Arvid Lydecken

**Otto Arvid Lydecken**, nimimerkki **Arvily** () oli suomalainen kirjailija.

## Henkilöhistoria

Lydecken vietti lapsuutensa Joensuussa, jossa hänen isänsä Otto Ludvig Lydecken (1838–1888) toimi Utran lasitehtaan isännöitsijänä. Lydeckenin äiti oli Natalie Winqvist ja puoliso vuodesta 1922 Maria Elisabet Andersen (1901–1976). Heidän lapsensa olivat:
*Kai Arvid Lars Ludvig (1922–1978), joka haavoittui vakavasti jatkosodassa ja toimi sittemmin isännöitsijänä. Hän oli aviossa 1947–1958 Brita-Stina Boijerin kanssa. 
*Kivi Jalmar Robert Lydecken (1927–1989) lääkäri, joka avioitui professori L. Arvi P. Poijärven tyttären Hilkka-Maija Tellervon (s. 1928) kanssa. 

Lääkäri, lahjoittaja Jalmari Lydecken oli Arvid Lydeckenin veli. 

Arvid Lydecken kirjoitti ylioppilaaksi 1903, opiskeli yliopistossa ja suoritti Suomen Liikemiesten Kauppaopiston kurssin 1906. Otavan kuvitusosaston hoitajana Lydecken toimi 1906–1916 ja sitten helsinkiläisen Strindbergin taidesalongin johtajana vuodesta 1917 kuolemaansa 1960 saakka. Tämän jälkeen johtajaksi tuli hänen leskensä Maria Elisabeth Lydecken. Lydecken toimitti lastenlehti *[[Pääskynen (lehti)|Pääskystä]]* yhdessä Anni Swanin ja Helmi Setälän kanssa. Lehti ilmestyi 1906–1935. Hän työskenteli myös Aamulehden toimittajana.

Lydecken sai intendentin arvonimen vuonna 1948. Lasten- ja nuortenkirjailijoille on vuodesta 1969 lähtien jaettu Arvid Lydecken -palkinto.

## Kirjallinen tuotanto

Lydecken kirjoitti runo-, satu-, kuva- ja seikkailukirjoja omalla nimellään ja nimimerkillä Arvily. Hän oli tieteiskirjallisuuden edelläkävijöitä Suomessa. Teoksessa *Tähtimaailmassa seikkailuja* (1912) hän julkaisi kertomuksia, jotka käsittelevät tieteiskirjallisia aiheita, kuten maahan kohdistuvaa hyökkäystä ja avaruusmatkailua. Muissakin poikakirjoissaan hän yhdisti rohkeasti kaukomaiden eksotiikkaa tuttuihin kotoisiin teemoihin. Lydecken kirjoitti myös muutamia yleistajuisia tietoteoksia kuvataiteista. Lydeckenin tunnetuimpia runoja on *Telefooni Afrikassa*, jonka hän sovitti vanhan kansanlaulun säveliin. Monet muutkin hänen runosaduistaan ovat yhä elävää lastenrunoutta.

### Runoja

Lydecken julkaisemia runokokoelmia ovat muun muassa seuraavat:
* *Dikter*, 1907
* *Pieni joululipas*, runosatuja lapsille, 1934–1945
* *Lumipyry Afrikassa*, ym. runosatuja lapsille, 1943
* *Kotoa ja kaukaa*, runosatuja lapsille, 1947

### Romaaneja

* 
* 
* 
* *Suomenlahden risteilijä* (seikkailukertomus), 1928

### Tarina- ja satukokoelmia

* *Suuri, kaunis maailma*, 1909
*  
** Kertomus *Tähtien tarhoissa* myös teoksissa *Arvilyn tarinoita I*. Otava, 1944 ja Jari Koponen ym. (toim.): *Jäinen vaeltaja*, Ursa, 1986.
* *Kultaisilta päiviltä* (satuja, 1921, kuvitus Martta Wendelin)
* *Hiilivalkealla* (satuja), 1955

### Kokoomateoksia

* 
* 
* 

### Muita teoksia

Lydecken julkaisi myös useita muita teoksia, kuten seuraavat:

* *Auringon mailta*, 1910
* *Tysta timmar*, 1911
* *Ihmeellinen kalaretki*, 1912
* *Kotoisilla rannoilla*, 1918
* *Tähtisilmä*, satunäytelmä, 1918
* *Iloiset hottentotit*, 1918
* *Pikku veikko*, 1919
* *Metsän satuja*, 1919
* *Iloista väkeä*, 1921
* *Kirjosulka*, 1923

* *Meren erakot*, 1923
* *Isoäidin kuvakirja*, 1925
* *Karkurit*, 1925
* *Suomalaisia taiteilijakoteja*, 1927
* *Aarre*, 1927
* *Itämaan lumoissa*, 1928
* *Eläinten yömaja*, 1929
* *Kukka ja sateenkaari*, 1929
* *Niilinrannan salaisuus*, 1930
* *Helmenpyytäjä*, 1931

* *Aarteenetsijät*, 1932
* *Satumetsässä*, 1933
* *Suomenlahden sankari*, 1934
* *Merisodan pyörteissä*, 1935
* *Murad Bay, "Raahen poika"*, 1935
* *Mustanauha, Juuttaan sankari*, 1936
* *Kalle Peloton*, 1939
* *Arvilyn satuja*, 1934
* *Taiteilijoita*, 1953

## Lähteet

## Aiheesta muualla

*