open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Algarve

**Algarve** (arabian sanasta *al gharb*, tarkoittaa länttä) on Portugalin etelärannikosta koostuva alue, jolla sijaitsevat muun muassa Faron, Lagosin ja Sagresin kaupungit. Alueen hallinnollinen keskus on Faro, jossa on muun muassa kansainvälinen lentoasema. Algarven pinta-ala on 5&nbsp;412 neliökilometriä ja alue on mäkistä. Alueella oli vuonna 2011 noin 450&nbsp;000 asukasta. Tärkeimpiin elinkeinoihin kuuluu muun muassa matkailu.

Yhteinen tilastollisten alueyksiköiden nimikkeistössä Algarve on NUTS II -tason alue. Faron piiri on sen ainoa NUTS III -tason alue, joten kahden tason alueiden tilastot ovat yhtenevät.

Algarvessa sijaitsevat kunnat ovat:

*Albufeira
*Alcoutim
*Aljezur
*Alvor
*Castro Marim
*Faro
*Lagoa
*Lagos
*Loulé
*Monchique
*Olhão
*Portimão
*São Brás de Alportel
*Silves
*Tavira
*Vila do Bispo
*Vila Real de Santo António.


São Sebastião, Lagos 02283.jpg|Lagos
Cidade de Silves.jpg|Silves
Ppescadores albufeira.jpg|Albufeira


Algarven sisämaassa maalaiselämä jatkuu vanhaan tapaan ja seuraa vuodenaikojen kiertoa. Rannikolla kalastetaan ja kerätään meren selkärangattomia, mutta matkailu on muuttanut siellä elinkeinoelämää. Etenkin rannikon keskiosassa hotellit ja niihin liittyvät toiminnat dominoivat maisemaa. Itäosassa on rauhallisia pikkukyliä ja korkkipuu- ja oliivilehtoja, länsiosassa villimpää luontoa ja paikkoja joihin luontoharrastajat matkustavat näkemään lintuja ja delfiineitä.

Algarve on aikoinaan ollut merkittävää mantelien viljelyaluetta. Sata vuotta sitten Portugali oli maailman tärkein mantelinviejä, ja keväällä varisevia mantelinkukkia sanottiin ”Algarven lumeksi”. Algarvessa tuotettiin 10&nbsp;000 tonnia manteleita vuodessa vuoteen 1965 asti, mutta sitten matkailu syrjäytti viljelyn elinkeinona, mantelitarhoja raivattiin turismin tarpeisiin ja 1980-luvun jälkeen mantelintuotantoa ei ole enää tilastoitu. Alueen uusi viljelykasvi on johanneksenleipäpuu, jota hyödynnetään biopolttoaineiden tuotannossa. Myös mantelien kuoria käytetään polttoaineena.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Mark Hughes

**Mark Hughes** tarkoittaa muun muassa seuraavia henkilöitä:

* Mark Hughes (1956–2000), yhdysvaltalainen liikemies
* Mark Hughes (s. 1963), walesilainen jalkapalloilija ja valmentaja.
Zurab Tsereteli

**Zurab Konstantinovitš Tsereteli** (, , 4. tammikuuta 1934 – 22. huhtikuuta 2025) oli georgialaissyntyinen venäläinen kuvanveistäjä, taidemaalari ja arkkitehti. Hän toimi vuodesta 1997 Venäjän taideakatemian johtajana.

Tsereteli valmistui Tbilisin taideakatemiasta. Vuonna 1978 hänet nimitettiin Brockportin yliopiston professoriksi Yhdysvalloissa.

Tsereteli on Venäjän taideakatemian (vuodesta 1988), Moskovan Unescon tukisäätiön (1991) ja Unescon kansainvälisen taidetoimikunnan puheenjohtaja.

Tsereteli tuli tunnetuksi etenkin hyvin suurikokoisista monumenteistaan, jotka olivat usein myös kiistanalaisia. Hän loi muun muassa Moskovassa vuonna 1997 paljastetun Pietari Suuren jättimäisen laivapatsaan, Rooman Gogol-monumentin, Sevillan Kolumbukselle omistetun "Uuden ihmisen synty" ja YK:lle lahjoitetun "Hyvä voittaa pahan" -veistoksen ja New Jerseyn Bayonnen satamaan, vastapäätä New Yorkia syyskuussa 2006 paljastetun, terrori-iskuihin liittyvän *Murheen kyynel* -monumentin. Hän on myös suunnitellut suurempia monumentteja, kuten Poklonnaja-kukkulan sotamuistomerkin ja Maneesitorin.

Tseretelin satametrinen Pietari Suuri -veistos Moskovassa on useaan otteeseen valittu maailman rumimpien monumenttien listalle, ja sitä on ehdotettu siirrettäväksi sen jälkeen kun Tseretelin suosija Moskovan pormestari Juri Lužkov erotettiin virastaan.

Suurien monumenttien ohella Tsereteli valmisti myös pienempiä eri merkkihenkilöiden, kuten esimerkiksi Vladimir Putinin ja prinsessa Dianan patsaita.

Tsereteli kuoli 91-vuotiaana 22. huhtikuuta 2025.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Elämäkerta
Limamadot

**Limamadot** (Nemertea), aiemmin myös *nauhamadot*, on eläinkunnan pääjakso. Limamadoilla ei ole ruumiinonteloa. Niillä kuitenkin on ruoansulatuskanava, umpinainen verenkierto sekä saalistuselimenä ulostyöntyvä imukärsä (proboscis).

Limamatoja elää merissä, joissa, järvissä ja kosteassa maassa. Yleensä ne syövät pieniä vesieläimiä, mutta eräät ovat myös loisia. Eri lajien pituus vaihtelee muutamasta millimetristä useisiin metreihin. *[[Lineus longissimus]]* -laji voi kasvaa jopa 30&nbsp;m pitkäksi ja on pisin tunnettu eläin.

Limamatolajeja tunnetaan yli 1250, joista useimmat elävät kylmissä merissä. Suomesta tunnetaan kaksi lajia, viherlimamato (*Cyanophthalma obscura*) ja *[[Prostoma graecense]]*.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Laji.fi: Limamadot – Nemertea
*Mikko's Phylogeny Archive: Nemertea
*iNaturalist: Limamadot (Pääjakso Nemertea)
*bumblebee.org 
*ITIS: Nemertea 
*UniProt: Taxonomy - Nemertea 
*Global Biodiversity Information Facility (GBIF): Nemertea 
*University of Michigan, Animal Diversity Web (ADW): Nemertea, ribbon worms
Tampereen Ylioppilasteatteri

**Tampereen Ylioppilasteatteri ry** on Tampereella vuodesta 1960 toiminut harrastajateatteri. Teatteri tuottaa vuosittain neljästä kuuteen isompaa ensi-iltaa. Se järjestää myös tapahtumia, pienoisesityksiä ja vierailutoimintaa. 
Teatteri ei ole nimestään huolimatta hallinnollisessa yhteydessä yliopistoon tai ylioppilaskuntaan. Teatteri syntyi Tampereelle kuitenkin yliopiston draamastudion (nyk. teatterin ja draaman tutkimus) kupeeseen. Kun Yhteiskunnallinen korkeakoulu muutti Tampereelle, myös opiskelijateatterille tuli tarve.

Draamastudion pitkäaikainen johtaja Kari Salosaari oli Tampereen Ylioppilasteatterin perustajia. Hän sovelsi Helsingissä jo useita vuosia toimineen Ylioppilasteatterin sääntöjä uuden yhdistyksen säännöiksi.

1960-luvun alussa perustettiin ylioppilasteattereita myös muualle. Tällä hetkellä ylioppilasteattereita on kaikissa yliopistokaupungeissa. 

Ylioppilasteattereita kutsutaan ytimekkäämmin kirjainyhdistelmällä YT.

Ylioppilasteatterit harjoittavat yhteistoiminta oman liiton, Ylioppilasteatteriliitto SYTY:n, kautta. Liiton tärkein tarkoitus on järjestää vuosittaiset Ylioppilasteatterifestivaalit. Järjestelyvuoro kiertää jäsenteattereiden kesken. Lisäksi liitto järjestää tapaamisia ja koulutusta.

Tampereen Ylioppilasteatteri on toiminut vuodesta 1998 lähtien entisessä elokuvateatteri Ilveksessä osoitteessa Itsenäisyydenkatu 12-14. Aiemmin TaYT on toiminut muun muassa toimintakeskus Vuoltsun talossa.

Tampereen Ylioppilasteatteri järjestää vuosittain syyskauden alussa pääsykokeet, joilla valitaan uusia jäseniä. Pääsykokeissa arvioidaan hakijan yhteistyö- ja ilmaisukykyä. Hakijoilta ei edellytetä ylioppilastutkintoa, ainoa vaatimus on 18 vuoden ikä. Vuosittain teatteri ottaa noin kaksikymmentä uutta jäsentä, joista noin puolet näyttelijäjäseniä. Teatterin monialaisiin tehtäviin pääsee käsiksi myös yksittäisten produktioiden kautta.

## Aiheesta muualla
*Kotisivut
Herra Martti

**Martti Olavinpoika** eli **herra Martti** (myös **Martinus Olavi**, , ; k. 1580-luvulla, mahdollisesti 1585) oli Tukholman suomalaisen seurakunnan ensimmäinen nimeltä tunnettu pappi ja myöhemmin Ruotsin hovisaarnaaja. Hänet muistetaan parhaiten mahdollisesti vuonna 1548 tekemästään Kristofferin maanlain suomennoksesta, joka oli ensimmäinen suomennettu lakikirja.

Tukholman suomalainen seurakunta oli perustettu uskonpuhdistuksen yhteydessä vuonna 1533, ja Martti mainitaan asiakirjoissa sen kappalaisena ensi kerran vuonna 1545. Hänet on mainittu suomalaissyntyiseksi, ja hänen on arveltu saaneen pappisvihkimyksensä jo ennen uskonpuhdistusta. Martin tiedetään omistaneen vaimonsa perimän talon Tukholman Kindstugatanilla. Hän sai vuonna 1550 kirkkoherranviran Roslagenin Börstilistä ja toimi vuosikymmenen puolivälissä Frösåkerin rovastina. Vuosina 1558–1577 Martti toimi Rauman kirkkoherrana Suomessa. Vuonna 1578 hänestä tuli kuningas Juhana III:n hovisaarnaaja, missä tehtävässä hän oli pääsiäiseen 1585 saakka. Katolisuutta lähentynyt Juhana halusi henkilökohtaiseksi sielunhoitajakseen apostolisen suksession saaneen papin. Martti toimi hovisaarnaajan viran ohella vuosina 1581–1584 myös Strängnäsin Ösmon kirkkoherrana.

Martti suomensi ehkä kuningas Kristofferin maanlain vuodelta 1442. Suomennos on säilynyt vain käsin kirjoitettuna kopioina. Vanhin kuudesta käsikirjoituksesta on kannen exlibriksessä päivätty vuodelle 1548, jolloin Martti toimi vielä suomalaisen seurakunnan kappalaisena. Ruotsin valtionarkiston hoitaja Johannes Bureus mainitsi vuonna 1609 Martin suomennoksen tekijänä. Käännös painettiin vuonna 1905 kokonaisuudessaan teokseen *[[Suomen kielen muistomerkkejä]]* nimellä ”Kristoffer kuninkaan maanlaki: herra Martin suomeksi kääntämä”. Muista suomennoskopioista on säilynyt vain osia. Käännöksen kieliasu viittaa Lounais-Suomen murteisiin. Käännöksessä on virheitä, jotka johtunevat kääntäjän perehtymättömyydestä lain käyttöön.

Ljungo Tuomaanpoika laati Martin laatimaan käännökseen perustuen vuonna 1601 maanlain uuden suomennoksen, joka julkaistiin painettuna vasta 250 vuoden kuluttua vuonna 1852. 

Eräiden arvioiden mukaan Martti olisi kuitenkin vain kopioinut vuonna 1580 Jaakko Suomalaisen eli Jacobus Finnon jo aiemmin laatiman suomennoksen.

## Lähteet
* 
* *Factum uusi tietosanakirja*. Weilin+Göös, 2004.

### Viitteet

## Aiheesta muualla
* Kuningas Kristofferin maanlaki Herra Martin käännöksenä 
* Pajula, Paavo: *Herra Martti ja ensimmäinen lainsuomennos*, Lakimies 1947.
Guayas

**Guayas** on maakunta Ecuadorissa. Se on nimetty maakunnan läpi virtaavan Guayasjoen mukaan. Maakunnan pääkaupunki on Guayaquil, joka on Ecuadorin suurin kaupunki. Guayas on pinta-alaltaan Ecuadorin neljänneksi suurin maakunta. Sen pinta-ala on noin 20&nbsp;902&nbsp;km².

Muita maakunnassa sijaitsevia jokia Guayaksen lisäksi ovat muun muassa Daule ja Babahoyo.

Guayas on asukasluvultaan Ecuadorin suurin maakunta. Sen asukasluku vuonna 2010 oli noin 3&nbsp;645&nbsp;000.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

*Ecuador provinces
Mathias Johannis

**Mathias Johannis (West)** (k. 1549) oli Rauman kappalainen ja kaupunginpedagogi. Häntä pidetään  ruotsalaisen vuoden 1541 kirkkokäsikirjan ja messun suomentajana. Suomennos, Westhin koodeksi, on valmistunut noin 1546 mutta julkaistu vasta 1893 teoksen *[[Suomen kielen muistomerkkejä]]* ensimmäisessä osassa. Sen lisäksi hän suomensi mahdollisesti myös Urbanus Rhegiuksen oppaan sairaiden lohduttamiseen (alkuteos 1537), joka sisältyy samaan koodeksiin. Käsikirjoituksen tekstit ovat kuitenkin eri käsialoja.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Mathias Johannis Westhin elämäkerta Kansallisbiografiassa
Perna

**Perna** () on pehmeä, tummanpunainen, imukudoksesta koostuva elin lähes kaikilla selkärankaisilla. Ihmisellä se on pavun muotoinen, noin nyrkin kokoinen, väriltään ruskehtava ja sijaitsee vatsaontelon yläosassa vasemmalla puolella alimman kylkikaaren suojassa.

Rakenteeltaan perna on kuin suuri imusolmuke ja toimiikin pääasiassa veren suodattimena. Perna ei ole elintärkeä elin, mutta se osallistuu kehon immuunipuolustukseen. 

## Pernan rakenne
Pernaa ympäröi hauras sidekudoskotelo, ja lisäksi sidekudosta on myös sen sisällä. Pernan koveralla puolella on pernan portti, josta verisuonet kulkevat pernaan ja sieltä pois. Perna koostuu sekä valkoisesta että punaisesta ytimestä. Valkoinen ydin on tavallista imukudosta, jota on etenkin pernan valtimoiden ympärillä. Valkoista ydintä on myös erillisinä keräsinä. Punaista ydintä on puolestaan laskimoiden ympärillä, ja siinä on kaikkia  veren soluja, mutta erityisen paljon siinä on makrofageja.

## Pernan tehtävät

Valkoisen ytimen keräset toimivat imusolujen muodostumispaikkana. Lisäksi valkoisessa ytimessä muodostuu vasta-aineita. Punainen ydin puolestaan suodattaa verta ja hajottaa veren vanhoja ja vaurioituneita punasoluja. Lisäksi noin puolet kehon monosyyteistä on varastoituneena punaiseen ytimeen. Perna myös varastoi verta ja kierrättää rautaa.

Perna ei ole aikuiselle elintärkeä elin, sillä jos se poistetaan, muut elimet ottavat sen tehtävät, ja joiltakin ihmisiltä perna puuttuu synnynnäisesti. Poistosta kuitenkin voi seurata suurempi alttius mikrobitartunnoille, koska pernassa tapahtuu paljon immuunipuolustusta.

Sikiökaudella perna toimii yhdessä maksan kanssa verisolujen muodostumispaikkana.

## Pernaan liittyvät sairaudet
Pernan synnynnäistä tai myöhemmin leikkauksella aiheutettua puuttumista kutsutaan aspleniaksi. Pernan sairaalloista laajenemista taas kutsutaan splenomegaliaksi. Se on ominaista useille sairauksille ja se voi olla esimerkiksi malarian yksi oire. Suurentunut perna voi tuntua kylkikaarien alapuolella. Hepatosplenomegaliassa pernan lisäksi maksa on epätavallisen suuri.

## Lähteet
Jouhimadot

**Jouhimadot** (Nematomorpha, syn. Gordiacea) on eläinkunnan pääjakso. Siihen kuuluu 10–100 sentin pituisia, nauhamaisen ohuita matoja, jotka vaihtelevat väriltään vaaleanruskeasta lähes mustaan. Jouhimadot jaetaan kahteen ryhmään, varsinaisiin jouhimatoihin (Gordioidea), joita on noin 350 lajia, sekä merijouhimatoihin (Nectonematoidea), joita on viisi lajia. Varsinaisiin jouhimatoihin lukeutuvat kaikki makeassa vedessä ja maalla elävät jouhimatolajit, mutta niitä tavataan myös Itämeren vähäsuolaisella rannikolla. Merijouhimadot sen sijaan ovat mereisiä, pelagisia lajeja. Suomessa elävät neljä jouhimatolajia kuuluvat kaikki varsinaisiin jouhimatoihin, ja niitä tavataan sekä sisävesissä että vähäsuolaisilla merenrannoilla. *[[Gordius aquaticus]]* on Suomessa yleinen jouhimato, joka elää matalissa lahdissa. Se on noin millimetrin paksuinen, mutta jopa 35 senttiä pitkä.

## Esiintyminen
Jouhimatojen toukat elävät loisina vesihyönteisissä tai äyriäisissä. Aikuiset eivät syö mitään eivätkä myöskään tunkeudu uimassa olevien ihmisten ihoon, niin kuin joskus väitetään. Lankamaisia jouhimatoja löytyy eniten lieju- ja mutapohjaisten järvien rantavesistä. Aikuisen jouhimadon ruoansulatuselimistö on surkastunut, ja siksi se ei syökään mitään. Sen elämän ainut tarkoitus on parittelu ja lisääntyminen.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Laji.fi: Jouhimadot – Nematomorpha
* iNaturalist: Jouhimadot Pääjakso Nematomorpha
* ITIS: Nematomorpha 
* UniProt: Taxonomy - Nematomorpha 
* University of Michigan, Animal Diversity Web (ADW): Nematomorpha, horsehair worms
Lauri Pietarinpoika Tammelinus

**Lauri Pietarinpoika Tammelinus** eli **Laurentius Petri Aboicus** (1605 Turku – 1671) oli suomalainen pappi. Hän toimi Loimaan kappalaisena vuodesta 1637 ja Tammelan kirkkoherrana vuodesta 1648. Hän julkaisi suomeksi saarnateoksia sekä riimikronikan *Ajantieto Suomenmaan menoist ja uscost* (1658)..

Tammelinuksen julkaisema riimikronikan tapainen *Ajan tieto* on historiallisen runouden ensimmäinen Suomessa painosta julkaistu tuote.

Tammelinin poika oli pappi, sananlaskujen kerääjä Gabriel Tammelin ja pojanpoika piispa Laurentius Tammelin.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* 
* Ajantiedon vuoden 1684 painos
Juhana Cajanus

**Juhana (Johan) Cajanus** nuorempi (27. joulukuuta 1655 Paltamo – 27. kesäkuuta 1681 Turku) oli suomalainen professori ja ensimmäisiä suomenkielisiä virsirunoilijoita. Hän on kirjoittanut muun muassa virren *[[Etkö ole ihmisparka|Etkös ole, ihmisparka, aivan arka]]* (nykyisin virsi 612), joka on väkevä runoelma katoavaisuudesta.

Juhana Cajanuksen vanhemmat olivat Paltamon kirkkoherra Juhana Cajanus vanhempi ja hänen toinen puolisonsa Anna Mathesius. Cajanus kävi Kajaanin ja Oulun pedagogioita sekä Uudenkaarlepyyn triviaalikoulua ja pääsi ylioppilaaksi Uppsalassa 1671. Hän valmistui Uppsalan yliopistosta filosofian maisteriksi vuonna 1679.

Cajanus nimitettiin 1680 ylimääräiseksi filosofian professoriksi Turun akatemiaan. Hän oli ehdolla käytännöllisen filosofian professorin virkaan Samuel Gyldenstolpen jälkeen mutta hänet sivuutettiin valinnassa Cartesiuksen filosofian kannattajana. Cajanus sai ylimääräisen filosofian professorin arvonimen mutta hän kuoli jo 27. kesäkuuta 1681, 25-vuotiaana, kesken lupaavan uran. Cajanuksen kerrotaan kirjoittaneen virren *Etkö ole, ihmisparka* omaksi lohdutuksekseen.

## Teoksia
* *Yxi hengellinen weisu, : josa tämän mailman catowainen meno edespannan, nijn myös cuinga ihminen cuolemata wastan itziäns lohdutta taita. Coconpandu m. Joh. Cajanuxelda*. Turusa, Johan L. Wallilda 1683

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* 
* Johan Cajanus ylioppilasmatrikkelissa.
Honolulu Magazine

**Honolulu Magazine** on Havaijin osavaltiossa, Yhdysvalloissa julkaistava aikakauslehti. Sanomalehteä alettiin julkaista vuonna 1888 nimellä *Paradise of the Pacific*. Vuonna 1966 sen nimi vaihdettiin *Honolulu Magazine*ksi.

## Aiheesta muualla
*Honolulumagazine.com
Makkaramadot

**Makkaramadot** (Priapulida) on pieni eläinkunnan pääjakso. Makkaramadon jaokkeeton ruumis on liereä, pehmeä ja lihaksikas. Sen takapäässä on hengityslisäkkeitä, etupäässä sisään vedettävä kärsä, joka on sekä liikunta- että saalistuselin. Eri lajien pituus vaihtelee 0,5 millimetristä noin 40 senttiin.

Nykyisiä makkaramatoja tunnetaan noin 16 lajia.  Näistä 2–3 sentin pituinen kylmien merten okamakkaramato (*Halicryptus spinulosus*) elää Suomenkin rannikkoseuduilla pohjaliejussa.

Fossiiliaineistojen perusteella makkaramadot olivat tärkeä petoeläinryhmä kambrikaudella.

## Lähteet
Alasin (luu)

**Alasin** () on keskimmäinen välikorvassa sijaitsevista kolmesta kuuloluusta. Se niveltyy toisesta päästään vasaraan ja toisesta jalustimeen. Yhdessä kuuloluut muodostavat kuuloluuketjun, joka johtaa ääniaaltojen aiheuttamat tärykalvon värähtelyt ns. soikeaan ikkunaan (eteisikkunaan), joka on väli- ja sisäkorvan välisessä luuseinässä.

## Katso myös
* Kuuloaisti
* Korva

## Lähteet
*
*https://www.solunetti.fi/fi/histologia/valikorva/
### Viitteet
Mattias Salamnius

**Mattias Salamnius** (n. 1650 &ndash; 21. tammikuuta 1691, Parainen) oli suomalainen pappi ja runoilija.

Salamniuksen vanhemmista ja henkilöllisyydestä ei ole juurikaan tietoa, mutta hänen oletetaan syntyneen Pohjois-Pohjanmaalla. Hänen arvellaan opiskelleen Uppsalassa tai Tartossa, mutta siitäkään ei ole varmuutta.

Se tiedetään, että Salamnius toimi pappina Inkerinmaalla vuosina 1680&ndash;1686. Hänen jo 1681 Turussa painattamansa ruumissaarna on hävinnyt, mutta sen sijaan hänen tunnetuin teoksensa on säilynyt. Se on vanhaan suomalaiseen runomittaan kirjoitettu *Ilo-Laulu Jesuxesta* vuodelta 1690, joka kuvaa Jeesuksen elämää ja kärsimyshistoriaa. Se sisältää 29 laulua ja 2265 säettä. Teos on Suomen huomattavin Ruotsin vallan aikainen runokirja, josta otettiin kahdensadan vuoden aikana peräti kuusitoista painosta.

Samana vuonna eli 1690 painettiin toinenkin Salamniuksen teos, 1600 säkeen mittainen Juhana Gezelius vanhemman hautajaisiin kirjoitettu *Surullinen ja Jumalinen Jälkimuisto*. Se on taas kuivakiskoiseksi luonnehdittu kronikka piispan elämänvaiheista.

## Aiheesta muualla

* Vapaasti ladattavia Mattias Salamniuksen e-kirjoja Projekti Lönnrotilta sekä Project Gutenbergiltä
* Ilo-laulu Jesuxesta digitoituna (Helsingin yliopiston kirjasto)
* 
*  Sivu 654.
Vasara (luu)

**Vasara** () on yksi keskikorvassa sijaitsevista kuuloluista. Muita kuuloluita ovat jalustin ja alasin. Ne johtavat ääniaaltojen aiheuttamat tärykalvon värähtelyt ns. soikeaan ikkunaan (eteisikkunaan), joka on keski- ja sisäkorvan välisessä luuseinässä.

## Katso myös
*Kuuloaisti
*Korva

## Lähteet
*
*https://www.solunetti.fi/fi/histologia/valikorva/
### Viitteet
Edu Kettunen

**Erkka Lauri ”Edu” Kettunen** (s. 12. huhtikuuta 1961 Helsingin maalaiskunta) on suomalainen laulaja ja lauluntekijä.

## Ura muusikkona
Edu Kettunen aloitti uransa 1980-luvun alussa Broadcast-yhtyeen kitaristina, mutta siirtyi myöhemmin soolouralle. Kettusen tunnetuin kappale on ”Lentäjän poika” samannimiseltä albumilta vuodelta 1986. Kettusen isä oli lentokapteeni. 

Vuonna 1998 Kettunen levytti yhdessä Mikko Kuustosen ja Esa Kaartamon kanssa albumin *[[Kaartamo Kettunen Kuustonen (albumi)|Kaartamo, Kettunen, Kuustonen]]*. Levyn avausraita, Kettusen sanoittama *[[Elämän haamu]]*, soi runsaasti radiossa. Vuonna 2002 tehtiin toinen Kaartamo, Kettunen, Kuustonen -albumi. Tällä tuplalevyllä oli mukana useita muitakin artisteja, kuten Kari Tapio ja Maarit Hurmerinta. 

Kettuselle annettiin yhdelle suomalaiselle sanoittajalle vuosittain myönnettävä Juha Vainion rahaston tunnustuspalkinto vuonna 2006. Palkinnon arvo oli 5&nbsp;000 euroa. Kettunen sai kiitosta muun muassa taitavasta rytminkäsittelytaidosta ja hänen sanoitustensa riimittömästä ilmaisusta. Edu Kettusen tekstit ammentavatkin rytmisen rakenteensa osalta runsaasti vaikutteita Skandinavian eeppisestä lyriikasta ja niissä on siten nähtävissä myös kalevalaista perinnettä. Kettunen on ilmaissut pitävänsä ”loppusointua kahlitsevana ja suomen kieleen sopimattomana”. 

Kettunen tunnetaan myös muille sanoittamistaan ja säveltämistään kappaleista, muun muassa Broadcast-yhtyekumppani Kim Lönnholmin hitistä *[[Minä olen muistanut (kappale)|Minä olen muistanut]]* vuodelta 1989. Nykyisin hän tekee musiikkia myös poikansa kanssa. Albumilla *[[Pomminpurkajan maanantai]]* on tämän säveltämä kappale ''Teeskentelijä'', ja se on itse asiassa ensimmäinen Edun albumilla oleva kappale, joka ei ole kokonaan hänen itsensä tekemä. 

Aikaisemmin Kettunen ei tuntenut esiintyvän taiteilijan roolia omakseen, josta syystä häntä nähtiin harvoin keikkailemassa lukuun ottamatta satunnaisia hyväntekeväisyyskonsertteja. Tilanne on kuitenkin viime vuosina muuttunut, kun muun muassa levy-yhtiön Pekka Ruuska on kannustanut häntä keikkailuun.

## Muut taiteet
Musiikin lisäksi Kettunen on tehnyt piirroksia ja pienoismalleja. Toukokuussa 2010 järjestettiin helsinkiläisessä Art Frida -galleriassa hänen töitään esittelevä näyttely. Hän on myös alkanut rakennella kitaroita.

## Yksityiselämä
Lapsena Edu Kettunen asui Vantaan Aerolassa ja Martinlaaksossa, seitsemänvuotiaasta isänsä uusperheessä Helsingin Munkkiniemessä, jossa koulukavereista muodostui Broadcast-yhtye. Myöhemmin Kettunen on asunut Vantaan Pirttirannassa, 1990-luvulla Varsinais-Suomen Perniössä ja vuosituhannen vaihteen tienoilta  Kemiönsaaressa. Hänellä on ensimmäisestä avioliitosta aikuinen poika.

## Diskografia
### Sooloalbumit
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 

### Kaartamo Kettunen Kuustonen
* 
* 

## Kirjat
* 
* 
* 

## Katso myös
* Edu Kehäkettunen

## Lähteet

## Kirjallisuutta
* 

## Aiheesta muualla
* Edu Kettusen viralliset Facebook-sivut.
* Edu Kettusen haastattelu ''Selvis''-lehdessä 3/2006.
* Edu Kettunen. Pomus.net.
* https://www.discogs.com/artist/540491-Edu-Kettunen
* 
* 
*
Mielikuvaharjoittelu

**Mielikuvaharjoittelu** eli **visualisointi** on tekniikka, jossa muodostetaan mielikuva halutusta lopputuloksesta, ja toistetaan mielessä tätä mielikuvaa.

Mielikuvaharjoittelua käytetään vaihtoehtoisena hoitomuotona erilaisissa sairauksissa, mutta varsinkin syövässä. Tällöin hoidossa muodostettava mielikuva voi olla esimerkiksi syöpäsolujen muuntuminen rakkaudelliseksi valoksi joka tasapainoittaa, puhdistaa ja palauttaa solut alkuperäiseen terveeseen ja eheään multoonsa. Mielikuvaharjoittelun käyttö ei sulje pois muita perinteisen tai vaihtoehtoisen lääketieteen menetelmiä.

Mielikuvaharjoittelua voidaan myös käyttää apuna esimerkiksi laihdutuksessa, esiintymisjännityksen lieventämisessä tai tupakanpolton lopettamisessa.

Monet huipputason urheilijat käyttävät mielikuvaharjoittelua osana valmentautumistaan, ja mielikuvaharjoittelusta voi tutkimusten mukaan olla hyötyä myös nuorille urheilijoille. 

Mielikuvaharjoittelu muistuttaa jossain määrin meditaatiota tai pyyntörukousta.

## Katso myös
* Itsehypnoosi
* Ki-energia
* Mielikuvitusmaailma
* Mystiikka
* Qi

## Lähteet
Kieli (anatomia)

**Kieli** () on suuontelon pohjassa sijaitseva erisuuntiin risteävistä poikkijuovaisista lihaksista muodostunut elin, joka auttaa pureskelemista ruoan esikäsittelyssä. Kieli on kehon nopein tahdonalainen lihaskimppu, ja samalla se on tärkein artikulaatioelin.  Lisäksi sillä on koirilla tärkeä tehtävä lämmönsäätelyssä. Koiran läähättäessä kielen runsas verisuonisto on laajentuneena ja lämpöä poistuu ympäröivään ilmaan. Kielen pinnassa on makuaistimuksia välittäviä soluja eli makureseptorisoluja, jotka sijaitsevat makusilmuissa. Makusilmuja on kielen limakalvon lisäksi muuallakin suuontelossa sekä nielussa. Kielen takaosan makureseptorisolut aistivat parhaiten karvaan, reunaosat happaman ja suolaisen sekä etuosa makean maun. Kielen etuosan makuhermona toimii muiden toimintojensa ohella kasvohermo (seitsemäs aivohermo). Kielen takaosan makuhermona toimii puolestaan kieli-kitahermo (yhdeksäs aivohermo).

Kieli on myös tärkeä elin puheen muodostamisessa sekä nielemisessä. Puhuttaessa kieli muodostaa kapeikkoja ääniväylälle, siis kieli lähestyy suun kattoa tai nielun takaseinämää, mikä aikaansaa erilaisia äänteitä. Äänteiden muodostumiseen vaikuttaa kapeikon leveys ja kielen etisyys, eli onko kieli suun etu- vai takaosassa.

Kielen alle laitettava lääkeaine imeytyy verenkiertoon suoraan limakalvon läpi nopeammin kuin nieltävä ruoansulatuskanavasta. Lääkkeenantotapaa kutsutaan sublinguaaliseksi.

## Kielen rakenne
Kielessä erotetaan kolme osaa: kärkiosa, runko-osa ja tyviosa. Kielen runko-osa on kiinnittyneenä limakalvon poimun eli kielijänteen () välityksellä suuontelon pohjaan. Koiralla kielen dorsaalipinnalla voidaan erottaa keskellä uurre, joka jakaa kielen kahteen puoliskoon. Myös kielen sisälle jatkuu uurteen kohdalla väliseinä. Kieli muodostuu kielen sisäisistä lihaksista ja kieltä kallon rakenteisiin liittävistä lihaksista. Hevosella on lihasten lisäksi kielen dorsaalipuolella rustoa (), joka vahvistaa kielen rakennetta. Kieltä liittävät lihakset ovat yhdistyneet alaleukaluuhun, ohimoluuhun sekä kieliluuhun. Kielen lihaksia hermottaa kielen liikehermo, joka on kahdestoista aivohermo. Kielen pintaa verhoaa keratinisoitunut kerrostunut levyepiteeli, jonka pinnassa on erilaisia kielinystyjä. Makusilmuja, jotka aistivat makua, on lehti-, sieni- ja vallinystyissä.

## Kieleen liittyvät sairaudet
Kieleen voi tulla suusyöpä kielikarsinooman muodossa esimerkiksi tupakoinnin sekä runsaan alkoholin käytön seurauksena.  Kielessä voi myös esiintyä leukoplakioita, jotka saattavat edeltää syövän kehittymistä.

Mansikkakieli on tavanomainen oire tulirokossa.

Kieleen ilmaantuvaa tulehdusta nimitetään glossiitiksi.

Kireiltä vaikuttavia kielijänteitä operoidaan lääkärikunnan mukaan liiaksi "varmuuden vuoksi" ja jopa vauvaiässä.

## Lähteet
*

### Viitteet
Jalustin (luu)

**Jalustin** () on yksi välikorvan kuuloluista. Jalustin on korvan sisin kuuloluu, ja se välittää kuuloluuketjun värähtelyjä eteisikkunan kautta sisäkorvaan. Noin kolmen millimetrin pituudellaan jalustin on pienin ja kevyin ihmisen luista.

## Katso myös
*Kuuloaisti
*Korva

## Lähteet
*
### Viitteet
Johan Wegelius vanhempi

**Johan Wegelius vanhempi** (noin 1660 – 3. toukokuuta 1725 Tyrvää) oli suomalainen kirkkoherra joka oli ensimmäisiä pietismin kannattajia Suomessa.

Wegeliuksen vanhemmat olivat Seinäjoen kylän Uppalan talollinen Ilmajoella Tomas Jakobsson ja Karin Josefsdotter. Hän kävi Oulun pedagogiota ja pääsi ylioppilaaksi Uppsalassa 1680.

Wegelius oli Oulun triviaalikoulun ylempänä kollegana vuodesta 1685 ja Pudasjärven kirkkoherrana vuodesta 1689. Hänet erotettiin kirkkoherran virasta pietismin kannattajana 1691 mutta hän pääsi palaamaan papinvirkaan seuraavana vuonna 1692. Wegelius oli tämän jälkeen Paimion kappalaisena vuodesta 1693 ja Tyrvään kirkkoherrana vuodesta 1697. Hän sai rovastin arvon 1706 ja hänestä tuli lääninrovasti 1707. Wegelius oli synodaaliväitöksen respondenttina pappeinkokouksessa Turussa 1696 ja saarnaajana pappeinkokouksessa 1701. Isonvihan aikana hän oli kahdeksan ja puoli vuotta venäläisiä paossa Torniossa.

Johan Wegelius oli naimisissa vuodesta 1684 Kristina Lauraeuksen kanssa. Heidän poikiaan olivat Oulun kirkkoherra Johan Wegelius nuorempi (1693–1764), Tammelan pitäjänapulainen David Wegelius (1696–1731) ja Karkun kirkkoherra Gabriel Wegelius (1701–1746).

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Johan Wegeliuksen elämäkerta Kansallisbografiassa *(maksullinen)*
Juhana Wegelius

**Juhana Wegelius** voi viitata kahteen varhaisherännäisyyden johtomieheen:

* Juhana Wegelius vanhempi (k. 1725), pappi
* Juhana Wegelius nuorempi (1693–1764), pappi, kirjailija, tunnetumpi Juhana Wegelius
Lantio

**Lantio** () on lonkkaluiden, ristiluun ja häntäluun muodostama laaja luurengas siteineen sekä alueella olevat lihakset ja sisäelimet, kuten virtsarakko, kohtu ja peräsuoli.

## Rakenne

Lantiossa on kaksi suurta lonkkaluuta. Kumpikin lonkkaluu on syntynyt suoliluun, istuinluun ja häpyluun sulauduttua yhteen. Lonkkaluut muodostavat lantion etu- ja sivuseinät, ja ne yhdistyvät edessä toisiinsa häpyliitoksella. Takana lonkkaluut yhdistyvät ristiluuhun ristisuoliluunivelillä eli SI-nivelillä.

Lantion yläosaa kutsutaan isoksi lantioksi ja alaosaa pikkulantioksi. Ison lantion luita ovat suoliluiden yläosat. Ison lantion sisällä ovat sisäelimet, joita lantion lihakset tukevat. Pienen lantion osia ovat suoliluiden alaosat, istuinluut ja häpyluut sekä ristiluu ja häntäluu.

Kun ihminen nousi evoluutionsa aikana neljältä jalalta pystyasentoon kahdelle jalalle, lantio mataloitui. Suoliluun lyhentyessä vartalon painopiste siirtyi alemmas ja kahdella jalalla tasapainottelu helpottui.

Lantionpohjan muodostavat lihas- ja sidekudoskerrokset, joiden tehtävänä on sulkea lantioluiden väliin jäävää aukkoa. Lantionpohjan lihakset osallistuvat lannerangan asennon hallintaan, ja ne ovat yhteydessä syviin vatsa- ja selkälihaksiin. Niillä myös pidätellään virtsaa ja ulostetta sekä tuetaan erektiota.

## Sukupuolierot
Naisen lantio on sileämpi ja kevyempi kuin miehen lantio, ja lihasten kiinnityskohdat erottuvat vähemmän selkeästi. Synnytyksen helpottamiseksi naisen lantio on leveämpi kuin miehen lantio.

## Lähteet
Comeback

**Comeback** () on usein käytetty nimitys artistin tai yhtyeen tekemästä paluusta, joka tapahtuu usein uuden äänilevyn julkaisun tai live-esiintymisen muodossa. Ennen comebackia artisti tai yhtye on ollut joko pitkällä tauolla tai ilmoittanut lopettavansa kokonaan. Comeback-sanaa käytetään musiikkimaailman lisäksi muuallakin, kuten esimerkiksi urheilussa.

## Comebackin tehneitä tai comebackia yrittäneitä artisteja

* Appendix
* Aikakone
* Alice Cooper
* All Saints
* Baccara
* CatCat
* Celtic Frost
* Daniel Lioneye
* Deep Purple
* Dingo
* Duran Duran
* Aqua
* Elvis Presley
* Europe
* Exodus
* Eppu Normaali
* Jarkko Eve
* Freud Marx Engels & Jung
* Guns N’ Roses
* Isto Hiltunen
* Irwin Goodman
* John Lennon
* Hanoi Rocks
* Hullujussi
* Hurriganes
* Kaseva
* Taikapeili
* Kreator
* Sepi Kumpulainen
* Mamba
* Michael Jackson
* Nylon Beat
* Rainbow
* Ratt
* Rage Against the Machine
* Rauli Badding Somerjoki
* Twisted Sister
* Warrant
* Whitesnake
* Wigwam

## Comebackin tehneitä urheilijoita
* Janne Ahonen
* Muhammad Ali
* Lance Armstrong
* Kim Clijsters
* Randy Couture
* George Foreman
* Magic Johnson
* Michael Jordan
* Niki Lauda
* Mario Lemieux
* Malin Levenstad
* Hannu Manninen
* Martina Navrátilová
* Michael Schumacher
* Alessandro Zanardi
Mikael Choraeus

**Mikael Choraeus** (15. maaliskuuta 1774 Vöyri – 3. kesäkuuta 1806 Karlberg, Ruotsi) oli suomenruotsalainen runoilija. Hän toimi Turun akatemian retoriikan dosenttina vuosina 1799&ndash;1802. Vuonna 1802 hän siirtyi Ruotsiin papiksi. Hänen runoistaan tunnetaan erityisesti lyhyet runot, jotka muistuttavat F. M. Franzénin runoja. Choraeus oli juhlarunoilija, mutta kirjoitti myös pilkka- ja pilarunoja.

Choraeuksen vanhemmat olivat Kristiinankaupungin kappalainen Mikael Choraeus (1739–1790) ja Anna Margareta Hammar. Hän kävi Västeråsin lukiota ja pääsi ylioppilaaksi Uppsalassa 1792. Choraeus valmistui filosofian maisteriksi Uppsalan yliopistosta 1797 ja hänet vihittiin papiksi Turun hiippakunnassa 1802.

Choraeus oli Turun akatemian kaunopuheisuuden dosenttina 1799–1802, ja hän toimi kotiopettajana kenraali Ernst Gustaf von Willebrandin luona 1799–1800 sekä maaherra Robert Wilhelm de Geerin luona 1800–1802. Hän oli sitten Ruotsissa Karlbergin sota-akatemiassa teologian apulaisena vuodesta 1802 ja Södermanlandin rykmentin pastorina sekä ylimääräisenä kuninkaallisena hovisaarnaajana vuodesta 1803.

Choraeus oli naimisissa vuodesta 1805 Sofia Kristina Westerin kanssa.

Turun Ruissalossa sijaitsee Choraeuksen lähde, joka oli Choraeuksen mielipaikkoja. Hän ylisti Ruissaloa myös runoissaan.

Olof ja Siri Granholmin säätiö on vuodesta 1995 jakanut Mikael Choraeuksen mukaan nimettyä Choraeus-kirjallisuuspalkintoa (*Choraeuspriset*).
__NOTOC__
## Teos
* *Samlade skaldestycken* (1815)
* 
* 

## Lähteet
*  Luettu 15.7.2014.

### Viitteet

## Aiheesta muualla

* Choræus, Mikael, Tietosanakirja osa 1, palsta 1630, Tietosanakirja Osakeyhtiö 1909
* Choraeuksen elämäkerta Kansallisbiografiassa
* Choraeuksen lähde 
* Runoilijan rakkaustarina. Romanttinen ajankuvaus vuosisadan takaa, Suomen Kuvalehti, 13.12.1930, nro 50, s. 18, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
* Unohtuva runoilijamuisto. Choraeuksen lähde Ruissalossa, Suomen Kuvalehti, 19.08.1939, nro 33, s. 8, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
Pääkallonmetsästys

**Pääkallonmetsästäjät** uskovat, että kun ottaa tappamansa vihollisen pään voitonmerkiksi, hänen sielunvoimansa siirtyy voittajaan. Pääkallonmetsästäjiä ovat olleet tietyt luonnonkansat, esimerkiksi was-heimo Burmassa, Borneon dajakit sekä muutamat Etelä-Amerikassa, Filippiineillä ja Uudessa Guineassa asuvat heimot.

Jotkut heimot käsittelevät päät niin että ne kutistuvat, mutta kasvonpiirteet säilyvät ennallaan. Esimerkiksi Ecuadorin jivaro-intiaanit poistavat pään luut ja kuivaavat ja savustavat pään nahan niin, että se kutistuu nyrkin kokoiseksi *tsantsaksi*.
Kompas

**Kompas** (indonesiaksi *kompassi*) on Indonesiassa ilmestyvä sanomalehti. Sitä on julkaistu vuoden 1965 kesäkuusta lähtien.

## Historia
Kompasia alettiin julkaista 28. kesäkuuta 1965 Jakartassa. Lehden nimi oli aluksi *Bentara Rakyat*, mutta presidentti Sukarnon ehdotuksesta nimeksi muutettiin *Kompas*.

## Aiheesta muualla
* Lehden kotisivut
Mäski

**Mäski** on oluen ja erilaisten tislattujen alkoholijuomien valmistuksessa saatava sivutuote, joka jää jäljelle, kun osa mallasrouheen tärkkelyksestä on mäskäyksessä amyloitu mallassokeriksi ja dekstriiniksi. 

Oluen valmistuksessa sanalla "mäski" tarkoitetaan sitä *sivutuotetta*, joka jää jäljelle, kun panoksesta on erotettu nestemäinen vierre. Varsinainen olut siis valmistetaan vierteestä.

Viinan tai hiivan valmistamisessa sanalla "mäski" on eri merkitys, ja se merkitsee *käymispanosta*. Mäskiä kutsutaan *rankiksi*, kun mäskistä on tislattu pois alkoholi esimerkiksi pontikaksi. Oluen "mäski" on siis viinan tai hiivan "rankki".

Mäskijätettä käytetään karjan ruokinnassa rehuna, ja kaljamaltaan rukiista valutettua mäskiä voi myös käyttää leivonnassa.

## Katso myös

* Mäski (kalastus)

## Lähteet
MTV

Lyhenne **MTV** tai **Mtv** voi viitata ainakin seuraaviin:

## Media

* MTV, suomalainen mainosrahoitteinen mediayhtiö
* MTV, yhdysvaltalaisen ViacomCBS:n omistama televisiokanavien ryhmä
* Magyar Televízió, Unkarin julkisen palvelun televisioyhtiö

## Vesiliikenne

* MTV, moottoritorpedovene
** MTV 1 ”Sisu”
** MTV 2 ”Hurja”
** MTV 3 ”Isku”
** MTV 4 ”Syöksy”
** MTV 5 ”Nuoli”
** MTV 6 ”Vinha”
** MTV 7 ”Raju”

## Muuta

* Muonion Tunturi-Veikot, muoniolainen hiihto- ja suunnistusseura
* Mtv, Matkanevan rautatieaseman lyhenne

## Lähteet
The Jakarta Post

**The Jakarta Post** on Indonesian luetuin englanninkielinen sanomalehti. Lehteä alettiin julkaista vuonna 1983. Sitä julkaistaan päivittäin.

## Aiheesta muualla
*Thejakartapost.com
Kuensel

**Kuensel** on Bhutanin ainoa sanomalehti. Sitä alettiin julkaista vuonna 1967. Lehdessä on artikkeleita kolmella eri kielellä: dzongkhaksi (Bhutanin kansallinen kieli), englanniksi ja nepaliksi. Siinä on 28 sivua, joista 16 ovat dzongkhaksi ja englanniksi ja loput nepaliksi. Vuoteen 1996 asti sanomalehdessä oli 20 sivua, joista 12 olivat dzongkhaksi ja englanniksi ja loput nepaliksi.

## Aiheesta muualla
*Kuenselonline.com
Messukirja

**Messukirja** (lat. *missale*) on katoliseen kirkkoon kuuluvien, latinalaista riitusta käyttävien paikalliskirkkojen liturginen kirja, joka sisältää kaikki ohjeet ja tekstit kaikkien vuoden messujen viettämiseen. Vuonna 1570 julkaistu paavi Pius V:n *[[Missale Romanum]]* ("Roomalainen messukirja") korvasi ensimmäisenä piispanistuinten omat messukirjat. Nykyään messukirjat julkaistaan alun perin latinaksi, ja käännetään siitä muille kielille.

Katolinen kirkko käytti keskiajalla Suomessa omaa messukirjaa, *[[Missale Aboense]]a*. Ensimmäinen painettu suomenkielinen messukirja oli Mikael Agricolan kokoama *[[Messu eli Herran Echtolinen]]*.

## Katso myös

* Breviario (*Breviarium*)
* Graduaali (*Graduale*)
* Kirkkokäsikirja (*Manuale*)

## Aiheesta muualla

* ''Missale Romanum''
* Catholic Encyclopedia: Missal
* Vatican: Liturgical Year
Zoltán Jeney

**Zoltán Jeney** (4. maaliskuuta 1943 Szolnok, Unkari – 28. lokakuuta 2019) oli unkarilainen säveltäjä. Hän opiskeli säveltämistä Ferenc Farkasin johdolla Budapestissä vuosina 1961–1966. Jeney alkoi säveltää 1970-luvulla pääosin minimalistista musiikkia. 

Hän opetti Budapestin Liszt-akatemiassa vuodesta 1986.

## Lähteet
Okapäämadot

**Okapäämadot**, aikaisemmin **okakaulamadot** (Kinorhyncha) on eläinkunnan pääjakso. Okapäämadot ovat pieniä, vain 0,2–1,2 millimetrin pituisia. Niiden pää on esiin työntyvä ja väkästen ympäröimä, ja siinä on kärsä. Okapäämatoja on yli 300 lajia, jotka elävät merien mutaisissa ja hiekkaisissa sedimenteissä ympäri maailman. Niitä tavataan rantavyöhykkeen matalista vesistä jopa noin 9540 metrin syvyyteen hadaalivyöhykkeessä. Suomen ainoa tunnettu laji on *Echinoderes levanderi*.

## Lähteet
Helmiveneet

**Helmiveneet** (Nautiloidea) ovat kuorellisia, merissä eläviä pääjalkaisten luokkaan luettavia nilviäisiä. Helmiveneet olivat varhaisimpia pääjalkaisia ja niiden valtakausi oli jo paleotsooisella maailmankaudella 400&ndash;500 miljoonaa vuotta sitten, jolloin ne olivat merten hallitsevia petoja. Noin 2&nbsp;500 lajia tunnetaan fossiileista. Kaikkien muiden pääjalkaisten katsotaan kehittyneen varhaisista helmiveneistä noin 400 miljoonaa vuotta sitten. 

## Nykyiset lajit
Nykyisin eläviä helmiveneitä tunnetaan vain kuusi lajia, kaikki Nautilida-lahkon Nautilidae-heimon kahdessa suvussa: *[[Allonautilus]]* ja *[[Nautilus (suku)|Nautilus]]*. Nämä lajit ovat noin 20 senttimetriä pitkiä ja elävät trooppisissa merissä. Ne viettävät suuren osan ajastaan yli sadan metrin syvyydessä ja niitä on löydetty usein 500&ndash;700 metrin syvyyksistä. Samojen sukujen helmiveneitä tunnetaan eoseenikauden fossiileina.
* *[[Allonautilus perforatus]]*
* *[[Allonautilus scrobiculatus]]*
* *[[Nautilus belauensis]]*
* *[[Nautilus macromphalus]]*
* *[[Nautilus pompilius]]* 
* *[[Nautilus stenomphalus]]*

## Rakenne
Nykyisillä helmiveneillä on spiraalimainen kuori, jonka väliseinät (septat) jakavat erillisiin lokeroihin. Alkeellisten helmiveneiden kuori oli kuitenkin suora, kartiomainen ja monenlaisia muotoja esiintyi helmiveneiden valta-aikoina.

Helmiveneen kuoren sisällä kammiosta toiseen ja väliseinissä olevien reikien kautta kulkee yhtenäinen kudosrihma. Se säätelee eri kammioissa olevan veden ja ilman määrää ja helmiveneen kelluvuutta.

Helmiveneellä on kaksi silmää ja samanlaisia lonkeroita kuin muillakin pääjalkaisilla. Lonkeroita voi olla jopa 90 kappaletta, eikä niissä ole imukuppeja. Helmiveneen silmissä ei ole linssiä, ja on arveltu, että se näkee ympäristön mustavalkoisena ja epäselvänä.

Helmiveneiden aivot eivät ole kovin kehittyneet verrattuna muihin pääjalkaisiin, vaan niillä on aivojen tilalla ns. aivosolmukkeet, joiden sijainti on silmien takana.

Helmivene hengittää kahdella kidusparilla. Helmiveneen sydän sijaitsee sen vaippaontelon takana. Sydän pumppaa helmiveneen tarvitseman veren sen alkeelliseen verenkiertoon.

## Uhat
Helmiveneen kuori on haluttu matkamuisto ja monet etupäässä köyhät helmiveneiden levinneisyysalueella elävät kalastajat tienaavat lisäansioita pyydystämällä ja myymällä helmiveneitä. Pyydystäminen on kuitenkin fyysisesti raskasta, sillä helmiveneet voivat painaa jopa kaksi kiloa. Tutkijat ja luonnonsuojelijat ovat vastanneet helmiveneiden pyydystämiseen nostamalla helmiveneitä jopa kolmensadan metrin syvyydestä ja tutkituttamalla sekä merkitsemällä näitä.

## Lähteet
Balladi

**Balladi** oli alun perin lyhyt lyyrinen, tavallisesti tanssin säestyksenä laulettu lemmenruno. Myöhemmin sana tuli merkitsemään tunnelmallisia kertovia runoja, jotka ovat kuitenkin synkempiä kuin romanssit. Balladi on runomuotoinen, surullisesti päättyvä rakkaustarina, jonka pääosissa ovat yleensä eri säätyluokkiin kuuluvat (ylempisäätyinen) nuorukainen ja (alempisäätyinen) neito. Sana tulee ranskan kielestä *ballade* eli laulu.  

Balladi voi tarkoittaa myös pientä tarinaa laulussa. Klassisessa musiikissa balladi voi olla yksinlaulu, piano- tai orkesterisävellys. Balladeja ovat säveltäneet esimerkiksi Frédéric Chopin, Johannes Brahms, Edvard Grieg ja Jean Sibelius. Popmusiikin yhteydessä ja varsinkin englannin kielessä sanaa "ballad" käytetään usein mistä tahansa hitaasta kappaleesta vastapainona nopeatempoisemmille kappaleille. 

## Lähteet
Sappi

**Sappi** on  kellanruskea, tahmea ja kitkeränmakuinen ruoansulatukseen liittyvä neste. Sitä muodostuu maksassa. Vuorokaudessa maksasta erittyy 0,5–1 litraa sappea. Ohutsuolen verenkiertoon erittämä kolekystokiniini-hormoni sekä itse sappisuolat lisäävät sapen eritystä. Sapen tehtävänä on hajottaa rasvat pieniksi pisaroiksi, jotta ruoansulatusentsyymit pääsevät vaikuttamaan niihin. Sappi keräytyy sappitiehyitä pitkin sappirakkoon, missä se väkevöityy 4–10-kertaiseksi. Sappirakko tyhjentyy puolestaan sapenjohtimesta pohjukaissuoleen ison pohjukaissuolinystyn kohdalle.

## Sapen koostumus
Sappi koostuu pääosin vedestä, kolesterolista, sappisuoloista ja sappiväriaineista (esimerkiksi bilirubiinidiglukuronidi). Näiden lisäksi siinä on fosfolipidejä, elektrolyyttejä, proteiineja, sekä raskasmetalleja, lääke- ja hormonimetabolian erittyviä lopputuotteita. Kolesteroli osallistuu sappisuolojen valmistukseen, mutta liiallisena se voi aiheuttaa sappikiviä. Sappi mahdollistaa rasvojen imeytymisen siten, että sappisuolat ja fosfolipidit sitoutuvat kolesteroliin ja muodostavat ohutsuolessa mikroskooppisen pieniä pallosia eli misellejä, joihin ravinnon mukana tulleet rasvat tarttuvat ohutsuolessa. Tällöin haiman erittämä vesiliukoinen lipaasi-entsyymi pystyy hajottamaan rasvoja monoglyserideiksi ja rasvahapoiksi. Sappiväriaineet ovat elimistön kuona-aineita, jotka aiheuttavat sapen ja ulosteiden värin.

## Sapen tehtävät
# Emulgointi ja misellien muodostus; rasvojen digestio, rasvojen ja rasvaliukoisten vitamiinien imeytyminen.
# Sappineste sisältää runsaasti emästä (bikarbonaattia). Se auttaa neutraloimaan suolahappoa pohjukaissuolessa.
# Eräiden lääkeaineiden ja toksiinien erittäminen; elohopea, kupari, sekä konjugoituneen bilirubiinin erittäminen ja kolesterolin eritys.

## Sappihappojen biosynteesi
* kolesteroli → 7(alfa)-hydroksikolesteroli → kolyyli-CoA tai kenodeoksyykolyyli-CoA.

* Kolyyli-CoA → Taurokoolihappo tai glykokoolihappo → deoksikoolihappo

* Kenodeoksyykolyyli-CoA → Tauro- ja glykokenodeoksikoolihappo → Litokoolihappo.

Sappihappoja syntetisoidaan yhtä paljon kuin menetetään.

## Katso myös
* Humoraalioppi
* Enterohepaattinen kierto

## Lähteet
Ballaadi

**Ballaadi** on  Toivo Särkän ohjaama elokuva vuodelta 1944.
Tarina on sepitteellinen kertomus perheellisen säveltäjän Fredrik Paciuksen (Thure Bahne) ja nuoren Ebba Dunckertin (Maaria Eira) romanssista. 

## Näyttelijät

## Vastaanotto
Kritiikeissä elokuvaa on pidetty paitsi hupaisan teennäisenä myös koomisen paatoksellisena ja yltiöisänmaallisena.

## Lähteet
Sappikivi

**Sappikivet** ovat sapen kivimäisiä kiteytymiä, jotka sisältävät pääasiassa kolesterolia ja sappiväriaineita. Sappikivet ovat suuruudeltaan pippurin ja kirsikan välimailta, ja niitä esiintyy sappirakossa tavallisesti useita.

Kivet aiheuttavat vaivoja, jos ne ovat hanganneet sappirakon seinämän herkkää limakalvoa (sappirakko tulehtuu) tai jos sappikivi on tukkinut sappitiehyen. Tilaa kutsutaan sappikivitaudiksi. Sappikivet diagnosoidaan ultraäänellä ja verikokeiden antamien maksa-arvojen avulla. Tautia hoidetaan yleensä poistamalla sappirakko. Poisto tehdään useimmiten tähystysleikkauksella nukutuksessa. Harvemmin hoitona on kivien ultraäänimurskaus tai liuotushoito.

Sappikivet ovat jossain määrin perinnöllisiä, mutta ylipaino ja liikunnan puute kasvattavat riskiä sairastua sappikiviin. Lisäksi alkoholinkäyttö ja huono ruokavalio vaikuttavat kivien syntyyn.

## Lähteet
Ruoansulatus

**Ruoansulatus** eli *digestio* saa aikaan sen, että monimutkaiset ravintoaineet pilkkoutuvat yksinkertaisiksi aineiksi, jotka ruumiin solut sitten käyttävät hyväkseen energianlähteenä ja rakennusmateriaalina. 

Hiilihydraatit pilkkoutuvat osittain suussa amylaasi-entsyymin vaikutuksesta yksinkertaisiksi sokereiksi (ennen kaikkea rypälesokeriksi eli glukoosiksi), jotka ovat solujen tärkein energianlähde. 

Mahassa proteiinit eli valkuaisaineet hajoavat pepsiini-entsyymin vaikutuksesta aminohapoiksi, jotka puolestaan käytetään elimistön rakennusaineiksi. 

Rasvat eli lipidit pilkkoutuvat lipaasientsyymillä, jota  haima erittää ruuansulatuskanavaan. Rasvat kulkeutuvat soluihin rasvahapoiksi ja glyseroliksi pilkkoutuneina. Sitten nämä aineosat yhdistyvät uudelleen, ja rasva käytetään joko solujen rakennusaineeksi, tai se jää ravintovarastoksi rasvasoluihin. 

Ravinnon käsittely tapahtuu ruoansulatuskanavassa. Lukuun ottamatta niitä elimiä, joiden kautta ravinto kulkee suusta suoliston loppuun asti, ruoansulatuselimistöön kuuluu joukko ruoansulatusrauhasia, kuten sylkirauhaset, maharauhaset, suolinesterauhaset, haima ja maksa, jotka erittävät ruoansulatusnesteitä. Nämä sisältävät entsyymejä, joiden avulla ravinnon pilkkoutuminen käyttökelpoiseen muotoon tapahtuu nopeasti.

## Ihmisen ruoansulatus

Ihmisen ruoansulatus on järjestelmä, joka muuttaa syödyn ravinnon elimistölle käyttökelpoiseen muotoon. Ensin ravintoa pilkkovat suussa kieli ja hampaat. Sylkirauhaset erittävät mukaan sylkeä. Ruoka jatkaa matkaa nieluun ja ruokatorveen ja edelleen mahaan. Täältä ravinto etenee ohutsuoleen, jossa suurin osa ravinnosta imeytyy suolinukan kautta verenkiertoon. Imeytymätön aines kertyy paksusuoleen, jossa vielä osa aineista imeytyy elimistöön. Loppu poistuu lopulta peräaukon kautta ulosteena. Ihmisen ruoansulatuskanava on noin 9 metriä pitkä. Ruoansulatuksen fysiologia vaihtelee yksilöllisesti sekä muiden tekijöiden, kuten ruoan ominaisuuksien ja aterian koon mukaan. Ruoansulatus kestää tavallisesti 1–3 vuorokautta.

Tutkimuksessa on havaittu terveillä, länsieurooppalaista ruokavaliota noudattavilla, liikkuvilla aikuisilla ravinnon energiasta imeytyvän keskimäärin 89,4&nbsp;%. Energiaravintoaineista rasvan havaittiin imeytyvän 92,5-prosenttisesti, proteiinin 86,9-prosenttisesti ja hiilihydraattien 87,3-prosenttisesti. Tutkimuksessa verrattiin nautitun ravinnon energiamäärää pommikalorimetrillä mitattuun ulosteen energiamäärään.

Ruoansulatuksen kannalta merkittäviä elimiä ovat maksa ja haima. Haima erittää suurimman osan ruoansulatusentsyymeistä. Maksa säätelee veren sokeri- ja aminohappopitoisuuksia, varastoi monia aineita sekä valmistaa ravinnosta muun muassa rasvoja ja glukoosia.

Ruoansulatuskanavassa ravinto ja sen mukana tulleet mikrobit ja muut aineet joutuvat vaihteleviin ympäristöihin. Suu on lähes neutraali ympäristö, maha taas hyvin hapan ja osa suolesta lievän emäksinen. Aineet kohtaavat monia ruoansulatusentsyymeitä, jotka hajottavat suolessa kulkevat aineet elimistön käyttöön sopiviksi aineiksi.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

*OpetusTV, biologia: Ruuansulatus
*Yle Oppiminen: Ruoansulatus