Affrikaatta

**Affrikaatta** on äänne. Affrikaatta muodostetaan muuten samalla tavalla kuin vastaava klusiili, mutta  klusiilinen sulkeuma avataan sen verran hitaasti, että sulkeuman jälkeen on kuultavissa voimakasta hankaushälyä. Suomen kielessä ei esiinny affrikaattoja itsenäisinä foneemeina muualla kuin lainasanoissa, mutta muun muassa /ts/-foneemijono (esimerkiksi sanassa *vatsa*) saattaa ääntyä (pitkänä) affrikaattana . Ts-affrikaatta esiintyy myös monissa laina- ja slangisanoissa, kuten *tsekata*, *tsygä* ja niin edelleen. Joissain lainasanoissa esiintyvät affrikaatat  ja .

Affrikaatoiksi lasketaan yleensä vain enemmän tai vähemmän homorgaaniset eli samalta ääntymäpaikalta ääntyvät äänteet ( on alveolaarinen), joten esimerkiksi yhdistelmää  ei ole tapana laskea affrikaataksi ( on bilabiaalinen,  alveolaarinen).

Kansainvälinen foneettinen aakkosto tarjoaa monia mahdollisuuksia affrikaattojen merkitsemiseen. Yksi mahdollisuus on merkitä peräkkäin klusiilin ja hankausäänteen merkit , mutta tämä tapa ei tuo esiin sitä, etteivät sulkeuma- ja hankausosat ole toisistaan riippumattomia. Tämän voi ilmaista yhdistävällä kaarella  tai . Lisäksi kuudelle yleisimmälle affrikaatalle (postalveolaariset, alveolaariset ja palatoalveolaariset) on olemassa omat ligatuurinsa, katso alla. (Näiden käyttöä ei tosin enää suositella.)

Suurimmassa osassa maailman kielistä, joissa affrikaattoja ylipäätänsä on, niitä esiintyy vain koronaalisilla ääntöpaikoilla. Yleisimmät ääntymäpaikat ovat postalveolaarinen ja alveolaarinen.

## Affrikaatat
Alla on lueteltu ennen koronaaliset ja sitten ei-koronaaliset affrikaatat.
### Koronaaliset
*Alveolaarinen affrikaatta:
** Soinniton : muun muassa saksassa (***Z'''eit''), italiassa (''pi'''zz'''a''), slaavilaisissa kielissä ja japanissa ('''tsu'''nami)
** Soinnillinen : muun muassa slaavilaisissa kielissä, italiassa ja japanissa (o-mi'''zu''')
*Postalveolaarinen affrikaatta:
**Soinniton : esiintyy muun muassa suomessa (***Tš**ekki''), englannissa (***ch*'ur**ch***) ja lukemattomissa muissa kielissä
** Soinnillinen : kuten edellä; suomessa esimerkiksi  ***dž**onkki* ja englannissa esimerkiksi ***j**u**dge***
*Retrofleksinen  affrikaatta:
** Soinniton : [[Puolan kieli|puolassa]], [[mandariinikiina]]ssa ja useissa [[Kaukasialaiset kielet|Kaukasuksen kielissä]]
** Soinnillinen : kuten ed. (ei kuitenkaan mandariinikiinassa)
*Palatoalveolaarinen affrikaatta:
** Soinniton : muun muassa puolassa, serbokroaatissa, kiinassa ja japanissa (o-*'cha**)
** Soinnillinen : kuten ed; esimerkiksi japanissa (**ja'''mu)

## Ei-koronaaliset
Alla olevat äänteet on lueteltu järjestyksessä etisestä, eli suun etuosassa syntyvästä hankausäänestä, takaiseen, eli suun takaosassa syntyvään.
* Bilabiaalinen affrikaatta: 
** Soinniton bilabiaalinen affrikaatta  eräissä Amerikan kielissä allofonina
** Soinnillinen bilabiaalinen affrikaatta  bantukielissä
* Labiodentaalinen affrikaatta: 
** Soinniton labiodentaalinen affrikaatta  saksassa ja bantukielissä
** Soinnillinen labiodentaalinen affrikaatta  bantukielissä
* Alveolaarinen lateraalinen affrikaatta
** Soinniton : esiintyy muun muassa monissa Amerikan intiaanikielissä
** Soinnillinen : kuten ed., joskin harvinaisempi
* Palataalinen affrikaatta: 
** Soinniton palataalinen affrikaatta  albaniassa ja koltansaamessa 
** Soinnillinen palataalinen affrikaatta  albaniassa ja koltansaamessa 
* Velaarinen affrikaatta:
** Soinniton velaarinen affrikaatta : joissain sveitsinsaksan murteissa, tswanassa; ejektiivisenä xhosassa, useissa khoisankielissä
** Soinnillisen velaarisen affrikaatan  ei ole havaittu esiintyvän missään tunnetussa kielessä.
* Uvulaarinen affrikaatta: 
** Soinniton uvulaarinen affrikaatta  useissa Kaukasuksen kielissä, mm. tšetšeenissä ja  avaarissa
** Soinnillisen uvulaarisen affrikaatan  ei ole havaittu esiintyvän missään tunnetussa kielessä.
* Faryngaalinen affrikaatta: 
** Soinniton faryngaalinen affrikaatta  haidassa
** Soinnillisen faryngaalisen affrikaatan  ei ole havaittu esiintyvän missään tunnetussa kielessä.

## Lähteet
*

### Viitteet