Aleksei Gornostajev

**Aleksei Maksimovitš Gornostajev** (; 18. helmikuuta 1808 Vyksa, Nižni Novgorodin kuvernementti – 18. joulukuuta 1862 Pietari, Venäjän keisarikunta) oli venäläinen arkkitehti, joka tunnetaan ortodoksisten kirkkojen suunnittelijana ja uusvenäläisen tyylin edustajana. Eräs hänen töistään on Uspenskin katedraali Helsingissä.

## Elämä ja ura
Gornostajevin sukuun syntyi viisi arkkitehtia, joista neljästä tuli akateemikoita. Gornostajev oli vanhempiensa nuorin poika ja vain muutaman kuukauden ikäinen, kun hänen isänsä Maksim Perfiljevitš Gornostajev kuoli ja perhe jäi vanhimman pojan huostaan. Gornostajev kasvoi eläkkeellä olleen kenraali D. L. Šepelevin, Vyksan tehtaanomistajan perheessä. Nuoren miehen piirustukset kiinnittivät Šepelevin luona vierailevan kirjailija ja kustantaja Pavel Svinyinin huomion, ja tämä vakuutti Šepelevin perheen nuoren Gornostajevin lahjakkuudesta ja taiteellisen koulutuksen tarpeesta.

Gornostajev aloitti arkkitehtuuriopintonsa vuonna 1822 Moskovassa Domenico Gilardin johdolla. Hän muutti vuonna 1825 Pietariin ja opiskeli Vasili Stasovin oppilaana Tsarskoje Selossa. Hän avusti Aleksandr Brjullovia Pietarin Mihailovski-teatterin suunnittelussa. Vuosina 1834–1838 Gornostajev täydensi opintojaan Italiassa. Palattuaan hän oli kahden vuoden ajan yhtenä Talvipalatsin restaurointiin vuoden 1837 jälkeisen tulipalon jälkeen osallistuneista arkkitehdeista, mutta siirtyi sen jälkeen itsenäisten suunnittelutöiden pariin. Vuodesta 1843 hän työskenteli Venäjän sisäministeriön arkkitehtina. Pietarin taideakatemia myönsi Gornostajeville vuonna 1838 akateemikon arvon, ja vuonna 1849 hänet nimitettiin taideakatemian professoriksi. Hän sai vuonna 1859 kollegineuvoksen arvonimen. 

Gornostajev kuoli 56-vuotiaana joulukuussa 1862 vesipöhöön. Hänet on haudattu Pyhän Kolminaisuuden ja Pyhän Sergein luostariin.

## Omat suunnittelutyöt
Gornostajevin ensimmäisiin itsenäisiin suunnittelutöihin kuuluivat Orlov-Denisovin suvun datša Pietarin Kolomäessä (1839–1841) ja Šišmarjovin talon muutostyöt Nevski prospekt 3:ssa. Hän suunnitteli useita kirkkoja ja kappeleita Valamon luostariin sekä Staraja ja Novaja Ladogan kaupunkien useisiin luostareihin. Pietarissa hänen päätyönsä ovat Pyhän Sergein rannikkoluostarin uusi kirkko (1856–1857) ja Guslitskin luostarin kappeli (1860–1861, tuhoutunut). Hän suunnitteli myös kotikirkot sisäministeriön taloon (1856) ja uuteen Mihailovskin palatsiin (nykyinen Venäläisen taiteen museo, 1859) sekä Pyhän Andreaan katedraalin uudet sisätilat (1858). Gornostajev alkoi 1840-luvun lopulta alkaen käyttää kirkollisissa rakennuksissaan uusrenessanssin sijasta uusvenäläistä ja uusbysanttilaista tyyliä. Helsingin Uspenskin katedraalin hän piirsi vuosina 1859–1860 ja valvoi itse rakennustöitä, mutta kirkko valmistui vasta kuusi vuotta hänen kuolemansa jälkeen vuonna 1868. Työn saattoi loppuun hänen oppilaansa Ivan Varnek, jonka johdolla oli rakennettu myös Viaporin varuskuntakirkko.

## Suunnittelutöitä

Валаам. Никольская церковь (арх. А.М. Горностаев) - panoramio.jpg|Valamon luostarin Nikolain kirkko (1853).
Троице-Сергиева пустынь. Храм во имя прп. Сергия Радонежского01.jpg|Pyhän Sergei Radonežilaisen kirkko, Pyhän Sergein luostari, Pietari (1857).
Троице-Сергиева пустынь. Братский корпус с Надвратной церковью св. Саввы Стратилата07.jpg|Pyhän Savvan portti, Pyhän Sergein luostari, Pietari (1862).
11-07-31-helsinki-by-RalfR-136.jpg|Uspenskin katedraali, Helsinki (1868).


## Lähteet

## Aiheesta muualla