open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Ilja Kutepov

**Ilja Olegovitš Kutepov** (, s. 29. heinäkuuta 1993 Stavropol, Venäjä) on venäläinen jalkapalloilija. Hän edustaa Venäjän jalkapalloliigassa pelaavaa FK Spartak Moskovan tai FK Orenburgin ja on pelipaikaltaan keskuspuolustaja.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Ilja Kutepov National Football Teams-sivustolla 
* Ilja Kutepov Soccerway-sivustolla 
*
Liejukotilo

**Liejukotilo** (*Valvata piscinalis*) on makeassa ja murtovedessä elävä nilviäinen, jota tavataan laajasti pohjoisella pallonpuoliskolla. Sen kuoressa on 4 tai 5 kierrettä ja sen koko on 5-10 mm.

Liejukotilo on peräisin Euroopan makeista vesistä, mutta se on levinnyt ihmisen mukana Pohjois-Amerikkaan. Se elää tyypillisesti seisovissa tai hitaasti virtaavissa vesissä. Se kestää hyvin erilaisia vesioloja.

Liejukotilot lisääntyvät nopeasti. Ne voivat kutea 2-3 kertaa vuodessa ja tuottaa kerralla 150 munaa. Yksilö saavuttaa sukukypsyyden noin vuoden iässä ja elää 13-25 kuukautta.

## Lähteet
Pohjoisgermaaniset kansat

**Pohjoisgermaaniset kansat** eli skandinaavit ovat germaaninen, pohjoisgermaanisia kieliä puhuva ryhmä Pohjoismaista. Heitä yhdistää kulttuurien samanlaisuus sekä yhteinen alkuperä ja esivanhempien puhuma kantakieli. Vuodesta 200 pohjoisgermaanit puhuivat kantaskandinaavia, joka noin vuoden 800 paikkeilla kehittyi muinaisnorjaksi ja myöhemmin nykypäivän pohjoisgermaanisiksi kieliksi.

Pohjoisgermaanien on ajateltu erottuneen erillisenä kansana Ruotsissa muutamia vuosisatoja ajanlaskun alun jälkeen. Antiikin kirjallisuudessa mainitaan useita pohjoisgermaanisia heimoja, etenkin svealaiset, daanit, göötit ja gotlantilaiset. Viikinkiajalla pohjoisgermaaniset, mertakäyvät seikkailijat eli viikingit ryöstelivät ja asuttivat alueita ympäri Eurooppaa ja kauempaakin. He perustivat merkittäviä poliittisia elimiä ja tutkivat Pohjois-Atlanttia aina Pohjois-Amerikkaan asti. Tästä levitäytymisestä syntyivät normannit, skandinaavitaustaiset gaelit ja rusit.

Viikinkiajan loputtua 1000-luvulla pohjoisgermaanit kääntyivät skandinaavisesta pakanauskonnostaan kristinuskoon, ja heidän heimoyhteisönsä keskitettiin moderneiksi Tanskan, Norjan ja Ruotsin kuningaskunniksi.

Nykyajan pohjoisgermaanisia etnisiä ryhmiä ovat tanskalaiset, islantilaiset, norjalaiset, ruotsalaiset ja färsaarelaiset. Näitä ryhmiä kutsutaan monesti skandinaaveiksi, mutta islantilaiset ja färsaarelaiset lasketaan joskus tämän nimityksen ulkopuolelle.

## Lähteet
Järven tarina

**Järven tarina** on suomalainen dokumenttielokuva vuodelta 2016. Sen käsikirjoittivat Antti Tuuri ja Marko Röhr. Röhr myös ohjasi elokuvan yhdessä Kim Saarniluodon kanssa.

## Sisältö

*Järven tarina* on dokumentti suomalaisesta järviluonnosta. Elokuvassa nähdään veden alla ja päällä kuvattuja filminpätkiä. Samalla kertoja (Samuli Edelmann) kuvailee muinaisten suomalaisten ja modernin tieteen näkemyksiä suomalaisesta luonnosta. Lisäksi elokuvassa kuullaan Johanna Kurkelan laulua.

## Vastaanotto

*Järven tarina* sai teatteriensi-iltansa 15. tammikuuta 2016. Se sai Suomen teattereissa 186 919 katsojaa, mikä tekee siitä kaikkien aikojen katsotuimman suomalaisen dokumenttielokuvan.

*[[Episodi (lehti)|Episodin]]* kriitikko Niko Ikonen ei löytänyt *Järven tarinasta* juuri mitään vikaa. *[[Helsingin Sanomat|Helsingin Sanomien]]* kriitikko Leena Virtanen kuitenkin arvosteli elokuvaa faktan ja fiktion sekoittamisesta ja liiallisesta luottamisesta perinteiseen kerrontaan.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*
Turkkila

**Turkkila** on sukunimi, joka on muun muassa seuraavilla suomalaisilla henkilöillä:

*Esko Turkkila (1942–2020), valokuvaaja
*Juulia Turkkila (s. 1994), taitoluistelija
*Matias Turkkila (s. 1973), diplomi-insinööri, päätoimittaja ja perussuomalainen poliitikko
*Niilo Turkkila (1921–2012), painija.
Lepola (Järvenpää)

**Lepola** on Järvenpään 22. kaupunginosa, joka sijaitsee Tuusulanjärven itärannalla heti Järvenpään keskustan eteläpuolella.  Lepolan asukasluku oli vuoden 2014 lopussa 534, mutta asukasluku on kasvanut tästä huomattavasti, sillä Lepolan alue on yksi Järvenpään suurimmista kaavoituksista. Lepolassa on runsaasti uudiskerros-, rivi- ja luhtitaloja. Kyrölän ja Lepolan rajana toimii Ainolan rautatieasema, joka palvelee kerran puolessa tunnissa lähialueiden asukkaita. Lepolan lähialueita ovat Järvenpään Keskusta, Kyrölä, Terioja sekä Kinnari.

## Lähteet
Harpoon (videopeli)

**Harpoon** on Applied Computing Servicesin kehittämä ja Three-Sixty Pacificin julkaisema strategiapeli. Peli on julkaistu vuonna  DOS:lle ja seuraavina vuosina Amigalle, Macintoshille ja NEC PC-9801:lle.

Peli perustuu Larry Bondin samannimiseen lautapelisarjaan ja on tietokoneille julkaistun *[[Harpoon (pelisarja)|Harpoon]]*-sarjan ensimmäinen. Ensimmäinen osa on julkaistu myöhemmin uudestaan nimellä *Harpoon Classic*.

Pelille on julkaistu neljä *Harpoon & Battleset* -lisäosaa ja *Harpoon Scenario Editor*.

## Vastaanotto
Pelin Amiga-versio on saanut *[[Datormagazin]]*-lehden arvostelussa arvosanaksi 97%. Amiga-versio on saanut *[[CU Amiga]]* -lehden arvostelussa arvosanaksi 78%.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* 
* 
*
Polo G

**Taurus Tremani Bartlett** (s. 6. tammikuuta 1999), taiteilijanimeltään **Polo G**, on yhdysvaltalainen rap-artisti Chicagosta Illinoisista. Hän on tehnyt Lil Tjay:n kanssa kappaleen "Pop Out", jolla on yli 250 miljoonaa katselukertaa YouTubessa ja joka nousi sijalle 31 'Billboardin Hot 100 -listalla.

Polo G:n musiikissa on chicagolainen tyyli, ja hän räppää nopeasti, mutta uransa aikana hän on kehittynyt ja alkanut räpätä melodisemmin. Tauruksen perheeseen kuuluu äiti ja kolme sisarusta. Erityisen suosittu hän on tavastaan räpätä melodisesti päihteiden huonoista seurauksista, traumaattisesta lapsuudestaan, masennuksesta ja katuelämästä. Bartletin taiteilijanimestä Polo edustaa hänen lempivaatemerkkiään nuorena ja G hänen kuollutta lapsuuden kaveriaan Guccia. 

## Lähteet
Jumalan morsian

**Jumalan morsian** on suomalainen fantasiaelokuva vuodelta 2003. Sen käsikirjoitti Anastasia Lapsui, joka myös ohjasi sen yhdessä Markku Lehmuskallion kanssa. Elokuvan päähenkilöä Sjardaa näyttelevät hänen elämänsä eri vaiheissa Angelina Serotetto, Jana Hudi ja Ljubov Lapsui. Elokuva kuvattiin Jamalin niemimaalla Venäjällä.

## Juoni

Tundralla elävä iäkäs nenetsinainen Sjarda kertoo elämäntarinansa sokealle Ilse-pikkutytölle. Shamaanin ennustuksen vuoksi Sjardasta tuli Num-jumalan morsian, eikä hän siksi voinut mennä naimisiin yhdenkään ihmismiehen kanssa tai hankkia lapsia.

## Vastaanotto

*Jumalan morsian* sai ensiesityksensä suomalais-ugrilaisilla filmifestivaaleilla Helsingin yliopistossa 27. syyskuuta 2003. Sen teatteriensi-ilta oli Suomessa 5. maaliskuuta 2004. Elokuva sai Suomen teattereissa 1&nbsp;103 katsojaa.

*Jumalan morsian* voitti pääpalkinnon Montréalissa järjestetyillä alkuperäiskansojen taidefestivaaleilla vuonna 2006.

## Lähteet
Roman Zobnin

**Roman Sergejevitš Zobnin** (, s. 11. helmikuuta 1994 Irkutsk) on venäläinen jalkapalloilija. Hän edustaa Venäjän Valioliigassa pelaavaa Spartak Moskovaa ja on pelipaikaltaan keskikenttäpelaaja.

Zobnin on aiemmin edustanut Akademija Toljattia vuosina 2011–2013 ja Dynamo Moskovaa vuosina 2013–2016. Hän on voittanut Spartak Moskovan joukkueessa Venäjän-mestaruuden vuonna 2017. Hän on kauden 2020–2021 loppuun mennessä pelannut 170 valioliigaottelua ja tehnyt niissä kahdeksan maalia.

Zobnin on pelannut useissa Venäjän nuorisomaajoukkueissa. Hän pelasi Venäjän A-maajoukkueessa ensimmäisen kerran maaliskuussa 2015 ystävyysottelussa Kazakstania vastaan. Hän pelasi MM-kilpailuissa 2018 täydet minuutit joukkueensa kaikissa viidessä ottelussa. Hän on kesäkuun 8. päivään 2021 mennessä pelannut 35 A-maaottelua, joissa 29 kertaa avauskokoonpanossa. Maaleja hän ei ole maaotteluissaan tehnyt.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Roman Zobnin National Football Teams-sivustolla 
* Roman Zobnin Soccerway-sivustolla 
*
Sysijokisimpukka

**Sysijokisimpukka** (*Unio tumidus*) on virtaavissa vesissä elävä suursimpukkalaji. Sitä tavataan joen reunamilla missä pohja-aines on kiinteää mutta mutaista. Se tarvitsee puhtaampaa ja raikkaampaa vettä kuin muut sukunsa lajit.

Sysijokisimpukan väri on kellertävä tai oliivinvihreä. Se kasvaa 5–8&nbsp;cm pitkäksi, joskus jopa 12&nbsp;cm. Sen korkeus on noin puolet pituudesta.

## Lähteet
Liewendahl

**Liewendahl**, **Liewendal** on muun muassa seuraavien henkilöiden sukunimi:

* Frans Oskar Liewendal (1818–1890), ruotsalaissyntyinen suomalainen litografi
* Frej Liewendahl (1902–1966), ahvenanmaalainen juoksija
Jalkapallon Euroopan cupin kausi 1980–1981

**Jalkapallon Euroopan cupin kausi 1980–1981** oli mestarijoukkueiden Euroopan cupin 26. kausi. Cupiin osallistui 33 joukkuetta, ja yhden karsintaottelun jälkeen 32 joukkuetta aloittivat cup-muotoisen kilpailun, jossa välieriin saakka kukin joukkuepari pelasi ottelun koti- ja vieraskentällä yhteistuloksen ratkaistessa jatkoon pääsemisen. Loppuottelu pelattiin Parc des Princes -stadionilla, Pariisissa 27. toukokuuta 1981. Englantilainen Liverpool voitti loppuottelussa espanjalaisen Real Madridin maalein 1–0.

Kauden parhaan maalintekijän tittelin jakoivat kuusi maalia tehneet Liverpoolin Graeme Souness ja Terry McDermott sekä Bayern Münchenin Karl-Heinz Rummenigge. Souness ja McDermott tekivät hattutempun ensimmäisen kierroksen toisessa osaottelussa Oulun Palloseuraa vastaan ja Souness myös kolmannen kierroksen ensimmäisessä ottelussa TsSKA Sofiaa vastaan.

## Välierät
### Ensimmäiset osaottelut

### Toiset osaottelut

*Liverpool eteni loppuotteluun yhteismaalein 1–1 [[Vierasmaalisääntö|vierasmaalisäännön]] perusteella.*

*Real Madrid eteni loppuotteluun yhteismaalein 2–1.*

## Loppuottelu

## Lähteet
M/S Finbo Cargo

**M/S Finbo Cargo** on Eckerö Linen alus, joka aloitti liikennöinnin Helsingin Vuosaaren ja Tallinnan Muugan välillä 25. kesäkuuta 2019. Muugan satama sijaitsee noin 15 kilometriä Tallinnan keskustasta koilliseen.

Alus kuljettaa pääosin rahtia, mutta alukseen mahtuu myös autoja ja 366 matkustajaa. Laivassa on pieni myymälä, ravintola, baari ja istumasalonki.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
El cuerpo del deseo

**El cuerpo del deseo**  on televisioyhtiö Telemundon esittämä yhdysvaltalainen televisiosarja. Sen päärooleissa ovat Andrés García, Lorena Rojas, Mario Cimarro ja Martín Karpan.

## Näyttelijät

## Aiheesta muualla
*
Maria Korenčiová

**Maria Korenčiová** (s. 24. heinäkuuta 1989 Bratislava, Tšekkoslovakia) on Slovakian naisten jalkapallomaajoukkueen maalivahti. Hänellä on takana 64 maaottelua. Ammatikseen Korenčiová pelaa Italiassa AC Milanon joukkueessa naisten pääsarjassa. Hän on pelannut aiemmin slovakialaisten juniorisarjojen lisäksi SC Sandissa Saksassa, FC Neunkirchissä Sveitsissä sekä SC Freiburgissa Saksassa. 

## Lähteet
Jalkapallon Euroopan cupin kausi 1981–1982

**Jalkapallon Euroopan cupin kausi 1981–1982** oli mestarijoukkueiden Euroopan cupin 27. kausi. Cupiin osallistui 33 joukkuetta, ja yhden karsintaottelun jälkeen 32 joukkuetta aloittivat cup-muotoisen kilpailun, jossa välieriin saakka kukin joukkuepari pelasi ottelun koti- ja vieraskentällä yhteistuloksen ratkaistessa jatkoon pääsemisen. Loppuottelu pelattiin Stadion Feijenoordilla, Rotterdamissa 26. toukokuuta 1982. Englantilainen Aston Villa voitti loppuottelussa saksalaisen Bayern Münchenin maalein 1–0. Edellisen kauden mestari Liverpool hävisi puolivälierissä TsSKA Sofialle.

Kauden paras maalintekijä oli seitsemän maalia tehnyt Bayern Münchenin Dieter Hoeneß.

## Välierät
### Ensimmäiset osaottelut

### Toiset osaottelut

*Bayern München eteni loppuotteluun yhteismaalein 7–4.*

*Aston Villa eteni loppuotteluun yhteismaalein 1–0.*

## Loppuottelu

## Lähteet
PCT-sopimus

**PCT-sopimus** eli **patenttiyhteistyösopimus** (Patent Cooperation Treaty, PCT) mahdollistaa patentinhaun aloittamisen yli sadassa maassa yhdellä hakemuksella ("PCT-hakemus") ja pienillä aloituskustannuksilla.

**PCT-hakemus** eli **kansainvälinen patenttihakemus** on tällainen hakemus. Suomalainen hakija voi panna PCT-hakemuksen vireille PRH:n, WIPOn tai EPOn kautta. Sen hakemuksen kansainväliseksi tutkivaksi viranomaiseksi hän voi valita PRH:n, EPOn tai Ruotsin patenttiviraston.

WIPOn hallinnoimaan PCT-järjestelmään kuului 152 maata vuonna 2017.

## PCT-hakemuksen etuja
PCT-hakemus tarvitsee tehdä vasta vuoden sisällä mahdollisesta ensimmäisestä keksinnöstä tehdystä patenttihakemuksesta (etuoikeus) ja jatkohakemuksista eri maihin vasta 30 kuukauden sisällä, jolloin myös suuremmat käännös-, patentointi- ja hakemuskustannukset lykkääntyvät ja keksinnön mahdollisuudet ehtivät ensin selvitä. Päätöksen tueksi saa myös uutuustutkimusraportin ja halutessaan myös ylimääräisen raportin keksinnön patentoitavuudesta.

### 30 kuukauden miettimisaika
Jos hakija on enintään vuotta aiemmin tehnyt samasta keksinnöstä toisen patenttihakemuksen, esimerkiksi suomalaisen, hän voi pyytää PCT-hakemuksessaan etuoikeutta tuosta ensimmäisestä hakemuksesta, jonka tekemispäivästä käytetään nimitystä *etuoikeuspäivä* ja siitä alkavaa 12 kuukauden jaksoa kutsutaan *etuoikeusvuodeksi*. PCT-hakemuksen voi tehdä myös ilman etuoikeushakemusta, jolloin "etuoikeuspäivä" tarkoittaa PCT-hakemuksen tekemispäivää.

Jatkohakemukset muihin maihin tarvitsee tehdä vasta 30 kuukauden kuluessa varhaisimmasta etuoikeuspäivästä, eräitä poikkeusmaita lukuun ottamatta. Näin vasta lähes kaksi ja puoli vuotta hakemuksen jättämisestä tarvitsee päättää, mistä maista haluaa hakea patentin, ja isommat kustannuksetkin siirtyvät näin 30 kuukaudella verrattuna siihen, että tekisi kaikki hakemukset kerralla. Sen jälkeen keksijä yleensä jo tietää paremmin, miten pystyy keksintöä hyödyntämään ja missä maissa se kannattaa suojata patentilla.

## PCT-hakemuksen tekeminen
Jos valitsee PCT-hakemuksen vastaanottajaksi Patentti- ja rekisterihallituksen (PRH), hakemuksen voi tehdä suomeksi, ruotsiksi ja englanniksi. Myöhemmässä vaiheessa hakemus on kuitenkin käännettävä englanniksi, esimerkiksi PRH:n tutkimasta PCT-hakemuksesta 14 kuukauden kuluessa etuoikeuspäivästä.

Patenttiasiamiestä ei tarvitse käyttää, vaan suomalainen hakija voi itsekin hoitaa PCT-asiat. PRH kuitenkin suosittelee asiamiehen käyttämistä, koska asiamiehen apu voi auttaa välttämään hakemukselle tuhoisia virheitä, kuten määräaikojen ylityksiä.

## Lähteet
Terioja

**Terioja** on Järvenpään 23. kaupunginosa, joka sijaitsee Tuusulanjärven itärannalla kaupungin eteläosissa. Sen naapurikaupunginosia ovat Vanhakylä lännessä Tuusulanjärven vastarannalla, Lepola pohjoisessa ja Ristinummi idässä. Etelärajan muodostaa Tuusulan Kytömaa. Teriojan kaupunginosa käsittää Teriojan asuinaluetta laajemman alueen. Kaupunginosan asukasluku oli vuoden 2014 lopussa 315.

## Lähteet
Etuoikeus (patentti)

Patentti- tai hyödyllisyysmallihakemuksen **etuoikeus** saman hakijan aiemmasta hakemuksesta tarkoittaa, että hakemusta kohdellaan kuin se olisi jätetty yhtaikaa sen aiemman kanssa. Tällöin muiden näiden välillä tekemiä hakemuksia ei katsota esteiksi mainitulle hakemukselle (sitä varhaisemmiksi keksinnöiksi).

Etuoikeutta voi pyytää enintään vuotta vanhemmasta hakemuksesta. Jos siis ensin tekee vaikkapa suomalaisen patenttihakemuksen, on melkein vuosi aikaa päättää, haluaako hakea samalle keksinnölle suojaa muistakin maista. PCT-hakemuksella voi tätä miettimisaikaa jatkaa 30 kuukauteen asti useimmissa maissa.

Etuoikeutta voi pyytää esimerkiksi toiseen maahan tehtyyn hakemukseen, eurooppapatenttihakemukseen tai kansainväliseen patenttihakemukseen (PCT-hakemus).

Myös mallisuoja- ja tavaramerkkihakemuksiin voidaan liittää eräänlainen etuoikeus.

## Lähteet
Telapreviiri

**Telapreviiri** (C36H53N7O6) on peptidomimeettinen eli peptidien rakenne ja ominaisuuksia matkiva orgaaninen yhdiste. Yhdistettä on käytetty lääketieteessä hepatiitti C -infektioiden hoitoon, mutta se vedettiin markkinoilta vuonna 2014.

## Ominaisuudet ja käyttö
Telapreviiri sitoutuu hepatiittiviruksen NS34A-proteaasiin ja muodostaa kovalenttisen sidoksen entsyymin aktiivisen kohdan seriiniaminohapon kanssa. Sitoutuminen tapahtuu ketoamidiryhmästä. Tällöin entsyymin toiminta estyy, eikä se kykene pilkkomaan erästä viruksen polyproteiinia pienemmiksi viruksen lisääntymisen kannalta olennaisiksi proteiineiksi. Telapreviiri tehoaa parhaiten hepatiittiviruksen genotyyppiin HCV-1. Genotyyppeihin HCV-2 ja HCV-3 sen teho on vähäistä. Telapreviiri annostellaan tablettina. Sitä käytetään yhdessä ribaviriinin ja pegyloidun interferoni-α:n kanssa. Telapreviiri hyväksyttiin markkinoille Euroopan unionin alueella ja Yhdysvalloissa vuonna 2011 ja vedettiin markkinoilta vuonna 2014 tehokkaampien lääkkeiden tultua markkinoille.

## Haittavaikutukset
Telapreviiri voi haittavaikutuksina aiheuttaa huonovointisuutta, oksentelua, ripulia, iho-oireita, kuten kutinaa ja ihottumaa sekä luuydintoksisuudesta aiheutuvaa anemiaa. Myös ribaviriini ja interferoni voivat aiheuttaa anemiaa, ja telapreviiri vahvistaa niiden vaikutusta.

## Lähteet
Peter Withe

**Peter Withe** (s. 30. elokuuta 1951 Liverpool) on englantilainen jalkapalloilija, joka pelasi hyökkääjänä.

Withe edusti seuraurallaan muun muassa Birmingham Cityä, Nottingham Forestia, Newcastle Unitedia, Aston Villaa, Sheffield Unitedia ja Huddersfield Townia. Hän oli voittamassa Englannin liigamestaruutta Nottinghamin joukkueessa vuonna 1978 ja Aston Villan joukkueessa vuonna 1981 sekä Euroopan cupia vuonna 1982, jolloin hän teki saksalaista Bayern Müncheniä vastaan loppuottelun ainoan maalin. Kaudella 1980–1981 Withe oli Englannin pääsarjan paras maalintekijä 20 maalillaan yhdessä Steve Archibaldin kanssa.

Withe pelasi Englannin maajoukkueessa 11 ottelua vuosina 1981–1984. Ainoan maaottelumaalinsa hän teki huhtikuussa 1983 kotiottelussa Unkaria vastaan. Hän kuului vuoden 1982 MM-kilpailujoukkueeseen mutta ei päässyt pelaamaan kisoissa.

Withe toimi 1990-luvun alussa lyhyen aikaa Wimbledonin päävalmentajana.

## Lähteet
Multipleksaus

**Multipleksaus** () on prosessi, jossa useat tietovuot eri lähteistä yhdistetään ja lähetetään samaa datakanavaa tai samana tietovuona.

Vastakohtainen purkaminen erillisiin on demultipleksaus ().

Kaksi perusmenetelmää multipleksaukselle ovat aikaajakava (, TDM) ja taajuuttajakava (, FDM). Optisessa tiedonsiirrossa FDM:n vastine on aallonpituuttajakava (, WDM).

## Katso myös
* Multiplekseri

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Federal Standard 1037C 

## Kirjallisuutta
*
Piast Gliwice

**Gliwicki Klub Sportowy Piast Gliwice** on jalkapalloseura Gliwicen kaupungista. Seura pelasi kaudella 2018–19 Puolan korkeimmalla sarjatasolla Ekstraklasassa. Kaudella 2018–19 Piast Gliwice voitti historiansa ensimmäisen Puolan mestaruuden. Tämä takasi sille paikan Mestarien liigassa kaudella 2019–2020. Ennen tätä se oli pelannut kahdesti Eurooppa-liigassa, mutta ei ollut edennyt koskaan toista karsintakierrosta pidemmälle.

## Saavutuksia
*Puolan mestaruus: (1) 2018/19

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Virallinen sivu
* Piast Gliwice (90minut.pl)
Gevorg Ghazarjan

**Gevorg Ghazarjan** (, s. 5. huhtikuuta 1988 Jerevan, Armenian SNT, Neuvostoliitto, nykyinen Armenia) on armenialainen jalkapalloilija. Hän edustaa kyproslaista AEL Limassolia ja on pelipaikaltaan hyökkäävä keskikenttäpelaaja eli vasen keskikenttäpelaaja. Hän on aiemmin pelannut kotimaansa lisäksi myös Ukrainassa, Kazakstanissa, Kreikassa ja Portugalissa.

Ghazarjan on pelannut Armenian maajoukkueessa 67 ottelua ja tehnyt niissä 12 maalia vuodesta 2007 alkaen.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Gevorg Ghazarjan National Football Teams-sivustolla 
* Gevorg Ghazarjan Soccerway-sivustolla 
*
Kymijoen alaosan alue

**Kymijoen alaosan alue** (vesistöaluetunnus 14.11) on Kymijoen alueessa sijaitseva toisen jakovaiheen alue, jonka pinta-ala on 988,99 neliökilometriä. Alueen järvisyys on 3,11&nbsp;%. Vesistön alueen alarajana on Suomenlahdella Kotkassa ja Pyhtäällä, joidenka yläpuolisen valuma-alueen pinta-ala on 37&nbsp;158,74 neliökilometriä ja sen järvisyys on 18,34&nbsp;%.

Kolmannen jakovaiheen alueita ovat seuraavat yhdeksän aluetta tai valuma-aluetta. Sisennys tarkoittaa sitä, että vesistöalue laskee tai yhtyy yläpuoliseen vesistöalueeseen. Samalle tasolle sisennetyt vesistöalueet laskevat kaikki yläpuoliseen vesistöalueeseen alajuoksulta luetellussa järjestyksessä. Pääuomaan eli vesistöreittiin kuuluvat vesustöalueiden nimet on lihavoitu :
* **Kymijoen suuhaarojen alue** (14.111) → Suomenlahti
:* Tallusjoen valuma-alue (14.116)
:* Joutsenjoen valuma-alue (14.117)
:* **Anjalan voimalaitoksen alue** (14.112)
::* Sorsajoen valuma-alue (14.119)
::* **Myllykosken voimalaitoksen alue** (14.113)
:::* Myllypuron valuma-alue (14.118)
:::* **Keltin voimalaitoksen alue** (14.114)
::::* **Kuusankosken voimalaitoksen alue** (14.115)

## Lähteet
Pyhäjärven alue (Kymijoki)

**Pyhäjärven alue** (vesistöaluetunnus 14.12) on Kymijoen alueessa sijaitseva toisen jakovaiheen valuma-alue, jonka pinta-ala on 542,33 neliökilometriä. Alueen järvisyys on 20,32&nbsp;%. Vesistön valuma-alueen alarajana on Voikkaan voimalaitos, jonka yläpuolisen valuma-alueen pinta-ala on 34&nbsp;682,96 neliökilometriä ja sen järvisyys on 19,02&nbsp;%. Reitin vedet tulevat seuraavaksi Kymijoen alaosan alueelle (14.11).

Kolmannen jakovaiheen alueita ovat seuraavat kuusi aluetta tai valuma-aluetta. Sisennys tarkoittaa sitä, että vesistöalue laskee tai yhtyy yläpuoliseen vesistöalueeseen. Samalle tasolle sisennetyt vesistöalueet laskevat kaikki yläpuoliseen vesistöalueeseen alajuoksulta luetellussa järjestyksessä. Pääuomaan kuuluvat vesistöalueiden nimet on lihavoitu :
* **Pyhäjärven lähialue** (14.121)
:* Musta-Ruhmaksen valuma-alue (14.126)
:* Urajärven valuma-alue (14.123)
:* Heikkolanjoen valuma-alue (14.125)
:* **Mankalan Arrajärven alue** (14.122)
::* Valkjärven valuma-alue (14.124)

## Lähteet
Konniveden alue

**Konniveden alue** (vesistöaluetunnus 14.13) on Kymijoen alueessa sijaitseva toisen jakovaiheen alue, 
jonka pinta-ala on 242,63 neliökilometriä. Alueen järvisyys on 24&nbsp;%. Vesistön alueen alarajana on Vuolenkosken voimalaitos, jonka yläpuolisen valuma-alueen pinta-ala on 27&nbsp;963,08 neliökilometriä ja sen järvisyys on 18,86&nbsp;%. Reitin vedet laskevat seuraavaksi Pyhäjärven alueeseen (14.12).

Kolmannen jakovaiheen alueita ovat seuraavat neljä aluetta tai valuma-aluetta. Sisennys tarkoittaa sitä, että vesistöalue laskee tai yhtyy yläpuoliseen vesistöalueeseen. Samalle tasolle sisennetyt vesistöalueet laskevat kaikki yläpuoliseen vesistöalueeseen alajuoksulta luetellussa järjestyksessä. Pääuomaan kuuluvat vesistöalueiden nimet on lihavoitu :
* **Konniveden lähialue** (14.131)
:* Pato-ojan valuma-alue (14.134)
:* Tamppilammen valuma-alue (14.132)
:* Kotajärven valuma-alue (14.133)

## Lähteet
Ruotsalaisen alue

**Ruotsalaisen alue** (vesistöaluetunnus 14.14) on Kymijoen alueessa sijaitseva toisen jakovaiheen alue, 
jonka pinta-ala on 495,28 neliökilometriä. Alueen järvisyys on 20,08&nbsp;%. Vesistön alueen alarajana on Jyrängönkoski, jonka yläpuolisen valuma-alueen pinta-ala on 26&nbsp;954,62 neliökilometriä ja sen järvisyys on 18,89&nbsp;%. Reitin vedet laskevat seuraavaksi Konniveden alueeseen (14.13).

Kolmannen jakovaiheen alueita ovat seuraavat seitsemän aluetta tai valuma-aluetta. Sisennys tarkoittaa sitä, että vesistöalue laskee tai yhtyy yläpuoliseen vesistöalueeseen. Samalle tasolle sisennetyt vesistöalueet laskevat kaikki yläpuoliseen vesistöalueeseen alajuoksulta luetellussa järjestyksessä. Pääuomaan kuuluvat vesistöalueiden nimet on lihavoitu :
* **Ruotsalaisen lähialue** (14.141)
:* Myllyojan valuma-alue (14.142)
:* Hanjoen valuma-alue (14.143)
:* Paljärven valuma-alue (14.144)
:* Pyhäjoen valuma-alue (14.145)
:* Rumpinojan valuma-alue (14.146)
::* Lauhjoen valuma-alue (14.147)

## Lähteet
Teutjoen valuma-alue

**Teutjoen valuma-alue** (vesistöaluetunnus 14.15) on Kymijoen alueessa sijaitseva toisen jakovaiheen valuma-alue, jonka pinta-ala on 205,18 neliökilometriä. Alueen järvisyys on 2,24&nbsp;%. Vesistön valuma-alueen alarajana on Tammijärvi, jossa reitin vedet tulevat seuraavaksi Kymijoen alaosan alueelle (14.11).

Kolmannen jakovaiheen alueita ovat seuraavat neljä aluetta tai valuma-aluetta. Sisennys tarkoittaa sitä, että vesistöalue laskee tai yhtyy yläpuoliseen vesistöalueeseen. Samalle tasolle sisennetyt vesistöalueet laskevat kaikki yläpuoliseen vesistöalueeseen alajuoksulta luetellussa järjestyksessä :
* Teutjärven alue (14.151)
:* Routjoen valuma-alue (14.154)
:* Teutjärven keskiosan alue (14.152)
::* Hongistonjoen valuma-alue (14.153)

## Lähteet
Yliskylä (Parkano)

**Yliskylä** on Parkanon kylä Pirkanmaalla. Se sijaitsee Parkanonjärven itäpuolella Yliskyläntien varrella. Noin 15 km:n mittainen Yliskyläntie erkanee Parkano–Kuru-tiestä etelään Viinikan kaupunginosassa vajaan kilometrin päässä Parkanon keskustasta ja jatkuu Ikaalisissa Poltinkoskentiehen asti. Yliskylän keskustasta Parkanon keskustaan on matkaa noin 6 kilometriä. Ensimmäiset kyläläiset saivat elantonsa pääasiassa kalastuksesta ja metsästyksestä, myöhemmät maanviljelyksestä ja karjanhoidosta. Yliskylän pellot sijaitsevat kylätien molemmilla puolilla ja ovat pääosin edelleen viljelyksessä. Kylään on asettunut asumaan useita eri alojen yrittäjiä.

## Palvelut
Kunnalliset palvelut löytyvät Parkanon keskustasta. Kylässä on valmiina kaupungin vesijohto ja runkoviemäri. Laajakaistaverkko valmistui vuonna 2017.

## Koulut
1910-luvun loppupuolelta alkaen Yliskylän kyläkouluna toimi Talosen talo kolmekymmentä vuotta. Oma koulurakennus valmistui vuonna 1948, ja se oli toiminnassa 51 vuotta. Koulu lakkautettiin vuonna 1999, ja se muutettiin asuinkäyttöön sekä keramiikkapajaksi.

Tällä hetkellä lähin koulu sijaitsee Parkanon keskustassa. Koulu- ja kulttuurikeskus Kaarna avasi ovensa 8. elokuuta 2019. Siellä aloitti opiskelunsa noin 700 oppilasta ja lähes 100 henkilökunnan jäsentä. Kaarnassa toimii peruskoulu, lukio ja esikoulu.

## Vapaa-aika
Yliskylässä on lenkkeily-, marjastus- ja metsästysmaastoja. Parkanonjärvi on osa melontareittiä ja tarjoaa mahdollisuudet kalastukseen, veneilyyn ja uintiin. Yliskylän uimaranta sijaitsee entisen koulun läheisyydessä. Pyöräilyn harrastajat voivat ottaa osaa Satakunnan haastepyöräilyyn, johon Parkano sitä ympäröivine kylineen on vuosittain osallistunut. 

## Yhdistyksiä

### Parkanon Yliskylän pienviljelijäyhdistys r.y.

### Yliskylän metsästysseura r.y.
Metsästysseura harjoittaa metsästys-, kilpailu-, kennel- ja riistanhoitotoimintaa sekä mökkivuokrausta.

### Yliskylän kylätoimikunta

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Parkanon harrastustoiminta 

Yliskylä - Parkanon kylät
Proganochelys

**Proganochelys** (nimen merkitys: ”varhainen kilpi”) on sukupuuttoon kuollut kilpikonnamaisten matelijoiden suku, joka eli myöhäistriaskauden Noricum- ja Rhaetia-vaiheilla. Se luetaan Testudinata-kladiin yhdessä nykyisten kilpikonnien kanssa, mutta se oli kuitenkin liian primitiivinen luokiteltavaksi varsinaiseen kilpikonnien lahkoon (Testudines). *Proganochelyksen* tyyppilaji on *P. quenstedtii*, jonka fossiileja on löydetty Saksasta. Lisäksi sukuun luetaan kaksi muuta lajia: *P. ruchae* Thaimaasta ja *P. tenertesta* New Mexicosta. *Proganochelystä* muistuttavia, mihinkään sukuun määrittämättömiä jäänteitä on löydetty Grönlannista.

*Proganochelyksen* kilpi oli noin 60 senttiä pitkä ja muistutti muodoltaan nykyisten kilpikonnien kilpeä. Suurin ero *Proganochelyksen* ja nykyisten kilpikonnien välillä olivat eläimen häntä ja kaula. Ne olivat nimittäin luulaattojen ja -piikkien päällystämät, ja hännän päässä oli ”nuija”. Eläin ei pystynyt vetämään kaulaansa tai häntäänsä kilven sisään nykyisten kilpikonnien tavoin, mutta se kykeni kuitenkin suojaamaan päätänsä taivuttamalla sen sivuttain kilven alle. Nykyiset kilpikonnat ovat täysin hampaattomia, mutta *Proganochelyksellä* oli hampaita suulaessaan, muutoin sen nokka ei eroa paljon nykyisten kilpikonnien nokasta. *Proganochelystä* on perinteisesti pidetty maaeläimenä, mutta tarkempi tutkimus viittaa sen eläneen makeassa vedessä, mahdollisesti soilla.

## Fylogenia
Joyce (2017):

## Lähteet
Arrajoen valuma-alue

**Arrajoen valuma-alue** (vesistöaluetunnus 14.16) on Kymijoen alueessa sijaitseva toisen jakovaiheen valuma-alue, jonka pinta-ala on 344,29 neliökilometriä. Alueen järvisyys on 12,3&nbsp;%. Vesistön valuma-alueen alarajana on Arrajärvi, joka on yhteydessä suoraan Kymijokeen ja joka laskee seuraavaksi Pyhjärveen eli Pyhäjärven alueelle (14.12).

## Yleistä
### Pääuoman kulun ja pituuden määritys
Valuma-alueen vesistöreitin pääuomaa ei ole kuvattu missään lähteessä. Suomessa valitaan jokiverkoston pääuomaksi yleensä se jokihaaran uoma, jossa virtaa eniten vettä. Virtaamatietojen puuttuessa, voidaan käyttää vertailuun valuma-alueiden pinta-aloja. Kun aletaan nousta alajuoksulta Arrajokea, Immilänjokea ja Salajokea ylös, ei mikään sivu-uoma haasta tätä pääuomaan valittua vesireittiä. Mutta Salajärvessä tulee valita Luhtaanjoen ja Iso-Kukkaseen johtavan reitin väliltä. Luhtaanjoen valuma-alueen pinta-ala on 113 neliökilometriä ja Iso-Kukkasen vesireitti 101 neliökilometriä. Iso-Kukkasen reitillä on suurimmat järvet, mutta Luhtaanjoella voi valuma-alueen pinta-alan perusteella olla suurin virtaama ja siksi tässä valitaan se. Luhtaanjokeen yhtyy pohjoisesta Oksjärvestä tuleva Oksjoki ja lännestä Seestaanjoki, joiden valuma-alueet ovat vastaavassa järjestyksessä 28 ja 79 neliökilometriä. Seestaanjoki alkaa Kivijärvestä, johon laskee lännestä Arkiomaanjärvestä alkava joki ja pohjoisesta Evatusta alkava joki. Näiden valuma-alueet ovat vastaavasti 22 ja 38 neliökilometriä. Evattuun laskee pohjoisesta toiselta Salpausselältä alkavia ojia, joita ei tässä yhteydessä pysty erottelemaan toisistaan. Läpikivenoja vaikuttaa karttojen perusteella suurimmalta ojalta. Pääuoman osuuksien yhteenlaskettu pituus alajuoksulta Salpausselälle asti on 29,5 kilometriä, jonka ylöspäin pyöristetty arvo 30 kilometriä on varsin lähellä oikeaa tulosta.

### Vesistöalueen jako
Kolmannen jakovaiheen alueita ovat seuraavat kahdeksan aluetta tai valuma-aluetta. Samalle tasolle sisennetyt vesistöalueen laskevat yläpuoliseen vesistöalueeseen alajuoksulta yläjuoksulle olevassa järjestyksessä.:
* Sylvöjärven alue (14.161)
:* Halkokorvenjoen valuma-alue (14.168)
:* Ruuhijärven–Salajärven alue (14.162)
::* Lassinjoen valuma-alue (14.167)
::* Mustijoen valuma-alue (14.166)
::* Seestanjoen valuma-alue (14.165)
::* Iso-Kukkasen–Kärkjärven alue (14.163)
:::* Kymijärven valuma-alue (14.164)

### Vesistöalueen maankäyttö
Valuma-alueesta on metsämaata, avoimia kangasmetsiä ja kalliomaita 66,4&nbsp;%, maatalousalueita 11,7&nbsp;%, kosteikkoja ja soita on 0,9&nbsp;% ja rakennettuja alueita on 11,7&nbsp;%. Maa-alueiden lisäksi on vesistöinä 5,3&nbsp;%.

## Lähteet
Rievelin valuma-alue

**Rievelin valuma-alue** (vesistöaluetunnus 14.17) on Kymijoen alueessa sijaitseva toisen jakovaiheen valuma-alue, jonka pinta-ala on 765,83 neliökilometriä. Alueen järvisyys on 16,12&nbsp;%. Vesistön valuma-alueen alarajana ovat sekä Konnivesi että Juolasvesi, sillä Rieveli on bifurkaatiovesistö. Vesistön alimpana järvenä on lännessä sijaitseva Ala-Rääveli, joka laskee Konniveden alueella (14.13) Konniveteen. Idässä sen alimpana järvenä on Enonvesi, joka laskee Mäntyharjun reitin valuma-alueeseen kuuluvalle Vuohijärven alueelle (14.91).

Kolmannen jakovaiheen alueita ovat seuraavat yhdeksän aluetta tai valuma-aluetta. Sisennys tarkoittaa sitä, että vesistöalue laskee tai yhtyy yläpuoliseen vesistöalueeseen. Samalle tasolle sisennetyt vesistöalueet laskevat kaikki yläpuoliseen vesistöalueeseen alajuoksulta luetellussa järjestyksessä. Pääuomaan eli vesistöreittiin kuuluvat vesustöalueiden nimet on lihavoitu :
* Ala-Rievelin alue (14.171)
:* Tuusjärven valuma-alue (14.173)
:* Imjärven valuma-alue (14.179)
:* Pajujärvien valuma-alue (14.174)
:* Ylä-Rievelin–Enonveden alue (14.172)
::* Seppälänjoen valuma-alue (14.175)
::* Karjolammen–Kousanjärven valuma-alue (14.178)
::* Pitkäjärven–Virman valuma-alue (14.176)
::* Vehkajoen valuma-alue (14.177)

## Lähteet
Harjunjoen–Lappalanjärven alue

**Harjunjoen–Lappalanjärven alue** (vesistöaluetunnus 14.18) on Kymijoen alueessa sijaitseva toisen jakovaiheen alue, jonka pinta-ala on 436,31 neliökilometriä. Alueen järvisyys on 12,04&nbsp;%. Vesistön alueen alarajana on Kymijoki, jonka yläpuolisen valuma-alueen pinta-ala on 1&nbsp;281,61 neliökilometriä ja sen järvisyys on 15,07&nbsp;%. Reitin vedet laskevat seuraavaksi Kymijoen alaosan alueeseen (14.11).

Kolmannen jakovaiheen alueita ovat seuraavat seitsemän aluetta tai valuma-aluetta. Sisennys tarkoittaa sitä, että vesistöalue laskee tai yhtyy yläpuoliseen vesistöalueeseen. Samalle tasolle sisennetyt vesistöalueet laskevat kaikki yläpuoliseen vesistöalueeseen alajuoksulta luetellussa järjestyksessä :
* Lappalanjärven alue (14.181)
:* Rapojärven alue (14.182)
::* Pasinjoen–Hangasjärven valuma-alue (14.184)
::* Immasenjärven–Ruokojärven alue (14.183)
:::* Veitojan valuma-alue (14.185)
:::* Saunajoen valuma-alue (14.187)
:::* Hujajärven–Konnikkajoen valuma-alue (14.186)

## Lähteet
Kivijärven reitin valuma-alue

**Kivijärven reitin valuma-alue** (vesistöaluetunnus 14.19) on Kymijoen alueessa sijaitseva toisen jakovaiheen valuma-alue, jonka pinta-ala on 845,3 neliökilometriä. Alueen järvisyys on 16,63&nbsp;%. Vesistön valuma-alueen alarajana on Kannuskosken puuhiomo, jossa reitin vedet tulevat seuraavaksi Harjunjoen–Lappalanjärven alueelle (14.18).

Kolmannen jakovaiheen alueita ovat seuraavat yhdeksän aluetta tai valuma-aluetta. Sisennys tarkoittaa sitä, että vesistöalue laskee tai yhtyy yläpuoliseen vesistöalueeseen. Samalle tasolle sisennetyt vesistöalueet laskevat kaikki yläpuoliseen vesistöalueeseen alajuoksulta luetellussa järjestyksessä :
* Touhtiaisen–Ala-Kivijärven alue (14.191)
:* Naistinjoen–Hiijärven valuma-alue (14.199)
:* Kortonjoen valuma-alue (14.193)
:* Matalajärven valuma-alue (14.194)
:* Kivijärven alue (14.192)
::* Avarajoen valuma-alue (14.195)
::* Taudinjoen valuma-alue (14.196)
::* Hannanjoen valuma-alue (14.197)
::* Hakulinjoen valuma-alue (14.198)

## Lähteet
Mario Hermoso

**Mario Hermoso Canseco** (s. 18. kesäkuuta 1995 Madrid, Espanja) on espanjalainen jalkapalloilija. Hän edustaa Italian Serie A:ssa pelaavaa AS Romaa ja on pelipaikaltaan keskuspuolustaja.

## Seurajoukkueura
Madridilaissyntyinen Hermoso liittyi Real Madridin junioriakatemiaan vuonna 2005. 28. syyskuuta 2012 pelatessaan vielä nuorisojoukkueessa, hän pääsi pelaamaan toisen puoliajan seuran edustusjoukkueen riveissä Trofeo Santiago Bernabéussa kolumbialaista Millonariosia vastaan.

16. heinäkuuta 2015 Hermoso siirtyi kauden kestävällä lainasopimuksella Valladolidiin hieman sen jälkeen kun hänet oltiin nostettu Real Madridin reservijoukkueeseen. Hermoso pelasi ensimmäisen ottelunsa ammattilaisena 22. elokuuta 2015 Córdobaa vastaan. Palattuaan takaisin lainalta, hän jatkoi pelaamista Real Madridin reservijoukkueessa Segunda División B:ssä.

12. heinäkuuta 2017 Hermoso teki kolmivuotisen sopimuksen Espanyolin kanssa. Hän pelasi ensimmäisen ottelunsa maan pääsarjassa Primera Divisiónissa 9. syyskuuta 2017 paikallisvastustaja FC Barcelonaa vastaan.

## Maajoukkueura
Hermoso sai ensimmäistä kertaa kutsun Espanjan maajoukkueeseen 8. marraskuuta 2018, kun hänet nimettiin maaotteluihin Kroatiaa ja Bosnia ja Hertsegovinaa vastaan. Hän teki ensiesiintymisensä Las Palmasia ystävyysottelussa Bosnia ja Hertsegovinaa vastaan.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Mario Hermoson tilastot BDFutbol-sivustolla 
* Mario Hermoson tilastot Soccerway-sivustolla
Ranskan avoin tennisturnaus 2019 – miesten nelinpeli

Pierre-Hugues Herbert ja Nicolas Mahut oli puolustava mestaripari, mutta Herbert ei pelannut tänä vuonna. Mahut pelasi Jürgen Melzerin kanssa. He tippuivat jatkosta toisella kierroksella.

Mestaruuden voitti sijoittamaton saksalaispari Kevin Krawietz ja Andreas Mies.

## Sijoitetut pelaajat


# Łukasz Kubot /  Marcelo Melo *(3. kierros)*
# Jamie Murray /  Bruno Soares *(1. kierros)*
# Juan Sebastián Cabal /  Robert Farah *(välierät)*
# Oliver Marach /  Mate Pavić *(3. kierros)*
# Nikola Mektić /  Franko Škugor *(1. kierros)*
# Raven Klaasen /  Michael Venus *(1. kierros)*
# Bob Bryan /  Mike Bryan *(3. kierros)*
# Henri Kontinen /  John Peers *(3. kierros)*
# Máximo González /  Horacio Zeballos  *(1. kierros)*
# Jean-Julien Rojer /  Horia Tecău *(puolivälierät)*
# Rajeev Ram /  Joe Salisbury *(puolivälierät)*
# Ivan Dodig /  Édouard Roger-Vasselin *(1. kierros)*
# Nicolas Mahut /  Jürgen Melzer *(2. kierros)*
# Robin Haase /  Frederik Nielsen *(3. kierros)*
# Ben McLachlan /  Jan-Lennard Struff *(1. kierros)*
# Austin Krajicek /  Artem Sitak *(1. kierros)*


## Kaavio

### Loppukierrokset

### Kaavion yläosa
#### Lohko 1

#### Lohko 2

### Kaavion alaosa
#### Lohko 3

#### Lohko 4

## Lähteet
* Main Draw
Jermaine Seoposenwe

**Jermaine Seoposenwe** (s. 2. lokakuuta 1993 Kapkaupunki, Etelä-Afrikka) on eteläafrikkalainen jalkapalloilija. Hän on kuulunut Etelä-Afrikan naisten jalkapallomaajoukkueeseen vuodesta 2010. Pelipaikaltaan hän on hyökkääjä. Hänellä ja hänen maannaisellaan Nothando Vilakazilla on ammattilaissopimus Liettuan Šiauliaissa toimivan naisten jalkapallojoukkueen Gintra-Universitasin kanssa.

## Lähteet
Parhaat – 20 suosikkisävelmää

**Parhaat – 20 suosikkisävelmää** on kokoelmalevysarja, jonka osia ovat muun muassa:

* *[[Parhaat – 20 suosikkisävelmää (Eero Avenin albumi)]]*, 1997
* *[[Parhaat – 20 suosikkisävelmää (Eija Kantolan albumi)]]*, 1997
* *[[Parhaat – 20 suosikkisävelmää (Kikan albumi)]]*, 1997
* *[[Parhaat – 20 suosikkisävelmää (Sauli Lehtosen albumi)]]*, 1998
Naryan

**Naryan** on suomalainen melankolista rockia soittava yhtye, jonka musiikissa yhdistyy synkkyys ja kauneus. Yhtyeen musiikissa on vaikutteita niin klassisesta musiikista ja suomalaisesta melankoliasta kuin progressiivisesta tai rankemmasta rockistakin.

Naryan perustettiin 2005. Yhtye on julkaissut neljä albumia: *Naryan* (2013), *Black Letters* (2016), *The Withering* (2020) ja IV (2026). Syksyllä 2017 Naryan kiinnittettiin irlantilaiselle Progressive Gears Recordsille.  

## Julkaisut

### Studioalbumit

* Naryan (2013)
* Black Letters (2016)
*The Withering (2020)
*IV (2026)

### Singlet

* The Place in My Fears (2011)
* Until the End (2013)
* My End Leaf (2014)
* Until We Meet Again (2017)
* Black Swan (2019)
* History (2022)
* A Place Where Even Angels Lose Faith (2023)
* Nuclear (2023)
* Nevertheless (2024)
* Inner Soldier (2024)

### EP:t

* Reason of Insanity (2007)
* The Unknown Way (2009)
* The End (2010)

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*  Progressive Gears Records
*  artikkeli lehdessä Tamperelainen
Ranskan avoin tennisturnaus 2019 – miesten kaksinpeli

Rafael Nadal oli turnauksen kaksinkertainen puolustava mestari ja voitti turnauksen kolmannen kerran perättäin, yhteensä 12:nnen kerran.

## Sijoitetut pelaajat


# Novak Đoković *(välierät)* 
# **[[Rafael Nadal]] (mestari)**
# Roger Federer *(välierät)*
# Dominic Thiem *(loppuottelu)*
# Alexander Zverev *(puolivälierät)*
# Stéfanos Tsitsipás *(4. kierros)*
# Kei Nishikori *(puolivälierät)*
# Juan Martín del Potro *(4. kierros)*
# Fabio Fognini *(4. kierros)*
# Karen Hatšanov *(puolivälierät)*
# Marin Čilić *(2. kierros)*
# Daniil Medvedev *(1. kierros)*
# Borna Ćorić *(3. kierros)*
# Gaël Monfils *(4. kierros)*
# Nikoloz Basilashvili *(1. kierros)*
# Marco Cecchinato *(1. kierros)*
# Diego Schwartzman *(2. kierros)*
# Roberto Bautista Agut *(3. kierros)*
# Guido Pella *(2. kierros)*
# Denis Shapovalov *(1. kierros)*
# Alex de Minaur *(2. kierros)*
# Lucas Pouille *(2. kierros)*
# Fernando Verdasco *(2. kierros)*
# Stanislas Wawrinka *(puolivälierät)*
# Félix Auger-Aliassime *(vetäytyi)*
# Gilles Simon *(2. kierros)*
# David Goffin *(3. kierros)*
# Kyle Edmund *(2. kierros, luovutus)*
# Matteo Berrettini *(2. kierros)*
# Dušan Lajović *(3. kierros)*
# Laslo Đere *(3. kierros)*
# Frances Tiafoe  *(1. kierros)*


## Kaavio

### Loppukierrokset

### Kaavion yläosa
#### Lohko 1

#### Lohko 2

#### Lohko 3

#### Lohko 4

### Kaavion alaosa
#### Lohko 5

#### Lohko 6

#### Lohko 7

#### Lohko 8

## Lähteet
*Main draw

## Aiheesta muualla
Sanna Lehtinen

**Sanna Tuulia Lehtinen** (s. 1981) on suomalainen filosofian tohtori ja estetiikan tutkija. Hän on erikoistunut ympäristö- ja kaupunkiestetiikkaan sekä nykytaiteen filosofiaan. Lehtinen on estetiikan dosentti Helsingin yliopistossa ja päätoimisesti vanhempi yliopistonlehtori Aalto-yliopiston taiteiden ja suunnittelun korkeakoulussa (2024–). Hän työskenteli tutkijatohtorina Aalto-yliopistossa 2020–24 sekä Helsingin yliopiston Kestävyystieteen instituutissa 2018–2020.   

Lehtinen toimi Suomen estetiikan seura ry:n puheenjohtajana ja Suomen edustajana ja hallituksen jäsenenä estetiikan alan maailman kattojärjestössä IAA:ssa (International Association of Aesthetics) 2019–2021. Hän on toiminut hallituksen jäsenenä kansainvälisessä Kaupunkifilosofian tutkimusverkostossa (Philosophy of the City Research Group) 2019–23.

## Keskeisiä julkaisuja
* Lehtinen, S. 2021. "Urban Aesthetics and Technology", Oxford Handbook of Philosophy of Technology, toim. S. Vallor. Oxford: Oxford University Press.
* Lehtinen, S. & Vihanninjoki, V. 2021. ”Aesthetic Perspectives on Urban Technologies: Conceptualizing and Evaluating the Technology-Driven Changes in the Urban Experience”, in Technology and the City: Towards a Philosophy of Urban Technologies, toim. M. Nagenborg, M. G. Woge, T. Stone & P. Vermaas. Dordrecht: Springer, s. 13–25.
* Capdevila-Werning, R. & Lehtinen, S. 2021. "Intergenerational Aesthetics: A Future-Oriented Approach to Aesthetic Theory and Practice", Philosophical Inquiries, vol 9, no. 2 (special issue “Philosophy of Art. New Directions”, toim. E. Caldarola & J. Levinson), s. 175–198.
* Lehtinen, S. (toim.) 2020. Topical Issue on Philosophy of the City, Open Philosophy, 3(1).
* Lehtinen, S. (toim.) 2020. Special Volume on Urban Aesthetics, Contemporary Aesthetics, Special vol. 8.
* Vihanninjoki, V. & Lehtinen, S. 2019. “Moving in the Metropolis: Smart City Solutions and the Urban Everyday Experience”, in Architecture and the Smart City, toim. S. Figueiredo, S. Krishnamurthy & T. Schröder. London & New York: Routledge, s. 210–220. 

* 
* 

## Aiheesta muualla
*Talot laman aikaan, 9.8.2021, Helsingin Sanomat
*"Tämä talo on moderni vitsi" – ”Talotohtori” ja kolme muuta asiantuntijaa lähtivät kierrokselle Helsinkiin, jonka uudesta arkkitehtuurista ei sanominen lopu, 20.9.2020, Helsingin Sanomat
*Kau­pun­kies­te­tii­kan tut­ki­ja ha­lu­aa kau­pun­gis­ta kaik­kien olo­huo­neen, 2.3.2020, Helsingin yliopisto
*Kohti esteettisesti kestäviä kaupunkiympäristöjä, 18.9.2019, Lahden Yliopistokampus
*Tutkija ei tyrmää hampurilaisravintolaa historiallisessa ympäristössä, 25.11.2015, YLE Kotimaa
*Sanna Lehtinen Ympäristökasvatuksen tutkimusverkosto SIRENE:n verkkosivuilla
*Tutkimus ja käytäntö kohtaavat, 26.9.2017, Suomen Kulttuurirahaston Tieteestä ja Taiteesta -blogi

## Lähteet
Eijo Vesanen

**Eijo Erlevi Vesanen**  (6. toukokuuta 1912 Vihti – 29. heinäkuuta 2005 Helsinki) oli suomalainen seismologi, joka sai professorin arvonimen.

Eijo Vesasen vanhemmat olivat kauppaedustaja Vilho Vesanen ja Irene Alfhild Edelmann. Hänen ensimmäinen puolisonsa 1944–1951 oli pianotaiteilija Leea Isotalo ja toinen vuodesta 1951 hammaslääkäri Irma Kaarina Levander. Vesanen tuli ylioppilaaksi 1931 ja valmistui filosofian maisteriksi 1936. Filosofian tohtoriksi hän väitteli 1942 ensimmäisena seismologian alalta Suomessa. Vesanen suoritti myös hammaslääketieteen kandidaatin tutkinnon 1947 ja lisensiaatin tutkinnon 1953. Vesanen toimi Helsingin yliopiston fysiikan laitoksen assistenttina 1939–1946, hydrografisen toimiston ylimääräisenä hydrologina 1945–1946 ja seismografisen aseman hoitajana 1946–1960. Hän oli Washingtonin yliopiston apulaisprofessori 1948–1952. Helsingin yliopiston geofysiikan dosentti Vesanen oli 1947–1961 ja seismologian laitoksen ensimmäinen johtaja 1960–1975. Hän toimi 1965–1966 Unescon asiantuntijana maanjäristysten tutkimuslaitoksessa Tokiossa. Vesanen oli myös muun muassa Geofysiikan seuran puheenjohtaja 1959 ja vuodesta 1973 Suomalaisen tiedeakatemian jäsen. Vesanen kilpaili nuorena seiväshypyssä, jossa hän sai SM-pronssia vuosina 1934, 1936 ja 1937 sekä edusti Suomea kolmessa maaottelussa ja piti hallussaan seiväshypyn pohjoismaista akateemista ennätystä 1934–1947. Sotilasarvoltaan hän oli reservin majuri. Professorin arvonimen Vesanen sai 1968. Hän julkaisi väitöskirjan ohella useita kymmeniä julkaisuja seismologian alalta. 

## Lähteet
Daddy Nostalgie

**Daddy Nostalgie** on Bertrand Tavernierin ohjaama ranskalainen draamaelokuva vuodelta 1990. Tavernier laati myös käsikirjoituksen yhdessä entisen vaimonsa Colo Tavernier O’Haganin kanssa. Elokuvan pääosia näyttelevät Dirk Bogarde ensimmäisessä elokuvaroolissaan yli kymmeneen vuoteen, ranskalainen teatterinäyttelijä Odette Laure ja heidän tyttärenään Jane Birkin.

## Juoni
Pienimuotoisessa kolmen henkilöhahmon kamarielokuvassa noin 40-vuotias eronnut elokuvakäsikirjoittaja (Birkin) matkustaa Pariisista Etelä-Ranskaan muutamaksi viikoksi tapaamaan vanhempiaan kuultuaan isänsä olevan toipumassa vaikeasta sydänleikkauksesta. Elokuva on käsikirjoittaja Colo Tavernierille omakohtainen, jopa omaelämäkerrallinen: tarinassa isä on irlantilainen, äiti baski, kuten hänelläkin. Isä on brittiläisen pidättyväinen gentleman, äiti on vanhemmiten omien murheidensa ja pelkojensa ahdistama. Aikuinen tytär saa pitkien keskustelujen myötä lopultakin yhteyden isäänsä ennen kuin on liian myöhäistä.

## Rooleissa

## Tuotanto
Elokuvassa toistuu ikivihreä jazzstandardi ”These Foolish Things”, ja sillä nimellä elokuvaa esitettiin Britanniassa.

## Vastaanotto
Odette Laure oli naissivuosastaan César-palkintoehdokkaana, ja elokuva oli mukana Cannesin elokuvajuhlien kilpailusarjassa. *Helsingin Sanomien* Helena Ylänen kirjoitti Cannesista toukokuussa 1990 *Daddy Nostalgien* olevan todellinen onnenkantamoinen, Tavernierin vapautunein työ: ”Tuntuu, että kaikki elokuvaa tehneet ovat todella tarvinneet sitä, se ei ole vain kunnianhimoinen työ, se on sydänääniä.” Elokuva on Yläsen mukaan tehty kurinalaisesti improvisoiden ja tuntuu juuri kuvaushetkessä eletyltä. Yhdysvaltalaisen Roger Ebertin mielestä *Daddy Nostalgie* on yhdellä tasolla sydäntä lämmittävä, toisella tasolla viisas ja kitkerä. *[[Video-opas|Video-oppaassa]]* vuodelta 1994 Bello Romano luonnehti elokuvaa hyvin aikuiseksi, herkäksi ja melankoliseksi perhedraamaksi ja antoi elokuvalle kolme tähteä viidestä.

## Lähteet
Kaarle Filip

**Kaarle Filip** (; 22. huhtikuuta 1601 Tallinna, Ruotsin valtakunta – 25. tammikuuta 1622 Narva, Ruotsin valtakunta) oli Ruotsin prinssi, kuningas Kustaa II Aadolfin nuorempi veli, joka oli ehdolla Venäjän tsaariksi niin sanottuna sekasorron aikana vuosina 1611–1613. Hän oli Södermanlandin, Närken ja Värmlannin herttua. Hän oli Ruotsin viimeinen herttua, jolle kuului oikea perinnöllinen herttuakunta.

## Lapsuus ja kaavailu tsaariksi valinnasta
Kaarle Filipin vanhemmat olivat Ruotsin kuningas Kaarle IX ja tämän puoliso, Holstein-Gottorpin herttuatar Kristiina. Kaarle Filip syntyi Räävelin linnassa nykyisessä Tallinnassa. Hänen ja hänen isoveljensä Kustaa Aadolfin kasvatuksesta huolehti Johan Skytte. Vuonna 1609 Kaarle Filipin läänitykseksi annettiin aiemmin hänen isälleen kuulunut Södermanlandin, Närken ja Värmlannin herttuakunta.

Heinäkuussa 1611 Venäjälle edennyt ruotsalainen sotapäällikkö Jakob De la Gardie pakotti Novgorodin säädyt hyväksymään päätöksen, jonka mukaan ne tukisivat Venäjän tyhjäksi jääneelle valtaistuimelle toista Kaarle IX:n pojista. Kun Kaarle IX kuoli saman vuoden lokakuussa ja Kustaa Aadolfista tuli Ruotsin kuningas, päädyttiin tsaariksi De la Gardien neuvosta tarjoamaan tuolloin 10-vuotiasta Kaarle Filipiä. Leskikuningatar Kristiina pyrki viivyttämään poikansa lähettämistä Venäjälle eikä veli Kustaa II Aadolfkaan edistänyt hanketta tarmokkaasti, sillä hän ei luottanut venäläisiin. Lopulta Kaarle Filip lähetettiin Viipuriin, jossa oli tarkoitus neuvotella venäläisten kanssa tarkemmista ehdoista. Hänen saapuessaan viimein sinne heinäkuussa 1613 Venäjän säätykokous oli jo valinut uudeksi tsaariksi ruhtinas Mikael Romanovin, joten hanke kariutui.

## Aikuisuus ja kuolema
Kaarle Filip nai vuonna 1620 Elisabet Ribbingin (1596–1662), valtiovarainhoitaja Seved Ribbingin ja Anna Gyllenstiernan tyttären. Heille syntyi isänsä kuoleman jälkeen yksi tytär, Elisabet Carlsdotter Gyllenhielm (1622–1682). 

Kaarle Filip osallistui vuonna 1621 Kustaa Aadolfin rinnalla sotaretkeen Puolaa vastaan ja osoitti neuvokkuutensa Riian piirityksen aikana. Hän sairastui paluumatkalla ja kuoli Narvassa vain 20-vuotiaana tammikuussa 1622. Kaarle Filip on haudattu Strängnäsin tuomiokirkkoon Ruotsiin. Hänen mukaansa on nimetty hänen isänsä vuonna 1611 perustama Filipstadin kaupunki.

## Lähteet

## Aiheesta muualla