open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Jäsentäminen

**Jäsentäminen** tarkoittaa kohteen syntaktista analyysiä. Jäsennys saa syötteenään jonon tokeneita ja se tarkistaa niiden rakenteen enemmän tai vähemmän muodolliseen kielioppiin verrattuna. Luonnollisen kielen jäsennys tarkoittaa lauseiden sanojen kuvaamista kielioppisääntöjen mukaan eli sen selvittämistä, mikä sana on minäkin lauseenjäsenenä. Ohjelmakoodin jäsennys tarkoittaa kääntäjän tekemää semanttista tarkistusta ohjelmointikielen sääntöjen mukaan.

## Ohjelmointikielet
Jäsennystä käytetään yleisimmin tietokonekielisen ohjelman kääntämiseen kahdella tasolla: leksikaaliseen ja syntaktiseen tarkistukseen.

Ensimmäinen vaihe on tokenien luonti tai leksikaalinen analysointi, joissa syöte (lähdekoodi) pilkotaan merkityksellisiksi symboleiksi usein säännöllisten lausekkeiden kieliopin mukaan. Esimerkiksi (tasku)laskinohjelma selaa syötettyjä näppäilyjä "12*(3+4)^2" ja pilkkoo sen tokeneiksi: 12, *, (, 3, +, 4, ), ^, ja 2. Kukin on merkityksellinen symboli aritmeettisen lauseen kontekstissa. Jäsentimessä voi olla sääntö, että merkit *, +, ^, ( ja ) ovat uuden tokenin aloitusmerkkejä ja numero aloittaa luvun. Leksikaalinen analysaattori tai "skanneri" varmistaa sääntöjensä mukaan, että merkityksettömiä tokeneita kuten 12* tai (3 ei generoida.

Seuraava vaihe on syntaktinen analyysi, jossa tarkistetaan, että tokenit (välisymbolit, päätössymbolit) muodostavat hyväksyttävän lausekkeen. Ohjelmointikielen syntaksi määritellään yleensä formaalisti BNF-notaatiolla. Tämä notaatio määrittää kontekstivapaan kieliopin. Kielioppi määrittelee rekursiivisesti tokenit, jotka voivat muodostaa lausekkeen ja missä järjestyksessä niiden on esiinnyttävä. Kuitenkaan kaikkia ohjelmointikielen määritteleviä sääntöjä ei voida esittää kontekstista vapailla kieliopeilla yksinään. Esimerkkeinä tyypin kelvollisuus ja tunnuksen ominaisuusmäärittelyt. Nämä säännöt voidaan esittää attribuuttikielioppien kanssa.

Viimeinen vaihe on semanttinen jäsennys tai analyysi. Laskinohjelmaesimerkissä toiminto on laskea lausekkeen arvo tai toisaalta kääntäjä, joka luo pätkän ohjelmaa. Näihin toimintoihin voidaan käyttää attribuuttikielioppeja.

## Jäsennin

Jäsennin on tietokoneohjelma, joka ottaa lisää merkkijonon analysoi rakennetta ja tarvittaessa jäsentää sen toiseen muotoon.

## Katso myös
* Lex, ohjelma, jolla luodaan  leksikaalisia analysaattoreita säännöllisen kielen avulla
* Yacc, ohjelma, joka luo yhteydettömän kieliopin sääntöjen mukaan LALR-jäsentimen

## Kirjallisuutta
* Chapman, Nigel P., ''LR Parsing: Theory and Practice'', Cambridge University Press, 1987. 
* Grune, Dick; Jacobs, Ceriel J.H., ''Parsing Techniques - A Practical Guide'', VU University Amsterdam, Amsterdam, The Netherlands. Originally published by Ellis Horwood, Chichester, England, 1990;
Raimo Liikkanen

**Raimo Juhani Liikkanen** (13. huhtikuuta 1942 Mikkeli – 24. syyskuuta 2011 Miehikkälä) oli suomalainen poliitikko, joka toimi Luumäen kunnanjohtajana ja keskustan kansanedustajana.

Liikkanen toimi kansanedustajana Kymen läänin vaalipiiristä kahden vaalikauden ajan, maaliskuusta 1991 maaliskuuhun 1999. Eduskuntavaaleissa 1999 hän ei ollut enää ehdolla. Hän oli eduskunnan kansliatoimikunnan jäsen vuosina 1994–1999 ja valiokunnista hän vaikutti hallintovaliokunnassa, lakivaliokunnassa, puolustusvaliokunnassa, suuressa valiokunnassa ja valtiovarainvaliokunnassa.

Liikkanen kirjoitti ylioppilaaksi Karkkilan yhteiskoulusta vuonna 1963 ja valmistui yhteiskuntatieteiden maisteriksi Tampereen yliopistosta vuonna 1967. Vuonna 1970 hän aloitti työnsä Luumäen kunnanjohtajana, mitä ennen hän oli toiminut kunnansihteerinä Ullavassa (vuosina 1967–1968) ja Orimattilassa (1968–1969). Hän jäi kunnanjohtajan tehtävästä eläkkeelle vuonna 2004 ja hänen seuraajakseen valittiin Paavo Tyrväinen. Liikkaselle on myönnetty kunnallisneuvoksen arvonimi.

Liikkanen oli naimisissa vuodesta 1966 ja hänellä on vaimonsa kanssa kaksi lasta, vuonna 1969 syntynyt tytär ja vuonna 1973 syntynyt poika. Hän kuoli auto-onnettomuudessa syyskuussa 2011.

## Lähteet
* 

### Viitteet
Aluejärjestelmä

**Aluejärjestelmä** oli 1930-luvulla valmisteltu liikekannallepanojärjestelmä, jonka tarkoituksena oli poiketa yleisestä käytännöstä, jonka mukaan sodanaikaisen joukko-osaston runko olisi olemassa jo valmiina, ja jota vain täydennettäisiin palvelukseen määrätyillä reserviläisillä. Se otettiin käyttöön 1935. Järjestelmää oli suunnittelemassa puolustusneuvoston sihteeri A. F. Airo.

Aluejärjestelmästä seurasi, ettei reservistä perustettavan joukko-osaston runkoakaan ollut rauhan aikana ennen liikekannallepanoa olemassa kuin asevelvolliskortistossa. Näin ollen huomio jouduttiin keskittämään myös miesten sopivuuteen palvelukseen omassa joukossaan eikä vain ikäluokkiin ja määriin.

Käytännössä järjestelmä nojasi suojeluskuntiin, jotka toimivat liikekannallepanoviranomaisina sekä vapaaehtoisen maanpuolustustyön suuntaamiseen aselajeittain siten, että suojeluskunnan alueella oli juuri siihen sotilaalliseen toimintaan erikoistuneita suojeluskuntia kuin mitä vastasivat suojeluskuntapiiristä liikekannalle pantavat reservijoukot.

Aluejärjestelmä oli halpa, koska liikekannallepanoa varten ei tarvinnut pitää erityisia ydinjoukko-osastoja. Toisekseen paikallisuus takasi sen, että vapaaehtoiseen maanpuolustustyöhön osallistuneet ja myös osallistumattomat paikkakuntalaiset tunsiva toisensa jo muista yhteyksistä rauhan ajalta.

Järjestelmän heikkous liittyi raskaiden taisteluiden jalkaväkitappioihin. Jos jokin joukkoyksikkö joutui raskaisiin taisteluihin, tuli haavoittuneita ja kaatuneita runsaammin juuri sen kunnan tai niiden kuntien aktiivi-ikäiseen miesväestöön, kuin mistä suojelukunnasta ja suojeluskuntapiiristä yksikkö oli koottu. Yhden ainoan päivän ja yhden taistelun aiheuttamat tappiot saattoivat olla pienelle paikkakunnalle suorastaan katastrofaaliset. Tässä suhteessa synkän ennätyksen kirjasi eräs kunta, joka menetti talvisodan aikana yhden päivän kuluessa 58 miestään.

## Lähteet
* https://yle.fi/uutiset/3-9956361
* https://www.hs.fi/kotimaa/art-2000004712457.html

### Viitteet
Suomen sisällissodan terrori

**Suomen sisällissodassa** kummatkin osapuolet tekivät terroritekoja varsinaisen taistelutoiminnan ulkopuolella. Valkoisten tekemää terroria kutsutaan valkoiseksi terroriksi ja punaisten tekemää terroria punaiseksi terroriksi.

## Valkoinen terrori

Valkoinen terrori on valkoisten harjoittamaa terroria punakaartilaisia ja heitä tukeneita venäläisiä kohtaan. Siinä teloitettiin 7&nbsp;000–10&nbsp;000 henkilöä. Lisäksi osa vankileireillä olleista punaisista ja punakaartilaisista kadonneista joutui valkoisen terrorin uhreiksi.

## Punainen terrori

Punainen terrori on punakaartien harjoittamaa terroria valkoisia, heitä tukeneita henkilöitä ja joitakin rikkaita suomalaisia kohtaan. Siinä kuoli arviolta 1&nbsp;600 henkilöä.
Länsi-Suomen sotilaslääni

**Länsi-Suomen sotilaslääni** (lyh. **LSSl**) oli vuosina 2008–2014 Suomen puolustusvoimien maavoimien johtama sotilaslääni, jonka esikunta (LSSlE) sijaitsi Hämeenlinnassa Suomen kasarmilla, ja yleisöpalvelualueet jakautuivat seitsemään aluetoimistoon. Sotilasläänin kunniamarssina oli Asemies.
Sotilaslääni lakkautettiin 31. joulukuuta 2014 osana puolustusvoimauudistusta.

## Organisaatio
Sotilasläänin komentajana oli 2012–2013 kenraalimajuri Pertti Salminen (s. 1954), joka siirtyi reserviin 1. tammikuuta 2014. Häntä edelsi tehtävässä 1.3.2012 reserviin siirtynyt kenraalimajuri Juhani Kääriäinen (s. 1952). Esikuntapäällikkönä toimi eversti Jukka Orava vuonna 2012, ja häntä edelsivät everstit Hannu Alén (s. 1957) vuosina 2011–2012 ja Timo Aikasalo (s. 1956) vuosina 2008–2011.

### Aluetoimistot
* Kanta-Hämeen aluetoimisto, Hämeenlinna
* Keski-Suomen aluetoimisto, Tourula Jyväskylässä
** Päällikkönä toimi viimeksi everstiluutnantti Janne Oksanen, jota edelsivät everstiluutnantti Hannu Kylmäniemi ja everstiluutnantti Jouni Tuominen
* Pirkanmaan aluetoimisto, Tampere
** Päällikkönä toimi everstiluutnantti Terho Mustonen.
* Pohjanmaan aluetoimisto, Vaasa
** Päällikkönä toimi komentaja Matti Eskola.
** Käsitti Etelä- ja Keski- sekä rannikon Pohjanmaan
* Päijät-Hämeen aluetoimisto, Hennala, Lahti
** Päällikkönä toiminut everstiluutnantti Kimmo Hartikainen.
* Satakunnan aluetoimisto, Huovinrinne Säkylässä
* Varsinais-Suomen aluetoimisto, Turku
** Käsitti Varsinais-Suomen ja Ahvenanmaan

### Joukko-osastot
* Hämeen Rykmentti, Hennala Lahti
* Panssariprikaati, Parolannummi Hattulassa
* Pioneerirykmentti, Keurusselän varuskunta Keuruu
* Porin Prikaati, Huovinrinne Säkylässä
* Tykistöprikaati, Niinisalo Kankaanpäässä
* Viestirykmentti, Riihimäki

### Ampuma- ja harjoitusalueet
* Pohjankankaan ampuma-alue, Niinisalo/Karvia (kt)
* Säkylän ampuma-alue, Säkylä
* Hämeenkankaan harjoitusalue, Kankaanpää
* Lohtajan ampuma-alue, Kokkola (it)
* Syndalenin ampuma-alue, Hanko

## Komentajat
* prikaatikenraali (2013) Pekka Toveri 1.1.–31.12.2014
* kenraalimajuri (2006) Pertti Salminen 1.3.2012–31.12.2013
* kenraalimajuri (2009) Juhani Kääriäinen 1.1.2010–29.2.2012
* kenraalimajuri (2004) Kari Siiki (s. 1949) 1.1.2008–31.12.2009

## Aiheesta muualla
* Länsi-Suomen sotilaslääni  Puolustusvoimat
Pohjois-Suomen sotilaslääni

**Pohjois-Suomen sotilaslääni** (lyh. **PSSl**) oli Suomen puolustusvoimien maavoimien johtama sotilasläänistä, jonka esikunta (PSSlE) sijaitsi Oulussa ja yleisöpalvelualueet jakautuivat neljään aluetoimistoon. Kunniamarssina oli Martti Parantaisen Asemies.
Sotilasläänin esikunta lakkautettiin osana puolustusvoimauudistusta 31. joulukuuta 2014.

## Organisaatio
Sotilasläänin komentajana ovat olleet seuraavat henkilöt:
;Pohjois-Suomen sotilaslääni
* eversti Oskar Sippola 1948-56
* eversti Eino Kuusela 1956-58
* eversti Lauri Sotisaari 1958-60
* eversti Tauno Saukkonen 1960-61
* eversti Gustaf Palmgren 1961-64
* eversti Toivo Kytölä 1964–1966
* kenraaliluutnantti Olli Korhonen 1.7.1966 - 9.1.1971
* kenraaliluutnantti Mikko Sisto 9.1.1971 - 1.12.1974
* kenraaliluutnantti Magnus Haaksalo 1.12.1974 - 29.5.1980
* kenraaliluutnantti Erkki Laatikainen 29.5.1980 - 1.8.1986
* kenraaliluutnantti Martti Alatalo 1.8.1986 - 1.8.1989
* kenraaliluutnantti Ilkka Halonen 1.8.1989 - 30.11.1992
;Pohjoinen maanpuolustusalue
* kenraalimajuri (2004) Pertti Puonti 1.1. – 31.8.2008
;Pohjois-Suomen sotilaslääni
* kenraalimajuri (2011) Jukka Haaksiala (s. 1953) 1.9.2008 – 30.9.2013
* kenraalimajuri (2013) Jorma Ala-Sankila (s.1956) 1.10.2013 - 31.12.2014

Esikuntapäällikkönä ovat olleet:
* eversti Jarmo Pekkala 1.1.2008 - 31.12.2008 
* eversti Jussi Mäki 1.4.2009 – 31.12.2011
* eversti Matti Karjalainen 1.1.2012 - 31.12.2014

### Aluetoimistot
* Kainuun aluetoimisto, Kajaani
Kainuun aluetoimiston johtajina ovat toimineet everstiluutnantti Vesa Värjyvirta ja everstiluutnantti Timo Mäki-Rautila.

* Lapin aluetoimisto, Rovaniemi
: käsittää Lapista Kemin, Kemijärven, Keminmaan, Pellon, Posion, Ranuan, Rovaniemen, Sallan, Simon, Tervolan, Tornion ja Ylitornion
Lapin aluetoimiston johtaja (2012) on everstiluutnantti Pekka Helasterä.

* Pohjois-Pohjanmaan aluetoimisto, Oulu
* Ylä-Lapin aluetoimisto, Sodankylä
: käsittää Lapin aluetoimistoon kuulumattomat kunnat

### Joukko-osastot
* Jääkäriprikaati, Sodankylä
* Kainuun Prikaati, Hoikankangas Kajaani
* Lapin Ilmatorjuntarykmentti, Someronharju Rovaniemi

### Ampuma-alueet
* Rovajärven ampuma-alue, Rovaniemi/Kemijärvi
* Kyläjärven ampuma-alue, Sodankylä
* Vuosangan ampuma-alue, Kuhmo

### Soittokunta

Oulun Sotilasläänin organisaatioon aikaisemmin kuulunut Pohjan Sotilassoittokunta kuului sotilasläänin organisaatioon. Soittokunta tunnettiin aiemmin nimellä Karjalan Kaartin Soittokunta ja se sijaitsi Viipurissa osana Karjalan kaartin rykmenttiä. Soittokunta siirrettiin Viipurista Ouluun vuonna 1940.
Sotilassoittokunnan viimeisenä kapellimestarina toimi musiikkikapteeni Jaakko Nurila. Sotilassoittokunta liitettiin toisiin maavoimien soittokuntiin vuoden 2013 lopulla osana puolustusvoimauudistusta.

## Historiaa
Pohjois-Suomen Sotilaslääni toimi jatkosodan jälkeen aina vuoteen 1992 asti, kun toteutettiin puolustusvoimauudistus, jossa luotiin kolme maanpuolustusaluetta. Kun maanpuolustusalueet lakkautettiin, perustettiin sotilaslääni uudestaan 1.1.2008 alkaen. 

## Lähteet
*Pohjois-Suomen sotilasläänin viralliset sivut

### Viitteet
Itä-Suomen sotilaslääni

**Itä-Suomen sotilaslääni** (lyh. *ISSl*) oli Suomen puolustusvoimien maavoimien johtamasta operatiivisesta sotilasläänistä, jonka esikunta (ISSlE) oli Kouvolan kasarmialueella ja yleisöpalvelualueet jakautuivat viiteen maakunnalliseen aluetoimistoon, joista Etelä-Savon aluetoimisto oli osa sotilasläänin esikuntaa. Pohjois-Savon aluetoimisto oli osa Savo-Karjalan alueellisen sotilasläänin esikuntaa. Pohjois-Karjalan, Etelä-Karjalan ja Kymenlaakson aluetoimistot olivat joukko-osastoissa. Kunniamarssina oli Asemies ja vuosipäivä 24. helmikuuta.

Sotilaslääni lakkautettiin osana puolustusvoimauudistusta vuoden 2014 lopussa, jolloin toiminta siirtyi Karjalan ja Kainuun prikaateille.

## Organisaatio
Sotilasläänin komentajan alaisuudessa olivat:
*Itä-Suomen sotilasläänin esikunta
**Etelä-Savon aluetoimisto, Mikkeli
*Savo-Karjalan sotilasläänin esikunta (lakkautettu vuoden 2009 lopussa)
**Pohjois-Savon aluetoimisto, Kuopio
*Pohjois-Karjalan prikaati (lakkautettu vuoden 2013 lopussa)
*Pohjois-Karjalan aluetoimisto, Joensuu
*Karjalan prikaati
*Reserviupseerikoulu
**Kymenlaakson aluetoimisto, Hamina

Näiden lisäksi maasotakoulu, jonka alaisuudessa oli Etelä-Karjalan aluetoimisto Lappeenrannassa, oli sotilasläänin komentajan alainen valmius-, operatiivisissa ja asevelvollisuusasioissa ja Utin jääkärirykmentti valmiuden kohottamisessa ja virka-apuasioissa.

### Itä-Suomen sotilasläänin esikunta
Esikunnan esikuntapäällikköinä olivat:
*eversti Pekka Tynkkynen 1. tammikuuta 2008 - 31. elokuuta 2011
*eversti Teppo Lahti 1. syyskuuta 2011 - 31. joulukuuta 2012
*eversti Antti Lehtisalo 1. tammikuuta 2013 - 31. joulukuuta 2014

Esikuntaan kuului perustettaessa Kouvolassa henkilöstöosasto ja operatiivinen osasto sekä Mikkelissä Etelä-Savon aluetoimisto. Vuoden 2010 kokoonpanossa oli suoraan esikunnan alaisuuteen sijoitettu Pohjois-Savon aluetoimisto Kuopiossa sekä aiemmin Etelä-Savon aluetoimiston alaisuudessa ollut Savon sotilassoittokunta. Lakkautettaessa esikunnan alaisuudessa oli lisäksi Joensuun Pohjois-Karjalan aluetoimisto ja soittokunta oli lakkautettu jo aiemmin.

### Ampuma-alueet
Sotilasläänin alaiset ampuma-alueet:
* Pahkajärven ampuma-alue, Kouvolan Valkeala
* Hiienvaaran ampuma-alue, Ilomantsi

## Komentajat
Sotilasläänin komentajina olivat:
* kenraalimajuri Jukka Pennanen 1. tammikuuta 2008 – 31. lokakuuta 2012
* kenraalimajuri Veli-Pekka Parkatti 1. marraskuuta 2012 – 31. joulukuuta 2014

## Lähde
*Tynkkynen, Pekka: Itä-Suomen sotilaslääni 2008-2014 - Idän lukko historiikki 

### Viitteet

## Aiheesta muualla
* Itä-Suomen sotilaslääni Puolustusvoimien verkkosivuilla
Jalkaväkiprikaatin kenttätykistörykmentti (1980)

**Jalkaväkiprikaatin kenttätykistörykmentti (1980)** on Suomen maavoimien kenttätykistön joukkoyksikkö, jonka tehtävänä on tarjota epäsuoraa tulta jalkaväkiprikaati-80:n taisteleviin aselajeihin kuuluvalle neljälle jalkaväkipataljoonalle yhdessä muiden taistelua tukevien aselajien kanssa. Kenttätykistörykmentillä on oma viestitoiminta.

## Organisaatio

*esikunta- ja huoltopatteri
*tulenjohtopatteri, tulenjohtajat hajautettuina jalkaväkijoukkueiden toiminta-alueille
*ensimmäinen tulipatteristo
**esikunta ja huoltopatteri
**ensimmäinen tulipatteri, 122 mm:n haupitsi 122 H 63
**toinen tulipatteri, 122 mm:n haupitsi 122 H 63
**kolmas tulipatteri, 122 mm:n haupitsi 122 H 63
*toinen tulipatteristo
**esikunta ja huoltopatteri
**ensimmäinen tulipatteri, 152 mm:n haupitsi 152 H 88
**toinen tulipatteri, 152 mm:n haupitsi 152 H 88
**kolmas tulipatteri, 152 mm:n haupitsi 152 H 88
PL-70

**PL-70** oli ruotsalainen L. M. Ericssonin valmistama kenttälinkkiradioasema, joka kykeni välittämään neljä kenttäpuhelinkanavaa ja kaksi lennätinkanavaa analogisesti. Se koostui radiolaitteesta, kahdesta sarjaan kytketystä auton käynnistysakusta varavirtalähteenä, kanavoimislaitteesta ja neuvostoliittolaisesta kaksitahtisesta 1 kW:n sähköagregaatista. Antennina käytettiin jagiantennia, joka oli kiinnitettynä alumiinisen teleskooppisalon päähän. Kokonaisuutta voitiin liikuttaa maastokuorma-autolla. Yhteys oli analoginen ja salaamaton, minkä vuoksi viesti piti salata tai peittää ennen sen suuntaamista radiotielle.

Lyhenne PL-70 tulee sanoista Portable Link eli siirrettävä linkki. Linkkiryhmän vahvuus oli 1 + 5. Käytännössä aseman voitiin saattaa toimintaan myös vahvuudella 1+3 siten, että jokainen ryhmän jäsen osallistui alumiinimaston pystyttämiseen yhden haruksen kohdalta.
Linkkiradioasema

**Linkkiradioasema**, vanhemmalta nimitykseltään **suuntaradioasema**, on radioasema, jossa kaapeleita pitkin kulkeva ääni- tai dataliikenne muutetaan radiolähetteeksi, joka vastaanotetaan kilometrien päässä. Maastossa käytettävien kenttälinkkiradioasemien kantama on tyypillisesti 20 km - 50 km sopien hyvin prikaatin tai armeijakunnan toimialueeseen.

Koska linkkiradioasema toimii UHF-taajuuksilla, on sähkömagneettinen keila voimakkaasti suuntaava. Näin ollen linkkijänne, jossa on mutka voidaan toteuttaa kahdella rinnakkain asetetulla linkkiasemalla, joiden antennisuunnat poikkeavat toisistaan yhdistämällä niiden vastaanottama ja lähettämä radioliikenne kaapelilla.

## Katso myös
*PL-70
*YVI-1
*YVI-2
Iso-Saimaa

**Iso-Saimaa**  on Saimaaseen liittyvä käsite, jota käytetään ilmaisemaan ”suurinta mahdollista Saimaata”. Siihen sisällytetään silloin kaikki Saimaan järvet tai järvenosat pohjoisessa Joensuusta etelään Lappeenrantaan ja Imatralle asti, ja edellisistä osista alkaen lännessä Mikkeliin asti. Vesistöviranomaiset ovat lukeneet Iso-Saimaaseen samat järvet  kuin mitä he esittävät Järviwikin verkkopalvelussaan seuraavina järvinä tai järvenosina: pohjoisessa Orivesi (järvinumero 04.311.1.001 ) ja Pyhäselkä (04.321.1.001 ), näiden länsipuolella Haukivesi (04.211.1.001 ), Enonvesi (04.221.1.001 ) ja Pyyvesi (04.231.1.001 ), ja Haukiveden eteläpuolella Pihlajavesi (04.121.1.001 ) ja Pihlajaveden itäpuolelle Puruvesi (04.181.1.001 ), Pihlajaveden lounaispuolella niin sanottu varsinainen Saimaa (04.112.1.001 ) ja tämän luoteispuolella Ukonvesi (04.151.1.001 ).

Nimityksen isäksi mainitaan usein maantieteilijä Aaro Hellaakoski. Hänen sanotaan kyllästyneen Saimaasta käytettyihin vaihteleviin ja päällekkäisiin käsitteisiin ja esitti sen jakamiseksi oman ehdotuksensa. Ehdotus ei kuitenkaan tullut hyväksytyksi lukuun ottamatta Iso-Saimaata, jota on käytetty satunnaisesti koskemaan laajinta mahdollisinta Saimaata. Sen rinnalla ja samassa merkityksessä käytetään yleisesti käsitettä Suur-Saimaa .

## Lähteet
Kenttävarusteet

**Kenttävarusteet** (tai tutummin **täyspakkaus**) ovat jalkaväkisotilaan raskaimmat jalkamarssilla kokonaan itse kannettavat henkilökohtaiset varusteet, joihin sisältyy taisteluvarusteet ja yöpymiseen sekä majoitukseen liittyvät lisävarusteet, joiden avulla voidaan pystyä selviämään kaksi viikkoa kenttäoloissa eli maastossa telttamajoituksessa.

Kenttävarustuksen massa on noin 20–22 kg, mikä kantaen sotilaan pitäisi pystyä jalkamarssimaan 20–30 km vuorokaudessa sekä perillä kyettävä aloittamaan taistelutehtävä. Ensimmäisen maailmansodan aikana kiinnitettiin huomiota siihen, että jos kenttävarustuksen massa on lähelle 30 kg, se vaikuttaa huomattavasti sotilaan kykyyn suoriutua jalkamarssista.

*[[Sotilaan käsikirja]] 2017* määrittelee kenttävarusteiden sisällön seuraavasti:

## Taisteluvarustus M/05
*Ase 
*Kypärä ja kypärän suoja/huppu
*Taisteluvyö/-liivi
*Lipaslaukku 
**3 lipasta
*Yleislaukku 
**2 lipasta, kenttäpullo jossa vettä, ensiside, erikoisvälineistö
*Varustepussi 
**pakkastakki, väliasu
*Käsikranaatti
*Pistin
*Kenttälapio
*Takalaukku 
**Suojanaamari oikea, suojaviitta/sadeasu vasen, pakki keskellä, vuorokauden kuivamuona
*Maastopuvun taskuissa
**Lusikkahaarukka, tunnuskortti, muistiinpanovälineet, kompassi, tulitikut, tulppakuulosuojaimet
*Kaulassa
**Tunnuslevy tuntolevy

## Kenttävarustus M/91 (taisteluvarustuksen lisäksi)
*varanestepullo (1 litra)
*vara-alusasu, alusvaatekerta
*sukat
*väliasu, kaulaliina
*nahka- ja neulekintaat
*maastolakki, turkislakki, pipo
*varajalkineet (kumisaappaat)
*makuupussi ja makuualusta
*peseytymis- ja parranajovälineet;
**saippua, hammasharja ja -tahna,
**pyyheliina ja WC-paperia

### Talvivarustus (kesävarustuksen lisäksi)
*huopakumisaappaat
*lumipuku
*termospullo
*sukset, sauvat, siteet ja suksivoiteet
*repun suojahuppu

## Lisävarusteet
Taisteluvarustukseen voi kuulua tehtävän mukainen lisävarustus kuten
*retkikeitin, polttoneste, purkinavaaja
*taistelumuona
*ensiapupakkaus
*kartta kartansuojuksella
*taskulamppu
*hyönteissuoja-aine
*aurinkolasit
*partionaru
*heijastin

Usein armeijassa käytetään termiä **täyspakkausmarssi**, joka on nimensä mukaisesti tietyn pituinen jalka- tai hiihtomarssi täyspakkaus selässä.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Sotilaan käsikirja 2010
Hämyhuulikala

**Hämyhuulikala** (*Pseudocheilinus ocellatus*) on pienikokoinen, värikäs huulikala. Se luokiteltiin tieteellisesti vasta vuonna 1999, vaikka kala on ollut sukeltajien tuttu jo pitempään.

## Koko ja ulkonäkö
Hämyhuulikala kasvaa noin 12&nbsp;cm pitkäksi. Se on yleisväriltään tomaatinpunainen. Nuorissa kaloissa on valkoisia pystyjuovia, vanhemmiten juovat katoavat. Päässä on vähän keltaista. Silmä on suuri ja musta, ja pyrstön tyvessä on musta valesilmä saalistajien hämäämiseksi.

## Alkuperä
Hämyhuulikala elää luonnossa Australian suurella koralliriutalla ja muualla Länsi-Tyynenmeren keskiosissa. Se suosii koralliriuttojen varjoisia alueita.

## Ravinto
Hämyhuulikala syö luonnossa lähinnä eläinplanktonia. Akvaariossa se oppii huolimaan monenlaista liha- ja leväpitoista ruokaa. Se syö myös pieniä loiskotiloita, jotka riivaavat jättiläissimpukoita.

## Käyttäytyminen
Hämyhuulikala on aktiivinen päivisin ja nukkuu öisin. Se on luonnossa arka, mutta akvaariossa muuttuu rohkeammaksi asetuttuaan aloilleen, ja voi olla aggressiivinien altaaseen myöhemmin tuotuja kaloja kohtaan.

## Lähteet
Taistelutanner (elokuva)

**Taistelutanner** (*Battleground*) on William A. Wellmanin ohjaama yhdysvaltalainen sotaelokuva vuodelta 1949. Se poikkeaa aikaisemmista sotaelokuvista siinä, että amerikkalaiset sotilaat esitetään inhimillisinä ja haavoittuvina. 

## Näyttelijät

Lähde: 

Elokuva sai parhaan alkuperäisen käsikirjoituksen ja parhaan kuvauksen Oscar-palkinnot. Lisäksi James Whitmore oli palkintoehdokkaana sivuosastaan ja John Dunning leikkauksesta.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* 
* 
* 
*
King Kongin poika

**King Kongin poika** (engl. *The Son of Kong*; Suomessa televisioesityksessä nimellä **Kongin poika**) on Ernest B. Schoedsackin ohjaama yhdysvaltalainen kauhuelokuva vuodelta 1933. Se on jatko-osa samana vuonna valmistuneelle *[[King Kong (vuoden 1933 elokuva)|King Kong]]* -elokuvalle.

## Juoni
Elokuvan tapahtumat alkavat kuukauden kuluttua edellisen elokuvan dramaattisesta finaalista ja seuraavat elokuvantekijä Carl Denhamin (näyttelijänä edelleen Robert Armstrong) uusia seikkailuita. Denham on haastettu oikeuteen Kongin aiheuttamista tuhoista. Denham lähtee New Yorkista kapteeni Englehornin Venture-laivalla. Da Kangin satamassa he törmäävät Nils Helstromiin, norjalaiseen kapteeniin joka myi heille aikaisemmin kartan King Kongin kotisaarelle, Pääkallosaarelle. Helstrom kertoo saarella olevasta aarteesta. Huonon taloudellisen tilanteensa sokaisemana he uskovat Helströmiä, joka valehteli heille sillä hän halusi paeta oikeutta tapettuaan miehen. Pääkallosaarella he tapaavat King Kongin albiinopojan. Poika kuvataan isäänsä paljon pienemmäksi, kuitenkin kaksi kertaa ihmisten korkuiseksi. Aarrekin löytyy kaikesta huolimatta saarelta. King Kongin poika kuolee Denhamia pelastaessaan, kuten kuolee jokainen saaren eläin maanjäristyksen upottaessa saaren mereen.

### Rooleissa

## Tuotanto
Elokuva tuotettiin ja julkaistiin vuonna 1933, heti King Kongin menestyksen jälkeen, ja oli kohtalainen menestys. Käsikirjoittaja Ruth Rose ei halunnut tehdä vakavaa elokuvaa perustellen tätä sillä, että jatko-osa ei voisi ylittää esikuvaansa. Hänen mukaansa "Jos et voi tehdä siitä suurempaa, niin tee se hauskemmaksi."  Denhamia näyttelevä Robert Armstrong piti jatko-osasta enemmän, sillä se tarjosi hänen mielestään enemmän mahdollisuuksia henkilöhahmon kehittämiseen.

Käsikirjoituksessa kuvattiin heimosotaa ja dinosaurusten joukkopakoa massiivisen syklonin/maanjäristyksen aikana joka upottaa Pääkallosaaren elokuvan lopussa. Elokuvassa uudelleenkäytettiin useita *King Kongia* varten rakennettuja pienoismalleja. Elokuvassa käytetyn alkuperäisen Styracosauruksen mallin omistaa nykyään ohjaaja Peter Jackson, joka ohjasi *King Kongin* uusintafilmatisoinnin vuonna 2005.

Nostalgia Merchant julkaisi elokuvan VHS:llä 1980-luvulla. Turner Home Entertainment julkaisi elokuvan uudelleen vuonna 1991. Vuonna 2005 elokuva julkaistiin DVD:llä. Se oli saatavilla erillisenä tai osana keräilijän kolmen elokuvan boxia yhdessä *King Kongin* ja *[[Mighty Joe Young (vuoden 1949 elokuva)|Mighty Joe Youngin]]* kanssa. Elokuvasta on saatavilla myös DVD-versio, jossa on sekä alkuperäinen *King Kong* että *Kongin poika*.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* 
* 
*
Etumainen selänpuoleinen sahalihas

**Etumainen selänpuoleinen sahalihas** () on eläimillä esiintyvä sisäänhengityslihas. Muita sisäänhengityslihaksia ovat ulommat kylkivälilihakset, kylkiluunkohottajalihakset, suora rintalihas ja pallea. Etumainen selänpuoleinen sahalihas on hyvin ohut, sahalaitainen lihas, joka jää osittain ulompien ja sisempien kylkivälilihaksien peittoon. Lihassyyt kulkevat etumaisessa selänpuoleisessa sahalihaksessa kaudoventraalisesti, kun taas uloshengityslihaksena toimivassa takimmaisessa selänpuoleisessa sahalihaksessa syyt kulkevat kranioventraalisesti. Etumainen selänpuoleinen sahalihas lähtee lanneselkäkalvosta () sekä okahaarakkeiden päällyssiteistä () ja päättyy kylkiluiden kraniaalireunaan.
Metatheria

**Metatheria** on nisäkkäiden kladi joka sisältää kaikki nisäkkäät jotka ovat läheisempää sukua pussieläimille kuin istukkanisäkkäille. Siihen kuuluvat muun muassa sparassodontit. 

Ryhmän esitti ensimmäisenä Thomas Henry Huxley vuonna 1880 ja se on lähes synonyyminen aiemman taksonin Marsupialian kanssa, mutta se sisältää myös lähintä sukua pussieläimille olevat fossiiliset lajit.

Varhaisin tunnettu ryhmän edustaja, *[[Sinodelphys]]*, on varhaiselta liitukaudelta Kiinasta. 

Metateerejen lähimmät sukulaiset ovat ryhmä Eutheria (myös Huxleyn kuvaamana vuonna 1880). Molemmat on tavanomaisesti yhdistetty alaluokan Theria osaluokkina, joka myös sisältää kaikki elävät nisäkkäät nokkaeläimiä lukuun ottamatta.

## Lähteet
Olimpia

**Olimpia** tarkoittaa seuraavia:

## Maantieteessä
*Olimpia, kylä Puolassa
*Olímpia, kunta Brasiliassa

## Urheilupaikkoja
*Olimpia, laskettelurinne Cavalesessa Italiassa
*Olimpia delle Tofane, laskettelurinne Cortina d’Ampezzossa Italiassa
*Sala Sporturilor Olimpia, urheiluhalli Romaniassa

## Urheiluseuroja
*Olimpia Basketball Club, argentiinalainen koripalloseura
*Olimpia Elbląg, puolalainen jalkapalloseura
*Olímpia Futebol Clube, brasilialainen jalkapalloseura
*Olimpia Milano, italialainen koripalloseura
*Club Atlético Olimpia, uruguaylainen urheiluseura
*Club Deportivo Olimpia, hondurasilainen jalkapalloseura
*Club Olimpia, paraguaylainen urheiluseura
*FC Olimpia Bălţi, moldovalainen jalkapalloseura
*FC Olimpia Satu Mare, romanialainen jalkapalloseura
*FC Olimpia Volgograd, venäläinen jalkapalloseura
*HDD Olimpija Ljubljana, slovenialainen jääkiekkoseura
*HK Olimpija, slovenialainen jääkiekkoseura
*KK Olimpija, slovenialainen koripalloseura
*NK Olimpija Ljubljana, entinen slovenialainen jalkapalloseura
*NK Olimpija Ljubljana, slovenialainen jalkapalloseura
*RK Olimpija, slovenialainen käsipalloseura.

## Katso myös
*Olympia
*Olympos
Club Olimpia

**Club Olimpia** on asunciónlainen urheiluseura. Parhaiten se tunnetaan jalkapalloseurana, joka pelaa Paraguayn pääsarjassa Division de Honorissa. Olimpian kotistadion on Estadio Manuel Ferreira. Olimpia on maansa menestynein jalkapalloseura 38 voitollaan. FIFA on luokitellut Olimpian "perinteiseksi joukkueeksi ().

## Historia
Club Olimpia on perustettu 25. heinäkuuta 1902. Nimi juontuu olympialaisten kotikaupungista Olympiasta. Ensimmäisen mestaruutensa Olimpia saavutti 1912, jolloin myös Olimpian suurin haastaja Cerro Porteño perustettiin. 
1950-luku oli Olimpia kulta-aikaa: 1956-1960 Olimpia voitti viidesti peräkkäin maansa mestaruuden. Samoihin aikoihin joukkueen nykyinen kotistadioni *Estadio Manuel Ferreira*. 1960 Olimpia saavutti myös kansainvälistä menestystä saavuttamalla Copa Libertadoresissa finaalipaikan häviten kuitenkin ottelun Peñarolille.
1970-luvun loppu ja 80-luvun alku oli myös Olimpialle menestyksellistä aikaa. 1978-83 Olimpia voitti kuudesti maansa mestaruuden sekä 1979 Copa Libertadoresin, Copa Interamericanan sekä Intercontinental Cupin.
Seuraavaa kansainvälistä menestystä saatiin odottaa aina vuoteen 1990, jolloin Olimpia voitti Copa Libertadoresin. Samana vuonna joukkue saavutti myös Supercopa Sudamericanan sekä Recopa Sudamericanan voiton. 1990-luvun lopulla Olimpia voitti peräkkäin neljästi maansa mestaruuden.
2000-luvulla joukkue on pystynyt voittamaan Copa Libertadoresin (2002) sekä Recopa Sudamericanan (2003). Olimpia on selviytynyt myös Intercontinental Cupin finaaliin 2002, häviten sen kuitenkin Real Madridille.

## Meriitit
### Kotimaiset meriitit
***[[Division de Honor]]**
****Voitot (38):** 1912, 1914, 1916, 1925, 1927, 1928, 1929, 1931, 1936, 1937, 1938, 1947, 1948, 1956, 1957, 1958, 1959, 1960, 1962, 1965, 1968, 1971, 1975, 1978, 1979, 1980, 1981, 1982, 1983, 1985, 1988, 1989, 1993, 1995, 1997, 1998, 1999, 2000
***[[Torneo República]]**
****Voitot (1):** 1992 

### Kansainväliset meriitit
***[[Copa Libertadores]]**: 35 osallisumista
****Voitot (3):** 1979, 1990, 2002
****Toisena (3):** 1960, 1989, 1991
***[[Intercontinental Cup]]**
****Voitot(1):** 1979
****Toisena (2):** 1990, 2002
***[[Recopa Sudamericana]]**
****Voitot (2):** 1991, 2003
***[[Supercopa Sudamericana]]**
****Voitot (1):** 1990
***[[Copa Interamericana]]**
****Voitot (1):** 1979
****Toisena (1):** 1990
***[[Copa CONMEBOL]]**
****Toisena (1):** 1992
***[[Supercopa Masters]]**
****Toisena (1):** 1994

## Tunnettuja pelaajia
* Juan Bautista Aguero 
* Ever Hugo Almeida 
* José Saturnino Cardozo
* Celso Ayala
* Roque Santa Cruz
* Ricardo Tavarelli
* Carlos Humberto Paredes
* Romerito
* Julio César Cáceres

## Tunnettuja valmentajia
* Gustavo Benítez
* Aurelio González
* Nery Pumpido
* Luís Alberto Cubilla
* Sergio Markarián
* Aníbal "Maňo" Ruiz 

## Lähteet

 

## Aiheesta muualla

*Olimpian sivusto  
*Olimpia Fifan sivustolla
Kalaväylä

**Kalaväylä** on joen, salmen tai kapeikon valtaväylä tai järven tai meren syvimmällä kohdalla selkäveteen jatkuva vesialueen osa, jossa kalat voivat liikkua niin, ettei niiden kulku esty. Lain mukaan kalaväylä on pidettävä avoinna, jotta kalat voivat kulkea vapaasti. Valtaväylä tarkoittaa joen, salmen tai kapeikon syvintä kohtaa, jonka leveys on kolmasosa koko leveydestä. Eräissä tapauksissa valtaväylän leveys on kuitenkin vähintään 7 metriä. Selkävesi tarkoittaa laajaa yhtenäistä ja saaretonta vesialuetta.

Paikassa, jossa joki laskee järveen tai mereen, on joen valtaväylän jatkeena kalaväylä, jonka leveys on kolmasosa vesialueen leveydestä. Kalaväylä ulottuu niin kauaksi järveen tai mereen, että kalojen kulku selkäveteen on turvattu. Kalaväylän rajat voidaan määritellä ja merkitä kartalle maanmittaustoimituksessa.

## Katso myös
* Kalatie

## Lähteet
W.A.R. – W. Axl Rose

**W.A.R. – W. Axl Rose** on Guns N' Roses -yhtyeen laulajan Axl Rosen elämäkerta. Kirjan on kirjoittanut rocktoimittaja Mick Wall, joka on kirjoittanut muun muassa Kerrang!-lehteen. Kirja kertoo Axl Rosen elämänvaiheet sekä seuraa Guns N' Rosesin matkaa huipulle.

## Kuvaus

Axl Rose on tunnetun hard rock -yhtyeen keulakuva ja rockmaailman kiistanalaisimpia hahmoja. Kaltoin kohdeltu, sittemmin maanis-depressiiviseksi diagnosoitu Axl Rose muutti nuorena Los Angelesiin ja perusti Guns N' Rosesin, jonka esikoisalbumi *[[Appetite for Destruction]]* (1987) nosti yhtyeen rockmaailman huipulle. Rajut elämäntavat vaativat kuitenkin veronsa: Rose junaili kaikki muut alkuperäiskokoonpanon jäsenet pois yhtyeestä yksi kerrallaan ja alkoi vähitellen erakoitua. 

Guns N' Rosesin historiikistakin käyvä teos kuvaa osuvasti yhtyeen vaiheita ja sen suosion nousun ja laskun syitä. Välikevennyksinä toimivat anekdootit yhtyeistä, joiden kanssa Guns N' Roses on kiertänyt, levyttänyt tai riidellyt (The Rolling Stones, Mötley Crüe ja Nirvana).
Montecristo (sikarimerkki)

**Montecristo** on kuubalainen sikarimerkki. Sitä valmistaa sikariyritys Habanos SA. Montecriston valmistus aloitettiin vuonna 1935. Montecristoa myydään Suomessa sekä isoina sikareina että pikkusikareina. Montecristo tunnetaan myös nuuskanvalmistajana.

## Lähteet
HD 128311

**HD 128311** on Karhunvartijan tähdistössä 54 valovuoden päässä Maasta sijaitseva pääsarjan tähti, jolta on löydetty kaksi eksoplaneettaa.

## Planeetat
HD 128311 b löydettiin vuonna 2002 ja HD 128311 c vuonna 2005.
Videl

**Videl** on kuvitteellinen hahmo anime-sarjassa *[[Dragon Ball Z]]*,dragon ball super ja  ''Dragon Ball GT sarjoissa. Videlin ääninäyttelijänä on japaninkielisessä versiossa Yuko Minaguchi ja englanninkielisessä, FUNimationin dubbauksessa Kara Edwards. Ocean Groupin tekemässä dubbauksessa hänen ääninäyttelijänä on Moneca Stori. Videl on Mr. Satanin tytär ja samalla luokalla kuin Gohan. Myöhemmin hän alkaa seurustella Gohanin kanssa ja he saavat lapsen nimeltä Pan.
Stimuloitu emissio

**Stimuloidulla emissiolla** tarkoitetaan optiikassa ilmiötä, jossa viritettyä elektronia häiritään (stimuloidaan) fotonilla, jolla on sopiva energia, jolloin elektroni palaa perustilaansa emittoiden samalla fotonin. Tällä emittoituneella fotonilla on sama energia, vaihe, suunta ja polarisaatio kuin stimuloivalla fotonilla. Stimuloidussa emissiossa syntyy siis koherenttia säteilyä . Stimuloitu emissio on valoa vahvistavan prosessin perusilmiö ja mahdollistaa laserin ja maserin toiminnan.

## Johdanto

Jos elektroni on viritystilassa, se voi purkautua perustilaansa, joko spontaanilla emissiolla vapauttaen fotonin, jonka energia on viritetyn energiatilan E_2 ja alemman tilan (perustilan) E_1 energiaerotus 

E_2 - E_1 = h \nu,

missä h on Planckin vakio ja \nu on taajuus. Vaihtoehtoisesti viritetty atomi voi purkautua stimuloidulla emissiolla, jossa viritettyä elektronia häiritään (stimuloidaan) fotonilla, jonka taajuus on \nu, jolloin elektroni palatessaan perustilaansa emittoi toisen fotonin, jolla on sama taajuus kuin ensimmäisellä (stimuloivalla) fotonilla. Kuvassa on esitetty stimuloidun emission periaate energiatasojen avulla.

Fotonit ovat bosoneita, jotka pitävät toistensa seurasta. Jos valokentässä on jo tietyn taajuuksisia ja -vaiheisia sekä kulkusuuntaisia fotoneja, kentän tielle osuva atomi luovuttaa kentälle mieluiten vastaavanlaisen fotonin. Stimuloidussa emissiossa energiaehdon täyttävä tuleva fotoni siis stimuloi atomia synnyttämään itsensä kaltaisen fotonin .

Jos oletetaan että viritetyillä tiloilla olevissa atomeissa on ajan dt kuluttua tapahtunut dN stimuloitua emissioita, saadaan emissionopeudeksi:

\frac{dN}{dt} = - B_{21} \rho (\nu) N , 

missä B21 on todennäköisyysvakio tietylle transitiolle tietyssä atomissa ja \rho on fotonien säteilytiheys taajuudella \nu. Emissionopeus riippuu siis sekä viritettyjen atomien määrästä N että stimuloivien fotonien määrästä.

Useista eri syistä johtuen emittoituvien fotonien taajuudet (energiat) eivät ole täsmälleen samat. Tämän vuoksi myöskään fotonien emissiospektri ei ole äärettömän kapea viiva vaan sillä on tietty jakauma. Vaikka tämä spektriviiva voi olla erimuotoinen, mallinnetaan sitä usein Lorenzin jakaumalla:

 g(\nu) = {1 \over \pi } { (\Gamma / 2) \over (\nu - \nu_0)^2 + (\Gamma /2 )^2 }

missä \Gamma on jakauman leveys (tarkemmin puoliarvoleveys).

Stimuloidun emission vaikutusala, joka ilmaisee transition todennäköisyyden :

\sigma_{21}(\nu) = A_{21} { \lambda^2 \over 8 \pi n^2} g(\nu),

missä

:A21= Einsteinin A vakio (rad/s)
:\lambda=aallonpituus (m)
:n= taitekerroin 
:g(&nu;)= spektrin jakaumafunktio

## Katso myös

*Absorptio (sähkömagneettinen säteily)
*Optiikka
*Laser
*Spontaani emissio

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*http://hyperphysics.phy-astr.gsu.edu/hbase/mod5.html#c3
*http://www.physics.uoguelph.ca/applets/Intro_physics/kisalev/java/laser/index.html
Oikeuserehdys

**Oikeuserehdys** () on jonkun henkilön virheellinen käsitys jonkin oikeussäännöksen sisällöstä. Oikeuserehdyksen tekee oikeustointa suorittava tai oikeustoimeen osallinen tahdonilmaisija, joka näin erehtyy omalta kannaltaan tärkeistä seikoista. Oikeuserehdyksen vastakohta on asiaerehdys eli tosiasiaerehdys (*error facti*). Oikeudellisissa yhteyksissä noudatetaan periaatetta *error juris nocet* eli lakia tuntematon henkilö saa syyttää vain itseään, sillä lain seuraamukset tulevat tietämättömyydestä huolimatta voimaan. Vaikka tekijä luulee tekoa sallituksi, tuomitaan siitä rangaistus, jos teko vastaa jonkun rikollisen teon tunnusmerkistöä.

Suomen oikeuskäytännössä oikeuserehdys on 1980-luvulta lähtien ollut anteeksiannon peruste, joka joissakin tapauksissa poistaa syyllisyyden. Tällaisia oikeustapauksia on ollut lähinnä rikosasioissa, jotka koskevat eri toimintojen luvanvaraisuutta, esimerkiksi moottoriajoneuvoliikenteen ammattimaista harjoittamista. Oikeuserehdykseen on sovellettu myös säännöksiä toimenpiteestä luopumisesta ja rangaistusta määrättäessä se on ollut lieventämisperusteena.

## Lähteet
Erotetut sydämet

**Erotetut sydämet** (*Dangerous*) on vuonna 1935 valmistunut draamaelokuva, jossa pääosissa ovat Bette Davis, Franchot Tone ja Margaret Lindsay ja sivuosissa muiden muassa Alison Skipworth sekä John Eldredge. Elokuvan ohjasi Alfred E. Green ja se oli Warner Bros. -yhtiön tuottama. Käsikirjoituksen on kirjoittanut Laird Doyle, joka perustuu hänen tarinaansa *Hard Luck Dame*. 

Davis voitti suorituksestaan elokuvasta parhaan naispääosan Oscar-palkinnon vuonna 1936. Vaikka Davis olikin hyvin ylpeä Oscar-palkinnon saamisesta, hän ei uskonut ansainneensa sitä vaan piti sitä "lohdutuspalkintona" siitä, että hän ei voittanut palkintoa edellisenä vuonna elokuvasta *[[Naisen orja]]*. 

Vuonna 1941 elokuva uudelleenfilmasointiin nimellä *Singapore Woman*, jossa pääosassa on Brenda Marshall. Elokuva sai ensi-iltansa Yhdysvalloissa joulupäivänä, vuonna 1935 ja Suomessa ensi-ilta oli toinen päivä elokuuta vuonna 1936.

## Näyttelijät

## Kuvia

Kuva:Bette Davis in Dangerous trailer.JPG|Bette Davis.
Kuva:Franchot Tone in Dangerous trailer.JPG|Franchot Tone elokuvan trailerissa.
Kuva:Bette Davis and Franchot Tone in Dangerous trailer.JPG|Bette Davis ja Franchot Tone


## Aiheesta muualla
* 
*
Nuor Tolppanen vol. 1

**Nuor Tolppanen vol. 1** on rap-artisti Uniikin 5. joulukuuta 2008 julkaistu mixtape. Se julkaistiin Rähinä Recordsin kautta.

## Kappaleet
# Däni (tuotanto Sakke)
# Milli (mukana TPH & Aspekti) (Streetstyle) *([[Lil Wayne]] - A Milli)*
# Nuor Tolppanen (tuotanto Coach Beats)
# Silloin ja nyt (mukana MG) (Tuotanto OP Beats & I.V.)
# Sä et enää rakasta mua (mukana Cheek, Tasis, Brädi & TPH) (Streetstyle) *([[Jim Jones (artisti)|Jim Jones]] mukana [[Cobe]] - Love Me No More)*
# Ekstaasiin (tuotanto OP Beats)
# Siitähän sä tykkäät (mukana Andu & Tasis) (tuotanto Boy Mike)
# Vaik mitä tekis (tuotanto MMEN)
# Money (mukana Tjes Boogie & D-Sign) (tuotanto Coach Beats)
# Savu (mukana Henrika) (tuotanto MMEN)

Kappale "Vaik mitä tekis" on myös *[[Syvällä pelissä vol. 1]]* -kokoelma-albumilla, tosin muutaman sekunnin lyhyempänä. "Däni" julkaistiin myöhemmin myös *[[Juokse poika juokse (albumi)|Juokse poika juokse]]* -albumilla. "Silloin ja nyt (mukana MG)" julkaistiin myöhemmin MG:n *[[5 miljoonaa muuta]]* -albumilla. "Money" sisältää sampleja ABBAn kappaleesta "Money, Money, Money".

## Singlet
* "Vaik mitä tekis" (2008)
* "Sä et enää rakasta mua" (2008)

## Aiheesta muualla
* Albumin arvostelu Tuoreet Platat -sivustolla
Koskenpään vaakuna

**Koskenpään kunnanvaakuna** on saanut aiheensa kunnan koskien valjastamisesta. Vaakunan vesipyörä viittaa koskista saatavaan vesivoimaan, ja ketju on aikanaan valittu yhteiseksi teemaksi emäpitäjä Jämsän vaakunan kanssa. Sama aihe toistui myös toisen tytärpitäjän Jämsänkosken vaakunassa.

Vaakunan on suunnitellut Gustaf von Numers, ja se vahvistettiin käyttöön 16. toukokuuta 1962. Vaakunan selitys on ”puna-hopeakatkoisessa kilvessä reunuksittain vuorovärinen ketju ja yläkentässä hopeinen vesipyörän yläpuolisko”. Vaakuna muuttui epäviralliseksi kotiseutuvaakunaksi Koskenpään liityttyä Jämsänkosken kuntaan 1969.

## Lähteet
*
Lasse Korhonen

**Lasse Korhonen** (s. 1. huhtikuuta 1984 Helsinki) on suomalainen jääkiekkoilija.
Korhonen on SaPKon kasvatti, joka pelasi juniorina myös Jokereissa ja Ilveksessä. SM-liigassa hän on pelannut Lukossa, HIFK:ssa ja Tapparassa. Mestiksessä Korhonen on edustanut Salamoita ja LeKiä. Kauden 2010–2011 lopun hän pelasi Italian pääsarjan SV Rittenissä. Seuraavan kahden hän aloitti Slovakian pääsarjan HKm Zvolenissa, mutta siirtyi tammikuussa Tanskan pääsarjan Herning Blue Foxiin, joka etsi puolustajaa loukkaantuneen Tero Konttisen tilalle.

## Lähteet
Leijona (artisti)

**Leijona** on oululainen rap-artisti.

## Ura
Leijona aloitti uransa Oulussa vuonna 1998 Forever-yhtyeessä. Englanninkielisen yhtyeen muita jäseniä olivat OeO, Reksa, ja Money. Leijona on julkaissut kaksi levyä. Debyyttialbumi *[[Herra MC]]* ilmestyi kesällä 2002. Kyseinen albumi voitti Radiomafian viikon demo-kisan. Toinen levy *[[Viinaa, huumeita ja väkivaltaa]]* ilmestyi vuonna 2004 ja oli ehdolla Posse-lehden gaalassa vuoden rap-levyksi. Molempien levyjen tuotannosta vastasi oululainen RK-62.

Leijona on tehnyt yhteistyötä muun muassa Steen1:n, Petoksen, Panama Rayon ja Julma-Henrin kanssa. Leijonan sanoituksissa käsitellään esimerkkien kautta suomalaisen, tehokkuuden tavoittelun empatian edelle asettavan kilpailuyhteiskunnan kääntöpuolta ja oravanpyörästä pudonneiden, syrjäytyneiden nuorten arkea. Yhteiskunnasta syrjäytymisen muotoja ovat tällöin esimerkiksi rasismi, nuorten itsemurhat, laitoskierre, huumeaddiktiot ja niiden myötä lisääntyvä katuväkivalta. 

Leijonan kolmas albumi *[[Vauhtia ja vaarallisia tilanteita]]* piti julkaista vuosien 2009–2012 aikana. Levyn tuotannosta vastasi Huge L, Eemo1, Samuli Karjalainen, Joni Hottinen, Liukas Niklas, RK-62 ja 100G. Vierailijoiksi selvisi Julma-Henri, Pikkupiru, OG Ikonen, Petos, Haittavaikutus, Taipan Circle, Jontti ja Asa. Leijona erosi levy-yhtiöstään Karma Musiikista, jonka johdosta albumia ei koskaan julkaistu. Albumilta julkaistuiksi kappaleiksi vuosien varrella jäivät "Pelkoa ja inhoa porttikongeissa (mukana Pikkupiru, OG Ikonen & Petos)", joka julkaistiin ilmaisladattavaksi Redrum-187 -sivustolla syksyllä 2009,  "Laitoksesta toiseen", "Niille jotka on kuolleet pois", "Pimeän puolen saagaa" ja "Kirje vankilasta (mukana Eräs)".

Leijona julkaisi usean vuoden hiljaiselon jälkeen joulukuussa 2014 nimellä Lion de la Vega kappaleen We Got Gunz, jossa vierailee Asa. Maaliskuussa 2016 hän julkaisi kappaleen Kaunis olet aina.

## Diskografia
### Albumit
* *[[Herra MC]]* (2002)
* *[[Viinaa, huumeita ja väkivaltaa]]* (2004)
* *Vauhtia ja vaarallisia tilanteita* (julkaisematon)
* Ystäviä, vuosia ja elämäniloa (julkaisematon)

### Vierailijana

### Forever
* *Mobmuzik* (2000)

### Tidal Wave
* *Tidal Wave*
* *Here We Go!* (2001)

### Kokoelmilla
* *[[Rantarock#2001 Vaskiluoto, Vaasa|Rantarock 2001]] CD2 - Dance, Rave & Hip-Hop* (2001)
* *Finnish Underground Compilation Volume 1* (2002)
* *Isku Pohjoisesta Volume 1* (2003)
* *Mob Ent. Live Mixtape* (2004)
* *Isku Pohjoisesta Volume 2* (2004)

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Leijona Facebook
* Leijona MySpace -sivustolla
* Leijonan blogi
* Leijonan haastattelu ja "Pelkoa ja inhoa porttikongeissa" -kappale ladattavissa Redrum-187 -sivustolla
Nullsoft Scriptable Install System

**Nullsoft Scriptable Install System (NSIS)** on ohjelmien asennusohjelmien tekoon käytettävä työkalu.
Ohjelma on saatavilla Windowsille ja sitä käyttävät myös kaupalliset ohjelmat asennuksessa.
Esimerkiksi Mozilla Firefox ja OpenOffice.org käyttävät NSIS:ää asennukseensa.

Ohjelma on julkaistu avoimena lähdekoodina ja sen on tarkoitus olla pieni ja joustava.

## Historia
NSIS tehtiin alun perin Nullsoftin Winamp-mediasoittimen asennusohjelmaksi, ja se pohjautuu Nullsoftin aiempaan ohjelmaan, PiMP:iin (Plugin Mini Packager). NSIS 1 oli hyvin pitkälle Windows Installer -asennusohjelman tyyppinen, paremmalla komentokielituella ja laajemmalla tiedonpakkausmuotojen tuella.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Ohjelman kotisivu
Malojaroslavets

**Malojaroslavets** () on kaupunki Kalugan alueella Venäjällä. Se sijaitsee Protvaan laskevan Lužajoen rannalla 61 kilometriä Kalugasta koilliseen. Kaupunki on Malojaroslavetsin piirin keskus. Sen kautta kulkee Moskovan ja Brjanskin välinen rautatie (Malojaroslavetsin asema) sekä M3-valtatie. Asukkaita on 31&nbsp;100 henkeä (vuonna 2008).

Kaupungin on perustanut 1300-luvun lopussa Serpuhovin ruhtinas Vladimir Andrejevitš, joka nimesi sen poikansa mukaan Jaroslavetsiksi. Vuonna 1485 se liitettiin Moskovan ruhtinaskuntaan, minkä jälkeen sitä alettiin nimittää Malojaroslavetsiksi erotuksena Jaroslavlista. Vuonna 1776 siitä tuli Kalugan lääniin kuuluneen kihlakunnan keskus. Vuoden 1812 sodassa seudulla käytiin ankaria taisteluja Napoleonin ja Venäjän armeijan välillä. Toisen maailmansodan aikana lokakuusta 1941 tammikuuhun 1942 kaupunki oli saksalaisten miehittämä. Nykyisin Malojaroslavetsissa on mm. metalliteollisuutta, kumitehdas ja elintarviketeollisuutta.

Nähtävyyksiä ovat mm. 1800-luvun alussa rakennettu Tšernoostrovin Nikolaoksen luostari, hallinto- ja asuinrakennukset sekä postiasema. Kaupungissa toimii kotiseutumuseo, vuoden 1812 taisteluille omistettu museo sekä taidegalleria.

## Lähteet
* 

## Aiheesta muualla

* Malojaroslavletsin kaupungille omistettu sivusto