Musō Jikiden Eishin-ryū

** Musō Jikiden Eishin-ryū** () on klassinen japanilainen miekan vedon koulukunta ja nykyään Musō Shinden-ryūn kanssa yleisimmin harjoiteltu iaidō-koulukunta. Tyylin perustaja oli samurai Hayashizaki Jinsuke Minamoto no Shigenobu (1546－1621) Kanagawan prefektuurista ja sillä on 450 vuoden katkeamaton historia.

## Musō Jikiden Eishin-ryū iaidō Suomessa
Suomeen Muso Jikiden Eishin ryu on saapunut 1995. Suomessa harjoitellaan tällä hetkellä useita MJER-iaidon tyylisuuntia. 

## Musō Jikiden Eishin-ryū iaidōn perimys

Eishin-ryū iaidōlla on katkeamaton, yli 450 vuoden perinne perustajastaan Hayashizaki Jinsuke Minamoto no Shigenobusta tähän päivään. Tämä tekee sen yhdeksi vanhimmista kirjallisesti varmennetuista miekkailukoulukunnista.

* Hayashizaki Jinsuke Minamoto Shigenobu, perustaja
* Tamiya Heibei Narimasa, 2. päämies
* Nagano Muraku Nyudo, 3. päämies
* Momo Gumbei Mitsushige, 4. päämies
* Arikawa Shozaemon Munetsugu, 5. päämies
* Banno Denemon no Jo Nobusada, 6. päämies
* Hasegawa Mondonosuke Eishin, 7. päämies
* Arai Seitetsu Seishin, 8. päämies
* Hayashi Rokudayu Morimasa, 9. päämies
* Hayashi Yasudaya Seisho, 10. päämies
* Oguro Motoemon Kiyokatsu, 11. päämies
* Hayashi Masu no Jo Masanari, 12. päämies
* Yoda Manzo Takakatsu, 13. päämies
* Hayashi Yadayu Masataka, 14. päämies
* Tanimura Kame no Jo Takakatsu, 15. päämies
* Goto Masasuke, 16. päämies
* Ōe Masamichi (1852-1927), 17. päämies
* Hogiyama Namio (1891-1935), 18. päämies
* Fukui Harumasa (1884-1971), 19. päämies
* Kono Hyakuren (1899-1974), 20. päämies
* Fukui Torao Seisan (1916-2001), 21. päämies
* Ikeda Takashi Seiko (1932-), 22. päämies
* Fukui Masato, 23. päämies

## Tekniikkasarjat

Musō Jikiden Eishin-ryū sisältää 45 yksinään tehtävää muotoa ja 45 parimuotoa. Osaa parimuotojen sarjoista kuitenkin harjoitellaan harvemmin ja vain edistyneiden harjoittelijoiden kesken.

### Yksin tehtävät tekniikat (''Waza'')

Yksin tehtävässä tekniikassa käytetään pitkää miekkaa. 

#### Seiza no Bu

Perinteen harjoittelu aloitetaan kata-sarjalla, jota kutsutaan usein nimellä Ōmori-ryū. Tämä on ollut itsenäinen miekanvetokoulukunta jonka tyyliin liitti perinteen 17. päämies Ōe Masamichi (1852-1927). Japanista saattaa yhä löytyä Ōmori-ryūta itsenäisenä iai-perinteenä harjoittelevia. Tekniikkasarja suoritetaan polvi-istunnasta (*[[seiza]]*). 

() koostuu seuraavista tekniikoista:

# () 
# () 
# () 
# () 
# () 
# () 
# ()
# ()
# ()
# () 
# ()

#### Tatehiza no Bu (''Chūden'')

() -sarjan on luonut Hasegawa Eishin ja sitä kutsutaan yleisesti nimellä **Eishin-ryū**. Tämä tekniikkasarja suoritetaan (poikkeuksena Makkō-kata) puoli-istuvasta asennosta eli *[[tatehiza]]*sta. 

() koostuu seuraavista tekniikoista:

# ()
# ()
# ()
# ()
# () 
# ()
# () 
# () 
# () 
# ()

#### Okuiai Iwaza no Bu (''Okuden'')

Termi () voidaan kääntää perinteen sisimmäksi harjoitteluksi. Okuden -tekniikkasarja koostuu vaativista edistyneistä tekniikoista. Iwaza-sarja suoritetaan  puoli-istuvasta asennosta eli (*tatehiza*)sta. 

() koostuu seuraavista tekniikoista:

# () 
# ()
# () 
# () 
# () 
# () 
# ()
# () 

#### Okuiai Tachiwaza no Bu (''Okuden'')

Tachiwaza-sarja suoritetaan seisaaltaan (poikkeuksena kolme Itomagoi-kataa jotka tehdään seiza-istunnasta)

() koostuu seuraavista tekniikoista:

# ()
# ()
# () 
# () 
# () 
# ()
# ()
# () 
# () 
# ()
# ()
# () 
# ()

#### Bangai no Bu

Termi () voidaan kääntää erityisiksi tekniikoiksi. Nämä eivät ole vanhaa perinnettä vaan Ōe Masamichin luomia tekniikoita. Lisäksi tekniikoihin kuuluvat Hayanuki ja tämän variaationa Katate Hayanuki. Nämä ovat Ōe Masamichin luoma tapa harjoitella Tatehiza no Buta.

() koostuu seuraavista tekniikoista:

# ()
# ()
# () 

Jotkut perimyslinjat lukevat muunnelmat *Hayanami* ja *Raiden* tekniikoista mukaan  Bangai*-sarjaan.

=== Parimuodot (*Kumitachi*) ===

Koulukuntaan kuuluu myös pariharjoituksia (*kumitachi*, 組太刀). Näiden harjoittelu voi olla hyvinkin [[dōjō]]-kohtaista. Muiden kuin Tachi Uchi no Kurai ja Tsume Ai no Kurai -sarjojen hallitseminen on Euroopassa harvinaista. Japanissa kumitachi-harjoittelu on yleisempää. Paritekniikoissa harjoitellaan miekan käytön lisäksi runsaasti tarttumisia ja vastustajan aseista riisumista. Parimuodot sisältävät monia tekniikoita sekä pitkälle että lyhyelle miekalle

Joissain katoissa miekka on aloittaessa jo esillä, toisissa taas tekniikka alkaa miekan vedolla. Parikatoja harjoitellaan yleensä [[Bokken|puisilla miekoilla]]. Ylemmät [[dan-arvo]]t saattavat harjoitella myös [[Katana#Shinken|terävillä miekoilla]].

==== Tachi Uchi no Kurai ====

() on ensimmäinen parimuotojen sarja Eishin-ryūssä. Sekä opettaja- että oppilaspuoli käyttävät vain pitkää miekkaa. Tekniikat lähtevät seisovasta asennosta. Sarjasta on kaksi versiota; alkuperäinen sekä Ōe Masamichin muotoilema versio.

=====Tachi Uchi no Kurai (*Koryū*)=====
Perinteisessä versiossa (kutsutaan myös nimellä Koden Tachi Uchi no Kurai) sarjasta on kymmenen tekniikkaa

# ()
# ()
# ()
# ()
# ()
# ()
# () 
# ()
# ()
# ()

===== Tachi Uchi no Kata (Ōe Masamichin versio)=====

Ōe Masamichin muokkaamassa versiossa on seitsemän tekniikkaa

# ()
# ()
# ()
# ()
# ()
# ()
# ()

==== Tsume Ai no Kurai ====

() on Eishin-ryūn toinen parikatasarja. Sekä opettaja että oppilas käyttävät pitkää miekkaa. Tekniikat aloitetaan joko *tatehiza*-istunnasta tai seisovasta asennosta.

# ()
# ()
# ()
# ()
# ()
# ()
# ()
# ()
# ()
# ()

==== Daishō Zume ====

() on Eishin-ryūn kolmas parikatasarja. Sekä pitkää että lyhyttä miekkaa ([[daishō]]) käytetään. Tekniikat aloitetaan *tatehiza*-istunnasta. 

# ()
# ()
# ()
# ()
# ()
# ()
# ()
# ()

==== Daishō Tachi Zume ====

()on Eishin-ryūn neljäs parikatasarja. Sekä pitkää että lyhyttä miekkaa ([[daishō]]) käytetään. Tekniikat aloitetaan seisten. 


# ()
# ()
# ()
# ()
# () 
# ()
# ()

==== Daikendori ====
() on Eishin-ryūn viides parikatasarja ja sisältää kymmenen tekniikkaa. Ensimmäisissä neljässä oppilaalla eli *shidachi*lla on aseena lyhyt miekka eli *kodachi* kun opettajalla eli *uchidachi''lla on aseenaan pitkä miekka. Lopuissa kuudessa tekniikassa molemmilla on aseinaan pitkä miekka.

# ()
# ()
# ()
# ()
# ()
# ()
# ()
# ()
# ()
# ()

## Lähteet

### Kirjallisuuslähteet
* 
* 
* 
*