo** (lat. *axilla*) on alue käsivarren ja hartian välisen nivelen alla. Murrosiässä kainalon kohdalle alkaa kasvaa kainalokarvoitusta.

Useissa kulttuureissa naisilla on tapana ajaa kainalokarvat, kun taas miehillä on tapana pitää ne. Kainaloissa on runsaasti hikirauhasia, mistä syystä deodoranttia laitetaan pääosin kainaloihin. Kainalot ovat monilla ihmisillä herkkiä kutitukselle.

Alaraajoissa kainaloita vastaavat nivustaipeet.
RollerCoaster Tycoon

**RollerCoaster Tycoon** on Chris Sawyerin kehittämä rakentamissimulaatiopeli, joka on julkaistu vuonna  Windowsille ja vuonna 2003 Xboxille.

## Pelaaminen
Pelissä rakennetaan ja hoidetaan huvipuistoa. Pelissä hoidetaan muun muassa laitteiden rakennusta, vuoristoratojen suunnittelua, henkilökuntaa, koristeita sekä kojuja.

## Kehitys
Chris Sawyer sai ajatuksen peliin kehittäessään seuraajaa *[[Transport Tycoon]]ille* ja hän kiinnostui vuoristoradoista. Bullfrog Productionsin *[[Theme Park]]* sisälsi vuoristoratoja, mutta ne olivat liian heikkotasoisia hänen mieleensä. Kirjassa *White Knuckle Ride* oli kuvia erilaisia vuoristoradoista ympäri maailman, joka herätti kiinnostuksen näiden rakentamiseen pelimaailmassa. Lopulta hän päätti ottaa tauon *Transport Tycoonin* seuraajasta ja kokeili sovittaa isometrista projektiota käyttävän järjestelmän yksinkertaisen vuoristoradan käsittelyyn. Peli kehittyi kokeiluista ja sitä ei koskaan aiottu kaupalliseksi tuotteeksi.

*RollerCoaster Tycoonin* kehityksen aikana Sawyer tutustui tarkemmin vuoristoratoihin ja hän kiinnostui eri tyyppisten ja eri tyylisten vuoristoratojen yksilöllisyydestä. Pelaajalla on haasteena ymmärtää ja suunnitella eri tyyppiset vuoristoradat ja saada niistä paras lopputulos. Vuoristoratojen vaikutus asiakkaisiin tuli keskeiseksi osaksi pelimekaniikkaa. Huvipuiston vierailijat ovat "hallitsemattomia" ja Sawyer käytti aikaa niiden inhimilliseen käytökseen: eräs testaaja kritisoi vierailijoiden eksymistä oudosti rakennetuissa huvipuistoissa mutta Sawyer huomautti itse eksyneensä vastaavassa tilanteessa.

## Vastaanotto
Peli on saanut GameSpotin arvostelussa arvosanaksi 8.6/10.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*
Heimo Lepistö

**Heimo Arvo Nikolai Lepistö** (10. tammikuuta 1908 Viipuri – 12. syyskuuta 1975 Helsinki) oli suomalainen näyttelijä ja ohjaaja.

## Ura
Heimo Lepistö aloitti uransa 1920-luvun lopulla orkesterimuusikkona Viipurissa. Ensimmäisen näyttelijäkiinnityksen hän sai 1936 Vaasan Näyttämölle, ja hän vieraili 1946 Suomen Kansallisteatterissa. Vaasasta hän siirtyi 1949 Suomen Työväenteatteriin. Kesällä 1957 vuorossa kiinnitys Turun Kesäteatteriin ja samaisen vuoden syksystä alkaen kahden vuoden kiinnitys Helsingin Kansanteatteri-Työväenteatteriin. Vuonna 1959 Lepistö jäi pariksi vuodeksi freelanceriksi, mutta siirtyi 1961 Mainos-TV:n palvelukseen, jossa työskenteli vuoteen 1967 saakka, jolloin hän jäi eläkkeelle. Hänet palkittiin vuonna 1958 Pro Finlandia -mitalilla.

Merkittävimpiä rooleja Lepistöllä oli näytelmissä *[[Olemme kaikki syyllisiä]]*, *[[Ryysyrannan Jooseppi]]*, *[[Sissit]]*, *[[Pikku Pietarin piha (vuoden 1961 elokuva)|Pikku Pietarin piha]]*, *Sana*, *[[Nummisuutarit]]*, *[[Miehen kylkiluu]]* ja *[[Hiiriä ja ihmisiä]]*, ohjaustöitä muun muassa *[[Ruma Elsa]]*, *[[Kalle Aaltosen morsian]]*, *Tuhkimo*, *[[Vihaan sinua – rakas]]* ja *Kevättuuli* ja vuosina 1961–1969 televisiosarjassa *[[Me Tammelat]]*.

Lepistö näytteli kaikkiaan 65 elokuvassa, joista valtaosa pieniä rooleja, mutta myös joitakin pääosia, kuten elokuvissa *[[Kihlaus (vuoden 1955 elokuva)|Kihlaus]]*, *[[Riihalan valtias]]*, *[[Virtaset ja Lahtiset]]* sekä Roland af Hällströmin ohjaama *[[Ryysyrannan Jooseppi (elokuva)|Ryysyrannan Jooseppi]]*, josta Lepistö sai pääosa-Jussin 1955.

Lepistö on haudattu Hietaniemen hautausmaalle Helsinkiin.

## Lähteet
*Mauno Mäkelä: Kerrankin hyvä kotimainen, WSOY, 1996
*Timo Martin, Pertti Niemi & Ilona Tainio: Suomen teatterit ja teatterintekijät, Tammi, 1974
*Suomen kansallisfilmografia 4-6, VAPK, 1991
* 

### Viitteet

## Aiheesta muualla
* 
*
Dope Stars Inc.

**Dope Stars Inc.** on Italiassa 2002 perustettu yhtye, joka soittaa konevetoista rock-musiikkia. Yhtye kutsuu musiikkityyliään cyberpunk-rokiksi, sillä sekä musiikissa että sanoituksissa on paljon vaikutteita cyberpunkista. Dope Stars Inc. on esiintynyt Suomessa viidesti vuosien 2008–2010 aikana.

## Jäsenet
* Victor Love – laulu, kitara, syntikka ja ohjelmointi
* La Nuit – kitara
* Darin Yevonde – basso
* Ash Rexy – kosketinsoitin (Live)
* Mark Mad Honey – rummut (Live)

### Entiset jäsenet
* Alex Vega – kitara
* Grace Khold – syntetisaattori
* Brian Wolfram – kitara

## Diskografia
* 
* 
* 
* 
* 
* 

### EP:t
* 
* 
* 

### Singlet
* "I'm Overdriven" (2004)
* "It's Today" (2010)
* "Banksters" (2010)

## Aiheesta muualla
* Viralliset kotisivut
Tuusulanjärven lintuvesi

**Tuusulanjärven lintuvesi** on Tuusulan ja Järvenpään alueella sijaitseva Tuusulanjärveen rajoittuva luonnonsuojelualue, joka
kuuluu Natura 2000 -ohjelmaan ja  valtioneuvoston vahvistamaan valtakunnalliseen lintuvesiensuojeluohjelmaan.

Alueen pohjoisosassa Järvenpään keskustan tuntumassa pesii suuri naurulokkikolonia sekä mm. silkkiuikkuja, Järvenpään nimikkolintuja. Pohjoispään aluetta on ruopattu talvella 2006 ja sinne on rakenteilla pitkospuut ja lintutorni.  Aluetta on helppo tarkkailla Järvenpään Rantapuistosta.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Uudenmaan ympäristökeskus
** Tuusulanjärven lintuvesi -esittely  
** Järvenpään Natura-alueet >
** Lintulahdet Life -projekti >
* Tuusulanjärven linnut (Kaj Karlsson)
* Tuusulanjärven länsirannan käytön ja hoidon periaatteet  (pdf, 66 s., Järvenpään kaupunki)
* EUNIS-tietokanta, Euroopan ympäristövirasto
*Euroopan unionin komission päätös: Virallinen lehti nro L 040 , 11/02/2005 s. 0001 - 0181