open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Iso Lääläjärvi

**Iso Lääläjärvi**  on Pirkanmaalla Orivedellä ja Jämsässä sijaitseva järvi.

## Maantietoa
Järven pinta-ala on 36 hehtaaria ja se on 1,5 kilometriä pitkä ja 350 metriä leveä. Se sijaitsee ylänköalueen reunalla kahden mäen välisessä painaumassa. Järven länsipuolella kohoaa 50 metriä järven vedenpintaa korkeammalle Lääläjärvenpaltta, jonka jyrkät rinteet ovat kallioiset. Kaakkoispuolella sijaitsee Lääläjärvenmäki, jonka huippu sijaitsee kauempana rannasta. Järvellä on kartan mukaan kolme saarta, joista kaksi on pieniä luotoja. Suurin saari Lääläsaari on 80 metriä pitkä ja 50 metriä leveä. Sen pinta-ala on noin 30 aaria. Sen rantaviivan pituus on 4,1 kilometriä ja sen rannat ovat metsämaata. Sen rannoille on rakennettu kaksi vapaa-ajan asuntoa. Järvelle tulee metsäautotiet valtatieltä 9. Jämsän ja oriveden välinen raja halkaisee järven koillispään.

## Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Längelmäveden alueella (35.72), jonka Eväjärven valuma-alueeseen (35.723) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 141,4 metriä mpy. Sen koillispäähän laskevat Vähä Lääläjärven laskuoja ja toisena Kolmisilmän laskuoja. Näiden lisäksi järveen laskee kolme muuta metsäojaa. Sen laskuoja Lääläoja lähtee järven eteläpäästä. Se on aluksi suo-ojien verkosto, mutta jatkaa aluksi johto-ojana ja sitten luontaisena metsäojana, joka yhtyy Korvenkylässä Haapaojaan peltoaukealla. Vesireitti jatkaa siitä Koljonselkään.

## Historiaa
Vuoden 1965 peruskartassa Lääläoja esiintyy nimettömänä luontaisena metsäojana. Järvi oli tuolloin autio metsäjärvi. Vuoden 1981 kartassa näkyy lähimetriin rakennettuja metsäteitä ja järven etelärantaan rakennettu mökki.

## Lähteet
Velhonvesi

**Velhonvesi**  on Keski-Suomessa Orivedellä ja Jämsässä Eväjärven kylän lähellä sijaitseva järvi.

## Maantietoa
Järven pinta-ala on 32 hehtaaria, pituus 1,4 kilometriä ja leveys 350 metriä. Se sijaitsee korkeiden mäkien välisessä painaumassa, jonka kautta kaikki Eväjärven valuma-alueen vedet virtaavat. Järven luoteispuolella kohoavat Kantovuori ja Kurunvuori 50 metrin korkeuteen ja kaakkoispuolella Velhonmäki yhtä korkealle. Rantaviivalta erottuu kaksi niemeä, joissa on asutusta. Järvellä on kartan mukaan kaksi saarta, joista suurempi sijaitsee pohjoisen niemen kärjessä. Järven rantaviivan pituus on 4,0 kilometriä ja sen rannat ovat pääasiassa metsämaata. Muutamassa kohdassa järvelle näkyy pieniä peltopalstoja. Järven rannoilla asutaan edelleen kiinteästi, mutta niiden lisäksi rannoille on rakennettu noin 20 vapaa-ajan asuntoa. Niille tulee useimmin tiet Eväjärvelle ja Halliin kulkevalta kylätieltä. Oriveden ja Jämsän välinen kuntaraja ylittää järven sik-sak-muotoisesti niin, että noin neljäsosa jää Oriveden puolelle.

## Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Längelmäveden alueella (35.72), jonka Eväjärven valuma-alueeseen (35.723) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 107,6 metriä mpy. Järveen on johdettu vain kaksi metsäojaa. Lähes kaikki järveen tuleva vesi on peräisin koillispäähän laskevasta Myllypurosta, joka on Eväjärven Kilvenvedestä lähtevä 200-metrinen uoma. Siinä on pudotusta kolme metriä. Järven lasku-uoma on järven lounaispäästä lähtevä Mäntyskoski, joka laskee vain 80 metrin jälkeen Kalkunjärveen. Mäntykoskessa on pudotusta noin kaksi metriä.

## Historiaa
Vuoden 1965 peruskartassa reunusti rantoja peltomaat neljältä maatilalta. Järven vesikin oli todennäköisesti matalammalla, koska nykyisistä saarista  suurempi oli piirretty niemen jatkeeksi. Ensimmäisessä peruskartassa ei vielä näy mökkejä, mutta seuraavassa vuoden 1981 kartassa niitä on viisi.

## Melontareitti
Hallista Längelmäelle on opastettu melontareitti: Eväjärvi–Kilvenvesi–Velhonvesi–Kalkunjärvi–Myllyvesi–Haapaoja–Ylinenlampi–Jänenjärvi–Koljonselkä.

## Lähteet
Lankajärvi (Jämsä)

**Lankajärvi**  on Keski-Suomessa Jämsässä Eväjärven kylän lähellä sijaitseva järvi.

## Maantietoa
Järven pinta-ala on 47 hehtaaria ja se on 1,6 kilometriä pitkä ja 750 metriä leveä. Järven keskellä sijaitsee 650 metriä pitkä Lankaniemi, joka halkaisee järven V-kirjaimen muotoiseksi. Sen länsipuolelta järven rantoja seuraa Orivesi-Jyväskylä-rata, jonka ratapenger erottaa järvestä pienen lahden omaksi lammikoksi, jonne jää myös järven luusua. Monet järven rannoista ovat mäkien järveen laskevia rinteitä. Tällaisia mäkiä ovat länsirannalla Hosionmaa ja itärannalla Lankavuori ja Kulovuori. Järvellä on kartan mukaan yksi saari, joka on vain luodon kokoinen. Järven rantaviivan pituus on 6,1 kilometriä ja sen rannat ovat metsämaata. Sen rannoille on rakennettu vakituinen asunto ja yli 20 vapaa-ajan asuntoa. Niille tulee tiet seututieltä 343, joka haarautuu noin 200 metrin päässä kulkevalta valtatieltä 9. Järven lounaisppäässä sijaitsee vielä entisen Hallin pysäkin rakennuksia ja entisen sahan varastoalue.

## Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Längelmäveden alueella (35.72), jonka Eväjärven valuma-alueeseen (35.723) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 115,8 metriä mpy. Järveen tulee neljä metsäojaa, joista suurin on pohjoispäähän Rantasuolta laskeva Horkkastenoja. Itärantaan laskee Lullinjärven oja, jonka kautta tulevat myös Pyykkilammin vedet. Lullinjärven vedenpinta sijaitsee 40 metriä ylempänä kuin Lankajärvellä. Lankajärveltä on myös oja lounaassa seututien takana sijaitsevaan Valkeajärveen, mutta sen varsinainen laskuoja on edelleen Vuorijärveen laskeva Lankaoja. Vuorijärveltä vesireitti jatkaa Vuorijärvenojana Pirttijärven läpi ja siitä edelleen Eväjärveen.

## Historiaa
Vuoden 1965 peruskartassa näkyy vielä Lullin talon peltomaat, joiden läpi Lullinjärveltä laskeva oja on kulkenut Lankajärveen. Peltojen viljelyala on 1980-luvulla kutistunut murto-osaansa. Vuoden 1981 kartassa näkyy rakennuskannassa lähes nykyinen tilanne.

## Lähteet
Vekuri (Jämsä)

**Vekuri**  on Keski-Suomessa Jämsässä Eväjärven kylän lähellä sijaitseva järvi.

## Maantietoa
Järven pinta-ala on 32 hehtaaria ja se on 2,1 kilometriä pitkä ja 600 metriä leveä. Järvellä on sivusuuntiin lahtia ja suurin yhtenäinen leveys on alle 400 metriä. Se sijaitsee Kuusjärven kanssa rinnakkaisessa pitkässä painanteessa. Järven pohjoispää jää pitkänä ja kapeana Makasiinivuoren ja Syrjävuoren väliin ja järven keskikohta jää Runttivuoren itäpuolelle. Järvellä on kartan mukaan kaksi nimetöntä saarta, mutta järven nimistössä esiintyy myös Lammassaari suuren niemen nimenä. Sinne on rakennettu pengertie vapaa-ajan asunnolle. Sen rantaviivan pituus on 6,1 kilometriä ja rannat ovat metsämaata lukuun ottamatta yhtä peltopalstaa, joka ulottuu Lammassaaren vastapuolella rantaan asti. Rannoille on rakennettu lähes 20 vapaa-ajan asuntoa. Niille tulee tiet seututieltä 343.

## Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Längelmäveden alueella (35.72), jonka Eväjärven valuma-alueeseen (35.723) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 130,7 metriä mpy. Järveen on johdettu vain viisi lyhyttä metsäojaa. Suurin vesimäärä tulee Kuusjärveltä kahta vesireittiä pitkin. Yksi oja lähtee Kuusjärven Ruuhilahdelta ja toinen oja on Myllyoja, joka laskee ensin Särkijärven ja Pirttijärven kautta Vekurin kaakkoispäähän. Vesireitti jatkaa Vekurista Runttivuoren eteläpuolelta Vuorijärven ja pienen Pirttijärven kautta Eväjärveen.

## Lähteet
Kuusjärvi (järvi Jämsässä)

**Kuusjärvi**  on Keski-Suomessa Jämsässä Kuusjärvellä sijaitseva järvi.

## Maantietoa
Järven pinta-ala on 124 hehtaaria eli 1,2 neliökilometriä ja se on 3,9 kilometriä pitkä ja 1,1 kilometriä leveä. Se on pitkän muotoinen ja se sijaitsee heti Eväjärven itäpuolella. Sen luoteispuoli on leveämpi kuin sen kaakkoispuoli. Kaakkoispää muodostaa 1,3 kilometriä pitkän, mutta suhteellisen kapean lahden. Järvellä on kartan mukaan neljä saarta, joista Mustasaari on suurin saari ja Kaakkossaari toiseksi suurin. Mustasaari on 450 metriä pitkä, 250 metriä leveä ja sen pinta-ala on yli 7 hehtaaria. Kaakkossaaren pituus on 120 metriä ja pinta-ala 0,6 hehtaaria.

Sen rantaviivan pituus on 14,3 kilometriä ja sen rannat ovat metsämaata. Vain järven kaakkoispään Lahdenperässä ovat rannat avosuota. Järven vaikutusalueella sijaitsee yksi maatila ja sen rannoille on rakennettu 30 vapaa-ajan asuntoa. Järven luoteispään ohittaa rantaa viistäen Hallilta valtatielle 9 johtava kylätie. Siitä haarautuu järven rannoille useita teitä.

## Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Längelmäveden alueella (35.72), jonka Eväjärven valuma-alueeseen (35.723) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 133,2 metriä mpy. Sen pohjoispäähän laskee kaksi ojaa, joista koillisesta tuleva tuo Pahajärven, Keskisen ja Yläsen vesireitin vedet. Pohjoisrantaan laskee vain lyhyitä ojia, mutta kaappoispään Ratalahteen laskee Yrttijärvi, jonka kautta laskevat ojitetun Keilassuon vedet ja sitä kauempaa Iso-Valkea ja Pikku-Valkean laskuoja. Yrttijärven kautta laskevat myös Laihajärvi ja Kotanen, vaikka kartan mukaan laskuoja jää kesken. Kaakkoispään Lahdenperään laskee Lahdenperänjärvi. Se kokoaa valuma-alueellaan olevien järvien, Vähä-Pentin ja Ison Pentin, Suonalasen, Syrjäjärven ja Juhajärven, vedet. Kuusjärvi laskee vetensä kahta kautta. Ilmeisesti vanhempi oja Myllyoja laskee Ratalahtea vastapäätä Särkijärven ja Pirttijärven kautta Vekuriin, ja toinen Ruuhilahdelta suoraan Vekuriin. Kansalaisen karttapaikan rinnevarjostustoiminnon mukaan jälkimmäinen oja syvennetty kaivamalla se kannaksen poikki. Myllyoja vaikuttaisi olevan luontainen oja ja sitä seuraa myös vanha kylänraja . Ilman dokumentteja asiaa ei voi kuitenkaan pitää aivan varmana. Vesireitti jatkaa Vekurin jälkeen Vuorijärveen, Pirttijärveen ja lopuksi Eväjärven eteläosaan.

## Historiaa
Vuoden 1965 peruskartassa sijaitsi järvellä neljä maatilaa, mutta rantaan asti niiden pellot eivät useinkaan ulottuneet.

## Lähteet
Luettelo Johnny Deppin saamista palkinnoista ja ehdokkuuksista

Tämä on luettelo **[[Johnny Depp]]in** saamista palkinnoista ja ehdokkuuksista.

## Palkinnot ja palkintoehdokkuudet

## Muut kunniat
Elamonjärvi

**Elamonjärvi**  on Pirkanmaalla Kangasalla Laipanmaan metsäaluen keskellä sijaitseva järvi.

## Maantietoa
Järven pinta-ala on 54 hehtaaria ja se on 1,5 kilometriä pitkä ja 600 metriä leveä. Se sijaitsee loivassa painaumassa ja sen rannat ovat soistuneet. Järvellä on kartan mukaan viisi nimetöntä saarta. Suurin saarista on yli 20 metriä pitkä. Sen rantaviivan pituus on 4,5 kilometriä ja rantaviivasta puolet on soumaata ja metsämaata. Sen rannoille on rakennettu 16 vapaa-ajan asuntoa. Niille tulee tiet pohjoisesta Tervaniemestä, etelästä Rajalan kämpältä ja lännestä kämpälle johtavalta tieltä.

## Luontoarvoja
Järven rantaan on rakennettu tauko- ja yöpymispaikka, joka liittyy Laipanmaan retkeilyreitistöön. Se sijaitsee järven etelärannassa. Tarjotut palvelut ovat laavu, tulentekopaikka, vessa ja opastaulu.

## Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Längelmäveden alueella (35.72), jonka Keljonjärven valuma-alueeseen (35.728) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 147,6 metriä mpy. Järveen on johdettu yli kymmenen suo- ja metsäojaa. Läntisin oja virtaa ojitetun Lamminsuon läpi ja yhtyy sen jälkeen Lammiojaan Hanhilupon kohdalla. Lamminoja laskee lopulta Isoon Saksijärveen.

## Lähteet
Kutemajärvi (Orivesi)

**Kutemajärvi**  on Pirkanmaalla Orivedellä Siitamassa sijaitseva järvi.

## Maantietoa
Järven pinta-ala on 59 hehtaaria ja se on 2,3 kilometriä pitkä ja 1,4 kilometriä leveä. Vaikka järvellä on suuret ulkomitat, ei sitä huomaa järvellä ollessa. Vaikka järvellä onkin pituutta, ei se ole leveä. Itään työntyy 750 metriä pitkä lahti ja etelässä sijaitsee 450 metriä pitkä kapea Saukkolahti. Se sijaitsee valtatien 9 pohjoispuolella Siitamasta koilliseen Kuteman kulmakunnalla. Järven itärannasta kohoaa Kutemavuori 65 metrin korkeuteen. Muota maanpinnan muotoja on pieni Rantavuori, joka on kokonaan kalliota. Järvellä on kartan mukaan neljä saarta, joista suurin on nimeltään Isosaari. Se on 240 metriä pitkä, 90 metriä leveä, ja sen pinta-ala on kartasta mitattuna 1,4 hehtaaria. Sen rantaviivan pituus on 10,4 kilometriä ja sen rannat ovat metsämaata. Järven haja-asutus muodostuu kahdesta kiinteästä taloudesta ja yli 30 vapaa-ajan asunnosta. Niille tulee tiet valtatieltä haarautuvalta yhdystieltä 14199. Järven pohjoispään luoteispuolella sijaitsee Oriveden kaivos, jolla on myös nimi Kutemajärven kaivos.

## Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Vesijärven valuma-alueella (35.73), jonka Kutemajärven valuma-alueeseen se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 142,1 metriä mpy. Siihen on johdettu ympäröiviltä soilta ja metsistä ojia. Tärkeimmät ojat tuovat vettä Sarvisuolta, jonka länsipuolella sijaitsee Oriveden kaivos, Vuorentaustankorvesta Alaisensilmäkkeen kautta, Rökäslammin kautta, Yläisenvuoren ympäristöstä ja Ahvenaisista. Järven laskujoki lähtee järven eteläpäästä ja se virtaa etelään laskien 4,5 kilometrin päässä Myllyjärveen ja sitten Vesijärven Vanhankylänlahteen. Matkalla joki virtaa Ylisen Jokijärven ja Alisen Jokijärven läpi.

## Historiaa
Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa järvi oli samanniminen metsäjärvi, jonka rannoilla ei ollut asutusta. Laskujoen varrelta oli raivattu niittymaata ja joidenkin niittyjen vieressä oli torppariasutusta.

Vuosien 1954 ja 1956 peruskartoissa järven ainoat kaksi maatilaa sijaitsivat itäisen lahden pohjukassa. Oriveden ja Tampereen välinen maantie kulki talojen ohitse ja tie seurasi järven pohjoisrantoja tiiviisti.

## Lähteet
Havisevanjärvi

**Havisevanjärvi**  on Pirkanmaalla Kangasalla Havisevan ja Havialan kylissä sijaitseva järvi.

## Maantietoa
Järven pinta-ala on 37 hehtaaria ja se on 2,5 kilometriä pitkä ja 250 metriä leveä. Vaikka järven yli on rakennettu korkeajännitelinja, ei valtatietä 9 haluttu viedä järven yli. Valtatie kiertää järven sen itäpään ohi 150 metrin etäisyydeltä. Järvellä on kartan mukaan kolme pientä ja luotomaista saarta. Sen rantaviivan pituus on 5,8 kilometriä ja sen rannat ovat metsämaata ja sen länsipäässä asuinaluetta. Länsipään ja Särkijärven väliin on rakennettu Havialan asuinalue, jonne tulee tie Onkijärven läheltä valtatieltä 9. Etenkin järven etelärannalla on runsaasti vapaa-ajan asuntoja, mutta pohjoisrannalla ja itäpäässä niitä on kymmenisen lisää. Järven itäpään lähellä Haukkavuorella on kalliolouhos.

## Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Vesijärven valuma-alueella (35.73), jonka Havisevanjärven-Myllyojan valuma-alueeseen se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 117,7 metriä mpy. Siihen on johdettu vain muutama ja lyhyt metsäoja. Pohjoisrantaan laskee Personoja, joka tuo Havisevanvuoren länsipuolelta Personlammin, Alisen Salmijärven, Haukijärven ja Ylisen Salmijärven laskuvesiä ja Havisevanvuoren luoteispuolella sijaitsevien Personsoiden kuivatusvesiä. Järven länsipäähän laskee viereisen Särkijärven laskuoja. Havisevanjärven laskuoja Myllyoja mutkittelee ensin lounaaseen päin ja sitten se kääntyy Suinulan asuinalueen läpi itään, missä se virtaa Havisevan peltoalueen läpi. Myllyoja laskee 1,6 kilometrin päässä Vesijärven Havisevanlahteen. Myllyojalle kertyy pudotusta 30,8 metriä.

## Historiaa
Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa järvi oli merkitty karttaan samannimisenä kuin nykyään. Sille oli merkitty laskuoja, joka kulki niittymailla ja metsässä samaa reittiä kuin tänään. Se laski Vesijärveen Havisevan kylässä, jossa oli laaja peltoalue. Järvi oli tuolloin autio, mutta sen takana ja eteläpuolella oleville metsiin raivatuille niityille tuli kylästä metsäpolkuja.

Vuoden 1954 peruskartassa näkyy miten Särkijärven peltopalstojen ja Havisevanjärven väliin oli rakennettu Tampellan kaksiosaista omakotialuetta. Toinen osa siitä sijaitsi Onkijärven pohjoisrannalla. Alueelle tuli tie Suinulasta.

## Lähteet
Aihtianjärvi

**Aihtianjärvi**  on Pirkanmaalla Orivedellä keskustaajaman länsipuolella sijaitseva järvi.

## Maantietoa
Järven pinta-ala on 60 hehtaaria, se on 2,2 kilometriä pitkä ja 550 metriä leveä. Järvi sijaitsee itä-länsi- suuntaisena kulkevassa kalliomurroksessa sijaitseva järvien ketjussa, jossa ovat esimerkiksi Paarlahti, Ahvenlammi, Hankajärvi ja Pukala. Järvellä on kartan mukaan yksi saari, jossa on rakennus. Järveen rantaviivan pituus on 5,6 kilometriä ja sen rannat ovat metsämaata. Järvellä ei ole kiinteää asutusta, mutta sinne on rakennettu alle 20 vapaa-ajan asuntoa. Ahtiassa on vuokramökkejä.

## Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Venehjoen valuma-alueella (35.74), jonka Taipaleenjoen alaosan alueeseen (35.743) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 130,5 metriä mpy. Siihen laskee kymmenen metsä- tai suo-ojaa. Ojat toimivat esimerkiksi Ison Tervajärven, Ruokojärven, Iililammin, Harakkajärven ja Nokilammin laskuojina. Järven oma pari kilometriä pitkä laskuoja lähtee pohjoisrannasta Pehkusuon lahdelta ja se yhtyy pohjoisessa Myllykylässä Taipaleenjokeen, joka laskee Nihuanjärveen.

## Historiaa
Vuoden 1957 peruskartassa ainoa kiinteä asutus oli Ahtian tila. Järvi oli metsäjärvi. Saaressa on itäpäässä oli rakennuksia. Vuoteen 1977 mennessä rannoille oli rakennettu neljä vapaa-ajan asuntoa.

## Lähteet
Nihuanjärvi

**Nihuanjärvi** , tai myös **Nihua**, on Pirkanmaalla Orivedellä Holman, Voitilan ja Nihuan kylien lähellä sijaitseva järvi.

## Maantietoa
Järven pinta-ala on 96 hehtaaria ja se on 3,4 kilometriä pitkä ja 750 metriä leveä. Se on käytännössä kaksialtainen järvi, jossa altaita yhdistää Siukosaaren niemen lähellä sijaitseva Korppoonsalmi. Pohjoisosa on 1,2 kilometriä pitkä ja 580 metriä leveä. Siihen laskevat Taipaleenjoki ja Kooninjoki. Niiden valuma-alueen savimaat ovat liettäneen joen suistoa. Eteläosa on 2,6 kilometriä pitkä ja 700 metriä leveä. Voitilan pohjoispuolella on kapeasuinen lahti, jossa sijaitsee ainoa saari Ahvenkari. Valuma-alueen yläosien kaikki vesi kulkee Korppoosalmen ja tämän lahden läpi. Järvi kapenee kaakossa jokimaiseksi ja laskee Nihuanjoen nimisenä Saunalammiin. Sen rantaviivan pituus on 11,4 kilometriä ja kaikki sen rannat ovat peltomaata tai rantakosteikkoa. Oriveden keskustaajaman alue sijaitsee puolen kilometrin päässä, mutta itse järvi kuuluu haja-asutusalueelle. Voitilassa ja Holmassa on asutus tiehämpää, mutta muuten rantojen läheisyydessä on muutamia maatiloja tai muita talouksia. Vapaa-ajan asuntoja on toistakymmentä. Niille tulee tiet keskustaajamasta, yhdystieltä 14283 tai Holman kautta kulkevalta tieltä. Tampereelta Haapamäelle menevä rautatie kulkee järven länsipuolella ja käy pohjoispäässä järven rannassa asti.

## Luontoarvoja
Järveen on istutettu kalaa useana vuonna. Vuosina 2000–2007 istutettiin planktonsiikaa ja vuonna 2009 järvitaimenta. Luontaisia saaliita ovat olleet hauki, siika, lahna, made ja kuha.

## Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Venehjoen valuma-alueella (35.74), jonka Nihuanjärven alueeseen (35.742) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 84,6 metriä mpy. Järvi saa suurimman osan vedestään Venehjoen valuma-alueen vesistä, jotka virtaan järven läpi. Järven pohjoispäähän laskevat Taipaleenjoki, joka on Taipaleenjoen alaosan alueen (35.743) ja Enojärven valuma-alueen (35.744) yhteinen laskujoki, ja Kooninjoki, joka on Kooninjoen valuma-alue (35.745). Itse järveen laskevat yksittäisiä ojia pitkin vain Vuorijärvi, pohjoispäähän Matinkuppi ja eteläosaa nimetön pellolla sijaitseva kosteikko. Järven kaakkoispäästä jatkaa Venehjoen valuma-alueen vesireitti Saunalammin ja Oriselän kautta Längelmäveteen.

## Historiaa
Vuoden 1957 peruskartassa on järven lähellä vielä metsäaleueita, jotka on myöhemmin raivattu pelloiksi.

## Lähteet
Sääksjärvi (Orivesi)

**Sääksjärvi**  on Pirkanmaalla Oriveden Untavalla sijaitseva järvi.

## Maantietoa
Järven pinta-ala on 40 hehtaaria, se on 2,6 kilometriä pitkä ja 850 metriä leveä. Vaikka järven ulkomitat ovat suuret, on järvi kapea ja muodoltaan mutkainen. Suurin leveys on alle 400 metriä, mutta siinäkin järven yhtenäisyyttä rikkoo Isosaari, joten suurimmaksi leveydeksi voidaan ilmoittaa 250 metriä. Järvi on L-kirjaimen muotoinen ja sillä on seitsemän saarta. Kirjaimen sakaran muodostaa Juurakonlahti, joka työntyy etelään Juurakkosalmen länsipuolella. Lahdella sijaitsevat Pitkäsaari, jolla on pituutta 220 metriä, ja kallioinen pienempi saari. Juurakkosalmen itäpuolella aukeaa leveämpi järven osa, jota täplittävät Untavansaaret. Suurin Untavansaari on 140 metriä pitkä ja sen läheltä löytyy kaksi pienempää saarta. Järvenosan itäpäässä on yli 20 metriä leveä salmi, jonka itäpuolella avautuu levein järvenosa. Siinä sijaitsee Isosaari ja pienempi saari. Saarien ympärillä on kapeat salmet ja Potaskanlahti . Molemmissa saarissa on rakennuksia. Järvenosa loppuu 30 metriä leveään Uitinsalmeen, jonka takana järvi jatkuu varsin kapeana lahtena. Järven rantaviivan pituus on 10,4 kilometriä ja sen rannat ovat pääasiassa metsämaata. Järven pohjoisrannalla sijaitsee Untavan kulmakunta, jonka kautta kulkee yhdystie 3381, joka on Teiskon ja Oriveden keskustaajaman välinen tie. Järvellä on kolme kiinteää taloutta ja sen rannoille on rakennettu 30 vapaa-ajan asuntoa.

## Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Venehjoen valuma-alueella (35.74), jonka Taipaleenjoen alaosan alueeseen (35.743) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 143,3 metriä mpy. Siihen on johdettu kahdeksan suo- tai metsäojaa. Osa niistä ovat pikkujärvien laskuojia. Rajalammi laskee Juurakkolahteen, Meiningit ja Syväjärvi laskevat järven etelärantaan ja Iso-Miekka ja Pikku-Miekka laskevat järven itäpäähän. Järveen tulee 300 metriä pitkä oja Enonjärvestä, jonka vedenpinta on samalla tasolla Sääksjärven kanssa. Enonjärvi kuuluu Enojärven valuma-alueeseen (35.744). Sääksjärven 500 metriä pitkä laskuoja lähtee sen itäpäästä ja se laskee Isoon Naarasjärveen. Vesireitti jatkuu eteenpäin Taipaleenjokena Myllyjärven kautta Nihuanjärveen.

## Historiaa
Vuoden 1957 peruskartassa Untavassa sijaitsi kansakoulu ja kahdeksan kiinteää tilaa. Raivatut peltoalat olivat sirpalemaisia eikä suuria peltopalstoja esiintynyt silloin, mutta myöhemmin muodostui muutama palsta. Karttapaikan rinnevarjostustyökalulla näkyy rantoja kiertävä tasanne, joka voisi johtua järvenlaskusta. Itäpään salmen nimi Uitinsalmi saattaa johtua tukinuitosta, joka selittäisi vedenpinnan alenemisen, koska lasku-uomia usein perattiin uittoa varten. Uitosta on kartassa merkintä Myllykylässä, missä on Kiponojan kohdalla merkintä uittoruuhesta. Järvenlaskusta ei ole dokumenttia, joten siihen tulee suhtautua varauksella.

## Lähteet
Iso Petäjäjärvi (Orivesi)

**Iso Petäjäjärvi**  on Pirkanmaalla Oriveden Lauttakulman lähellä sijaitseva järvi.

## Maantietoa
Järven pinta-ala on 42 hehtaaria, se on 1,8 kilometriä pitkä ja 600 metriä leveä. Se sijaitsee Siikanevan eteläpuolella kohoavalla mäkisellä järvialueella. Järvi on keskeltä kapea ja kahta järvenosaa yhdistää toisiinsa noin 50 metriä leveä salmi tai kapeikko. Lounainen järvenosa on suurempi ja siinä on kolme saarta. kaksi saarista on läpimitaltaan 50 metriä ja kolmas on pieni luoto. Järven koillisosa on pienempi ja se on saareton. Sen rantaviivan pituus on 5,5 kilometriä ja rannat ovat metsämaata. Järvelle on rakennettu alle kymmenen vapaa-ajan asuntoa, joille tulee tiet joko Hirsilästä alkavalta Kaanaaseen vievältä yhdystieltä 14281 tai kantatieltä 66. Järven itäpäässä sijaitsee luonnonsuojelualue, joka ulottuu Salmijärven rantaan asti.

## Luontoarvoja
Järvi kuuluu osana Oriveden kaupungin Iso-Vuorijärven ja Siikajärven kävelyreitteihin, jotka ohittavat järvet: Iso Vuorijärvi, Kirvesjärvet, Salmijärvi, Iso Petäjäjärvi, Siikajärvi, Siikajärvenlakkari ja Saarijärvi.

## Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Venehjoen valuma-alueella (35.74), jonka Kooninjoen valuma-alueeseen (35.745) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 172,3 metriä mpy. Järveen on johdettu neljä metsäojaa ja Salmijärven laskuoja. Petäjäjärven oma laskuoja lähtee eteläosan eteläpästä lahden luusuasta ja se jatkuu, laskettuaan ensin Vähään Petäjäjärveen, Rimminojana ja yhtyy Rimminkankaan itäosassa Rooppiojaan. Joki jatkaa Haikaraojana ja myöhemmin Haikarajokena eteenpäin.

## Historiaa
Vuoden 1957 peruskartassa järvi oli autio metsäjärvi, jonne ei tullut metsäojia. Vuoden 1977 kartassa metsiin oli rakennettu metsäautoteitä, jonka rohkaisemana järven koillisrantaan ilmantui ensimmäinen rakennus.

## Lähteet
Laasojärvi

**Laasojärvi**  on Pirkanmaalla Orivedellä Pitkäjärven ja Laasolan välissä sijaitseva järvi.

## Maantietoa
Järven pinta-ala on 66 hehtaaria ja se on 2,5 kilometriä pitkä ja 500 metriä leveä. Järven molemmat rannat rajautuvat peltomaihin, joilla on järvelle viettävät jyrkät rinteet. Pohjoispäässä sijaitsee Sulkuvuori, joka kohoaa 75 metrin korkeuteen, ja itärannalla sijaitsee pieni Pertunmäki, jolla on korkeutta 40 metriä. Nykyään osa rannoista on jätetty kasvaamaan metsää ja nämä kaistaleet toimivat järven suojavyöhykkeinä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 5,6 kilometriä ja sen rantojen läheisyydellä on haja-asutuksena muutama talo, joista viisi on maatiloja. Rannoille on rakennettu lähes 30 vapaa-ajan asuntoa. Niille tulee tiet Kaivannanjoen ylittävältä yhdystieltä 14223 ja 14224 sekä Laasolan kautta kulkevalta kylätieltä. Järven tulouoman Sulkusalmen ylittää järven tuntumassa kulkeva Orivesi–Jyväskylä-rautatie.

## Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Leppähampaanjoen valuma-alueella (35.75), jonka Laasojärven alueeseen (35.751) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 84,2 metriä mpy. Laasojärven vedenpinta on samalla tasolla yläpuolisen Aurikkojärven ja alapuolisen Koljonselän kanssa. Tämän perusteella järviä voisi pitää Koljonselän lahtina, mutta käytännössä ne käsitellään erillisinä järvinä. Vuoden 1977 kartassa järven nimi on jo nykyinen Laasojärvi.

Järveen laskee pelloilta ja lähimetsästä kahdeksan ojaa. Niiden merkitys vedentulolle on kuitenkin vähäinen, sillä järven vesitalous riippuu voimakkaasti Leppähampaanjoen valuma-alueen sadannasta, joka virtaa järven läpi kokonaisuudessa. Laasolammi ja metsäjärvi Kaakkolammi laskevat rinneojien kautta järven länsirantaan.

## Historiaa
Vuoden 1957 peruskartassa järven nimi oli ”Laasolanjärvi”, mutta viereisen kylän nimen perusteella sitä on voitu aikaisemmin kutsua myös Pitkäjärveksi. Rautatiesillan länsipuolella näkyy vielä Rotialan pysäkki, joka ei enää ole toiminnassa.

Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa ei järveä näy, koska kartan rajaus katkaisee sen pois aivan Kaivannanjoen joensuun kohdalta. Se, mitä kartasta näkee, on laskujoen edustalla sijaitsevien saarten erilaiset rantaviivat. Karttaan on piirretty vielä vuonna 1830 vallinnut tilanne, missä Koljonselän vedenpinta oli pari metriä nykyistä korkeammalla. Kun Kangasalla murtui Kaivannon kanavan sulkulaitteisto vuonna 1830, on sen vaikutus näkynyt myös Laasojärvellä. Erityisesti Sulkusalmi on korkeuskäyrien perusteella ollut nykyistä leveämpi. Aurikkojärveä ja Laasojärveä on silloin todennäköisesti pidetty samana järvenä, Pitkäjärvenä.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Kopsamo–Purnu-melontareitti 
* Sahajoen-Juupajoen-reitti
Iso-Haikara

**Iso-Haikara**  on Pirkanmaalla Oriveden Haikaran ja Yröskulman lähellä sijaitseva järvi.

## Maantietoa
Järven pinta-ala on 65 hehtaaria ja se on 2,2 kilometriä pitkä ja 750 metriä leveä. Se sijaitsee Siikanevan kaakkoispuolella kohoavalla mäkisellä järvialueella. Järvi on kallioisten mäkien vuoksi hyvin sokkeloinen. Järvellä on kaksi järviallasta, joita yhdistää toisiinsa Haukkavuoren kohdalla sijaitseva alle 50 metriä leveä lyhyt salmi. Järven itäosa on yli kilometrin pitkä, mutta leveimmillään alle 400 metriä leveä. Leveyttä aiheuttavat lahdet, jotka työntyvät eri suuntiin. Pisin lahti on Haikaranlahti. Länsiosa on itäpuolta suurempi ja avoimempi, mutta sen yhtenäisyyttä rikkoo Haikarasaaren niemi. Niemen vieressä aukeaa Jankkisenlahti. Haikaransaaren itäpuolelle jää suojaan lahti, josta lähtee järven laskujoki. Järvellä on kartan mukaan yksi luotomainen saari. Järven rantaviivan pituus on 9,2 kilometriä ja sen rannat ovat metsämaata. Järvellä ei ole kiinteää asutusta ja sinne on rakennettu lähes 20 vapaa-ajan asuntoa. Niille tulee tiet kantatieltä 66. Karhunkopinniemessä sijaitsee karttaan merkitty luola.

## Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Venehjoen valuma-alueella (35.74), jonka Kooninjoen valuma-alueeseen (35.745) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 161,6 metriä mpy. Iso-Haikaraan on johdettu joitakin metsäojia Ahvenlammilta ja Kodantakusiin on yhdistetty kauempaa muita metsäjärviä. Kodantakuset ovat kuitenkin laskeneen Iso-Haikaraan aina. Järven lähialueelle kuuluvat lisäksi Kalliojärvet, Valkeajärvi, Viipperälammi ja Sammakkolammi. Järven laskuoja Haikaraoja lähtee sen länsipäästä ja siihen yhtyy Rimminkankaan kaakkoisosassa pohjoisesta tuleva Rimminoja ja lännestä Siikanevalta alkava Rooppioja. Haikaraojan nimi on kirjattu karttoihin Honkikosken jälkeen Haikarajoeksi, joka muuttuu ennen Yröskulmaa Yrösjoeksi. Sen nimisenä se tulee Hirsilän peltoaukealle, jossa se usean sivuhaaran kanssa yhdistyttyään laskee Kooninjokena Nihianjärveen.

## Historiaa
Vuoden 1957 peruskartassa on järvelle merkitty useita saaria, jotka on saattaneet näkyä matalanvedenaikana, mutta sen jälkeen painetuissa ja nykyisissä kartoissa ei saaria ole tai niiden tilalla on pelkkiä kiviä. Järvellä on niemi, jota kutsutaan Haikaransaareksi. Jos niemi on joskus ollut saari, on järven vedenpinta täytynyt laskea hieman ja silloin olisi sen salmi maatunut. Rantojen tonttiraja seuraa paikoitellen mahdollisesti entistä rantaviivaa. Asiasta ei kuitenkaan ole löytynyt dokumenttia, joten asia jää arvailujen varaan. Järven aikaisempi nimi oli Iso Haikarajärvi, mutta nykyään sen nimi on lyhentynyt muotoon Iso-Haikara. Toinen nimivaihdos on länsipuolella sijaitsevan kangasmetsän nimi Kriminkangas, joka on nykyään Rimminkangas. Ensimmäisessä peruskartassa laskee järveen vain yksi tulo-oja Kodantakaisilta. Tilanne on nykyään eri, kun ympäröivistä metsistä on johdettu metsäojia järveen.

## Lähteet
Aakkojärvi

**Aakkojärvi**  on Pirkanmaalla Orivedellä Aakkolan ja Haaviston välissä sijaitseva järvi.

## Maantietoa
Järven pinta-ala on 43 hehtaaria ja se on 1,4 kilometriä pitkä ja 650 metriä leveä. Se sijaitsee laajan peltoaukean keskellä osin jyrkkärinteisten ja toisaalta myös alavien rantojen reunustamina. Kauempana reunustavat peltoaukeaa ylänköjen rinteet. Järvellä on kartan mukaan kaksi nimetöntä saarta, mutta ne jäävät korkeanveden aikana veden alle. Saarten paikalla kasvaa tällöin ruohoa ja vesikasveja. Vanhoissa kartoissa saarten länsipuolelle jäävää lahtea kutsuttiin Sammaliseksi . Järven rantaviivan pituus on 5,2 kilometriä ja sen rannat ovat kahta kohtaa lukuun ottamatta peltomaata. Alueen haja-asutus muodostuu muutamasta talosta ja kymmenestä maatilasta. Rannoille on rakennettu vain viisi vapaa-ajan asuntoa. Niille tulee tiet yhdystieltä 3413 ja järven itäpuoliselta kylätieltä. Kylätie alkaa parin sadan metrin päästä valtatieltä 9.

## Vedenlaatu
Järvi on luonteeltaan läpivirtausjärvi ja silloin Aakkolanjoen tuomat yläjuoksun vedet määräävät järven vedenlaadun lähes kokonaan. Säiden mukaan voi järven vedelaatu vaihdella nopeastikin. Järven vettä on tutkittu ainakin vuosina 1978, 1995 ja 2010. Sen vedenväri on lievästi ruskeaa ja se on vähähumuksista. Sateiden aikana veden ruskea väri voimistuu. Veden happamuustaso on lähellä normaalia ja järven puskurikyky happamoitumista vastaan on tyydyttävä. Järvi on ravinnetasoltaan lievästi rehevöitynyt järvi ja se soveltuu virkistyskäyttöön melko hyvin. Rantojen voimakas ruohottuminen haittaa veteenmenoa.

## Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Leppähampaanjoen valuma-alueella (35.75), jonka Laasojärven alueeseen (35.751) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 88,5 metriä mpy. Järvi kuuluu Leppähampaanjoen valuma-alueen alajuoksulla pääuoman järvien muodostamaan ketjuun, jonka kautta valuma-alueen kaikki vedet virtaavat läpi. Pääosa järven kautta virtaavasta vedestä tulee Mellinselän Kokkilanselältä, mista alkaa Aakkolanjoki eli Savonjoki. Se jatkaa alas heti järven eteläpäästä ja laajenee lopulta Paskon nimisenä ja laskee sitten Aurikkojärveen. Vesireitti laskee lopulta Koljonselkään. Aakkojärveen laskee vielä viisi paikallista ojaa, joista itärantaan tuleva tuo Lammin kautta Kytökorven suolta kuivatusvesiä.

## Historiaa
Aakkolan, joka kirjoitettiin vuonna 1540 Ackoila, kylätontti on sijainnut Lammilta tulevan ojan pohjoispuolella eteläisimmän mökin kohdalla. Kylässä oli vielä 1600 ja 1700 lukujen karttojen mukaan kaksi taloa. Myös järven toisella puolella sijaitsee Vanha-Eskolan kohdalla kaksitaloinen kyläntontti Haavisto, joka on yhtä vanha. Kylät ovat ilmeisesti vanhempia kuin 1540, sillä ne olivat jo olemassa kun ensimmäiset kirkonkirjat ilmestyivät.

Vuoden 1957 peruskartassa Sammalista kutsuttiin myös Sammalistoksi.

## Lähteet
Luttu (järvi Juupajoella)

**Luttu**  on Pirkanmaalla Juupajoen Salokunnassa sijaitseva järvi.

## Maantietoa
Järven pinta-ala on 50 hehtaaria ja se on 1,3 kilometriä pitkä sekä 800 metriä leveä. Se sijaitsee keskellä kulttuurimaisemaa ja ympäröivät pellot ulottuvat rannoille asti. Järven eteläpäässä kohoaa yli 60 metrin korkeuteen Kiperänvuori. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 4,5 kilometriä ja sen rannat ovat enimmäkseen peltomaata tai eteläosassa metsämaata. Järven ympäristössä sijaitsee haja-asutusta 20 taloutta, josta alle 10 on maatiloja. Taloudet muodostavat Salokunnan kylän ja Kihlalan kulmakunnan, joka siihen sisältyy. Rannoille on lisäksi rakennettu kolme vapaa-ajan asuntoa tai rantasaunaa. Niille tulee tie viereisiltä yhdysteiltä 3413 tai 14289.

## Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Leppähampaanjoen valuma-alueella (35.75), jonka Kokkilanselän alueeseen (35.752) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 88,9 metriä mpy. Järvi on syrjässä valuma-alueen pääuoman virtauksista ja siihen on johdettu vain joitakin peltoaukean kuivatusojista. Järven yhteys Mellinselkään on kaakkoispäässä, missä sijaitsee kapea salmiyhteys yhdystien 3413 maantiesillan alitse.

## Historiaa
Vuoden 1957 peruskartassa järven nimenä oli Lutunjärvi, mutta seuraavassa kartassa oli sen tilalla Luttu. Kiperänvuoren rannoilla oli vielä peltopalstoja vuoden 1986 kartassa, jotka on nykyään metsitettynä.

## Lähteet
Kopsamo (järvi)

**Kopsamo** on Pirkanmaalla Juupajoella Kopsamossa sijaitseva järvi.

## Maantietoa
Järven pinta-ala on 99 hehtaaria ja se on 2,7 kilometriä pitkä ja 700 metriä leveä. Se sijaitsee Kopsamon kylän peltoaukealla laajassa painaumassa, joka jää kauampana sijaitsevien mäkien väliin. Järven ympäristö on kumpuilevaa ja hietapohjaista maastoa. Tämä näkyy ojien ja jokien meanderoivasta kulusta niiden laskiessa järveen. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 7,7 kilometriä ja sen rannat ovat pääasiassa peltomaata. Rannoissa on vain muutamassa kohdassa kalliopaljastumia ja niiden ympärillä metsäsaareke. Maisema on järveltä katsottuna avointa ja kumpuilevaa kulttuurimaisemaa. Järven kaakkoispäätä kutsutaan Pohjanlahdeksi. Alueen haja-asutus muodostuu noin 70 taloudesta, josta toistakymmentä on maatiloja. Niistä muodostuu tiheämpi alue Kopsamon kylässä, joka on entinen kuntakeskus ja nykyinen kirkonkylä. Rannoille on rakennettu 15 vapaa-ajan asuntoa. Niille tulee tiet yhdysteiltä 3413, 14291 ja 14297, tai niiltä haarautuvilta kyläteiltä.

## Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Leppähampaanjoen valuma-alueella (35.75), jonka Kokkilanselän alueeseen (35.752) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 89,3 metriä mpy. Järvi saa pääosan vedestään Sahajoesta, joka on Sahajoen valuma-alue (35.756) lasku-uoma. Järven omalta alueelta siihen laskee Rauhianojan lisäksi vain lyhyitä ojia, joissa ei ole järviä tai lampia. Rauhianojan valuma-alueella sijaitsee runsaasti ojitettuja soita. Järvi on osa Koljonselkään laskevaa vesireittiä, joka jatkaa etelään Pärinjokea myöten Kylmälammin, ja sitten Kattilalahden ja Mellinselän kautta Aakkolanjokeen.

## Historiaa
Vuoden 1957 peruskartassa järven nimi kirjoitettiin ”Kopsamonselkä”. Nykyinen nimi näkyy vuoden 1977 kartassa. Sen pohjoispäässä sijaitsi kuntakeskus Kopsamossa ja järven keskivaiheilla sijaitsi Juupajoen kirkko ja seuraintalo.

## Lähteet
Tehtaanjärvi

**Tehtaanjärvi**  on Pirkanmaalla Juupajoen Korkeakoskella sijaitseva järvi.

## Maantietoa
Järven pinta-ala on 15,8 hehtaaria ja se on 1,4 kilometriä pitkä ja 150 metriä leveä. Se sijaitsee Käpylänkankaalla Huikonjoen rotkolaaksossa, jonka alaosaan on rakennettu pato ja voimalaitos. Järvellä on kartan mukaan yksi saari, joka sijaitsee patoaltaan yläosassa. Sen rantaviivan pituus on 4,2 kilometriä ja sen rannat ovat kangasmetsää. Korkeakosken taajama-alueen asutusalueita ylettyy rantaan asti. Pohjoisrannassa on Käpylän ja kaakkoisrannassa Romulan asutusta. Yhdystie 14290 ylittää järven padon kohdalla, mutta Tampere–Haapamäki-rautatielle on rakennettu oma pengersilta järven keskivaiheille. Järveen on jätetty noin 10 metriä leveä silta-aukko. Etelärannassa on uimaranta .

## Virtaamat
Korkeakosken entisen jätevedenpuhdistamon tarkkailun takia joen virtaamat tunnetaan. Joki virtaa järven läpi ja sen keskivirtaama (MQ) on 0,76 kuutiometriä sekunnissa (m³/s). Keskiylivirtaama (MHQ) on 5,2 m³/s ja keskialivirtaama (MNQ) 0,14 m³/s.

## Vedenlaatu
Järvi on luokiteltu matalaksi järveksi, jossa on runsaasti humusta. Sen ravinnekuormituksen vuoksi se luokitellaan lievästi rehevöityneeksi ja sen vesi on lievästi samea. Veden hygieniataso on hyvä. Järven vedenlaatua on seurattu Korkeakosken jätevedenpuhdistamon tarkkailun yhteydessä. Yläpuolista vedenlaatua on verrattu padon alla jätevedenpuhdistamon juoksuttaman purkausputken päästöihin. Puhdistamon toiminta päättyi 18.12.2012 ja tämä velvoite päättyi vuonna 2014.

## Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Leppähampaanjoen valuma-alueella (35.75), jonka Huikonjoen valuma-alueeseen (35.754) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 130,6 metriä mpy. Järveen on johdettu etelästä ojitetun Piimäsuon kuivatusvesiä. Pääosa vedestä tulee kuitenkin Huikonjoesta, jonka rotkolaaksoon patoallas on muodostunut. Järven laskujoki on Juupajoki, joka laskee Kattilalahteen 6,5 kilometrin päässä. Kattilalahti kuuluu Kopsamosta alkavaan järvien ketjuun, joka muodostaa valuma-alueensa pääuoman, joka laskee lopuksi Koljonselkään.

## Historiaa
Korkeakosken kautta rakennettiin Pohjanmaan rautatie, joka aloitti kuljetukset vuonna 1882. Huikonjokeen rakennettiin pudotukseltaan 20-metriseen Korkeakoskeen pato, jonka tuottamaa voimaa käytettiin vuonna 1894 käynnistyneen sahan ja kenkätehtaan koneisiin. Voimalalaitos alkoi tuottaa sähköä vuonna 1895 ja se on edelleen toimivana voimalana vanhin Suomessa sähköä yhtäjaksoisesti tuottanut vaimala. Länsi-Suomen vesioikeus on korjannut aiempaa lupaa 19.5.1975.

Vuoden 1957 peruskartassa Tehtaanjärvi on lähes 400 metriä lyhyempi kuin se on tänään. Tämän jälkeen vedenpintaa on nostettu, sillä vuoden 1977 kartassa tilanne on jo nykyisenlainen. Järven ranta-alue rautatien ja padon välissä on pohjoisrannassa ja alauoksulla valtakunnallisesti merkittäviä rakennettuja kulttuuriympäristöjä.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Viitikko, Ulla: Tehtaasta museoksi, 2016
* Koskenjalan kenkä- ja nahkamuseo: Juupajoen rotko
Iso Hanhijärvi

**Iso Hanhijärvi**  on Pirkanmaalla Oriveden Hirsilässä ja hieman Juupajoen Hyytiälän puolella sijaitseva järvi.

## Maantietoa
Järven pinta-ala on 31 hehtaaria ja se on 1,4 kilometriä pitkä ja 400 metriä leveä. Se sijaitsee aivan kantatien 66 tuntumassa Jouttijoen eteläpuolella sijaitsevan ojitetun Hanhisuon laidalla. Alue sijaitsee Siikanevan eteläpuolisen järviylängön itäpuolella. Järvi jakaantuu keskellä sijaitsevan niemen takia kahdeksi osaksi, joita yhdistävät toisiinsa 50 metriä leveä salmi. Niemen eteläpuolella sijaitsee Lussinlahti, jonka suorannalla on kuntarajan pyykki. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 3,7 kilometriä ja sen rannat ovat puoliksi metsämaata ja suomaata. Järven eteläpäässä sijaitsee entinen maatila, joka on nykyään vapaa-ajankäytössä. Rakennuksille tulee tie kantatieltä. Juupajoen kuntaraja ylittää järven siten, että suurin osa järven eteläosasta jää Oriveden puolelle.

## Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Leppähampaanjoen valuma-alueella (35.75), jonka Huikonjoen valuma-alueeseen (35.754) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 152,6 metriä mpy. Järveen on johdettu itäpuolen Hanhisuolta suo-ojien laskuosuuksia. Niiden mukaan järveen laskevat myös Keskisen Hanhijärven, Konilammen, Pienen Hanhijärven ja Sinilammen vesiä. Järven eteläpäähän laskee pieni Aittolampi.

## Historiaa
Vuoden 1957 peruskartassa Hanhijärven maatilan peltopalstat olivat vielä viljelyssä. Järveen oli johdettu kaksi ojaa. Toinen tuli Pikku-Hanhijärven kautta ja laski kaakkoisrantaan. Myös järven eteläpäähän laski oja, joka sai vetensä Hanhinevalta ja Aittolammilta. Isolta Hanhijärveltä alkanut laskuoja yhtyi Jouttijokeen eli Jouttipuroon, niin kuin sitä silloin kutsuttiin. Lussinlahdella oli kämppä. Vuoden 1977 kartassa pellot oli metsitetty, kämppä kadonnut ja suon ojitusta oli lisätty. Järven laskuoja lähtee Lussinlahdelta ja se virtaa alas mäeltä ja yhtyy Jouttijokeen.

## Lähteet
Hirvijärvi (järvi Juupajoella)

**Hirvijärvi**  on Pirkanmaalla Juupajoen Hirvijärvellä sijaitseva järvi.

## Maantietoa
Järven pinta-ala on 73 hehtaaria ja se on 2,8 kilometriä pitkä ja 450 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Se on koillis-lounais-suuntaisena pitkä ja kapea, mutta sen keskellä sijaitseva Kahilanniemi kaventaa sen 100 metriä leveäksi. Sen rantaviivan pituus on 7,2 kilometriä ja järven luoteispuoli on korkeiden mäkien reunustama. Korkeimmat mäet ovat Eskolanmäki, Kuusimäki ja Hirvivuori, jotka kohoavat 65 metrin korkeuteen. Järven lounaispäätä kutsutaan Luhtaanperäksi.

Järven haja-asutus muodostuu 15 taloudesta, joista neljä tai viisi ovat maatiloja. Rannoille on rakennettu lähes 30 vapaa-ajan asuntoa. Niille tulee tiet yhdystieltä 14299 ja siitä haarautuvilta kyläteiltä.

## Luontoarvoja
Järven vedenlaatua on tutkittu ainakin vuosina 1977, 1987, 1988, 2000 ja 2005. Niiden tulosten mukaan järven ekologinen luokitus on hyvä. Järven veden humuspitoisuus on hieman kohonnut ja samoin ovat veden ravinnepitoisuudet, koska järvi luokitellaan karun ja lievästi rehevöityneen järven tasojen välille. Suuntaus on kuitenkin kohti rehevöitymistä ainakin fosforipitoisuuksien osalta. Tämä aiheuttaa osaltaan lämpötilakerrostuneisuuden vallitsessa alusvedessä happipitoisuuden vähenemistä, kun eliöt hengittävät ja ravinteet kuluttavat happea kemiallisesti. Veden happamuustaso on kohonnut 1970–1980-lukujen tasosta pH 6,2 nykyiseen tasoon pH 6,5. Järven virkistyskelpoisuusluokitus on hyvä.

## Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Leppähampaanjoen valuma-alueella (35.75), jonka Sahajoen valuma-alueeseen (35.756) se kuuluu. Järvi saa pääosan vedestään sen lounaispäähän laskevan Luhtaanjoen valuma-alueelta. Luhtaanjoki tulee Petääjärviltä ja se laskee matkallaan Rautalammin läpi. Koillispäähän laskee Lamminjärvi ja Salkinojaa myöten Muhujärvi. Järven vedenpinnan korkeus on 114,6 metriä mpy. ja sen laskujoki on Pajujoki, joka laskee Pylkinjärveen. Pajujoelle tulee pudotusta 6,4 metriä. Vesireitti jatkuu Pylkinjärven jälkeen sen omalla laskujoella, joka yhtyy Sahajokeen.

## Lähteet
Iso Petääjärvi

**Iso Petääjärvi** , joka voidaan kirjoittaa myös **Iso-Petäjäjärvi** , on Pirkanmaalla Juupajoen Petääjärvellä sijaitseva järvi.

## Maantietoa
Järven pinta-ala on 68 hehtaaria ja se on 2,4 kilometriä pitkä ja 950 metriä leveä. Järvi jää kumpumaisen ylänköaluen mäkien väliin niin, että järven todellinen leveys on sen ulottuvuuksia pienempi. Järvi on suurimmillaan sen eteläosassa noin 400 metriä leveä. Eteläosassa järvi leviää myös kahdeksi lahdeksi Lakkarinpohjaksi, jossa sijaitsee myös Housulahti, ja Ahvenlahdeksi. Pohjoispäässä järvi haarautuu Sammalniemen takia kahdeksi lahdeksi, josta luoteeseen työnyvän pohjukassa sijaitsee salmi Vähään Petääjärveen. Järven rantoja jyrkentävät sen lähellä kohoavat korkeat mäet. Eteläpään itärannalla kohoaa Ahvenvuori 54 metrin korkeuteen ja sen rinteet päättyvät Ahvenlahden jyrkänteisiin. Myös järven keskivaiheilla nousee jyrkänteisiä ja kallioisia mäkiä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 7,7 kilometriä ja sen rannat ovat pääosin metsämaata. Seudun haja-asutus on rantojen rinteiden vuoksi keskittynyt rantojen läheisyyteen. Talouksia on seitsemän, joista maatiloja on mahdollisesti kolme. Rannoille on rakennettu yli 30 vapaa-ajan asuntoa. Niille tulee tiet yhdystieltä 14291 ja siitä haarautuvilta kyläteiltä. Petääjärven kylän muodostavat kummankin Petääjärven asutus.

## Vedenlaatu
Järven vedenlaatua ei ole tutkittu, mutta sen sijaan Vähän Petääjärvessä kylläkin. Koska Iso Petääjärvi laskee Vähän Petääjärven kautta, kertoo alapuolisen järven tila myös yläpuolisen järven tilasta jotakin. Suurin osa Petääjärven kylän maanviljelyksestä sijaitsee Vähän Petääjärven rannoilla, niin Ison Petääjärven tila tulisi olla parempi kuin se on alajuoksulla. Vähä-Petääjärven veden laatu ja virkistyskäyttökelpoisuus ovat hyvät, joten niin ne ovat myös Isolla petääjärvellä.

## Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Leppähampaanjoen valuma-alueella (35.75), jonka Sahajoen valuma-alueeseen (35.756) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 116,2 metriä mpy.Järvi on valuma-alueensa latvajärvi, sillä siihen ei laske muiden järvien ojia. Järveen on ainoastaan johdettu muutama metsien ja pikkusuon kuivatusoja.

## Historiaa
Vuoden 1957 peruskartassa järven rantoja ja myös mäkien rinteitä oli raivattu viljelyyn nykyistä enemmän. Nämä pellot tai niityt on nykyään metsitetty.

## Lähteet