open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Russell–Silverin oireyhtymä

**Russell&ndash;Silverin oireyhtymä (RSS, SRS)** on synnynnäinen epämuodostumaoireyhtymä, jolle on ominaista jo sikiökaudella alkanut lyhytkasvuisuus ja alhainen paino. 
Kasvojen kolmiomaiset piirteet ja kehon raajojen hentoisuus ovat yleisiä. Oireistoon kuuluvat myös matala verensokeritaso eli hypoglykemia, suulakihalkio, maitokahviläiskät, munuaistoiminnan häiriöt ja virtsateiden epämuodostumat. Älyllinen suorituskyky on verrattain normaali.

Joskus kasvuiässä olevilla tavataan oppimisen häiriöitä ja henkistä kehitysviivettä ikätovereihin nähden, mutta nämä johtuvat useimmiten  mahdollisista, huomattavista fyysisistä epäsymmetrioista, kuten myös sosiaalisen ympäristön, henkilöön kohdistuvista ja joskus psykosomaattisia, ks.Psykosomatiikka oireitakin aiheuttavista paineista kuin varsinaisesta älyllisestä, lievästä kehitysvammasta. 
Arviot oireyhtymän yleisyydestä vaihtelevat melko reippaasti. Ne ovat välillä 1/3&nbsp;000 ja 1/100&nbsp;000. 
Suomessa arvellaan olevan kolmisen kymmentä diagnosoitua Russell-Silver-oireyhtymän kantajaa. 

Oireyhtymän syynä on yleensä 7. kromosomin lyhyen varren mutaatio (geenikarttamerkintä 7p11.2). Se on useimmiten satunnainen. Joissakin vallitsevasti periytyvissä tapauksissa mutaatio näyttää olevan 17. kromosomin pitkän varren alueella (17q25). Raportteja on myös maternaalisesta uniparentaalisesta disomiasta. Siinä kantajan  molemmat 7. kromosomit ovat periytyneet äidiltä. Russell-Silver-oireyhtymä ei vaikuta henkilön eliniän odotteeseen.

## Aiheesta muualla
* Silver-Russellin oireyhtymä - KV-tietopankki
*Lyhytkasvuiset
* Magic Foundation

## Lähteet
* https://www.magicfoundation.org/Growth-Disorders/Russell-Silver-Syndrome/ Russell-Silver Syndrome, Luettu 31.12.2016
Uuraan rata

**Uuraan rata** on Venäjän rataverkkoon kuuluva rautatie Leningradin alueella. Se alkaa Liimatta–Tyrisevä-radan varrella sijaitsevalta Kaislahden (Popovon) asemalta ja kulkee Viipurin eleläpuolella sijaitsevalle Uuraansaarelle (Vysotsk).

## Historia
Uuraan rata valmistui vuonna 1926. Se kuului alkuaan Suomen rataverkkoon, mutta toisen maailmansodan jälkeen se siirtyi kokonaan Neuvostoliitolle ja kuuluu nykyään Venäjän rataverkkoon.
Queenslandin tropiikki

**Queenslandin tropiikki** () on Unescon maailmanperintökohde Australian koillisrannikolla Queenslandissa, 450 kilometrin matkalla Townsvillen ja Cooktownin välissä. Alue on kokonaislaajuudeltaan 894&nbsp;420 hehtaaria, ja se muodostuu 41 kansallispuistosta ja useista muista luonnonsuojelualueista. Suojeltuja alueita on yhteensä 700, joista osa on yksityisessä omistuksessa. 15 prosenttia alueesta kuuluu johonkin kansallispuistoon.

Queenslandin tropiikki on luonnoltaan merkittävä alue. Alueen sademetsissä elää kolmasosa Australian 315 nisäkäslajista ja 13 lajia, joita ei tavata mistään muualta, sekä melkein puolet Australian 370 lintulajista. Kaikkiaan alueelta löytyy 50 kotoperäistä eläinlajia. Puulajeja Queenslandin tropiikissa on yli tuhat.

Alueella on todisteita Australian kasvistoa ja eläimistöä muokanneista ekologisista ja evolutiivisista prosesseista, kuten jäänteet suuresta Gondwanan metsästä, joka peitti Australian ja osan Etelämannerta 50–100 miljoonaa vuotta sitten. Ne tarjoavat myös tärkeää tietoa muualta Australiasta löydettyjen kasvien ja eläinten fossiilien tulkintaan sekä erityisesti Australian sklerofyllikasvillisuuden ja pussieläinten evoluutiosta. Alueella kasvaa trooppisia sademetsiä niiden leveyspiiri- ja ilmastorajoilla, ja toisin kuin useimmissa muissa trooppisissa ikivihreissä päiväntasaajan metsissä, alueella vallitsee kuiva kausi ja se on trooppisten hirmumyrskyjen reitillä. Monet Queenslandin kostean tropiikin erityispiirteistä liittyvät sen erittäin runsaaseen mutta kausiluonteiseen sademäärään, monipuoliseen maastoon ja jyrkkiin ympäristögradientteihin.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Viralliset sivut 
* Queenslandin tropiikki UNESCOn sivuilla
Pomarkun kirkko

**Pomarkun kirkko** rakennettiin vuosina 1914–1921 Ilmari Launiksen tekemien suunnitelmien pohjalta. Alun perin seurakunta tilasi suunnitelmat uudeksi kirkoksi arkkitehti Josef Stenbäckiltä, mutta myöhemmin seurakunta päätyi hylkäämään hänen suunnitelmansa ja valitsi arkkitehtiylioppilas Launiksen suunnitelmat. Kirkko edustaa tyyliltään myöhäistä kansallisromantiikkaa ja on alttarifreskoa ja runsaita koristemaalauksia myöten yhtenäinen kokonaisuus.

Kirkon rakennusmateriaalina on harmaa graniitti. Kirkko on pohjaratkaisultaan perinteinen suorakaiteen muotoinen pitkäkirkko, jonka sivuilta ulkonee kaksi vastakkaista, runkohuonetta matalampaa eteiskylkiäistä. Lisäksi kuoripäädyssä on erillisenä ulokkeena matala sakaristo. Sakaristoa vastapäisen päädyn harjalla on pieni huippuun päättyvä kellotorni. Kellotornin puoleisen seinän päätykolmiossa on keskiaikaista tyyliä imitoivaa komerokoristelua. Kirkon kolmilaivaisen kirkkosalin katossa on betoniholvaus. Tavanomaisista ratkaisuista poiketen kirkon saarnastuoli on sijoitettu alttarin yläpuolelle.

Kirkon alttarifresko kuvaa Jeesuksen kuolinhetkeä ristillä ja sitä ympäröivät pelastushistoriaan liittyvät symboliset kuvat. Kuolemasta muistuttaa freskoissa viikatemies, mutta alkuperäiseen freskoon kuulunut viinaa keittävän paholaisen kuva on piispan määräyksen vuoksi myöhemmin maalattu peittoon.

Kirkko restauroitiin alkuperäiseen asuunsa vuonna 1961.

Kirkossa on istumapaikat 1&nbsp;300 hengelle. Kirkon pneumaattiset urut ovat Kangasalan urkutehtaan vuonna 1921 rakentamat ja 14-äänikertaiset.

Samassa pihapiirissä kivikirkon kanssa on myös seurakunnan vanha, Heikki Lintulan vuonna 1802 rakentama puinen kirkko. Se on 1800-luvun alkupuolen puukirkoista eräs alkuperäisimpänä säilyneitä esimerkkejä.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Pomarkun seurakunta: Pomarkun kirkko
Välimerenmyrtti

**Välimerenmyrtti** eli **myrtti** (*Myrtus communis*) on ikivihreä puuvartinen myrttikasvilaji. Laji voi kasvaa pensaaksi tai pieneksi puuksi, jonka korkeus on lähes viisi metriä. Välimerenmyrtin lehdet ovat 3–5 senttimetrin pituisia ja tuoksuvat hyvänhajuiselle öljylle. Kukat ovat viisiterälehtisiä ja yleensä valkoisia. Kasvi tuottaa hedelminä sinimustia marjoja.

Välimerenmyrttiä esiintyy luonnonvaraisena Välimeren seudulla Etelä-Euroopassa ja Pohjois-Afrikassa. Sitä viljellään myös huonekasvina. Se on Suomessa vanhimpia huonekasveja, ja sitä kasvatettiin yleisesti jo 1800-luvulla. Nykyään huonekasvina käytetään välimerenmyrtin pienempilehtistä lajiketta morsiusmyrttiä (*Myrtus communis* 'Microphylla').

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Suomen Lajitietokeskus: Välimerenmyrtti (''Myrtus communis'')
* Finto: Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet: Välimerenmyrtti (''Myrtus communis'')
* Dr. Duke's Phytochemical and Ethnobotanical Databases: ''Myrtus communis''  
* Global Biodiversity Information Facility (GBIF): Myrtus communis 
* Centre for Agriculture and Biosciences International (CABI): Myrtus communis (myrtle) 
* Plant List: Myrtus communis
Hovinsaari

**Hovinsaari** on Kotkan kaupunginosa kaupungin keskustan Kotkansaaren pohjoispuolella. Virallisesti asemakaavassa se käsittää kolme numeroitua kaupunginosaa eli kaupunginosat 6, 7 ja 8. 

Kaupunginosaan kuuluu Hovinsaaren eteläosat sekä entinen Hietasen saari, joka on nykyisin satama-aluetta. Merkittäviä rakennuksia ovat muiden muassa Kymenlaakson keskussairaala, Hovinsaaren koulu ja Hovinsaaren sellutehtaan konttorirakennus. Hovinsaaressa sijaitsi ennen Hovinsaaren paperitehdas ja sellutehdas.

## Lähteet
AFC

**AFC** voi tarkoittaa ainakin seuraavia asioita:

* Asian Football Confederation, Aasian jalkapalloliitto
* American Football Conference, amerikkalaisen jalkapallon ammattilaisliiga NFL:n toinen konferenssi
* Amsterdamsche Football Club, alankomaalainen jalkapalloseura
* Automatic Frequency Control, automaattinen taajuudensäätö
* Air Force Cross, Britannian lentojoukkojen kunniamerkki
NFC

Lyhenne **NFC** voi tarkoittaa ainakin seuraavia asioita:

## Urheilu
* Nagacorp FC, kambodžalainen jalkapallojoukkue
* National Football Conference, amerikkalaisen jalkapallon ammattilaisliigan konferenssi
* St George's Park National Football Centre, brittiläinen urheilukeskus

## Muut
* National Finance Center, Yhdysvaltain hallituksen virasto
* National Freight Corporation, entinen kuljetusalan yritys
* Near-field communication, radiotaajuinen etätunnistustekniikka
* Network File Control
* New Friends Colony, alue Intiassa
* News1, vanhalta nimeltään News First Class, israelilainen uutispalvelu
* NordicFuzzCon, turriaiheinen con
* Nuclear Fuel Complex, Intian hallituksen virasto
* Nationellt forensiskt centrum, Ruotsin poliisin rikostekninen laboratorio
Kolkansaari

**Kolkansaari** on saari Kotkassa Kymijoen suistoalueella. Saari rajoittuu Kymijoen Korkeakosken-, Koivukosken- ja Huumanhaaraan sekä eteläosiltaan Suomenlahteen. Saaren asukasluku on 5&nbsp;499 (31.12.2007). Kolkansaari kuului Kymin kuntaan vuoteen 1950 saakka ja Karhulan kauppalaan vuosina 1951–1976.

Kolkansaaren korkein kohta on Äijänvuori (56 m). Maastoltaan tasaista viljely- ja asuinaluetta on erityisesti Huumanhaaran varrella. Saaren eteläosa (Jumalniemen eteläosa) on suurelta osin luonnontilassa olevaa metsäaluetta. Kolkansaaren kautta kulkevat valtatie 7 ja Kotkan rata. 

Kolkansaarella sijaitsevat seuraavat kaupunginosat:
*Hovila
*Jumalniemi
*Kalliokoski
*Kierikkala
*Koivula

## Lähteet
Johann Georg Halske

**Johann Georg Halske** (30. heinäkuuta 1814 Hampuri – 18. maaliskuuta 1890 Berliini) oli saksalainen mekaanikko, joka perusti F. M. Böttcherin kanssa vuonna 1844 työpajan Berliiniin. 

Halske meni koulunkäyntinsä päätyttyä hienomekaanisen työpajan oppilaaksi ja saavutti maineen etevänä hienomekaanikkona. Vuonna 1844 hän perusti mekaanikko Bötticherin kanssa hienomekaanisen työpajan Berliiniin. Kun Werner von Siemens vuonna 1846 oli keksinyt osoitinlennättimen ja haki mekaanikkoa, joka pystyisi rakentamaan sen Halske esiteltiin hänelle. Vuonna 1847 Halske ja Werner von Siemens perustivat Siemens & Halsken, joka myöhemmin sai nimekseen Siemens AG. Yritys keskittyi kaukolennätinlinjojen rakentamiseen. Halske oli osallisena sähkölaitteiden suunnittelussa ja rakentamisessa sekä työpajan johtamisessa, Siemensin osalle jäi yrityksen laajentaminen ja edustaminen. Vuonna 1867 Halske vetäytyi yrityksestä, sillä hänen näkemyksensä yrityksen politiikasta erosivat Siemensin veljesten näkemyksistä.  Hän pysyi kuitenkin Werner von Siemensin ystävänä kuolemaansa asti. Vaikka hän jättikin yrityksen, jota oli perustamassa, hän jatkoi sen tukemista ja osallistui taloudellisesti Siemensin vuonna 1872 perustetun eläkekassan tukemiseen. Halske tuki myös lahjoituksilla taideteollisuutta ja muita yleishyödyllisiä pyrkimyksiä. Hän kuoli vuonna 1890 pitkällisen sairauden jälkeen.

## Lähteet
Risto Aaltonen

**Risto Kalevi Aaltonen** (16. maaliskuuta 1939 Helsinki – 8. maaliskuuta 2021 Porvoo) oli suomalainen näyttelijä ja teatteriohjaaja.

## Ura

Aaltonen opiskeli ylioppilastutkinnon jälkeen Suomen teatterikoulussa 1960–1963. Hän esiintyi televisiosarjoissa *[[Kotikatu]]*, jossa hän näytteli Rekku Kaakkoa, ja *[[Raid (televisiosarja)|Raid]]*, jossa hän näytteli liikemies Hallvikia. Aaltonen oli myös tunnettu teatterinäyttelijä, sillä hän esiintyi pitkään Tampereella ja Helsingissä. Suomen Kansallisteatterissa Aaltonen oli mukana noin 50&nbsp;tuotannossa 1970-luvulta vuoteen 2004 saakka. Hänen huomattaviin rooleihinsa kuului 1980-luvulla David Pownallin *[[Mestariluokka|Mestariluokan]]* Ždanov. Viimeisen kerran Aaltonen esiintyi Kansallisteatterissa vuonna 2015.

Aaltonen esiintyi elokuvissa *[[Leikkikalugangsteri]]*, *[[Uuno Turhapuro menettää muistinsa]]*, *[[V2 – Jäätynyt enkeli]]* ja *[[Emmauksen tiellä]]*.

Aaltonen on haudattu Malmin hautausmaalle Helsinkiin.

## Filmografia

;Ääninäyttelijänä

## Lähteet

* 

### Viitteet
Dave England

**Dave England** (s. 30. joulukuuta 1969 Ventura, Kalifornia) on yksi Jackass-televisiosarjan vakituisista näyttelijöistä. Hänen hahmonsa nimi on Chef Dave, Dek tai Darf. Hänellä on merkittävä rooli jaksoissa Munakas (*The Omelette*), Melontaa kaupungissa (*Urban Kayaking*), Maitokisa (*Milk Challenge*), Kakkavaippa (*Poo Diaper*) sekä Isi ja vauva (*Daddy and Baby*). Hän esiintyi myös molemmissa Jackass-elokuvissa. Jackass-genren ulkopuolella hän on esiintynyt kahdella lumilautailuvideolla. 

## Katso myös
* Bam Margera
Rakkaus kolmeen appelsiiniin

**Rakkaus kolmeen appelsiiniin**, op. 33, on Sergei Prokofjevin vuonna 1919 säveltämä venäjänkielinen ooppera. Teoksen libreton kirjoittivat Prokofjev ja Vera Janacopoulos. Ensiesitys oli Chicagossa 30. joulukuuta 1921. 

Rakkaus kolmeen appelsiiniin perustuu Carlo Gozzin näytelmään *L’amore delle tre melarance*. Oopperan kantaesityksessä teos esitettiin ranskaksi nimellä *L’Amour des Trois Oranges*.

Sergei Prokofjev sovitti teoksestaan myös kuusiosaisen sarjan orkesterille.

## Henkilöt
*Ristikuningas, mielikuvitusvaltakunnan kuningas, pukeutunut kuin pelikorttien ristikuningas – basso
*prinssi, kuninkaan poika – tenori
*prinsessa Clarissa, kuninkaan veljentytär – altto
*Leandro, pääministeri, pukeutunut kuin patakuningas – baritoni
*Truffaldino, narri – tenori
*Pantalone, kuninkaan uskottu – baritoni
*Tchélio, taikuri, kuninkaan suojelija – basso
*Fata Morgana, noita, Leandron suojelija – sopraano
*Linetta, Nicoletta ja Ninetta, appelsiiniprinsessoja – altto, mezzosopraano ja sopraano
*Creontan kokki – basso
*Farfarello, paholainen – basso
*Smeraldina, orjatar – mezzosopraano
*seremoniamestari – tenori
*airut – basso
*torvensoittaja – bassopasunisti
*kymmenen kummajaista, tragedian puolestapuhujia, komedian puolestapuhujia, lyriikan kannattajia, tyhjäpäitä, pirulaisia, lääkäreitä, hoviväkeä – kuoro
*epämuodostuneita, juoppoja, suursyömäreitä, vartijoita, palvelijoita, neljä sotilasta – statisteja

## Lähteet
Antifoni

**Antifoniksi** ( *antíphōnon*, ”vastakkain soiva” tai ”vastakaiku”) on lyhyt liturginen laulu länsimaisessa kristillisessä perinteessä. Se koostuu tavallisesti yhdestä *[[Raamattu|Raamatun]]* jakeesta tai lauseesta, erityisesti *[[Psalmit|psalmeista]]*. Antifoni lauletaan tai lausutaan ennen ja jälkeen psalmin, virren tai muun tekstin jumalanpalveluksissa, jolloin se kehystää sisältöä teemallisesti ja usein esitetään antifonaalisesti vuorottelevien kuorojen toimesta. Säe voi olla toinen psalmin kohta tai myös vapaasti Raamatun tekstistä muotoiltu. Sama säe toistuu sekä psalmin alussa että lopussa. Erityisesti päivän psalmin (introituksen) alussa ja lopussa oleva lauseke, joka sitoo psalmin kirkkovuoden ajankohtaan. Myös kirkollisten toimitusten johdanto-osan psalmiin liittyy antifonit.

Antifonin laulamisen aloittaa joko messua johtava pappi, kanttori, esilaulaja tai lauluryhmä. Psalmin edellä ja lopussa olevaan antifoniin voi yhtyä koko seurakunta. Kuitenkin usein kuoro tai esilauluryhmä laulaa koko antifonin ja psalmin.

## Lähteet
Bromma Kyrka

**Bromma Kyrka** on yksi Ruotsin pääkaupungin Tukholman kaupunginosista. Se sijaitsee kaupungin läntisellä puoliskolla, ja kuuluu Bromman kaupunginosa-alueeseen. Kaupunginosa on muodostunut Bromman kirkon ympärille, josta se on myös saanut nimensä.

## Aiheesta muualla
* Bromma Kyrkan kaupunginosan ja Bromman kirkon historiaa
Dmitri Kabalevski

**Dmitri Borisovitš Kabalevski** (, 30. joulukuuta (J: 17. joulukuuta) 1904 Pietari – 14. helmikuuta 1987 Moskova) oli neuvostoliittolainen säveltäjä ja musiikkipedagogi ja Neuvostoliiton musiikin merkittävä edustaja.  Hän oli vuodesta 1939 Moskovan konservatorion professori. Hän sävelsi isänmaallisia oopperoita ja elokuvamusiikkia. Sävellystyyliinsä hän sai vaikutteita venäläisestä kansanmusiikista..

Kabalevski syntyi Pietarissa ja opiskeli Nikolai Mjaskovskin johdolla Moskovan konservatoriossa. Toisen maailmansodan aikana hän liittyi Neuvostoliiton kommunistiseen puolueeseen. Hän oli myös Neuvostoliiton säveltäjäliiton johtavia hahmoja. Kabalevski sävelsi muun muassa oopperoita, konserttoja, pianomusiikkia ja myös musiikkia mykkäelokuviin. Hänen tunnetuin teoksensa on humoristinen orkesterisarja *[[Koomikot (orkesterisarja)|Koomikot]]*.

Kabalevski kävi Suomessa tammi–helmikuussa 1945 neuvostoliittolaisen kulttuuridelegaation jäsenenä. Hän tapasi useita suomalaisia, muun muassa Uuno Klamin ja Martti Similän. Hän oli vierailunsa jälkeen kirjeenvaihdossa useiden suomalaisten kanssa. Lisäksi hän lähetti Suomeen lahjoituksena useiden neuvostoliittolaisten teosten partituureja, joita 1940-luvun jälkipuoliskolla otettiin RSO:n ja HKO:n ohjelmistoon.

Kabalevski sai musiikillisista ansioistaan useita valtion palkintoja, kuten kolme Stalin-palkintoa.

## Lähteet
Simon Preston

**Simon Preston** (4. elokuuta 1938 Bournemouth – 13. toukokuuta 2022) oli brittiläinen urkuri, kapellimestari ja säveltäjä. Hän opiskeli urkujensoittoa C. H. Trevorin johdolla ja soitti vuosina 1962–1967 Westminster Abbeyssä ja myöhemmin Oxfordin tuomiokirkossa. 

Preston levytti Johann Sebastian Bachin urkutuotannon Deutsche Grammophonille. Hän on myös levyttänyt muun muassa Georg Friedrich Händelin urkukonsertot. Lisäksi hän sävelsi musiikkia uruille.

Vuonna 2012 Preston meni naimisiin Elizabeth Haysin kanssa.

Preston kuoli 83-vuotiaana 13. toukokuuta 2022.

## Lähteet
Lando

**Lando** (synt. **Lando**; k. 914 Rooma, Italia) oli 121. paavi. Hän toimi paavina heinä–marraskuulta 913 maaliskuulle 914 saakka. Hän syntyi Sabinassa, Italiassa, mutta hänen syntymävuotensa on tuntematon. Lando kuoli vuonna 914 Roomassa, Italiassa.

Landolla oli paljon vaikutusvaltaisia ystäviä, joiden avulla tämä tuli lopulta valituksi paaviksi. Paaviuskautensa aikana hän järjesteli synnyinmaakuntaansa Sabinaan lahjoituksia ja etuoikeuksia. Hän oli yksi viimeisistä paaveista, jotka ottivat oikean nimensä käyttöön myös noustessaan paaviksi.

## Lähteet
*

### Viitteet
Vincent (ooppera)

**Vincent** on Einojuhani Rautavaaran vuosina 1986–1987 säveltämä kolminäytöksinen ooppera, jonka aiheena on alankomaalaisen taidemaalari Vincent van Goghin elämä. 

Vincent sai ensiesityksensä vuonna 1990 Suomen Kansallisoopperassa. Teos on alkumuodoltaan suomenkielinen, mutta siitä on tehty myös saksankielisiä produktioita. Oopperan libretto on säveltäjän kirjoittama. 

## Lähteet
Marxilainen kansantaloustiede

**Marxilainen kansantaloustiede** on alun perin vuonna 1966 julkaistu oppikirja, joka nimensä mukaisesti käsittelee taloutta marxilaisen talouden näkökulmasta. Kirja pohjautuu Eino Nevalaisen 1948–1949 kirjoittamaan oppikirjaan. Sitä modernisoi ja laajensi Matti Peltonen vuonna 1966.

## Sisältö
### Sisällysluettelo
* Alkulause s. 5
*  *A. Johdanto*
* I luku. Kansantaloustieteen tutkimuskohde ja metodi s. 9
* B. Kapitalismia edeltäneet tuotantotavat 
* II luku. Alkukantainen yhteisö s. 29
* III luku. Orjanomistusjärjestelmä s. 38
* IV luku. Feodaalinen tuotantotapa s. 49
* V luku. Tavara ja arvo s. 62
* VI luku. Rahateoria s.92
* VII luku.  Kapitalistisen tuotantotavan edellytysten muodostuminen  s. 120
* *C. Kapitalistinen tuotantotapa*
* VIII luku. Pääoma ja lisäarvo s. 133
* IX luku. Kapitalistisen tuotantotavan kehittyminen s. 157
* X luku. Työpalkka ja työpäivä s. 186
* XI luku. Pääoman kasaantuminen ja työväenluokan aseman kehitys s. 222
* XII luku. Pääoman kiertokulku s. 271
* XIII Luku. Teollisuuskapitalistin voitto s. 292
* XIV luku. Kauppa ja kauppavoitto s.311
* XV luku. Lainapääoma ja korko s. 331
* XVI luku. Maankorko ja kapitalismin kehitys maataloudessa s. 344
* XVII luku. Kansantulo kapitalistisessa yhteiskunnassa s. 372
* XVIII luku. Yhteiskunnallinen uusintaminen ja taloudellinen kasvu kapitalistisessa yhteiskunnassa s. 394
* XIX luku. Suhdannevaihtelut s. 414
* XX luku. Kapitalismin monopolinen vaihe s. 444
* *D. Kommunistinen tuotantotapa*
* XXI luku. Lyhyt katsaus sosialismin taloudellisiin lakeihin s.495

### Lainaus

## Lähteet
Usko parempaan

**Usko parempaan** on Kapasiteettiyksikön neljäs studioalbumi, joka julkaistiin 17. marraskuuta 2004. Se nousi Suomen virallisen listan sijalle 14.

Albumin ainoa hitiksi noussut kappale oli nimikappale "Usko Parempaan", josta tehtiin myös musiikkivideo. Toinen tunnettu kappale oli *[[Tyttö sinä olet tähti]]* -elokuvan soundtrackille päässyt "Lähdössä".

## Kappaleet
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 

## Tuottajat
* Lost Kapasitetos: 1
* Elastinen: 1, 5, 10, 12, 16
* RPK: 3
* Andu: 4, 6, 9
* Coma: 7
* Jukka Immonen: 8, 15
* Sakke: 11
* Ii & Aivot: 13
* Wretch: 14
* Ewok: 17
* Gilbert: 18

## Aiheesta muualla
* Albumin arvostelu Tuoreetplatat -sivustolla 

## Lähteet
Susijengi

**Susijengi** on suomalaisen rap-yhtye Kapasiteettiyksikön viides ja yhtyeen jäsenien mukaan kokoelmalevyä lukuun ottamatta viimeinen albumi. Albumi julkaistiin Rähinä Recordsin kautta toukokuussa 2006, ja se nousi Suomen virallisen listan sijalle 10.

Albumilta julkaistiin singleinä kappaleet "Erobiisi" ja "Vielä vähän aikaa", joista tehtiin myös musiikkivideot.

## Kappaleet
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 

## Tuottajat
* Boy Mike: 1, 13
* Redrama: 2, 7
* Andu, Iso H & Tasis: 3, 10
* Coach Beats: 4
* Snellmen: 5, 14
* Sakke: 6, 9
* Jukka Immonen: 8
* Elastinen: 11
* Joniveli: 12

## Arvostelut
* Dome.fi: *positiivinen*
* Metropoli.net: 

## Lähteet
Valu (albumi)

**Valu** on Mokoman vuonna 1999 julkaistu debyyttialbumi. Albumi on musiikillisesti huomattavasti yhtyeen myöhempiä albumeita kevyempi ja rock-vaikutteisempi. Valu ei saavuttanut ilmestyessään mainittavaa menestystä ja Mokoman silloinen levy-yhtiö EMI tuhosi jäljellä olevat levyt vuonna 2000, eikä levystä otettu uusintapainosta. Sama kohtalo oli myös Valu-albumin seuraajalla, Mokoman toisella levyllä Mokoman 120 päivää. Valu julkaistiin kuitenkin uudelleen vuonna 2004 Mokoman noustua suuremman yleisön tietoisuuteen Kurimus-albumin ja oman levy-yhtiönsä, Sakara Recordsin myötä. 

Levyn tunnetuin kappale lienee hieman nyky-Mokomaa muistuttava aggressiivinen ”Viholliset”, jota Mokoma esittää keikoillaan toisinaan vielä nykyäänkin. ”Pillipiipari”-kappale on julkaistu uudelleennauhoitettuna versiona vuoden 2003 *[[Punainen kukko]]* -EP:llä. Myös ”Viholliset”-kappaleesta on tehty uusi versio, joka löytyy Mokoman *[[Viides vuodenaika]]* EP:ltä.

Mokoman myöhemmistä albumeista poiketen vokalisti Marko Annala vastasi *Valu*-albumilla laulamisen lisäksi myös kitararaidoista.

## Kappaleet
Sävellykset ja sanoitukset Marko Annala, ellei toisin mainita.

# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 

### Uusintajulkaisun bonuskappaleet




”Toinen kohtu” on alun perin Valu-albumin sessioissa kesällä 1998 äänitetty, varsinaiselta albumilta pois jäänyt kappale, jonka lauluosuudet äänitettiin vuonna 2004, ennen albumin uusintajulkaisua.

## Yhtyeen kokoonpano levyllä
* Marko Annala – kitara, laulu, koskettimet kappaleessa ”Pillipiipari”
* Heikki Kärkkäinen – basso
* Janne Hynynen – rummut, taustalaulu

### Vierailevat muusikot
* Ann Bell Fell – taustalaulu kappaleissa ”Kurjen laulu”, ”Valhettelija” ja ”Väristyksiä”
* Tuomo Saikkonen – taustalaulu kappaleissa ”Perspektiivi” ja ”Seeste”
* Taru Tanner, Auni Tuovinen, Enni Tuovinen ja Milla Välimaa – kuoro kappaleessa ”Kasvan”
* Kuisma Aalto – kitara kappaleissa ”Perspektiivi” ja ”Kauas aivot karkaavat”, kitarasovitukset
* Martti Salminen – piano, urut ja koskettimet kappaleissa ”Kurjen laulu”, ”Pillipiipari”, ”Perspektiivi” ja ”Väristyksiä”
* T. T. Oksala – jousinäytteet kappaleessa ”Valhettelija”
* Henri Kuittinen – koneet kappaleissa ”Valhettelija” ja ”Parasta ennen 0898”

## Singlet
### ''Kasvan''
# 

Julkaistiin vuonna 1999.

### ''Perspektiivi''
# 

Promosingle, julkaistiin vuonna 1999.

## Arvostelut
* Imperiumi: 7/10
* Soundi: 

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* 
*
7 (Enrique Iglesiaksen albumi)

**7 (Seven)** on espanjalaissyntyisen poplaulajan, Enrique Iglesiasin vuonna 2003 julkaistu albumi. Kyseessä on hänen seitsemäs täyspitkä julkaisunsa.

Levyn ensimmäinen hitti oli kappale ”Addicted”, josta albumilla on neljä eri versiota. Albumin suurin hitti oli toinen single, paljon radiosoittoakin saanut kappale ”Not In Love”, jonka Iglesias nauhoitti myös duettona Kelisin kanssa.

## Kappaleet
#*Not In Love*
#*The Way You Touch Me*
#*Say It*
#*California Callin*'
#*Addicted*
#*Break Me Shake Me*
#*Free*
#*Be Yourself*
#*Wish You Were Here (With Me)*
#*You Rock Me*
#*Roamer*
#*Live It Up Tonight*
#*Adicto*
#*Addicted* (Metro Mix)
#*Addicted* (Glam As You Mix)
Wallu

**Wallu** (oik. **Harri Vaalio**, s. 1956 Kärkölä) on suomalainen sarjakuvapiirtäjä, joka on piirtänyt 1970-luvulta asti erilaisia sarjoja, muun muassa *[[Punaniska (sarjakuva)|Punaniska]]*-sarjaa *[[Helsingin Sanomat|Helsingin Sanomiin]]* sekä *[[Mikrokivikausi|Mikrokivikautta]]* tietokonelehtiin. Painotuksena uralla ovat olleet tietokonelehdet. Wallu palkittiin Suomen sarjakuvaseuran Puupäähattu-palkinnolla vuonna 2022.
 
Wallun varhaisimpia strippejä julkaistiin 1970-luvulla *[[Non Stop]]* -lehdessä lukijoiden osastolla. Wallun vanhin jatkuvasti ilmestyvä sarja on *Armas* (tunnetaan myös nimellä *Lämsänperäläiset*), joka on ilmestynyt vuodesta 1977. Se ilmestyi aluksi sanomalehtistrippinä ja sittemmin myös sivun kokoisena muun muassa *[[Rondo (lehti)|Rondossa]]*.  

Wallu toimi 1980-luvulla luokanopettajana Kärkölän kunnan Vuokkoharjun koulussa ja Wallun luokka pääsi mukaan Lämsänperäläisiin. Sarjakuvasta on sanottu löytyneen myös muita Kärkölän asukkaita. Wallu voitti Kemin sarjakuvakilpailun vuosina 1981 ja 1982. 1980-luvun alussa *[[OK (suomalainen musiikkilehti)|OK-lehti]]* julkaisi Wallun *[[Rokratio]]*-sarjakuvaa ja *[[Hessu-kissa]]* alkoi ilmestyä *[[Lastenmaa]]*-lehdessä vuonna 1985.

1980-luvulla Wallu kuvitti Tecnopressin ja Sanoman kustantamia *[[Prosessori (lehti)|Prosessori]]*-, *[[Tietokone (lehti)|Tietokone]]*- ja *[[Mikrobitti]]*-lehtiä. Prosessorissa ilmestyi *Missä vika, kun projekti meni pieleen?* -opetussarjakuva. Lisäksi Wallu toimi taittajana, ensimmäiseksi *Mikrobitissä*. Myös *Mikrobitti*-yhteistyö johti sarjakuvaan, kun *Mikrokivikausi* kelpuutettiin lehden sivuille vuonna 1985. Vuosikymmeniä jatkunut sarja siirtyi hetkeksi *[[Skrolli]]*-lehteen vuonna 2014.

*[[KyöPelit]]*-sarja alkoi ilmestyä *[[Pelit (lehti)|Pelit-lehdessä]]* vuonna 1993 ja Wallu työskenteli myös Pelit-lehden taittajana ollen digitaalisen taittamisen pioneereja Suomessa.

Wallu piirsi ja kirjoitti *Mikkonen*-sarjakuvaa Nokia Datan *[[Softari]]*-lehteen vuosina 1989–1990.

1990-luvun alussa Wallun *Punaniska*-sarjakuvaa julkaistiin *Helsingin Sanomissa* ja myöhemmin omana sarjakuvalehtenään. 

Wallu on tehnyt kuvituksen muun muassa kirjaan *[[Amigan pelintekijän opas]]* (1992). Wallun oma tietokoneaiheinen lastenkirja on *Hiiri Pikkulan tietokone* (1989). Hän on piirtänyt myös postikortteja.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Kuvaus hessukissa.fi-sivustolla
* ''Mikrokivikausi''-sarjakuvat 1985–2013 luettavana netissä
* ''Hessu-kissa''-sarjakuvat 1985–2011 luettavana netissä
Aleksis Kivi (ooppera)

**Aleksis Kivi** on Einojuhani Rautavaaran säveltämä kolminäytöksinen ooppera. Sen suomenkielisen libreton kirjoitti säveltäjä itse. Teos sävellettiin vuosina 1995-1996 ja sai kantaesityksensä Savonlinnan oopperajuhlilla 8. heinäkuuta 1997. Rautavaara teki myöhemmin oopperasta uuden version, joka kantaesitettiin Suomen kansallisoopperassa syyskuussa 2009.

Einojuhani Rautavaara aloitti kirjailija Aleksis Kiven elämään pohjautuvan oopperan säveltämisen Jorma Hynnisen aloitteesta. Hynninen lauloi kantaesityksessä pääroolin ja on usein esittänyt otteita kyseisestä oopperasta konserteissa (Kolme laulua oopperasta *Aleksis Kivi*: ”Mi ikävyys, mi hämäryys”, ”Laulu oravasta” ja ”Sydämeni laulu”). Rautavaara on sovittanut kyseisiä otteita myös kuorolle. Myös vuonna 1995 sävelletyssä ”Isle of Bliss” -teoksessa orkesterille käytetään samoja teemoja kuin oopperassa.

## Lähteet
Ivan Ljubičić

**Ivan Ljubičić** () (s. 19. maaliskuuta 1979 Banja Luka, Bosnia ja Hertsegovina) on kroatialainen tennispelaaja. Hän pelasi ammattilaisena vuodesta 1998 vuoteen 2012. 

Ljubičićin parhaita saavutuksia on pääsy vuoden 2006 Ranskan avointen välierään, jossa hän hävisi Rafael Nadalille. Ljubičić voitti urallaan kymmenen ATP-turnausta, kaikki kaksinpelissä. Nelinpelissä hän ylsi neljä kertaa ATP-turnauksen loppuotteluun vuosina 2000–2004. Ateenan olympialaisissa 2004 hän voitti nelinpelissä pronssia parinaan Mario Ančić.

Ljubičićin pelin suurin vahvuus on räjähtävä syöttö, jolla hän tekee useita pisteitä jokaisessa ottelussa. Hänellä on myös perusvarmat, laakamaiset peruslyönnit, jotka ovat lähes kierteettömiä, mutta myös kovia ja tehokkaita.

Ljubičić lopetti uransa huhtikuussa 2012 Monte Carlon Masters-turnaukseen.

## Lähteet

*Ivan Ljubičić ATP:n tietokannassa 

### Viitteet
7 (täsmennyssivu)

**7** tai **seitsemän** voi tarkoittaa seuraavia asioita:

* 7, vuosi
* 7, luku

## Musiikki
### Albumit
**[[7 (David Guettan albumi)]]*, 2018
**[[7 (Enrique Iglesiaksen albumi)]]*, 2003
**[[7 (Kotiteollisuuden albumi)]]*, 2005
**[[7 (Madnessin albumi)]]*, 1981
**[[7 (Yonan albumi)]]*, 2018
**[[Seitsemän (Irinan albumi)]]*, 2017
**[[Sei7semän]]*, Konnan albumi vuodelta 2010
**[[Seven (Mors Principium Estin albumi)|Seven]]*, Mors Principium Estin albumi vuodelta 2020
**7*, reaalisointumerkeissä dominanttiseptimisoinnun merkki

## Muut
* *[[Seitsemän (novellikokoelma)|Seitsemän – Titanic-novelleja]]*, Aino Kallaksen novellikokoelma
**[[Seitsemän (elokuva)|Seitsemän]]*, David Fincherin ohjaama jännityselokuva vuodelta 1995
**[[Seitsemän (televisiosarja)|Seitsemän]]*, suomalainen televisiosarja vuodelta 2001
**[[Windows 7]]*, Microsoftin valmistama käyttöjärjestelmä

## Katso myös
* Seiska (täsmennyssivu)
Hiromi Taniguchi

**Hiromi Taniguchi** (s. 5. huhtikuuta 1960 Nango, Japani) on japanilainen kestävyysjuoksija.

Taniguchi aloitti maratonharjoittelun Takeshi ja Shigeru Sohin valmennuksessa valmistuttuaan yliopistosta 1980-luvun puolivälissä. Vuonna 1986 hän voitti hopeaa Aasian kisoissa ja seuraavana vuonna hän voitti Tokion ja Lontoon maratonit. Häntä ei valittu Japanin joukkueeseen Soulin olympialaisiin 1988, mutta lokakuussa 1988 hän juoksi Pekingin maratonilla ajan 2.07.40, joka jäi hänen ennätyksekseen. Taniguchi voitti maratonin MM-kultaa Tokion MM-kisoissa 1991 aloitettuaan loppukirinsä 38 kilometrin kohdalla. Kilpailu juostiin erittäin kuumassa ja kosteassa säässä, minkä takia voittoaika oli 2.14.57.

Seuraavana vuonna Barcelonan olympialaisissa Taniguchi kaatui puolimatkan jälkeen ja menetti toisen kenkänsä. Samaan aikaan kilpailussa tapahtui irtiotto, ja hän jäi kärkijoukosta auttamatta jälkeen, mutta pystyi nousemaan lopulta kahdeksanneksi. Hän selviytyi Japanin joukkueeseen vielä Atlantan olympialaisiin 1996, jossa juoksi maratonilla yhdeksänneksitoista. Urheilu-uransa jälkeen Taniguchi on toiminut valmentajana Oki Electric -yhtiön joukkueessa.

## Lähteet
* 
* Raasto.comin artikkeli Taniguchista (arkistoitu versio)
Haltya

**Haltya** on 1990-luvun puolivälissä perustettu helsinkiläinen psykedeelistä elektronista tanssimusiikkia tuottavan Tommi Sirkiän sooloprojekti. Alun perin projekti oli duo, kunnes Jürgen Sachau poistui yhtyeestä 2005 keskittyen oman projektinsa Outolinnun debyyttialbumin tuottamiseen.

Haltyan musiikissa käytetään runsaasti perinteisiä soittimia, kuten kitaroita ja puhaltimia. Projektin levy-yhtiö Exogenic Records on kuvannut sitä termillä *funky forest trance*.

Sachau ja Sirkiä ovat perustaneet myös progressiiviseen psytranceen keskittyneen Highpersonic Whomen -projektin. Sachau poistui projektista 2005, ja hänet korvasi Kiwan Markku Louhio. 

Haltyan kolmas albumi *[[Book of Nature]]* julkaistiin 13. helmikuuta 2008. Albumi on kokonaan Sirkiän käsialaa.

## Diskografia
**Project Haltya* EP (Exogenic Records, 2000)
**[[Forest Flavour]]* (Exogenic Records, 2001)
**Hero* EP (Exogenic Records, 2003)
**[[Electric Help Elves]]* (Exogenic Records, 2004)
**[[Book of Nature]]* (Exogenic Records, 2008)

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Haltya SoundCloudissa
* 
* Meteli.net
Helsinki Help

Helsingin kaupungin matkailu- ja kongressitoimiston vihreäasuiset **Helsinki Help** -turistineuvojat antavat turistineuvontaa Helsingin kaduilla käyskenteleville turisteille kesäkuukausina. 

Helpit liikkuvat keskustassa päivittäin matkailijoiden suosimilla alueilla, vastaten asiakkaiden kysymyksiin useilla kielillä. Kansainvälistä kiitostakin saanut Helsinki Help -hanke aloitettiin vuonna 1994. 

Kesän 2013 aikana Helpit palvelivat yhteensä 150&nbsp;000 asiakasta. He puhuvat yhteensä 14 kieltä.

## Lähteet
Vasastaden

**Vasastaden** (myös **Vasastan**) on yksi Ruotsin pääkaupungin Tukholman kaupunginosista. Se sijaitsee kaupungin keskustan alueella, ja kuuluu Norrmalmin kaupunginosa-alueeseen. Se muodostettiin kaupunginosaksi vuonna 1926. Sitä rajaavat Norrmalmin, Kungsholmenin, Östermalmin ja Norra Djurgårdenin kaupunginosat sekä Solnan kunta.

Noin 52 000 asukkaallaan se on toiseksi väkirikkain kaupunginosa Tukholmassa, kuten myös toiseksi tiheimmin asutettu: 17 220 asukasta yhtä neliökilometriä kohden. Yhteensä kaupunginosalla on maa-alaa 2,94 neliökilometrin verran.
Trulli

__NOTOC__
**Trulli** voi tarkoittaa seuraavia:

## Suomen kielessä
*Noita, varsinkin pääsiäisnoita 

## Sukunimenä
*Jarno Trulli, italialainen Formula 1 -kuljettaja

## Muita merkityksiä
* Puglian alueella Kaakkois-Italiassa olevia kalkkikivestä ladottuja pyöreitä, kartiokattoisia rakennuksia kutsutaan *trulleiksi* (, monikossa *trulli*). Alberobellon kaupungissa olevat trullit ovat Unescon Maailmanperintöluettelossa.

## Katso myös
*Trolli
Bonden palatsi

**Bonden palatsi** () on Ruotsin pääkaupungissa Tukholmassa sijaitseva palatsi. Siinä on vuodesta 1949 alkaen toiminut Ruotsin korkein oikeus, joka muutti sinne Tukholman kuninkaanlinnasta.

Palatsi rakennettiin alun perin ruotsalaisen valtiomiehen Gustaf Bonden yksityisasunnoksi vuosina 1662–1673, historialliselle Stadsholmenin saarekkeelle, lähelle kuninkaanlinnaa. Rakennuksen pääsuunnittelijoina toimivat arkkitehdit Nicodemus Tessin vanhempi ja Jean de la Vallée. Rakennus toimi vuosina 1732–1915 Tukholman raatihuoneena. Riddarhustorgetin puoleiset eteläiset siivet rakennettiin vuonna 1754.

Bonden palatsin vieressä sijaitsee sen kanssa samoihin aikoihin rakennettu Ruotsin ritarihuone.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Tietoa Bonden palatsista Ruotsin korkeimman oikeuden sivuilla
Hankmo

**Hankmo** on Mustasaaren kunnassa sijaitseva kahden kylän, läntisen ja itäisen (*Västerhankmo* ja *Österhankmo*) muodostama kyläkokonaisuus. Kylät kuuluivat vuoteen 1973 asti Koivulahden kuntaan. Lisäksi Hankmo tarkoittaa myös Kyröjoen suussa sijaitsevaa niemimaata, joka aikoinaan on ollut suistosaari. Hankmon länsipuolella sijaitsee toinen suuri niemimaa Petsmo. Hankmossa sijaitsee ruotsinkielinen kyläkoulu Hankmo skola.

## Hankmon nimestä
Kyläkokonaisuudesta on suomeksi käytetty myös nimeä **Hanganmaa**. Vanhoista asiakirjoista löytyvät muodot *Hankama*, *Hankamoy* (1443), *Hankkamaa* (n. 1490) ja *Hankkmo*. Nimen alkuosaan sisältyy vanhan riistanpyyntivälineen nimi *hanka* tai *hangas*, joka esiintyy paikannimissä muuallakin Suomessa (Hankasalmi, Hankavesi, Hankamäki). Loppuosa "maa" tarkoittaa suurta saarta, jollainen Hanganmaa oli ennen kuin se maankohoamisen vuoksi kuroutui kiinni mantereeseen nykyiseksi niemimaaksi. Läheisen Petäjänmaan (Petsmo) tapaan myös tämä paikannimi on varhaisten suomalaisten antama.

## Lähteet
Petsmo

**Petsmo**  (myös vanhalla suomenkielisellä nimellään **Petäjänmaa**) on kylä ja niemimaa Mustasaaren kunnan manneralueen pohjoisosassa entisen Koivulahden kunnan alueella Pohjanmaan maakunnassa. Petäjänmaan niemimaa oli 300 vuotta sitten saari, mutta maankohoamisen myötä siitä tuli sittemmin kiinteä osa mannerta. Siellä toimii muun muassa Petsmon venekerho sekä kyläkauppa.

## Petsmon nimestä
Kyseessä on varhaisten suomalaisten antama saarennimi, jonka lopussa on suurta saarta merkitsevä sana *maa*. T. E. Karsten on palauttanut nimen alun asuun *Petäjäis*- tai *Petäis*-, jotka juontuvat puunnimityksestä *petäjä*. Lars Huldén esittää vaihtoehtoisena tulkintana muodon *Pettis*-, joka olisi peräisin sukunimestä *Pettinen*. Suomalaisesta nimestä on päästy ruotsalaismurteiseen nimeen *Pettsmo* ~ Petsmo alkuosan vokaalien sisäheiton kautta. Lopun *maa*-elementin pitkä a-vokaali on ensin muuttunut pitkäksi o:ksi ja sitten lyhentynyt painottomassa asemassa ja muuntunut lausuttaessa u:ksi.

## Lähteet
Juhani Harri

**Juhani Sakari Wirtanen**, taiteilijanimi vuodesta 1962 **Juhani Harri** (27. helmikuuta 1939 Vaasa – 18. kesäkuuta 2003 Helsinki) oli suomalainen kuvataiteilija.

## Elämä ja ura
Harri varttui Vaasassa pappisperheessä. Hänen isänsä oli kokoomuksen kansanedustaja Johannes Wirtanen. Harri sai varhaisimmat vaikutteensa kirkkomaalauksesta. Hän maalasi nuorena paljon, kunnes löysi oman lajinsa, kollaasit ja esinesommitelmat, joista hänet opittiin tuntemaan 1960-luvulla. Harri opiskeli Vaasan taideyhdistyksen piirustuskoulussa 1950 ja Vapaassa taidekoulussa Helsingissä 1960 muun muassa Unto Pusan johdolla. Nuorten taiteilijoiden näyttelyyn hän osallistui ensimmäistä kertaa 1964.

Harri oli mystikko ja surrealisti. Hän käytti teoksissaan vanhoja kirpputoreilta, kaatopaikoilta ja luonnosta löytämiään esineitä, joista hän rakensi koosteita lasilla suojattuihin laatikoihin. Käytetyt ja hylätyt esineet olivat hänelle ”taiteilijan paletti”, kuten hän sanoi.

Ateneumin entinen johtaja Soili Sinisalo arvioi:

Harrin tunnetuimpia teoksia on *Andalusialainen koira* (1971), johon idea löytyi samannimisestä elokuvasta. Harrin esinekooste esittää koiraa, jonka päänä on koiran kallo ja vartalona vanha nahkaleili. Runnellun näköinen eläin luo mielikuvaa ihmisen raakuudesta.

Harri on saanut lukuisia palkintoja ja muita tunnustuksia, muun muassa Alfred Kordelinin säätiön tunnustuspalkinnon 1992. Vuodesta 1976 aina 1980-luvun puoliväliin Harri asui ja työskenteli Somerolla.

Marraskuussa 2011 Espoon modernin taiteen museossa avattiin osana Saastamoisen säätiön kokoelman ripustusta Harrin esinekoosteita esittelevä näyttely "Maailma matkalaukussa – Juhani Harrin esinekoosteita", joka oli esillä 17.3.2013 saakka. Mukana oli teoksia myös Porin taidemuseoon talletetusta kokoelmasta. Harrin teoksia on myös Sara Hildénin säätiön, Wihurin säätiön ja Kiasman kokoelmissa.

Harri kuoli 64-vuotiaana Helsingissä pitkäaikaiseen sairauteen. Hänet on haudattu Hietaniemen hautausmaan Taiteilijainmäelle.

## Lähteet

## Kirjallisuutta
* *Juhani Harri.* Turun taidemuseon julkaisuja 1/1991.
* 
* 

## Aiheesta muualla
* Juhani Harri Suomen kuvataiteilijat -matrikkelissa.
*
Sally Barsosio

**Sally Barsosio** (s. 21. maaliskuuta 1978 Keiyo, Kenia) on kenialainen kestävyysjuoksija.

Barsosio on nuorin yleisurheilun nuorten MM-kisoissa mitalin voittanut nainen, kun hän voitti 1992 Soulissa pronssia 10 000 metrin juoksussa ajalla 32.41,76 14 vuoden ja 182 päivän ikäisenä.  Seuraavana vuonna hän juoksi aikuisten sarjassa Stuttgartin MM-kisoissa 10&nbsp;000 metrillä pronssille ajalla 31.15,38. Barsosio hylättiin aluksi kilpailun jälkeen, mutta hylkäys peruttiin ja hänestä tuli nuorin yleisurheilun MM-mitalisti. Seuraavissa MM-kisoissa Göteborgissa 1995 hän sijoittui 5 000 metrin juoksussa yhdenneksitoista ja voitti samana vuonna Afrikan mestaruuden 10&nbsp;000 metrillä. Vuonna 1997 Barsosio voitti maailmanmestaruuden Ateenan MM-kisoissa 10&nbsp;000 metrillä ajalla 31.32,92, jolloin hänestä tuli ensimmäinen kenialainen naisten yleisurheilun maailmanmestari. Samana vuonna hän voitti IAAF:n GP-finaalin 5&nbsp;000 metrillä ajalla 15.13,46.

Barsosio sijoittui 1998 maastojuoksun MM-kisoissa pitkällä matkalla kymmenenneksi. Vuonna 2000 hän oli maastojuoksun MM-kisojen lyhyellä matkalla kahdeksas, Sydneyn olympialaisissa 10&nbsp;000 metrillä seitsemästoista ja GP-finaalin 3 000 metrin juoksun kolmas. Seuraavana vuonna hän sijoittui Oostenden maastojuoksun MM-kisoissa pitkällä matkalla kahdeksanneksitoista. Vuonna 2004 hän oli maastojuoksun MM-kisoissa pitkällä matkalla kymmenes, Ateenan olympialaisissa 10&nbsp;000 metrillä seitsemästoista sekä  3&nbsp;000 metrillä kymmenes.

## Ennätykset
* 1 500 metrin juoksu: 4.13,11 (2000)
* 3 000 metrin juoksu: 8.35,89 (1997)
* 5 000 metrin juoksu: 14.46,71 (1997)
* 5 kilometrin maantiejuoksu: 15.20 (2001)
* 10 000 metrin juoksu: 31.15,38 (1993)
* 12 kilometrin maantiejuoksu: 39.25 (2001)
* 15 kilometrin maantiejuoksu: 50.11 (2005)
* Puolimaraton: 1.12.58 (2005)

## Lähteet
* 

### Viitteet
Visions fugitives

***Visions fugitives*** eli ***Pakenevia näkyjä*** op. 22 on Sergei Prokofjevin säveltämä pianosarja vuosilta 1915–1917. Sarja koostuu kahdestakymmenestä osasta, joiden esitys kestää parikymmentä minuuttia. Sarjan innoittajana on Konstantin Balmontin runo.

Prokofjev itse kantaesitti sarjan *Pakenevia näkyjä* Pietarissa 15. huhtikuuta 1918. 

## Osat
# Lentamente
# Andante
# Allegretto
# Animato
# Molto giocoso
# Con eleganza
# Pittoresco (Arpa)
# Commodo
# Allegro tranquillo
# Ridicolosamente
# Con vivacità
# Assai moderato
# Allegretto
# Feroce
# Inquieto
# Dolente
# Poetico
# Con una dolce lentezza
# Presto agitatissimo e molto accentuato
# Lento irrealmente

## Aiheesta muualla
* Prokofiev.org: Visions Fugitives Op. 22
Landvetterin lentoasema

**Göteborg-Landvetterin lentoasema**  on matkustajamääriltään Ruotsin toiseksi vilkkain lentoasema heti Tukholman Arlandan jälkeen. Se sijaitsee Härrydan kunnassa noin 20 kilometriä Göteborgista itään ja 40 kilometriä Boråsista länteen. Vuonna 2017 lentoaseman kautta kulki yhteensä 6,8 miljoonaa matkustajaa tehden siitä Pohjoismaiden kuudenneksi vilkkaimman. Lentoasemalla on yksi 3&nbsp;300 metriä pitkä kiitotie (03/21).

Lentosema on nimetty pienen Landvetterin taajaman mukaan, joka sijaitsee Härrydan kunnassa. Göteborgissa on myös toinen lentoasema nimeltään Göteborg City Airport, mutta sen kaupallinen liikenne lakkautettiin alkuvuodesta 2015.

## Lentoyhtiöt ja kohteet

*airBaltic (Riika)
*Air France
**CityJetin operoimana (Pariisi-Charles de Gaulle)
*Austrian Airlines
**Austrian Arrowsin operoimana (Wien)
*British Airways
**Sun Air of Scandinavian operoimana (Århus, Billund)
*Brussels Airlines (Bryssel)
*City Airline (Åre-Östersund, Birmingham, Luulaja, Lyon, Manchester, Praha [16.4.2008 alkaen], Tallinna, Zürich)
*Direktflyg (Borlänge)
*Finnair (Helsinki)
*FlyNordic (Tukholma-Arlanda, Pristina)
*Icelandair (Reykjavík-Keflavík) 
*Iceland Express (Reykjavík-Keflavík)
*Iran Air (Teheran-Khomeini)
*Jat Airways (Belgrad)
*KLM Royal Dutch Airlines (Amsterdam)
*Lufthansa (Frankfurt)
**Lufthansa Regionalin operoimana (Düsseldorf, Hampuri, München)
*Malmö Aviation (Tukholma-Bromma, Uumaja)
*Norwegian Air Shuttle (Tukholma-Arlanda)
*Scandinavian Airlines System (Barcelona, Frankfurt, Kööpenhamina, Lontoo-Heathrow, Málaga, Oslo-Gardermoen, Tukholma-Arlanda)
*Skyways Express (Sundsvall)
*Welcome Air (Graz, Hanover, Innsbruck, Stavanger, Kristiansand) 
*Widerøe (Oslo)

### Tilausyhtiöt
*Alpresor (Salzburg, Geneve, Málaga)
*Apollo (Agadir, Antalya, Ateena, Burgas, Chaniá, Corfu, Djerba, Dubrovnik, Fuerteventura, Iraklion, Hurghada, Karpathos, Kavála, Lanzarote, Lárnaka, Las Palmas (Gran Canaria), Monastir, Palermo, Palma de Mallorca, Phuket, Préveza, Ródos, Rooma, Santorini, Skiáthos, Split, Teneriffa, Thessaloniki, Tivat, Varna, Zákynthos)
*TUIfly Nordic (Agadir, Antalya, Bali, Bangkok, Barcelona, Burgas, Dalaman, Faro, Goa, Gran Canaria, Hurghada, Isla de Margarita, Kap Verde, Krabi, Lanzarote, Lárnaka, Madeira, Mallorca, Mauritius, Miami, Mombasa, Monastir, Phuket, Šarm al-Šaikh, Split, Teneriffa, Trieste, Varna) (air operator mainly TUIfly Nordic)
*LionAlpin
*Solresor
*Ving

Lisäksi kesäisin lennetään charter-lentoja lähinnä Espanjaan, Kreikkaan ja Turkkiin. Talvisin lennetään mm. Kanariansaarille ja Thaimaahan.

## Liikenneyhteydet

Matka Flygbussarnan bussilla Göteborgin keskustaan kestää noin 30 minuuttia, ja maksaa 80 kruunua. Matka Boråsiin puolestaan kestää 35 minuuttia ja maksaa saman verran.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

*Lentoaseman kotisivut
Johannes X

**Johannes X** oli 122. paavi maalis–huhtikuun 914 ja touko–kesäkuun 928 välisenä aikana. Hänen syntymäaikansa ja -paikkansa ovat tuntemattomat. Tiedetään, että hänen kastenimensä oli Johannes (Giovanni), mutta hänen sukunimeään ei tunneta. Tämän Landon ja Leo VI:n välissä hallinneen paavin kuolinpaikkakin on tuntematon. Tiedetään vain, että hän kuoli 928.

Johanneksen syntyperästä ja kuolintavasta on erilaisia kertomuksia.

## Katso myös
* pornokratia. 

## Lähteet
*

### Viitteet
Kiko

**Francisco Miguel ”Kiko” Narváez Machón** (s. 26. huhtikuuta 1972 Jerez de la Frontera, Cádizin maakunta, Espanja) on espanjalainen entinen jalkapalloilija.

## Seurajoukkueura
Kiko oli yksi 1990-luvun menestyneimmistä jalkapalloilijoista, jonka ura kuitenkin päättyi ennenaikaisesti loukkaantumisten takia. Hän oli Cádizin kasvatti ja edusti seuraa ensimmäisen kerran Espanjan pääsarjassa kaudella 1990–1991. Vuonna 1993 Kiko siirtyi Atlético Madridiin, jossa hän pelasi kaikkiaan kahdeksan kautta. Hän kuului kaudella 1995–1996 tuplamestaruuden voittaneeseen kokoonpanoon. Atléticon pudottua kaudella 1999–2000 Espanjan pääsarjasta Kiko ei monen muun tähtipelaajan tavoin jättänyt seuraansa, vaan jatkoi Atléticon riveissä tavoitteena pikainen nousu. Kiko päätti pelaajauransa lopulta Extremadurassa vuonna 2002. Kikon pääsarjaura kattoi kaikkiaan 271 ottelua, joissa hän teki 60 maalia.

## Maajoukkueura
Kiko teki ensiesiintymisensä Espanjan maajoukkueessa Latviaa vastaan pelatussa ottelussa vuonna 1992. Myöhemmin hän edusti maataan vuoden 1996 EM-kilpailuissa Englannissa sekä vuoden 1998 MM-kilpailuissa Ranskassa. Kaikkiaan Kiko pelasi 28 maaottelua, joissa hän teki viisi maalia. Junioritasolla hän oli mukana voittamassa olympiakultaa vuoden 1992 kesäolympialaisissa Barcelonassa.

## Muuta

Pelaajauransa jälkeen Kiko on toiminut jalkapallokommentaattorina espanjalaisilla televisio- ja radioasemilla. 

Hyökkääjä Fernando Torres pitää Kikoa suurena esikuvanaan ja omisti vuoden 2006 MM-kilpailuiden Tunisia-ottelussa tekemänsä voittomaalin juuri Kikolle. Toinen Kikoa esikuvanaan pitävä nykyjalkapalloilija on hyökkääjä Dani Güiza. Alun perin jereziläinen Güiza juhlii jokaista tekemäänsä maalia niin sanotulla jousimiestuuletuksella, jonka Kiko kehitti ja teki tunnetuksi Atléticon vuosinaan. Kiko myös valmensi Güizaa tämän nuoruudessa ja tuuletus on kunnianosoitus vanhalle oppi-isälle.

Kikon kotikunnassa Jerezissä on hänen mukaansa nimetty urheiluhalli *Polideportivo Kiko Narváez*.

## Lähteet
Kevin Kantee

**Kevin Kantee** (s. 29. tammikuuta 1984 Idaho Falls, Yhdysvallat) on yhdysvaltalaissuomalainen uransa lopettanut jääkiekkopuolustaja. Chicago Blackhawks  Kanteen NHL:ään vuonna  varausnumerolla 188. Kanteen pelaajaura kului kuitenkin Euroopassa. Kantee lopetti uransa vuonna 2012.

## Ura
Kantee on Jokereiden kasvatti. Hän pelasi ensimmäisen SM-liigaottelunsa Jokereissa kaudella 2003–2004. Lopullisesti Kantee vakiinnutti paikkansa Jokereiden kokoonpanossa kaudella 2004–2005, jolloin hän pelasi 46 ottelua liigassa.

Jokereissa Kantee voitti kaksi SM-hopeaa, kunnes hän siirtyi Turun Palloseuraan kesken kauden 2006–2007 . Kantee pelasi TPS:ssä lopulta vain kevään 2007, minkä jälkeen Kantee teki kahden vuoden sopimuksen Tampereen Ilveksen kanssa.  Kahden Ilves-kauden jälkeen Kantee pelasi vajanaisen kauden JYP:ssä. Kaudeksi 2010–2011 hän siirtyi Itävallan liigassa pelanneeseen slovenialaiseen HDD Olimpija Ljubljanaan. Seuraavalla kaudella Kantee pelasi Italian liigan HC Valpellicessa, jossa hän päätti uransa keväällä 2012. 

Kantee varattiin NHL:ään vuonna , kun Chicago Blackhawks valitsi hänet kuudennella kierroksella varausvuorolla 188. Chicago kuitenkin luopui Kanteen oikeuksista kesällä 2006..

Kantee edusti Suomea kahdesti junioreiden MM-kilpailuissa. Hän oli mukana alle 18-vuotiaiden MM-kilpailuissa vuonna 2002 ja alle 20-vuotiaiden MM-kilpailuissa vuonna 2004.

## Lähteet

*
*Jatkoajan pelaajaprofiili