Mäntän paperitehdas

**Mäntän paperitehdas** on Metsäliitto-konserniin kuuluvan Metsä Tissue Oyj -yrityksen pehmopaperitehdas Mänttä-Vilppulassa, Pirkanmaalla. Tehdas on Nokian Paperin ohella toinen Suomessa toimivista pehmopaperitehtaista ja Metsä Tissuen ainoa tehdas Suomessa. Se valmistaa noin puolet Suomessa myytävistä pehmopapereista, kuten wc- ja talouspaperit sekä paperiset käsipyyhkeet. Mäntän tehtaalla tehdään pehmopaperin lisäksi tiivispaperia ruoanlaittoon ja leivontaan. Raaka-aineena käytetään keräyspaperia ja sellua. Painomusteen poistamiseksi tehtaalla on siistaamo. Tehtaalla työskentelee noin 400 työntekijää. Tehtaan paperintuotantokapasiteetti on noin 122 000 tonnia vuodessa. Tuotemerkkejä ovat muun muassa Serla, Lambi, Katrin ja Saga. 

Vuonna 2022 tehtaalla otettiin käyttöön uusittu pehmopaperikone PK10.  Keväällä 2024 uutisoitiin Mäntän tehtaalle suunnitellusta sadan miljoonan euron investointiohjelmasta, jonka tarkoituksena on pidentää tehtaan elinkaarta ja modernisoida tuotantoa sekä parantaa tuotannon energia- ja vesitehokkuutta. Investointiin sisältyy uuden käsipyyhelinjan rakentaminen.

## Historia
Gustaf Adolf Serlachius perusti Mäntänkoskelle vuonna 1869 toimintansa aloittaneen puuhiomon, jonka ympärille Mäntän nykyinen teollisuustoiminta on kehittynyt. Ensimmäiset kaksi paperikonetta hankittiin vuosina 1881 ja 1882. 

Mäntän paperitehtaan yhteydessä toimi sulfiittiselluloosatehdas vuosina 1913–1991. Sellutehdas lopetettiin kannattamattomana, kun merkittävä markkina-alue hävisi Neuvostoliiton romahtamisen takia. 

G. A. Serlachius osakeyhtiön alaisuuteen kuului vuosina 1923–1988 myös Laukaassa sijaitseva Kuhankosken voimalaitos. Voimalaitos tuotti sähköä Kankaan paperitehtaan sekä Mäntän tehtaiden tarpeisiin, joiden välillä oli oma 45 kV:n voimansiirtoverkko Kuhankoski–Kangas–Mänttä–Kolhon saha. Kuhankoski–Kankaan muuntamon välin linja purettiin 1990-luvun alussa. Kankaan muuntoasema–Mänttä-välin purkamisesta ei ole tietoa. Linjaa on osin vielä olemassa osin pystyssä tehtaan lähistöllä. 

## Tehtaan paperikoneet
Tuotanto kolmella vanhimmalla koneella oli yhteensä noin 5&nbsp;000 tonnia kääre-, pingotus- ja pussipaperia vuodessa. 

Tehtaalla on neljä tuotantokäytössä olevaa paperikonetta, joista kolme konetta valmistaa pehmopapereita ja yksi kone tiivispaperia. Tuotantolinjoja on 11.

### Nykyiset

### Vanhat

Tuotteet vuoden 1911 jälkeen: kirjoitus-, paino-, ja käärepaperi sekä tapettipaperi. Vuosina 1919–1920 PK1:llä valmistettiin sanomalehtipaperia. Vuonna 1925 PK1:llä aloitettiin pergamiinipaperin valmistus.

Pergamiinin lisäksi Mäntän paperitehtaalla tuotettiin 1950-luvulla kattohuopaa, raakapahvia, käärepaperia, silkkipaperia, konekrepattua paperia, selluloosavanua sekä erilaisia talouspapereita (mm. wc-paperia, lautasliinoja ja nenäliinoja).

Tuotteet 1970-luvulla: rasvatiiviit paperit, leivinpaperit ja muut leipomoteollisuuden tarvitsemat paperilaadut sekä niistä tehdyt jalosteet kotitalouksia varten.

## Voima-asema
Tehtaan yhteydessä oleva voima-asema koostuu höyry- ja vesivoimalasta sekä muuntoasemasta. Molemmat ovat Mäntän Energia Oy:n omistuksessa 

Mäntän vesivoima-aseman teho on 1,5 MW (1 turbiini). Höyryvoima-asemalla on 1 höyryturbiini.

Aikoinaan tehtaiden välillä oli oma verkosto  Kuhankosken voimalaitos–Kankaan muuntoasema–Mäntän tehtaat. Linja valmistui  22.2.1925 Kytkettiin 45kV  Kuhankoski-Kangas -mäntän linjaa korkeajännite. ( Linja on  nykyään purettu) Lisäksi mäntästä jatkettiin 45kV linjaa yhtymän Kolhon sahalle asti. 

Kuhankosken teho on 3,4 MW. Laitoksen omistaa nykyisin Koskienergia Oy. 

### Höyryvoima-aseman kattilat

## Tehtaan rautatiekalusto
Tehtaalla oli aiemmin oma kuljetusosasto ja  veturikalusto (GAS Kuljetusosasto), joka hoiti tehtaan sisäisen liikennöinnin. Nykyään tehtaan raideliikennettä hoitaa VR Osakeyhtiö. Tehtaalta lähtee päivässä noin 40 junanvaunun ja 50 rekan verran pehmopaperia.
* Move51h Valmet 40/1955, poistettu
* Otso2 Saalasti 52/1963, myyty 6.5.1988 (käytössä FinnGas GmbH:n varastolla Haminassa)

Tehtaalla oli vuoteen 1955 asti myös oma 600 mm:n kapearaideverkosto.

## Rakennettu ympäristö
Mänttä tunnetaan korkeatasoisesta teollisuusarkkitehtuuristaan, joka on rakentunut paperitehtaan ja ympäröivän yhdyskunnan kiinteässä suhteessa. Tehdasyhdyskunta alkoi rakentua 1860-luvulla apteekkari G. A. Serlachiuksen perustettua Mäntänkoskeen puuhiomon. Valtaosa tehdasalueen nykyisestä rakennuskannasta on 1920- ja 1930-luvuilta. Tehdasalue käsittää paperitehtaan ja entisen sulfiittisellutehtaan rakennukset, ja kokonaisuuteen liittyvät vanha spriitehdas ja voimalaitos sekä pääkonttori, johtajien asuntoja, Asemankulman asuinalue sekä Mäntän klubin kerhorakennus. Gösta Serlachiuksen kodikseen rakennuttamassa Joenniemen kartanossa toimii nykyisin taidemuseo Serlachius Kartano. Paperitehdasyhtiö on rakennuttanut myös Mäntän kirkon.  Tehtaan entisessä pääkonttorissa *Valkoisessa talossa* toimii nykyisin Gösta Serlachiuksen taidesäätiön ylläpitämä kulttuurihistoriallinen museo Serlachius Pääkonttori. 

Mäntän tehtaat ja yhdyskunta kuuluvat valtakunnallisesti merkittävien rakennettujen kulttuuriympäristöjen luetteloon. 

Mäntän maamerkkinä on tehtaan höyryvoimalaitoksen savupiippu, *Pitkä piippu*. Pitkä piippu on valmistunut vuonna 1935 ja poistettu käytöstä vuonna 2017. Sen suojelusta on käyty Mänttä-Vilppulassa vuosien ajan keskustelua. Piipun suojelukysymys on tarkoitus ratkaista vireillä olevan asemakaavamuutoksen yhteydessä.  

## Galleria

Tiedosto:Mänttä - factory.jpg|Mäntän paperitehdas, 2018 
Tiedosto:Mänttä 2018.jpg|Oikealla pääkonttori, taustalla paperitehdas, 2018
Tiedosto:Mänttä from air 1935.jpg|Tehdasalue ilmasta vuonna 1935
Tiedosto:Mänttä tehdas02.jpg|Mäntän paperitehdas
Tiedosto:Pirtutehdas Mänttä.jpg|Spriitehdas
Tiedosto:Työntekoa Ab Serlachius Oy n tehtaalla Mäntässä 1953 (KK5596-33.TH.141.1).tif|Työntekoa Mäntän tehtaalla 1953
Tiedosto:Serlachius Museum.jpg|Pääkonttori
Tiedosto:Akseli Gallen-Kallela - Portrait of Gustaf Adolf Serlachius - Gösta Serlachius Fine Arts Foundation.jpg|Tehtaan perustaja G. A. Serlachius, Akseli Gallen-Kallelan maalaama muotokuva vuodelta 1887


## Katso myös
* Serlachius-museot 
* Mäntän rata
* Suomen paperiteollisuus
* Kankaan paperitehdas
* Takon kartonkitehdas
* Lielahden sellutehdas

## Lähteet
* http://www.purkupiha.fi/references/list_by_cat/4/0/kone-purku 
* http://www.ksml.fi/uutiset/talous/mets%C3%A4-tissue-saattaa-siirt%C3%A4%C3%A4-leivinpaperit-saksaan/572345 
* Uutinen PK10:n uusinnasta 
* 
* 
* 
* Tehdas ja Me. Henkilöstölehti. GAS Tehtaiden sisäinen tiedotuslehti.
* Pikkuserla. (1976-2008) Serla Oy:n tiedotuslehti. Mänttä. Serla.
* Bonsdorff, Lars G. & Kontio, Erkki O. (1968) G.A. Serlachius Oy 1868-1968 - Perheyrityksen vaiheita. Oy Tilgmann Ab. Helsinki.
* Norrmén, P. H. (1928) Mäntän tehdas 1868-1928. G. A. Serlachius osakeyhtiön muistojulkaisu. Mänttä. Serlachius.
* Virkamäki, Markku (1986) Tehdas, paperityöläiset ja Mänttä. Mäntän paperiammattiosaston 80-vuotishistoriikki. Mänttä. Mäntän paperiammattiosasto.
* Sivonen, Pauli (toim.) (2004) Kotkan siipien suojassa - Gösta Serlachiuksen taidesäätiön 70-vuotisjuhlajulkaisu. Mänttä. Gösta Serlachiuksen taidesäätiö.
* Nykänen, Panu & Paulapuro, Hannu (2005) Telan ympäri - Vuosisata suomalaista paperikone- ja paperinvalmistustekniikkaa. Tekniikan Historian Seura THS ry. Helsinki.
*Kuhankosken entinen koneenhoitaja/Arkisto

### Viitteet