open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Butanoli

**Butanolit** ovat yksiarvoisia alkoholeja, joiden hiiliketju on neljän hiiliatomin pituinen. Puhekielessä butanoleiksi kutsutaan myös muita alkoholeja, jotka sisältävät neljä hiiliatomia. Suoraketjuisia haaroittumattomia butanoleja on kaksi isomeeriä, 1-butanoli ja 2-butanoli.

Muita butanoleiksi kutsuttuja yhdisteitä ovat isobutanoli eli 2-metyyli-1-propanoli ja tert-butanoli tai tertiaaributanoli eli oikeammin 2-metyyli-2-propanoli.

Näillä isomeereillä on melko erilaiset sulamis- ja kiehumispisteet, mikä johtuu niiden erilaisista rakenteista. Kaikki butanolit liukenevat kohtalaisesti veteen; vähemmän kuin etanoli ja enemmän kuin pidempiketjuiset alkoholit. Butanoli on useimpien alkoholien tapaan myrkyllistä.

## Käyttö
Butanolia käytetään liuottimena sekä ohenteena erilaisiin kemikaali- ja tekstiiliprosesseihin, niin maalitinnerin kuin hydrauliseen nesteeseen ja jarrunesteeseen. Sitä käytetään myös parfyymien pohjana, vaikka sellaisenaan sillä on erittäin alkoholinen aromi. Eri butanoleilla on erilainen haju; tert-butanolin haju on lakkamainen, *n*-butanolin makea, hyvin lievästi butaanihappomainen.

Butanolia voidaan käyttää polttoaineena bensiinikäyttöisiksi tarkoitetussa ottomoottorissa ilman muutoksia. Butanolin lämpöarvo on suurempi kuin metanolilla ja etanolilla ja on siten lähempänä moottoribensiiniä. Butanolin on raportoitu tuottavan energiaa 36&nbsp;MJ/kg tai 29&nbsp;MJ/l. 

## Tuotanto
Butanolia voidaan tuottaa biomassan käymisellä *[[Clostridium acetobutylicum]]* -bakteerin avulla. Bakteerista käytetään myös nimeä *Weizmannin organismi*, sillä Chaim Weizmann oli ensimmäinen, joka käytti tätä bakteeria tuottaakseen kordiitin valmistuksessa tarvittua asetonia tärkkelyksestä vuonna 1916. Butanolia syntyy käymisen sivutuotteena kaksinkertainen määrä. Prosessi tuottaa myös hyödynnettävän määrän vetykaasua sekä muita aineita.

Suurin osa Yhdysvalloissa kulutettavasta butanolista on tuotettu fossiilisista polttoaineista. Viimeaikaisen käymistekniikkojen kehittymisen johdosta butanolia saatetaan ryhtyä tuottamaan ensisijaisesti biomassasta petrokemikaalien sijaan. 

David Ramey Ohiosta ja hänen yhtiönsä Environmental Energy, inc. ovat kehittäneet kaksiosaisen käymisprosessin. Tässä prosessissa biomassasyöte syötetään ensin Clostridium tyrobutyricum-bakteerille, joka muuntaa suuren määrän sitä butyyrihapoksi ja vedyksi. Toisessa prosessissa butyyrihappo syötetään *[[Clostridium acetobutylicum]]*-bakteerille, joka muuntaa sen butanoliksi. Ramey on saavuttanut 42&nbsp;%:n hyötysuhteen butanolituotannossa tällä prosessilla.

Sopivalla bakteerikäymisprosessilla butanolia voidaan tuottaa myös suoraan selluloosasta.

## Katso myös
* biopolttoaine

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*OVA-ohje: 1-Butanoli 
*Butanolin web-sivu
Säästöpankki (yhtiömuoto)

**Säästöpankki** (SP) on yksi yhtiömuodoista Suomessa. Se on säästöpankkilain (28.12.2001/1502) mukaan talletuspankki, jonka erityistarkoituksena on säästämisen edistäminen. Yhtiömuotonsa ja erityistarkoituksensa osalta säästöpankit eroavat muista talletuspankeista, joita ovat liikepankit ja osuuspankit. Suomessa nykyisin toimivista säästöpankki-nimeä käyttävistä pankeista vain osa on yhtiömuodoltaan säästöpankkeja; loput ovat säästöpankkiosakeyhtiöitä.

Oikeushenkilönä säästöpankki on säätiön kaltainen yhtiömuoto. Säästöpankilla ei ole varsinaisia omistajia. Säästöpankin varat eivät kuulu kellekään. Kellään ei ole säästöpankissa omistajan sananvaltaa, miten säästöpankin omaisuutta tulisi käyttää. Säästöpankissa voi kuitenkin olla kantarahasto-osuuksia, joiden omistajat ovat säästöpankin asiakasomistajia tai omistaja-asiakkaita.

Säästöpankissa ylin valta kuuluu tallettajia edustavalle isännistölle. Käytännössä kuitenkin isäntien valinnassa on tallettajien osuus rajattu melko pieneksi; isäntien valitseman hallituksen juridinen asema sen sijaan on perinteisesti ollut varsin vahva. Säästöpankille oli varsinkin aiemmin tyypillistä yleishyödyllisyys, sillä voitonjako ei ollut sallittua. Se tuli kuitenkin mahdolliseksi kantarahastosijoitusten haltijoille vuonna 1991. 

Säästöpankit määriteltiin 1931 säästöpankkilaissa yleishyödyllisiksi laitoksiksi, joiden tarkoitus oli edistää säästäväisyyttä. Vuoden 1970 säästöpankkilaissa tarkoitukseksi mainittiin edelleen säästäväisyyden edistäminen. Säästöpankki syntyi lain mukaan, kun *[[peruspääoma]]* luovutettiin säästöpankin perustamiseen, jonka jälkeen pääoma oli säästöpankin omaisuutta. 

Kaupparekisterissä oli vuonna 2020 14 säästöpankkia.

Säästöpankki voidaan haluttaessa muuttaa säästöpankkiosakeyhtiöksi. Tällöin säästöpankin liiketoiminta siirretään perustettavalle säästöpankkiosakeyhtiölle.

## Katso myös
* Säästöpankki
* Säästöpankkiosakeyhtiö

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Säästöpankkilaki
Kovalenttinen säde

Kemiassa voidaan arvioida kahden atomin A ja B välinen sidospituus *R* näiden atomien **kovalenttisten säteiden summana**,
*R*(AB) = *r*(A) + *r*(B).
Linus Pauling määritteli säteen *r*(A) puolittamalla
sopivan A-A kovalenttisen sidoksen pituuden. Sidospituuksien ja kovalenttisten säteiden tyypillisiä yksiköitä ovat pikometri (pm) tai Ångström (Å). 1 Å = 100 pm, 1 pm = 10−12 m.
Yleisemmin voidaan sovittaa sarja tiettyjen alkuaineiden kovalenttisia säteitä joukkoon mitattuja tai kvanttikemiallisesti laskettuja sidospituuksia antamatta erityisasemaa homonukleaarisille A-A sidoksille tai tietyille alkuaineille, kuten hiilelle.  Lisäksi sovitus voidaan tehdä erikseen yksin-, kaksin-
tai kolminkertaisille sidoksille. Näin on saatu taulukossa olevat säteet *r*1, *r*2 ja *r*3. 

Vahvoja moninkertaisia sidoksia muodostaville alkuaineille kuten hiilelle on voimassa laki *r*1 > *r*2 > *r*3. Eräille vain heikkoja moninkertaissidoksia muodostaville alkuaineille voi esiintyä poikkeamia tästä, jos sidospituuden *R* moninkertaislyhenemä on pienempi kuin käytettyjen ligandien (kuten C) vastaava lyhenemä. Mainitut säteet *r*(A) riippuvat
oletetusta atomin A naapurien lukumäärästä eli koordinaatioluvusta, ''CN'', erityisesti (d ja f) siirtymämetalleille.

Tetraedriset kovalenttiset säteet on tarkoitettu kiteille, joissa sidoksen A-B kummallakin atomilla on neljä naapuria tetraedrisissa sidoskulmissa. Esimerkkejä kiteistä ovat timantti, binääriset yhdisteet kuten ZnS tai GaAs, kolmen alkuaineen yhdisteet kuten kalkopyriittirakenne CuInS2 jne. Vuonna 2012 julkaistun sovituksen neliöllinen keskipoikkeama on vain 0.67 pm 30 alkuaineelle 48 yhdisteessä.

## Taulukko

## Lähteet
Pointer

**Porin Ylioppilasyhdistys Pointer ry** on Porin yliopistokeskuksen opiskelijoiden opiskelijayhdistys. Yhdistyksen jäseniä ovat kaikki yliopistokeskuksen opiskelijat, jotka ovat liittyneet Pointer ry:n jäseneksi. Pointer on perustettu Porissa 22.9.1988. Yhdistyksen alkuperäinen nimi oli *Porin Tietoteekkarit Pointer ry*. Nimi muutettiin myöhemmin, kun Porissa aloitettiin muidenkin kuin tekniikan alan yliopisto-opetusta.

Pointer ry:n tarkoituksena on yhdistyksen sääntöjen mukaan yhdistää Porin yliopistokeskuksen opiskelijoita, toimia heidän edunvalvojanaan Porin kaupungissa ja Porin yliopistokeskuksessa sekä edistää heidän yhteiskunnallisia, sosiaalisia ja henkisiä pyrkimyksiään sekä yleisiä ja yhteisiä opintososiaalisia asioita, koulutus- ja opintoasioita sekä vapaa-ajan toimintaa.

Pointer ry:lle valitaan vuosittain yhdistyksen sääntömääräisessä vaalikokouksessa puheenjohtaja ja hallitus seuraavaksi toimikaudeksi. Puheenjohtajan ja hallituksen jäsenten tulee olla yhdistyksen varsinaisia jäseniä.  Pointerin puheenjohtajana nykyään toimii Tuomas Sirén.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* https://www.pointerry.fi/
* https://ucpori.fi/fi-fi/opiskelijapalvelut-pointer/opiskelijalle/50/
* Pointer ry Facebookissa
* Pointer ry Instagramissa
* Pointer ry YouTubessa
Anders Wejryd

**Anders Wejryd** (s. 8. elokuuta 1948 Falköping, Ruotsi) on entinen Uppsalan arkkipiispa. 

Wejryd on suorittanut lukion Yhdysvalloissa Spartassa Michiganin osavaltiossa ja ylioppilastutkinnon Västeråsissa 1968. Hän valmistui teologian kandidaatiksi ja vihittiin papiksi Västeråsin hiippakunnassa 1972 ja oli pappina Västeråsissa,  Munktorpissa ja Arbogassa 

Työnsä ohella hän suoritti tohtorintutkintoon tähtääviä opintoja aiheenaan arkkipiispa Nathan Söderblom lähetysteologina ja lähetysjohtajana. Vuodesta 1987 hän toimi Erstan diakonialaitoksen johtajana Tukholmassa, ennen kuin hänet valittiin 1995 Växjön piispaksi.  30. maaliskuuta 2006 hänet valittiin Ruotsin 69. arkkipiispaksi ensimmäisessä arkkipiispanvaalissa vuoden 2000 valtion ja kirkon suhteiden uudelleenjärjestelyn jälkeen. Wejryd sai ensimmäisellä vaalikierroksella 44&nbsp;% äänistä. Toisen vaalikierroksen äänestyksessä Wejryd sai 176 ääntä, kun Ragnar Persenius sai 127 ääntä. Wejryd otettiin vastaan arkkipiispan virkaan 2. syyskuuta 2006 Uppsalan tuomiokirkossa. Hän jäi eläkkeelle 2014 ja hänen seuraajakseen valittiin Lundin hiippakunnan piispa Antje Jackelén.

Wejrydin aloitteesta järjestettiin Uppsalassa kansainvälinen uskontojen välinen ilmastokokous "Interfaith Climate Summit" marraskuussa 2008. 

Wejrydin ollessa arkkipiispana Ruotsin kirkolliskokous hyväksyi syksyllä 2009 Ruotsin valtiopäivien säätämän avioliittolain muutoksen jonka mukaan myös samaa sukupuolta olevat parit voivat solmia avioliiton. Samalla kertaa kirkolliskokous hyväkyi avioliittoon vihkimisjärjestyksen samaa sukupuolta olevia pareja varten.

Hän vihki kesällä 2010 kruununprinsessa Victorian ja Daniel Westlingin.

## Anders Wejrydin kirjoittamia kirjoja (valikoima)

* *Hinduism,buddhism och islam i Sverige*, toim. Uppsala  Svenska kyrkans mission 1971
* *Närvarande, herdabrev*, Publikationer från Växjö stift, Lund, Arcus  1998
* *Uppdrag ärkebiskop, samtal med Anders Wejryd*, Anders Wejryd ja David Berjlund, Stockholm  Cordia 2010
* *Andaktsbok.* Stockholm  Verbum 2013
* *Sedd men osedd - om den paradoxalafolkkyrkan,* Anders Wejryd ja Anders Bäckström. Stockholm Verbum 2016

## Lähteet
* CV Ruotsin kirkon sivulla  

### Viitteet
Jan Tomasz Gross

**Jan Thomas Gross** (s. 1. elokuuta 1947 Varsova, Puola) on Yhdysvalloissa toimiva historian tutkija, jonka erityisenä kiinnostuksen kohteena on Venäjän ja Itä-Euroopan politiikka. Gross varttui Puolassa, mutta muutti Yhdysvaltoihin vuonna 1969. Gross sai Ph.D.-tutkintonsa Yalesta 1975 ja nykyisin hän toimii politiikan professorina New Yorkin yliopistossa.

Gross nousi suuren yleisön tietoisuuteen etenkin Puolassa vuonna 2000 julkaistuaan kirjan puolalaisen Jedwabnen kaupungin vuoden 1941 tapahtumista. Jedwabnen juutalaisten joukkosurmaa pidetään yhtenä raaimmista, ja se on pysynyt tabuna puolalaisessa julkisessa keskustelussa. Grossin kirjan myötä Puolan suurimmat sanomalehdet Gazeta Wyborcza ja Rzeczpospolita ovat olleet tärkeitä julkisen debatin foorumeita. Puolalainen Kansallisen muistin instituutti (IPN) teetti tutkimuksen Jedwabnen pogromista ja totesi samankaltaisia kyliä olleen parisenkymmentä.

## Grossin tuotantoa
* *Sąsiedzi: historia zaglady żydowskiego miasteczka.* Sejny: Pogranicze, 2000. ("Naapurit: juutalaisen pikkukaupungin tuho"), käännetty englanniksi nimellä *Neighbors: Destruction of the Jewish Community in Jedwabne, Poland.* Princeton University Press. 2001

## Aiheesta muualla
* Grossin haastattelu
Lauri Mononen

**Lauri Ilmari Mononen** (22. maaliskuuta 1950 Pielisensuu – 5. elokuuta 2018 Kesälahti) oli suomalainen jääkiekkohyökkääjä. Hän oli ensimmäisiä suomalaisia jääkiekkoammattilaisia Pohjois-Amerikassa.

Mononen oli Joensuun Kiekko-Poikien kasvatti. Pääsarjassa hän pelasi kuitenkin ensimmäisen kerran Lahden Reippaan paidassa 1967. Kahden Lahden kauden jälkeen Mononen siirtyi monien muiden tavoin Aimo Mäkisen rakentamaan Jokereihin. Hän viettikin Helsingissä neljä vuotta, joista yksi kului Karhu-Kissoissa. Ennen Amerikkaan siirtymistään Mononen pelasi vielä kauden 1974–1975 TPS:ssa. Tämän jälkeen alkoi hänen ulkomaankiertueensa, joka keskeytyi vain yhtenä HIFK:n kautena 1977–1978. Pääsarjauransa Mononen lopetti Kiekkoreippaassa 1983. Yhden Suomen mestaruuden voittanut Mononen teki SM-sarjassa ja -liigassa 248 ottelussa 157 maalia ja antoi 95 maalisyöttöä.

Pohjois-Amerikassa Mononen pelasi kaksi kautta: 1975–1977 WHA-liigan Phoenix Roadrunners -joukkueessa. Toisella kaudellaan Mononen pelasi yhdessä Seppo Revon ja Juhani Tammisen kanssa. Ketjua kutsuttiin nimellä ”Lappline”. Phoenixin suomalaisnelikon täydensi puolustaja Pekka Rautakallio. Mononen pelasi WHA:ssa yhteensä 142 runkosarjaottelua pistein 36+50. Mononen kävi pelaamassa myös Sveitsin sarjassa, kun hän edusti kolme vuotta SC Berniä, jossa voitti myös maan mestaruuden.

Mononen pelasi maajoukkueessa 145 A-maaottelua tehden pisteet 51+37. MM-kisoissa hän edusti Suomea kuudesti ja olympialaisissa kerran. Vuoden 1972 MM-kilpailuissa Mononen teki pisteet 9+6, joka pysyi Suomen MM-kisaennätyksenä, kunnes Saku Koivu teki 4 maalia ja antoi 12 maalisyöttöä vuonna 1999.

Myös Lauri Monosen veli Erkki oli maajoukkuetason jääkiekkoilija.

Kiekkouransa jälkeen Lauri Mononen toimi ravintola-alan yrittäjänä Joensuun Karsikossa.
__NOTOC__
## Saavutukset ja palkinnot
* 1 Suomen mestaruus (1973) Jokerit
* 1 SM-hopea
* 1 Sveitsin mestaruus
* Lynces Academicin parhaan hyökkääjän patsas (1972, 1975)
* Valinta SM-sarjan All Stars -kentälliseen (1969, 1972, 1975)
* JoKP on jäädyttänyt Monosen pelinumeron 15
* Suomen Jääkiekkoleijona #75

## Tilastot

## Lähteet
* 
*Monosen tiedot Jääkiekkomuseon sivulla.
* 
* 
* La-La-Lauri MM-Mononen. *Hockey*-lehti.

### Viitteet
Gazeta Wyborcza

**Gazeta Wyborcza** on Puolan merkittävin ja toiseksi suurin päivittäin ilmestyvä sanomalehti. Se sisältää täyden valikoiman poliittisia, kansainvälisiä ja yleisiä uutisia. Kuten melkein kaikki sanomalehdet Puolassa, lehti on tabloid-formaatissa.

Gazeta Wyborcza aloitti 8. toukokuuta 1989 tunnuslauseenaan "Nie ma wolności bez Solidarności" (Ei ole vapautta ilman Solidaarisuutta). Sen perustaminen oli yksi Puolan niin sanotun pyöreän pöydän sopimuksen tuloksista PZPR:n ja Solidaarisuus-liikkeen välillä. Lehti toimi Solidaarisuuden äänitorvena valmistauduttaessa puolittain vapaisiin vaaleihin, jotka pidettiin 4. kesäkuuta 1989. Tästä johtuu myös lehden nimi (suom. *Vaalilehti*). Gazeta Wyborcza oli ensimmäinen virallinen sanomalehti, jota julkaistiin yksipuoluejärjestelmän kontrollin ulkopuolella sitten kommunistien valtaannousun toisen maailmansodan jälkeen. Lehden toimittajien mukaan sen ensipainos oli pieni (150 000) ja suhteellisen kallis, koska valtio rajoitti paperitoimituksia. Puolitoista vuotta myöhemmin päivittäinen levikki saavutti 500 000. Syyskuussa 1990, kun kommunistisen puolueen hajoamisen jälkeen myös Solidaarisuus hajaantui, Lech Wałęsa kumosi lehden oikeuden käyttää Solidaarisuuden logoa. Sen jälkeen lehti on ollut sitoutumaton.

Gazeta Wyborcza on nykyään moniosainen suuri päivälehti.

Lehden päätoimittaja on ollut sen perustamisesta alkaen entinen toisinajattelija Adam Michnik.

## Aiheesta muualla
* Gazeta Wyborczan sivusto
Rzeczpospolita

**Rzeczpospolita** () on puolan kielen "tasavaltaa" tai "liittovaltiota" tarkoittava sana, käännöslaina latinan ilmauksesta *res publica* ('julkiset asiat' eli 'tasavalta'). Sanaa on käytetty puolassa jo ainakin 1500-luvulta lähtien, ja se on alun perin merkinnyt mitä tahansa demokraattista valtiota. Kruununkansleri Jan Zamoyskin kuuluisa sitaatti vuodelta 1600 koulutuksen merkityksestä on esimerkki tästä käytöstä: 


*Takie będą Rzeczypospolite, jakie ich młodzieży chowanie.* 
("Tasavallat ovat sellaisia, kuin niiden nuorison kasvatus.")


Nykyään sanaa käytetään kuitenkin ainoastaan viittauksena Puolan valtioon. Kaikista muista tasavalloista käytetään modernissa puolassa sanaa *republika*.

Nykyisen Puolan valtion virallinen nimi on *Rzeczpospolita Polska*, joka yleensä käännetään "Puolan tasavallaksi". Tämä käännös voi 1500–1700-luvun Puolasta puhuttaessa olla kuitenkin harhaanjohtava, sillä tuohon aikaan *rzeczpospolita* oli monarkia. Tuosta ajanjaksosta mm. englannissa käytetään sanan *republic* sijaan sanaa *commonwealth*, kuten nimessä "Polish-Lithuanian Commonwealth".

Sanaa *rzeczpospolita* käytetään myös kolmesta Puolan historian aikakaudesta:
* **Ensimmäinen rzeczpospolita** – ajanjakso, jolloin Puolaa hallitsi kuninkaan ja parlamentin (*[[sejm]]*) valitseva aatelisto (*[[szlachta]]*); vuoden 1505 *[[Nihil novi]]* -laista Puola-Liettuan kolmanteen ja viimeiseen jakoon vuonna 1795;
* **Toinen rzeczpospolita** – sotien välinen aika, Puolan itsenäistymisestä vuonna 1918 Saksan hyökkäykseen ja miehitykseen saakka vuonna 1939;
* **Kolmas rzeczpospolita** – kommunistisen hallinnon kaatumisen jälkeen vuodesta 1989.

Vuodesta 2005 maata hallinneen laki ja oikeus -puolueen (*[[Prawo i Sprawiedliwość]]*) johtajat ovat keksineet termin "neljäs rzeczpospolita" – uusi Puola kolmannen, korruptoituneeksi väitetyn tasavallan tilalle.

Puolan hallinnassa aikoinaan olleet kansat ovat lainanneet termin omiin kieliinsä: liettuan *Žečpospolita*, valkovenäjän *Рэч Паспалітая* (*Retš Paspalitaja*) ja ukrainan *Річ Посполита* (*Ritš Pospolita*) viittaavat kuitenkin vain Puolan jakoja edeltävään valtioon.
Baškortostanin lippu

**Baškirian lippu** on yksi Venäjälle kuuluvan Baškortostanin tasavallan virallisista valtiollisista tunnuksista. Lipussa kolme vaakasuoraa yhtä paksua raitaa (sininen, valkoinen ja vihreä), joista keskimmäisessä on kuvattu keltaisella kurai-niminen paikallinen kukka ympyröitynä. Baškortostanin parlamentti hyväksyi lain tasavallan lipusta 25. helmikuuta 1992. Tämän historiallisen tapahtuman kunniaksi juhlitaan 25. helmikuuta Baškortostanissa Baškortostanin tasavallan valtiolipun päivänä.

## Katso myös
* Baškortostanin vaakuna
* Baškortostanin kansallislaulu

## Lähteet
Varvas

**Varvas** (*digitus pedis*) on jalkaterän kärjessä sijaitseva puikkomainen uloke. Ihmisen jalassa on normaalisti viisi varvasta. Jokaisessa varpaassa on yksi kynsi. Neljässä ulommassa varpaassa on kolme luuta, sisimmässä kaksi.

Suomen kielessä sisin varvas on isovarvas ja uloin pikkuvarvas. Muilla varpailla ei ole vakiintuneita nimiä.

Kantapään irrotessa alustalta aktivoituvat varpaiden koukistajat, jolloin varpaat tarttuvat alustaan ja lisäävät tasapainon hallintaa. Isovarvas on kävelemisessä tärkein varvas, kun taas muut varpaat tukevat kävelyasentoa. 

Pikkuvarvasta on sanottu nykyihmiselle tarpeettomaksi ja että se on jäänne menneisyydestä, joka kenties tulee katoamaan.

Varpaiden haitallisia asentomuutoksia ovat vaivaisenluu, jäykkä isovarvas ja vasaravarvas. Haitallisia ihomuutoksia ovat kovettumat ja varvasvälihautumat.

Polydaktylia on tila, jossa ihmisellä on ylimääräisiä varpaita tai sormia. Syndaktyliassa varpaat tai sormet ovat kasvaneet yhteen.

## Lähteet
* 

### Viitteet
Luettelo kuuluisista diplomaateista

Tämä on **luettelo kuuluisista diplomaateista**.

## [[Burma]]
* U Thant
## [[Egypti]]
* Mohamed ElBaradei
* Boutros Boutros-Ghali
## [[Ghana]]
* Kofi Annan
## [[Itävalta-Unkari]] & [[Itävalta]]
*Klemens von Metternich
*Kurt Waldheim
## [[Brasilia]]
*Sérgio Vieira de Mello
## [[Kanada]]
*Lester B. Pearson
## [[Ranska]]
*Ferdinand de Lesseps
*Jean Nicot
*Dominique de Villepin
*Henri de Laborde de Montpezat
## [[Suomi]]
*Martti Ahtisaari
*Max Jakobson
*Jaakko Iloniemi
*Juho Kusti Paasikivi
*Elisabeth Rehn
*Antti Satuli
*Sakari Tuomioja
## [[Preussi]] ja [[Saksa]]
*Otto von Bismarck 
*Claus von Amsberg
* Joachim von Ribbentrop
*Karl von Spreti
## [[Peru]]
*Javier Pérez de Cuéllar
## [[Kreikka]]
*Ioannis Kapodistrias
*Eleftherios Venizelos
## [[Vatikaanivaltio]]
*Agostino Casaroli
## [[Ruotsi]]
*Dag Hammarskjöld 
*Raoul Wallenberg
*Folke Bernadotte
*Hans Blix
*Gunnar Jarring
## [[Norja]]
*Fridtjof Nansen
*Trygve Lie
*Gro Harlem Brundtland
## [[Israel]]
*Abba Eban
## [[Kiinan kansantasavalta]]
* Huang Hua
## [[Neuvostoliitto]] ja [[Venäjä]]
* Aleksandra Kollontai, ensimmäinen naissuurlähettiläs maailmassa
* Vjatšeslav Molotov
## [[Yhdysvallat]]
* Henry Kissinger
* George H. W. Bush
* Thomas Jefferson
* John Adams
* John Quincy Adams
* John  Bolton
* Madeleine Albright
## [[Tšekkoslovakia]]
* Jan Masaryk
## Yhdistyneet kansakunnat
*Sadruddhin Aga Khan
*Aly Khan
Kristuksen kirkastumisen kirkko

**Kristuksen kirkastumisen kirkko** tai **Vapahtajan (kirkastumisen) kirkko** voi viitata muun muassa seuraaviin Kristuksen kirkastumiselle omistettuihin kirkkoihin:

## Kreikka

* Vapahtajan kirkastumisen katedraali (*Metamórfosi tou Sotíros*), Kálymnos
* Vapahtajan kirkastumisen kirkko (*Metamórfosi tou Sotíros*), Ateena
* Vapahtajan kirkko (*Metamórfosi tou Sotíros*, *Soteíra tou Kottáki*), Ateena
* Vapahtajan kirkko (*Sotíra tou Lykodímou*), nykyinen Pyhän Kolminaisuuden kirkko, Ateena
* Vapahtajan kirkko (*Pantokrátora Sotíra Christoú*, *Metamórfosi tou Sotíros*), Thessaloniki

## Kypros

* Vapahtajan kirkastumisen kirkko (*Metamórfosi tou Sotíra*), Palaichóri

## Norja

* Vapahtajan kirkko, Farsund

## Suomi ja Suomen Neuvostoliitolle luovuttamat alueet

* Kristuksen kirkastumisen kirkko, Uuden Valamon luostarin pääkirkko Heinävedellä
* Kristuksen kirkastumisen kirkko, Viipurin ortodoksisen pääkirkon nimi ennen katedraaliksi tuloa
* Kristuksen kirkastumisen kirkko, Iisalmen ortodoksisen seurakunnan kirkko Nivalan Karvoskylässä
* Kristuksen kirkastumisen kirkko, Kajaanissa
* Kristuksen kirkastumisen kirkko, Porvoossa
* Kristuksen kirkastumisen kirkko, Kanneljärven Mustamäellä luovutetulla alueella (tuhoutunut)
* Kristuksen kirkastumisen kirkko, Laatokan Valamon luostarissa
* Kristuksen kirkastumisen kirkko, Haapajärven luterilaisen kirkon nimi
* Kristuksen kirkastumisen kirkko, Uudenkirkon ortodoksisen seurakunnan pääkirkko luovutetulla alueella (tuhoutunut)
* Kristuksen kirkastumisen kirkko, Suojärven Leppäniemessä luovutetulla alueella (tuhoutunut)
* Kristuksen kirkastumisen kirkko, Terijoen Kuokkalassa luovutetulla alueella (tuhoutunut)

## Viro

* Obinitsan Kristuksen kirkastumisen kirkko (*Obinitsa Issanda Muutmise kogudus*), Tallinnan arkkihiippakunta
* Tallinnan Kristuksen kirkastumisen kirkko (*Obinitsa Issanda Muutmise kogudus*), Tallinnan arkkihiippakunta
* Arusaaren Kristuksen kirkastumisen kirkko (*Asusaare Issanda Muutmise kogudus*), Tarton hiippakunta
* Mehikoorma Kristuksen kirkastumisen kirkko (*Merhikoorma Issanda Muutmise kogudus*)
* Häädemesten Kristuksen kirkastumisen kirkko (*Häädemeste Issanda Muutmise kogudus*), Pärnun ja Saaren hiippakunta
* Lümandan Kristuksen kirkastumisen kirkko (*Lümanda Issanda muutmise kogudus*), Pärnun ja Saaren hiippakunta
* Pärnun Kristuksen kirkastumisen kirkko (*Pärnu Issandamuutmise kogudus*), Pärnun ja Saaren hiippakunta 

## Lähteet
Valamo (täsmennyssivu)

**Valamo** voi tarkoittaa seuraavia asioita:

* Valamo, keskellä pohjoista Laatokkaa sijaitseva saari ja saaristo Sortavalan kuntapiirissä, Venäjän Karjalan tasavallassa
* Valamon luostari, ortodoksiluostari
** Valamon luostari, Heinävedellä vuodesta 1940 toiminut ortodoksinen luostari
** Valamon luostari, Valamon saaressa vuoteen 1940 ja vuodesta 1990 toiminut ortodoksiluostari

* sukunimenä:
** Alarik Valamo, suomalainen rumpali
Ryan Dunn

**Ryan Matthew Dunn** (11. kesäkuuta 1977 Medina, Ohio – 20. kesäkuuta 2011 West Goshen, Pennsylvania) oli yhdysvaltalainen näyttelijä ja yksi *[[Jackass]]*- ja *[[Viva La Bam]]* -sarjojen päähenkilöistä. Hänellä oli MTV-kanavalla myös oma ohjelma, *[[Homewrecker]]*. Dunn esiintyi myös muutamissa elokuvissa, kuten *CKY* ja **'.

== Elämä ==
Ryan Dunn syntyi Medinassa, [[Ohio]]ssa, mutta muutti [[Pennsylvania]]an teini-ikäisenä. Ennen ''Jackass''- ja ''Viva La Bam'' -ohjelmia hän työskenteli autokorjaamolla. Dunn oli yksi [[Bam Margera]]n parhaista ystävistä. Dunn tunsi skeittitähti Bam Margeran pitkään. Hän jopa asui välillä Margeran talossa ystäviensä kanssa.

Dunn suostui mukaan **' ja *[[Jackass 3D]]* -elokuviin kaverinsa Johnny Knoxvillen pyynnöstä. Dunn esiintyi myös MTV:llä esitetyssä sarjassa *Bam's Unholy Union*.

### Kuolema
 
Dunn kuoli liikenneonnettomuudessa 20. kesäkuuta 2011 kello 3 aamuyöllä Pennsylvanian osavaltiossa Yhdysvalloissa. Dunn oli kuollessaan 34-vuotias. Onnettomuudessa kuoli myös hänen ystävänsä Zachary Hartwell. Dunn oli kaksi tuntia ennen kuolemaansa ladannut Twitter-päivityksenä kuvan itsestään ja ystävistään viihteellä Barnaby's of America -nimisessä baarissa Philadelphiassa. Kuoleman vahvisti Bam Margeran äiti April Margera, joka soitti radiolähetykseen. 

Poliisi vahvisti myöhemmin Dunnin ajaneen autoa yli 200 km/h nopeudella 1,94 promillen humalassa, kun hän menetti Porsche 911 GT3 -mallisen autonsa hallinnan. Auto suistui metsään ja murskautui täysin puita vasten. Kuljettajana ollut Dunn sekä matkustajana ollut ystävä kuolivat välittömästi. Poliisiraportin mukaan auto oli ilmiliekeissä pelastuspartion tullessa paikalle, eikä Dunnin ja Hartwellin pelastamiseksi ollut enää mitään tehtävissä. Dunn oli aiemmin saanut syytteen rattijuopumuksesta vuonna 2005.

## Filmografia
* *[[Viva La Bam]]*
* *[[Jackass 3D]]* 
* **'
* **'
* *[[Jackass]]*
* *[[Homewrecker]]*
* *Bam's Unholy Union*
* *[[Wildboyz]]*
* *[[Gumball 3000]]*
* *Close-Up*
* *Living Will*
* *Street Dreams*
* *Minghags*
* *Blonde Ambition*
* *A Halfway House Christmas*
* *Client 3815*
* **
* *CKY 4 Latest&Greatest*
* *CKY 3*
* *CKY 2K*
* *CKY 1 Landspeed*
* *Invader*

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Ryan Dunnin muistokirjoitus Helsingin Sanomissa 
* Viralliset sivut 
*
Murto

**Murto** voi tarkoittaa ainakin seuraavia:

## Yleisesti
* murtovarkaus

## Sukunimenä
* Emil Murto (1874–1937), SDP:n kansanedustaja
* Emmi Murto (1878–1966), työväenliikkeen vaikuttaja ja kunnallispoliitikko, Emil Murron puoliso
* Hemmo Murto-Unkila (s. 1967), kirjailija
* Iida Murto (s. 1998), lentopalloilija
* Janne Murto (s. 1964), jazzmuusikko
* Johan Anders Murto (1884–1943), lääkäri ja valtion seerumilaboratorion ja Pasteur-laitoksen johtaja
* Juhani Murto (1935–2016), kemisti ja Helsingin yliopiston professori
* Kaarlo Murto (s. 1948), diplomaatti
* Katarina Murto (s. 1971), Opetusalan Ammattijärjestö OAJ:n puheenjohtaja
* Matti Murto (1949–2013), jääkiekkoilija
* Matti Murto (s. 1947), säveltäjä
* Matti Murto (s. 1964), agronomi ja yritysjohtaja
* Olavi Murto (1911–1971), diplomaatti
* Onni Murto (1895–1984), jääkärivänrikki
* Pauli Murto, taloustieteen professori
* Risto Murto (s. 1963), työeläkeyhtiö Varman toimitusjohtaja
* Seppo Murto (s. 1955), kuoronjohtaja ja kapellimestari
* Soja Murto-Hartikainen (s. 1975), kansallispukujen valmistaja
* Tommi Murto (s. 1977), pesäpalloilija
* Wilma Murto (s. 1998), seiväshyppääjä
* Yrjö Murto (1899–1963), SKDL:n kansanedustaja, ministeri ja ammattiyhdistysjohtaja
* Yrjö A. Murto (1907–1993), kauppias, yrittäjä ja yritysjohtaja, kauppaneuvos.

## Paikannimenä
* Murto, kylä Isossakyrössä
* Murto, osa-alue ja kylä Kangasalla
* Murto, kylä Lohjan Karjalohjalla
* Murto, kylä Huittisissa entisen Vampulan kunnan alueella
* Murto, kylä Humppilassa
* Murto, kylä Mouhijärvellä
* Murto, kylä Pornaisissa
* Murto, kylä ja taajama Tyrnävällä
* Murto, osa-alue Kempeleen Ketolanperän kylässä.

## Muita merkityksiä
* Murto (1917–1936), suomalainen ravihevonen, ravikuningas 1926 ja 1929.
Matti Murto (jääkiekkoilija)

**Matti Erkki Olavi Murto** (9. helmikuuta 1949 Helsinki – 19. elokuuta 2013 Helsinki) oli suomalainen jääkiekkohyökkääjä.

HIFK-vaikuttaja Frank Moberg nimesi Murron vuonna 2011 ”ylivoimaiseksi kahden suunnan sentteriksi” ja seuran historian neljänneksi suurimmaksi legendaksi, joka pelasi parhaat kautensa yhdessä Harri Linnonmaan ja Hannu Kapasen kanssa.

## Ura
### Seurajoukkue
Murto edusti Suomessa HIFK:ta 18 kauden ajan 1964–1983 eli lähes koko peliuransa. Yksi vuosi vierähti välissä Itävallassa HC Feldkirchin joukkueessa. Murto tunnettiin urallaan kovasti töitä tekevänä herrasmiespelaajana: hän sai 450 ottelussaan vain 98 jäähyminuuttia. Pisteitä Murto teki 177+158. Murto voitti urallaan viisi Suomen mestaruutta ja yhteensä yhdeksän SM-mitalia. HIFK jäädytti Murron pelinumeron 17 heti peliuran jälkeen.

### Maajoukkue
Murto pelasi Suomen maajoukkueessa yhteensä 158 A-maaottelua tehoin 36+21. MM-kisoissa hän kiekkoili kuusi ja olympialaisissa kaksi kertaa.

## Kuolema

Murto kuoli ruokatorven syöpään 19. elokuuta 2013, 64-vuotiaana.

## Saavutukset ja palkinnot
*5 Suomen mestaruutta (1969, 1970, 1974, 1980, 1983)
**2 SM-hopeaa ja 2 -pronssia
*Herrasmiespelaaja (1971)
*Suomen Jääkiekkoleijona #77
*HIFK on jäädyttänyt Murron pelinumeron 17

## Lähteet
*
* Matti Murto Bio, Stats and Results  Olympics at Sports-Reference.com 

### Viitteet

## Aiheesta muualla
*
* Matti Murron muistokirjoitus ''Helsingin Sanomissa''.
*Murron tiedot Jääkiekkomuseon sivuilla.
Murto (Tyrnävä)

**Murto** (vanhalta nimeltään **Murronkylä**) on Tyrnävän ja Kempeleen kunnan rajalla sijaitseva kylä ja taajama. Vuoden 2020 lopussa taajaman väkiluku oli Tyrnävän puolella 1 352 ja Kempeleessä 43. Kempeleen itälaidalla lähellä Tyrnävän rajaa sijaitseva Murto-niminen alue on Ketolanperän kylään kuuluva osa-alue. Taajama sijaitsee noin 11 kilometriä Tyrnävän kirkonkylältä pohjoiseen. Kempeleen keskustaajamasta on matkaa noin 12 kilometriä ja Oulusta noin 25 kilometriä. Kylän nimi Murto merkitsee murrettua metsää tai maata, vastaraivattua peltoa.

Murto sijaitsee laajojen peltoalueiden ja ison metsäalueen reunamaastossa hiekkakankaalla. 1900-luvun alkupuolella kylässä oli verrattain tiheä torppari- ja mäkitupalaisasutus. Nykyinen asuntokanta on pääasiassa uusia, 1990-luvulla ja sen jälkeen rakennettuja omakotitaloja. 

Kylässä toimii Murron koulu, jossa annetaan esiopetusta ja opetusta luokka-asteille 1–6. Koulun pihapiirissä sijaitsevat miniareena ja talvisin jääkiekkokaukalo sekä välittömässä läheisyydessä kuntorata, josta löytyy talvisin kunnossa pidettävät hiihtoreitit ja kylätoimikunnan sekä kylän aktiivisten maastopyöräilijöiden talkoilema maastopyöräreitti. Murrossa toimii kaksi päiväkotia, ja kylässä on useita leikkipuistoja. Taajamassa ei ole tällä hetkellä omaa kauppaa. Lähimmät kaupat ovat Tyrnävän kirkonkylässä ja Kempeleen kauppakeskus Zeppelinissä. 

Alueen tärkein liikenneväylä on paikallistie 18637, joka Tyrnävälle päin mentäessä kantaa nimeä Murrontie ja Kempeleeseen päin nimeä Ketolanperäntie. Kylästä on tieyhteys myös Kempeleen Juurussuolle ja Oulun Pikkaralaan. 

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Tyrnävän Murto
Harri Linnonmaa

**Harri Lauri Linnonmaa** (s. 30. heinäkuuta 1946 Helsinki) on suomalainen jääkiekkoilija, joka pelasi hyökkääjänä SM-sarjassa- ja sittemmin liigassa aikana 1963–1981. Linnonmaa edusti suurimman osan sarjaurastaan HIFK:ta, jossa voitti neljä Suomen-mestaruutta ja yhteensä kahdeksan SM-mitalia. Maajoukkueessa Linnonmaa pelasi 109 ottelua ja esiintyi myös viisissä MM-kisoissa sekä yksissä olympialaisissa. Linnonmaa on jääkiekkoleijona.

## Ura

Linnonmaa pelasi SM-sarja- ja -liiga-uransa helsinkiläisjoukkueissa. Hän aloitti Töölön Vesassa. Kaudet 1964–1967 hän kiekkoili HJK:ssa. Seuraavat 14 vuotta Linnonmaa edusti HIFK:ta lukuun ottamatta kautta 1977–1978, jolloin hän pelasi ykkösdivisioonassa HJK:ssa. Linnonmaa voitti urallaan neljä Suomen mestaruutta ja yhteensä kahdeksan mitalia. Hän teki pelaamissaan 400 runkosarjaottelussa pisteet 203+73. Pudotuspeleissä Linnonmaa pelasi 30 ottelua tehoin 5+3. Hän pelasi uransa viimeiset kaudet Espanjassa FC Barcelonassa.

Suomea Linnonmaa edusti viisissä MM-kisoissa ja yksissä olympialaisissa. A-maaotteluita hänelle kertyi 109, joissa tuli tehot 23+10.

## Muuta
Harri Linnonmaan poika Petteri pelaa Mestiksessä jääkiekkoa ja tytär Pia valmentaa Ranskassa muodostelmaluistelujoukkuetta. Harrin setä Olavi edusti Suomea pyöräilyssä Helsingin olympialaisissa.

Harri Linnonmaa on juontajana tunnetun Jaajo Linnonmaan isän serkku.

## Saavutukset ja palkinnot
*4 Suomen mestaruutta (1969, 1970, 1974, 1980)
*2 SM-hopeaa ja 2 -pronssia
*Suomen Jääkiekkoleijona #76

## Tilastot

## Lähteet
*
*Linnonmaan tiedot Jääkiekkomuseon sivulla

### Viitteet
Njandžan kieli

**Njandža** on bantukieliin kuuluva kieli, joka on Malawissa virallisen kielen englannin ohella yleisesti puhuttu kieli. Njandžalla eli chichewalla oli Malawissa virallisen kielen asema vuosina 1968–1994.

Njandžaa puhutaan laajalti Afrikan eteläisissä keskiosissa. Malawin lisäksi sitä puhutaan Mosambikissa, etenkin Teten ja Niassan maakunnissa, Sambian Itäisessä maakunnassa sekä pääkaupungissa Lusakassa ja Zimbabwen pohjoisosissa. Se on Sambian toiseksi puhutuin kieli bemban jälkeen. Noin viidennes väestöstä puhuu sitä äidinkielenä ja noin neljännes opittuna kielenä. Zimbabwessa se on joidenkin arvioiden mukaan maan toiseksi tai kolmanneksi puhutuin paikallinen kieli šonan ja pohjoisndebelen jälkeen.

Kieltä kirjoitetaan latinalaisilla aakkosilla.

## Historia

Njandžan juuret ovat Maravi-valtakunnassa, joka hallitsi nykyistä Malawia sekä osia Mosambikista ja Sambiasta 1400-luvulta 1700-luvulle. Kieli säilyi kuitenkin hallitsevana valtakunnan hajoamisesta huolimatta, ja kristityt lähetyssaarnaajat omaksuivat njandžan siirtomaa-ajan alussa. Ensimmäinen kielioppi kirjoitettiin vuonna 1880. Raamattu saatiin käännettyä osittaisesti kielelle 1880-luvulla ja kokonaan 1900-luvun alussa. Johannes Rebmann laati 1850-luvulla njandžan sanakirjan, joka julkaistiin vuonna 1877.

## Fonologia
### Konsonantit

Lähde:

### Vokaalit

Lähde:

## Lähteet
Asylykül

**Asylykül** on Uralvuoriston eteläpäässä sijaitsevan Baškortostanin suurin järvi niin pinta-alaltaan kuin vesimäärältäänkin. Asylykülin pinta-ala on 23,5 neliökilometriä, ja järvessä on noin 0,119 miljoonaa kuutiometriä vettä. Asylykül sijaitsee Djoma-joen vesistöalueella. 

## Eläimistö ja kasvillisuus
Järven ympäristössä elää lukuisia eläinlajeja, ja myös ympäröivä kasvillisuus on runsas ja monipuolinen. Puulajeista mainittakoon lehmus, tammi ja koivu. Järvi ja sen ympäristö tarjoavat asuinalueen monille lintulajeille, kuten esimerkiksi sorsille, joutsenille ja hanhille. Järvessä eläviä kalalajeja ovat muun muassa särki, hauki, made, karppi, suutari ja siika.

## Kansallispuiston perustaminen
Baškirian tasavallan hallitus antoi päätöksen Asylykülin kansallispuiston perustamisesta 19. tammikuuta 1993.
Kaunispää

**Kaunispää** (inarinsaameksi *Čaabuáiváš**)* on Inarin kunnassa 255 kilometriä Rovaniemeltä pohjoiseen sijaitseva, 438 metriä korkea tunturi. Se sijaitsee Saariselän matkailukeskuksen vieressä  ja on yksi puolestakymmenestä matkailun käyttöön valjastetusta Suomen tunturista. Saariselän laskettelukeskuksen rinteistä kahdeksan sijaitsee Kaunispäällä. Tunturin etelärinteeseen on 2010-vuosikymmenen alkupuoliskolla kaavoitettu runsaasti tontteja rakentamiseen. Uusi tiestö ja kunnallistekniikka ulottui vuonna 2016 tunturin huipulle asti.

## Historia

Vuonna 1865, eli viisi vuotta ennen Lapin suurta kultaryntäystä Ivalojoella, tunturia sivuavasta Luttojoesta löydettiin kultaa. Nimismies K. W. Planting vaskasi Ruijan polun varrelta "kullan merkit".

Vuonna 1913 valmistui Sodankylän ja Kyrön kylän (nykyinen Ivalo) välinen maantie, ja samassa yhteydessä rakennettiin tie tunturin huipulle. Samoihin aikoihin tunturin laelle sijoitettiin palovartija tarkkailemaan kymmenien kilometrien päähän avautuvissa tunturimaisemissa mahdollisesti näkyviä merkkejä maastopaloista. Vuonna 1931 valmistui maantie Petsamon Liinahamariin. Myös matkailu vilkastui, ja Lotta Svärd -järjestö suunnitteli kahvilan rakentamista Kaunispään huipulle. 1930-luvulla Kaunispään huippu oli erityisesti ivalolaisten suosima käyntikohde erilaisten kokoontumisten ja juhlien yhteydessä.

Vuoden 1944 marraskuussa toisen maailmansodan jälkimaininkeihin kuuluneessa Lapin sodassa Kaunispään rinteillä käytiin verisiä taisteluita. Kaikki huipun rakennukset eli palovartijan maja, suurehko aitta ja muutama apurakennus tuhoutuivat.

Vuonna 1952 rakennettiin uusi palovartijan ns. ylämaja torneineen ja kahvilatiloineen. Vuonna 1954 alkoi matkailutoiminta tunturin laella. Ravintolaa ja matkamuistomyymälää on sen jälkeen laajennettu kolmesti. Vuonna 1971 Kaunispään laskettelurinteet otettiin käyttöön. Nykyisin tunturin vieressä sijaitseva Saariselän matkailukeskus on laajentunut Kaunispään etelärinteille lähes metsärajan korkeudelle. Hiihtohissit nousevat huipulle asti, ja huipun kautta kulkevat huollettu hiihtolatu ja moottorikelkkareitti. 1,6 kilometrin pituinen tie Nelostieltä tunturin huipulle pidetään auki läpi vuoden. Huipulla kävijöiden määrä ylittää vuosittain 100&nbsp;000 kävijää. 

Kaunispään huipulta on lähtenyt myös 1,2 kilometrin pituinen pulkkamäki. Sitä lyhennettiin loma-asuntojen kaavoituksen takia, mutta tunturin laelta on lähtenyt myös toinen, lyhyempi pulkkamäki.

## Kuvia

Kuva:Kaunispaan lasketteluhissi.JPG|Lasketteluhissi, Kaunispää
Kuva:Huippu-ravintola.JPG|Ravintola Huippu, Kaunispää
Kuva:Kaunispaa_Inari_Finland.jpg|Kaunispää Iisakkipään suunnasta


## Katso myös
*Kaunispään kolmiomittaustorni

## Lähteet

* 
* Saariselän Sanomat 2/2004, haastattelu: Markku Lehtinen.

### Viitteet
Viirus

**Viirus** on suomalainen ruotsinkielinen ammattiteatteri. Sen perustivat vuonna 1987 Mats Långbacka, Johan Storgård, Robert Enckell ja Arn-Henrik Blomqvist. Viirus voitti vuonna 1996 Nuoren taiteen Suomi-palkinnon ja vuonna 2005 *[[Nöjesguiden]]* nimesi sen kaupungin parhaaksi teatteriksi. Teatterinjohtajana toimi elokuusta 2007 lähtien liettualaissyntyinen ohjaaja Cezaris noin vuoden ajan.

Aiemmin teatteri Viirus toimi Helsingin Rajasaaressa entisen pumppaamon tiloissa, mutta niistä jouduttiin luopumaan alkusyksyllä 2007 homevaurioiden vuoksi. Viirus toimi väliaikaisesti Sörnäisissä, Suvilahden entisessä kaasulaitoksessa ja sittemmin Teatterikulman tiloissa Kruununhaassa. Vuonna 2017 teatteri muutti Jätkäsaareen.

## Esityksiä viime vuosilta

*Diptyk (2025)
*Premiär på fredag! (2024)
*Doves and Bloods (2024)
*Vem dödade bambi (2023)
*Versailles (2022)
*Pelikanen (2022)
*Rocky (2021)
**Fyra dagar av närhet* (2021)
**Familjen Bra* (2020)
**Hamlet All Inclusive* (2020)
**Roulettenburg* (2019)
**Den Stora Elden* (2018)
**Den Andra Naturen* (2018)
**Mästaren och Margarita* (2017)
**Allt som sägs* (2016)
*Lampedusa (2016)
**Lucky* (2015)
**Caligula* (2007)
**Clockwork* (2006)
**No Return* (2005)
**Barnet med badvattnet* (2005)
**Jacques och hans mästare* (2004)
**Populistisk skit* (2004)
**Familjen Bladhs barn* (2004)
**Naiv. Super* (2003)
**Populärmusik från Vittula* (2003)
**Drakarna över Helsingfors* (2000)

## Aiheesta muualla
*Viiruksen kotisivut
Maastojuoksun maailmanmestaruuskilpailut

**Maastojuoksun maailmanmestaruuskilpailut** ovat kansainvälisen yleisurheiluliiton WA:n järjestämät maastojuoksun korkeatasoisimmat kansainväliset arvokilpailut. 

Kansainväliset maastojuoksun mestaruuskilpailut järjestettiin ensimmäisen kerran jo vuonna 1903. MM-kisojen arvon kisat saivat vuonna 1973, kun ne siirtyivät IAAF:n alaisuuteen. Vuodesta 2011 lähtien MM-kisat on järjestetty joka toinen vuosi keväällä. Sitä ennen ne järjestettiin joka vuosi. 

Kilpailumatkat ovat aikuisilla, sekä miehillä että naisilla, noin kymmenen kilometriä ja junioreissa (alle 20-vuotiaat) miehillä noin 8 kilometriä ja naisilla noin 6 kilometriä. Sekä aikuisissa sekä junioreissa järjestetään sekä henkilökohtainen että joukkuekilpailu. Vuonna 2017 ohjelmaan tuli sekaviesti, jossa joukkueet koostuvat kahdesta mies- ja kahdesta naisjuoksijasta juoksujärjestyksen ollessa vapaa. Vuoteen 2015 saakka miesten kilpailun pituus oli noin 12 kilometriä ja vuosina 1998–2015 naisten kilpailun pituus noin 8 kilometriä. Vuosina 1998–2006 kilpailuohjelmassa oli aikuisilla kaksi matkaa, kun sekä miehillä että naisilla oli lisäksi ns. lyhyt matka, joka oli pituudeltaan noin 4 kilometriä. Ennen vuotta 1998 naisten kilpailun pituus oli 4–6 kilometriä.

## Kisat

*1973 Waregem
*1974 Monza
*1975 Rabat
*1976 Chepstow
*1977 Düsseldorf
*1978 Glasgow
*1979 Limerick
*1980 Pariisi
*1981 Madrid
*1982 Rooma
*1983 Gateshead
*1984 New York
*1985 Lissabon
*1986 Neuchâtel
*1987 Varsova
*1988 Auckland
*1989 Stavanger
*1990 Aix-les-Bains
*1991 Antwerpen
*1992 Boston
*1993 Amorebieta
*1994 Budapest
*1995 Durham
*1996 Stellenbosch
*1997 Torino
*1998 Marrakech
*1999 Belfast
*2000 Vilamoura
*2001 Oostende
*2002 Dublin
*2003 Lausanne
*2004 Bryssel
*2005 St. Etienne ja St. Galmier
*2006 Fukuoka
*2007 Mombasa
*2008 Edinburgh
*2009 Amman
*2010 Bydgoszcz
*2011 Punta Umbría
*2013 Bydgoszcz
*2015 Guiyang
*2017 Kampala
*2019 Aarhus
*2023 Bathurst
*2024 Belgrad

## Katso myös
* Luettelo maastojuoksun maailmanmestareista

## Lähteet
Algonkin

**Algonkinin kieli** on odžibwan murre, jota puhutaan algonkinien keskuudessa Lounais-Québecin ja Itä-Ontarion alueella Kanadassa. Se jakautuu etelämurteeseen (miniwaki) ja useisiin pohjoismurteisiin, jotka poikkeavat toisistaan hyvin paljon. Algonkin kuuluu algonkin-kielten kieliryhmään ja algilaisten kielten kielikuntaan.

Algonkinin kieltä puhuu noin 2&nbsp;680 ihmistä, joista 10&nbsp;% ei osaa muita kieliä. Useimmat algonkinin puhujista ovat kaksikielisiä ja yli 25&nbsp;% osaa useampaa kuin kahta kieltä, yleensä ranskaa, englantia tai itäcreen etelämurretta. Idässä algonkin on algonkinien pääkieli ja sitä käyttävät kaikki ikäryhmät. Lännessä se on aikuisten pääkieli, mutta nuoret ja etenkin pienet lapset puhuvat enemmän englantia tai ranskaa. Algonkiniä käytetään jonkin verran uskonnollisissa toimituksissa ja lastentarhaopetuksessa. Hallinnollisessa ja kaupallisessa tarkoituksessa sitä käytetään vain paikallisyhteisöissä.




kuva:Algonquin.png|Algonkinin luokittelu
kuva:Algonquin2.png|Algonkinin levinneisyys
kuva:Panneau algonquin.jpg|Algonkininkielinen kyltti



## Katso myös
* Algonkinit
* Algonkin-kielet

## Lähteet
* 

### Viitteet

## Aiheesta muualla
* Learning Algonquin Through Flash Animation (Kitigan Zibi Community Web Site)
László Sólyom

**László Sólyom** (, /laasloo šoojom/) (3. tammikuuta 1942 – 8. lokakuuta 2023) oli unkarilainen asianajaja, oikeustieteilijä, tuomari ja poliitikko, joka toimi maansa presidenttinä 2005–2010. Unkarin perustuslakituomioistuimen puheenjohtaja hän oli 1990–1998

Sólyom syntyi Pécsissä ja valmistui 1965 Pécsin yliopistosta pääaineen oikeustiede ja politiikan tutkimus. Hänen tohtorin väitöskirjansa valmistui 1969. Sitä kirjoittaessaan hän opetti siviilioikeuden instituutissa Itä-Saksan Jenassa.

Sólyom palais Unkariin 1969 ja aloitti tutkijana Unkarin tiedeakatemian oikeustieteiden instituutissa sekä Unkarin parlamentin kirjaston kirjastonhoitajana. Sólyomista tuli vuonna 1982 Budapestin yliopiston siviilioikeuden laitoksen professori.

Sólyomin poliittinen uransa alkoi 1980-luvulla Duna Kör -ympäristöjärjestöstä, jonka lainopillisena neuvonantajana hän toimi. Hän oli yksi Unkarin demokraattisen foorumin (*Magyar Demokrata Fórum*) perustajia 1987. Hän otti osaa opposition pyöreän pöydän neuvotteluihin tuolloin hallitsevan kommunistipuolueen kanssa.

Sólyom jätti politiikan, kun hänet valittiin 1989 Unkarin perustuslakituomioistuimen tuomariksi. Hän nousi sen johtoon puoli vuotta myöhemmin ja työskenteli marraskuuhun 1998 asti. Yhdeksänvuotisen nimityksen jälkeen Sólyom palasi luennoitsijaksi, ja hän opetti oikeustiedettä Pázmány Péterin katolisessa yliopistossa.

Unkarin presidentin valitsee parlamentti. Sólyom ei ollut minkään puolueen jäsen, kun ympäristöjärjestö Védegylet asetti hänet ehdolle. Hänen vastaehdokkaanaan oli sosialistia edustanut parlamentin puhemies Katalin Szili. Pienempi hallituspuolue SZDSZ pidättäytyi tukemasta Sziliä, ja oppositio äänesti Sólyomin presidentiksi 7. kesäkuuta 2005. Hän astui virkaan elokuussa Ferenc Mádlin jälkeen.

Unkarin ja Slovakian suhteet kokivat kolauksen, kun Slovakia kielsi Sólyomilta pääsyn maahan 21. elokuuta 2009, kun hänen oli tarkoitus olla mukana paljastamassa Tapani I:n patsasta Komárnon kaupungissa. Slovakian kolme korkeinta johtajaa, presidentti Ivan Gašparovič, pääministeri Robert Fico ja puhemies Pavol Paška pitivät vierailua provokaationa, koska päivämäärä on Tapani I:n muistopäivää seuraava päivä Unkarissa, myös päivämäärä, jona Varsovan liiton, mukaan lukien Unkarin, joukot tulivat murskaamaan Prahan kevään Tšekkoslovakiassa.

László Sólyom oli naimisissa Erzsébet Sólyomin kanssa ja hänellä oli kaksi lasta ja yhdeksän lastenlasta.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Presidentin toimisto
Hilla (kaupunki)

**Hilla** eli **al-Hilla** () on kaupunki Irakin keskiosissa, Eufrat-virran itäisen haaran ('al-Hilla') varrella. Kaupunki on Hillan piirikunnan ja Babylonin maakunnan hallinnollinen keskus. Kaupungin kautta kulkee Bagdadiin johtava valtatie ja rautatie. Se sijaitsee noin sata kilometriä Bagdadin eteläpuolella, keinokastelun varassa elävän maanviljelysalueen keskellä. 

Vuonna 2003 asukasluvuksi arvioitiin 350&nbsp;000. Vuonna 2009 siellä oli noin 425 000 asukasta. Vuonna 2013 koko Hillan piirikunnan väkiluvuksi arvioitiin 41 prosenttia koko maakunnan 1,728 miljoonasta asukkaasta, eli noin 710&nbsp;000 henkeä.

Kaupunki oli aikoinaan šiiamuslimien tärkeä kulttuuri- ja koulutuskeskus. Kaupunki on perustettu 900-luvulla jaa. ja se tunnettiin aluksi nimellä al-Jamiayn (’kaksi moskeijaa’). Nykyisen nimensä se sai vuonna 1102. Se sijaitsi Bagdadin ja Kufan välisellä pyhiinvaellusreitillä. Šiiamuslimit muistivat paikkakunnan neljännen kalifin, Alin salamurhan tapahtumapaikkana. Kaupunki oli merkittävä hallinnollinen keskus ottomaanien ja brittien hallituskaudella. 1800-luvulla veden virtaama Eufratin al-Hilla -uomassa vähitellen heikkeni, mikä rajoitti maataloutta seudulla. Vuonna 1913 rakennettu Hindiyan pato () ohjasi jälleen enemmän vettä jokiuomaan.  

Hillassa käytiin Irakin sodan taisteluita  vuonna 2003. Vuodesta 2004 alkaen siellä on tehty useita pommi-iskuja. 28. helmikuuta 2005 125 ihmistä kuoli itsemurhaiskussa armeijan värväystoimistoon. 6. maaliskuuta 2007 117 šiiapyhiinvaeltajaa kuoli kahdessa itsemurhaiskussa.

Vuonna 2011 iskut jatkuivat.

Hillalla on yksi ystävyyskaupunki. Se on Tempe Arizonassa Yhdysvalloissa.

Muinaisen Babylonin kaupungin rauniot sijaitsevat kaupungin lähellä.

## Lähteet
Trey Parker

**Randolph Severn ”Trey” Parker III** (s. 19. lokakuuta 1969 Conifer, Colorado, Yhdysvallat) on käsikirjoittaja, ohjaaja, muusikko ja näyttelijä. Hän on näytellyt muun muassa televisiosarjassa *[[South Park]]*, jonka hän on luonut yhdessä Matt Stonen kanssa. Maaliskuussa 2011 tuli ensi-iltaan *South Parkin* tekijätiimin musikaali *[[The Book of Mormon (musikaali)|The Book of Mormon]]*.

## Filmografia
### Elokuvat
* *[[Cannibal! The Musical]]* (1996)
* *[[Orgazmo – seksin supersankari]]* (1997)
* *[[Sekopallo]]* (1998)
* *[[South Park: Isompi, pidempi ja leikkaamaton]]* (1999)
* *[[Team America – maailman poliisi]]* (2004)

### Televisiosarjat
* *[[South Park]]* (1997–)
* *[[That's my Bush]]* (2001)

### Äänirooleja South Parkissa
*Stan Marsh, hänen isänsä ja isoisänsä
*Eric Cartman
*Clyde Donovan
*Craig ja hänen vanhempansa (jakso 304).
*Herbert Garrison
*Mr. Hankey
*Mr. Mackey
*Miss Choksondik
*Timmy
*Jimmy
*Kyle Schwartz
*Saatana
*Officer Barbrady

## Musikaali
**[[The Book of Mormon (musikaali)|The Book of Mormon]]* (2011)

## Aiheesta muualla

*
Bernoullin epäyhtälö

Matematiikassa **Bernoullin epäyhtälö** approksimoi reaaliluvun 1 + *x* potensseja.

Epäyhtälön mukaan
:(1 + x)^r \geq 1 + rx\!
kaikilla kokonaisluvuilla *r* &ge; 0 ja kaikilla reaaliluvuilla *x* > &minus;1. Jos eksponentti *r* on parillinen, on epäyhtälö voimassa kaikilla reaaliluvuilla *x*. Aito epäyhtälö
:(1 + x)^r > 1 + rx\!
on voimassa kaikilla kokonaisluvuilla *r* &ge; 2 kunhan *x* &ge; &minus;1, *x* &ne; 0.

Bernoullin epäyhtälöä käytetään usein toisten epäyhtälöiden todistamiseen. Itse Bernoullin epäyhtälö voidaan todistaa kokonaislukueksponenteille induktion avulla:

Alkuaskel: 

*r* = 0

(1 + *x*)*0* &ge; 1 + 0**x*, pätee selvästi. 

Induktio-oletus:

(1 + *x*)*r* &ge; 1 + *rx*.

Induktioaskel:

Kerrotaan induktio-oletus puolittain (1 + *x*):llä ⇒ (1 + *x*)*r*+1 &ge; 1 + *rx* + *x* + *rx<sup>2</sup>* &ge; 1 + (*r*+1)*x*, MOT.

Eksponentti *r* voidaan yleistää mielivaltaiselle reaaliluvulle seuraavasti: jos *x* > &minus;1, on
:(1 + x)^r \geq 1 + rx\!
kaikilla *r* &le; 0 tai *r* &ge; 1 ja
:(1 + x)^r \leq 1 + rx\!
kun 0 &le; *r* &le; 1.
Tämän yleistys voidaan todistaa derivaatan avulla. Edelleen tämä epäyhtälö on aito kun *x* &ne; 0 ja *r* &ne; 0, 1.

## Vastaavia epäyhtälöitä
Seuraava epäyhtälö arvio luvun 1 + *x* *r*:ttä potenssia: kaikilla reaaliluvuilla *x*, *r* &gt; 0 on voimassa
:(1 + x)^r 
missä *e* = 2,718....
Tämä voidaan todistaa epäyhtälön (1 + 1/*k*)*k* < *e* avulla.