open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Rush

**Rush** voi tarkoittaa ainakin seuraavia:

## Henkilöitä

* Barbara Rush (1927–2024), yhdysvaltalainen näyttelijä
* Benjamin Rush (1746–1813), yhdysvaltalainen lääkäri, poliitikko ja raittiusliikkeen uranuurtaja
* Bobby Rush (s. 1946), yhdysvaltalainen demokraattipoliitikko
* Brandon Rush (s. 1985), yhdysvaltalainen koripalloilija
* Daniella Rush (s. 1976), tšekkiläinen pornonäyttelijä
* Francis Roberts Rush (1916–2001), australialainen katolinen arkkipiispa
* Geoffrey Rush (s. 1951), australialainen näyttelijä
* Ian Rush (s. 1961), walesilainen jalkapalloilija
* Jennifer Rush (s. 1960), yhdysvaltalais-saksalainen pop- ja rocklaulaja
* Odeya Rush, oik. *Odeya Rushinek* (s. 1997), israelilainen näyttelijä ja malli
* Otis Rush (1935–2018), yhdysvaltalainen blueskitaristi ja -laulaja
* Richard Rush (s. 1929), yhdysvaltalainen elokuvaohjaaja

## Etunimenä
* Rush Limbaugh (1951–2021), yhdysvaltalainen mediapersoona

## Musiikissa
* Rush, kanadalainen rockyhtye
** *[[Rush (Rushin albumi)|Rush]]*, Rushin albumi
* *[[Rush (Daruden albumi)|Rush]]*, Daruden albumi
* *[[Rush (Anna Abreun albumi)|Rush]]*, Anna Abreun albumi
* *[[Rush (Dean Geyerin albumi)|Rush]]*, Dean Geyerin albumi
* *[[Rush (Måneskinin albumi)|Rush]]*, Måneskinin albumi
* *[[Rush (kappale)|Rush]]*, Poisonblackin kappale
* *[[Rush (Frida Amundsenin kappale)|Rush]]*, Frida Amundsenin single

## Maantieteessä
### Irlanti
* Rush, Dublin

### Yhdysvallat
* Rush, Colorado
* Rush, Kentucky
* Rush, New York
* Rush, Ohio
* Rush City, Minnesota

### Britannia
* Rush, huvipuisto Chertseyssa

## Muita merkityksiä
* Rush, trampoliinipuisto Helsingin Pitäjänmäellä
* Rush, australialainen televisiosarja
* Rush, yhdysvaltalainen televisiosarja

* Rush, vuoden 1983 elokuva
* Rush, vuoden 1991 elokuva
* Rush, vuoden 2012 elokuva
* Rush, vuoden 2013 elokuva
Zelva

**Zelva** (, ; ; ) on pieni kaupunkityyppinen taajama ja samanniminen piiri Hrodnan alueen eteläosissa Valko-Venäjällä. Zelvan taajama sijaitsee linnuntietä vajaa 90 kilometriä Hrodnasta kaakkoon. Lähimmät kaupungit ovat Vaukavysk lännessä ja Slonim idässä.

Zelvan keskustaajaman väkiluku oli lokakuun 2009 väestönlaskennassa 7&nbsp;396 ja koko Zelvan piirin 19&nbsp;119.

Taajaman pohjoisosissa on Zelvan rautatieasema (sijainti ) ja kaakkoislaidalla Hrodnan alueen suurin tekoallas (pinta-ala 1&nbsp;190&nbsp;ha).

## Katso myös
*Struven ketju

## Lähteet

## Aiheesta muualla

*Lyhyt kuvaus taajamasta  (bycity.org)
*Zelva region   (region.grodno.by)
*Zelvan keskustan kartta  (bycity.org)
*Zelvan historiaa  (belarusguide.com)
*WikiMapia karttalinkki, kohteiden selitykset pääosin  tai 
*Neuvostoliiton aikaista topografiakarttaa alueesta 
*Valko-Venäjän rautateiden karttapohjainen aikatauluhaku  
*Valokuvia kaupunkimaisen taajaman rakennuksista  (globustut.by)
*Valokuvia Zelvan piiristä  (radzima.org)
Roberto Vian

**Roberto Vian** (s. 20. helmikuuta 1965) on italialainen sarjakuvapiirtäjä, joka on kotoisin Venetsiasta.

Roberto Vian on itseoppinut sarjakuvapiirtäjä ja aloitti ammattimaisen piirtämisen 1990-luvun alussa. Hiemän jälkeen tämän hän hakeutui Disneyn piirtäjäakatemiaan, missä hän hioi taitojaan Giovan Battista Carpin ja Giorgio Cavazzanon johdolla. Vuodesta 1992 lähtien Vian on piirtänyt sarjoja Disneyn eri julkaisuihin. Hän toimii myös mainosgraafikkona.

Ensimmäinen Suomessa julkaistu Vianin sarjakuva oli *Roope-setä ja maustetie* ''Aku Ankan taskukirjan'' numerossa 166.

## Lähteet
We Made It

**We Made It** on Busta Rhymesin promosingle, jolla vierailee myös Linkin Park. Kappaleen oli tarkoitus sisältyä Busta Rhymesin kahdeksannelle studioalbumille *Back on My B.S.*, mutta kappaletta ei lopulta lisätty albumille, koska albumi julkaistiin eri levy-yhtiön kautta kuin "We Made It" -kappale. Kappaleen tuottamisesta vastaavat Cool & Dre sekä Linkin Parkin Mike Shinoda. Single julkaistiin 29. huhtikuuta 2008, ja se debytoi Billboard Hot 100 -listan sijalla 65.

Kappale löytyy myös Madden NFL 09 -pelin soundtrackilta.

## Listasijoitukset

## Lähteet
Agavekolibri

**Agavekolibri** (*Taphrolesbia griseiventris*) on Perun kotoperäinen kiitäjälintu. Se on sukunsa ainoa laji. Se elää suppeahkolla alueella Perun luoteisosan Andeilla, Cajamarcan eteläosista läntiseen Huánucoon. Lajin elinympäristöjä ovat subtrooppiset ja trooppiset pensasmaat. Kannaksi arvioidaan 375–1&nbsp;500 yksilöä.

Agavekolibrin pää, selkä, siivet ja pyrstö ovat kiiltävän vihreät. Pitkän ja haarautuneen pyrstön kärjet ovat oranssit. Koiraan vatsa on harmaa ja naaraan ruskehtava. Agavekolibrin ravintoa on kasvien mesi.

Kansainvälinen luonnonsuojeluliitto IUCN on luokitellut lajin erittäin uhanalaiseksi pienen populaatiokoon takia. Lajia uhkaa elinympäristöjen väheneminen.

Władysław Taczanowski kuvaili lajin holotyypin Paucalista vuonna 1883.

## Lähteet
Kiilanokkakolibri

**Kiilanokkakolibri** (*Schistes geoffroyi*), myös *Augastes geoffroyi*, on eteläamerikkalainen kiitäjälintu. Se on sukunsa ainoa laji. Sen esiintymisalue ulottuu Pohjois-Venezuelasta Kolumbiaan, Ecuadoriin, Peruun ja Boliviaan. Lajista tunnetaan kolme alalajia. Jules Bourcier kuvaili lajin holotyypin Kolumbian La Roblesta vuonna 1843.

## Lähteet
Kambodžan erityistuomioistuin

**Kambodžan erityistuomioistuin** tai **punakhmer-tuomioistuin** (Extraordinary Chambers in the Courts of Cambodia, ECCC) on Phnom Penhissä sijaitseva Yhdistyneiden kansakuntien ja Kambodžan hallituksen perustama erityistuomioistuin. Sen tarkoituksena on syyttää Punaisten khmerien johtajia ja henkilöitä, jotka olivat suurimmassa vastuussa 17. helmikuuta 1975–6. tammikuuta 1979 tapahtuneista joukkotuhonnasta, rikoksista ihmisyyttä vastaan ja sotarikoksista. Vaikka YK oli apuna tuomioistuimen luomisessa, se on silti itsenäinen kambodžalainen tuomioistuin, jossa on kuitenkin kansainvälistä edustusta.

Vuonna 1997 Kambodžan hallitus pyysi YK:ta avustamaan punaisten khmerien johtohenkilöiden saamisessa tuomiolle. Neljä vuotta myöhemmin Kambodžan kansalliskokous hyväksyi lain uuden tuomioistuimen perustamiseksi. YK ja Kambodža pääsivät sopimukseen tuomioistuimen toiminnasta kesäkuussa 2003. Virallisesti tuomioistuin perustettiin vuoden 2006 alussa.

Pahamainen vankilanjohtaja Kang Kek Ieu eli Duch oli ensimmäinen punakhmer-johtaja, joka saatiin oikeuteen. Hänen oikeudenkäyntinsä alkoi marraskuussa 2007. Heinäkuussa 2010 hänelle langetettiin murhista, kidutuksesta, raiskauksista ja rikoksista ihmisyyttä vastaan 35 vuoden vankeusrangaistus, josta hänelle määrättiin kärsittäväksi 19 vuotta, koska tutkintavankeuden lisäksi jäljelläolevasta vankeusrangaistuksesta vähennettiin viisi vuotta laittoman pidätyksen vuoksi. Syyttäjät olivat vaatineet 40 vuoden rangaistusta. Helmikuussa 2012 Duch tuomittiin vetoomustuomioistuimessa elinkautiseen vankeuteen rikoksista ihmisyyttä vastaan.

Kambodžalaiset ovat valittaneet tuomioistuimen hitaudesta. Osa viivästyksistä on johtunut Kambodžan oikeusjärjestelmä, joka on heikko ja poliittiselle painostukselle altis. Kambodžassa ei ole kunnollista järjestelmää edes yksinkertaisille oikeustapauksille, kun kansanmurhatuomioistuimen tapaukset ovat huomattavan monimutkaisia. Lisäksi kaikki Kambodžan nykypoliitikoista eivät kannata tuomioistuimen toimintaa, sillä monet heistä olivat myös punakhmerhallinnossa. Duchin tapaus oli kuitenkin suhteellisen helppo, sillä hän oli henkilökohtaisesti allekirjoittanut tuhansia kuolemantuomioita.

Erityistuomioistuin tuomitsi punakhmerjohtajat Nuon Chean ja Khieu Samphanin elinkautiseen vankeuteen monenlaisista rikoksista ihmisyyttä vastaan elokuussa 2014 sekä niinikään elinkautiseen vankeuteen kansanmurhasta marraskuussa 2018.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

*Tuomioistuimen kotisivut  
*YK:n tuomioistuimen avustusohjelman kotisivut  
*Cambodia Tribunal Monitor
It Is So.

**It Is So.** on suomalaisen rockyhtye Stala & SO.:n esikoisalbumi. Se julkaistiin 16. helmikuuta 2011 levymerkillä 3rd Strike Music.

## Kappaleet
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 

## Kokoonpano
* Stala – laulu
* Sami J. – kitara, taustalaulu
* Pate Vaughn – kitara, taustalaulu
* Nick Gore – bassokitara, taustalaulu
* Hank – rummut

## Arvostelut
* Metal Temple: 

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* ''It Is So.'' discogs.com -sivustolla
Dazzle (videosieppari)

**Dazzle** on Pinnacle Systemsin julkaisema videosieppari, jonka voi liittää tietokoneeseen. Dazzlellä voi siirtää esim. VHS-tallenteita tietokoneen kautta DVD:lle. Dazzlellä voi myös nauhoittaa esim. tv-tallenteita, joten YouTube-käyttäjät käyttävät tätä esim. videopelivideoiden nauhoittamiseen.

## Katso myös

*Pinnacle Studio
*Videokaappaus
KNM Eidsvold

**KNM Eidsvold** oli Norjan laivaston toisessa maailmansodassa palvellut Eidsvold-luokan rannikkopanssarilaiva, joka osallistui Norjan puolustukseen Saksan hyökättyä maahan huhtikuussa 1940. Saksan laivaston hävittäjä upotti aluksen 9. huhtikuuta Narvikin satamassa.

## Palvelus
Alus osallistui vuoden 1911 kruunajaisiin.

Aamulla 9. huhtikuuta 1940 Saksan laivaston osasto tunkeutui Narvikin satamaan sumun ja lumipyryn suojassa. Norjan laivaston alusten havaittua satamaan tunkeutuvat saksalaiset ne aloittivat valmistautumisen taisteluun. Hieman myöhemmin saksalaiset havaitsivat *Eidsvoldin*, joka määräsi saksalaisosaston pysähtymään.

Saksalaiset vaativat norjalaisalusta antautumaan, mutta aluksen päällikkö Odd Isachsen Willoch kieltäytyi. Hävittäjä *[[Z21 Wilhelm Heidkamp]]* laukaisi torpedonsa, joista kaksi osui rannikkotaistelulaivaan. *Eidsvold* räjähti osumien seurauksena ja upposi sekunneissa. Ainoastaan kuusi miehistön 161 jäsenestä pelastui tuhosta.

## Lähteet
*
*
*
*
*

### Viitteet
KNM Norge

**KNM Norge** oli Norjan laivaston vuonna 1901 valmistunut Eidsvold-luokan rannikkopanssarilaiva, joka osallistui Norjan puolustukseen Saksan hyökättyä maahan toisessa maailmansodassa  huhtikuussa 1940. Se oli vanhentunut toisen maailmansodan alkaessa. Saksan laivaston hävittäjän *[[Z11 Bernd von Arnim]]in* laukaisemat torpedot upottivat aluksen Narvikin satamaan 9. huhtikuuta 1940. Sen miehistöstä pelastui ainoastaan 90 miestä.

## Valmistus

Alus tilattiin Newcastle on Tynestä Armstrong Whitworthin Elswickin telakalta, jossa köli laskettiin 14. huhtikuuta 1899 telakkanumerolla 698. Alus laskettiin vesille 31. maaliskuuta 1900 ja otettiin palvelukseen 7. helmikuuta 1901.

## Palvelus
Alus osallistui kesäkuussa 1902 Spitheadissä pidettyyn kuningas Edvard VII:n kruunajaisten laivastokatselmukseen. Alus oli rannikkopanssarilaivaosaston mukana Skagerrakissa 1905, kun pelättiin sodan puhkeavan Ruotsia vastaan. Ensimmäisen maailmansodan aikana alus partioi panssarilaivaosaston mukana Norjan länsirannikolla valvomassa puolueettomuutta.

Aluksen kaksi kaksitoistanaulaista vaihdettiin 76 millimetrin ilmatorjuntatykeiksi 1930-luvulla. Myöhemmin aluksen ilmatorjuntaa vahvennettiin vielä kahdella 20 millimetrin Oerlikonin ilmatorjuntatykillä sekä kahdella 12,7 mm:n ja neljällä 7,92 mm:n Colt-ilmatorjuntakonekiväärillä.

Saksan hyökätessä Norjaan huhtikuussa 1940 alus oli sisaraluksensa kanssa vartioaluksensa Ofotvuonossa osana 3. meripuolustusalueen Ofotvuonon osastoon liitettyä panssarilaivaviirikköä. Partioalukset ilmoittivat varhain 9. huhtikuuta, että vuonoon tunkeutui tunnistamattomia aluksia. *[[KNM Eidsvold]]* lähti vastaanottamaan saapuvia aluksia ja *Norge* jäi päällikkönsä komentajakapteeni P. Askimin alaisuudessa satamaan kytkettynä puhelimella rannikkopuolustuksenesikuntaan. Hieman ennen hälytystä oli tullut ehdoton kielto olla ampumatta alueella olevia Britannian kuninkaallisen laivaston aluksia. Tunnistuksen jälkeen *Eidsvold* ampui varoituslaukauksen. Hävittäjä *[[Z21 Wilhelm Heidkamp]]* laukaisi torpedonsa, ja niistä kolme osui *Eidsvoldiin* räjäyttäen rannikkopanssarilaivan.

*Norge* avasi tulen satamaan tunkeutuvia aluksia vastaan. Alus ehti ampua 17 laukausta ennen kuin kaksi *Bernd von Arnimin* laukaisemaa torpedoa osui siihen. Vaurioitunut alus upposi nopeasti ja ainoastaan 90 miestä pelastui tuhosta.

## Lähteet

*
*
*
*
*

### Viitteet
Paratiisikolibri

**Paratiisikolibri** (*Loddigesia mirabilis*) on Perun kotoperäinen kiitäjälintu. Se on sukunsa ainoa laji. Se elää maan pohjoisosan Utcubambajoen itäpuolella Amazonasissa. Jules Bourcier kuvaili lajin holotyypin Chachapoyasista vuonna 1847.

## Lähteet
Münchenin kaupunginmuseo

**Münchenin kaupunginmuseo** () on Münchenin ja sen asukkaiden historiaa dokumentoiva, kokoava ja esillepaneva museo. Kaupungin arkistonhoitaja Ernst von Destouches perusti museon 29. heinäkuuta 1888, ja se sijaitsee myöhäisgoottilaisessa asevarastossa.

## Pysyvät näyttelyt

*Münchenin kulttuurihistoria kaupungin perustamisesta nykyhetkeen
*Kansallissosialismi Münchenissä
*Musiikki-instrumenttikokoelma
*Nukketeatterikokoelma
*Valokuvakokoelma
*Elokuvamuseo

## Rakennus

Keskiajalla Münchenin kaupunki kaavoitti tulevan museon tontin ensin vaunuvarastoksi, sitten paloasemaksi ja lopulta kaupungin vilja-aitaksi. Kolmikerroksinen tiilirakennus valmistui viimein vuosina 1491-1496 muurarimestari Lukas Rottalerin valvonnan alaisuudessa, ja se oli kaupungin suurin myöhäiskeskiajan rakennusprojekti heti Frauenkirchen ja Altes Rathaus -tanssisalin jälkeen.

Rakennusta kutsuttiin aluksi viljavarastoksi sen alkuperäisen käyttötarkoituksen mukaan, mutta pian vuonna 1520 siitä ruvettiin käyttämään nimitystä asevarasto, koska siellä säilytettiin kaupungin sota-ajan aseistusta. Kaupunki ei päivittänyt tätä aseistusta, joten kun vuoden 1848 kapinassa Münchenin asukkaat valtasivat asevaraston, he löysivät vain vanhentunutta aseistusta, josta ei ollut kapinassa hyötyä.

Asevaraston pihalle avattiin 1800-luvun alussa köyhien soppakeittiö amerikkalaiskeksijä ja Rumfordin kreivi Benjamin Thompsonin aloitteesta, ja siellä tarjoiltiin köyhille Rumfordin keittoa.

## Morris-tanssijat

Münchenin kaupungin omistamista taideteoksista arvokkaimmat ovat Erasmus Grasserin vuonna 1480 veistämät Morris-tanssija-patsaat (). Morris-tanssi on alun perin maurilaista alkuperää oleva loikkiva tanssi, jota myöhemmin tanssittiin myös Münchenin herttuan rakennuttamassa suuressa tanssisalissa Altes Ratshausissa, jota varten patsaat oli veistetty. Salissa oli näytillä hallitsijasuvun vaakunat, ja sitä koristivat yli sata kilpeä. Patsaat löydettiin uudestaan 1900-luvun alussa.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

*Münchenin kaupunginmuseon viralliset sivut
MZ SM 125

**MZ SM 125** on MZ Motorrad- und Zweiradwerk GmbH:n valmistama Supermoto-mallinen kevytmoottoripyörä, joka on ollut myynnissä vuodesta 2001. Pyörien valmistus loppui kuitenkin vuonna 2008 Motorrad- und Zweiradwerk GmbH:n lopetettua toimintansa. Tehdas ilmoittaa huippunopeudeksi 110 km/h.

## Tekniikka
SM 125 -mallissa käytetään nestejäähdytteistä, yksisylinteristä, neliventtiilistä DOHC-moottoria. Tehoa siinä on 11kW (15 hv), joka on suurin sallittu määrä kevytmoottoripyörille Suomessa. Myös SX (enduro) ja RT (naku) -malleissa käytetään samaa moottoria sekä runkoa. Osien maahantuoja Suomessa on Tokimoto Oy.

### Moottori
*124cc, 4-tahtinen, 1 sylinteri, kaksi kannen yläpuolista nokka-akselia (DOHC), 4 venttiiliä
*Suurin teho 11 kW (15 hv) @ 9,000 rpm
*Suurin vääntö 11,7 Nm @ 8,500 rpm
*Sähkökäynnistys, ei polkukäynnistystä
*Polttoaineen syöttö: kaasutin
*Vaihteisto: 6-vaihdetta
### Alusta ja jousitus
*Eturengas 110/70-17, takarengas 130/70-17
*Edessä sekä takana jarrulevyt
*Jousitus: Edessä teleskooppihaarukka, takana monoshock

### Mitat
*Istuinkorkeus 830 mm
*Akseliväli 1440 mm
*Kuivapaino 129,5 kg
*Polttoainetilavuus 12,5 l, varatankki 3,6 l

## Aiheesta muualla
Tokimoto Oy
Luettelo Suomen malmikaivoksista

Tämä on **luettelo Suomessa nykyisin toimivista tai aikaisemmin toimineista [[malmi]]kaivoksista**.

## Nykyisin toimivat

## Lopetetut

Tähdellä merkittyjen avaamista harkitaan uudelleen.

## Lähteet

* 
* 
* 
* 
* 

### Viitteet
Buda-Kašaljova

**Buda-Kašaljova** () eli **Buda-Košeljovo** () on pieni kaupunki Homelin alueella Valko-Venäjän itäosissa. Kaupunki toimii samannimisen hallinnollisen piirin (raion) keskuksena. Valkovenäläisen väestönlaskennan mukaan Buda-Kašaljovan kaupungissa asui 9&nbsp;016 ja koko piirissä 35&nbsp;738 ihmistä (10/2009). Buda-Kašaljovan piiriin kuuluu myös 2&nbsp;563 asukkaan kaupunkityyppinen taajama Uvaravitšy (, ).

Kaupungin keskustassa on päärataverkon Minsk–Babruisk–Žlobin–Homel-osuuden väliasema ja sen vierellä pieni linja-autoasema. Kantatie P38 tuo yhteyden valtateille M5 ja M8. Lähimmät isommat kaupungit ovat rautateitse noin 40 kilometrin päässä sijaitsevat Homel ja Žlobin.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Lyhyt kuvaus kaupungista (bycity.org) 
*Kaupunkikartta (bycity.org) 
*Tiivis kuvaus Rahatšousta 
*WikiMapia karttalinkki kohteiden selitykset pääosin 
*Neuvostoliiton aikaista topografiakarttaa alueesta 
*Valko-Venäjän rautateiden karttapohjainen aikatauluhaku  
*Valokuvia Buda-Kašaljovasta (radzima.org)
Bensaahan ne pojat tuli hakemaan

**Bensaahan ne pojat tuli hakemaan** on *Steen1* -nimellä tunnetun rap-artisti Seppo Lampelan ja näyttelijä Jussi Lammen 6. huhtikuuta 2011 julkaistu yhteisalbumi. Sen julkaisi Monsp Records.

## Taustaa
Albumin ensimmäinen single "Tennispallobiisi" julkaistiin 28. helmikuuta 2011. Singlellä vierailee Seppo Lampelan tytär Kastanja. Albumi sisältää kaksi levyä, joista toisella levyllä ovat kappaleiden akustiset versiot.

Albumin nimi tulee suomalaisen *[[V2 – Jäätynyt enkeli]]* -elokuvan kohtauksesta, jossa Veikko Hopea (Jussi Lampi) täyttää huoltoasemalla kahden romanin auton bensiinillä todeten samalla "Bensaahan ne pojat tuli hakemaan".

## Kappaleet
;I Kohti kuolemaa
#
#
#

;II Hei hei
#
#
#

;III Jäljelle jääneet
#
#
#

## Muusikot
* Kastanja Herold – laulu
* Liukas Niklas – vastaava tuottaja, miksaus, masterointi
* Anssi Ahvenniemi – basso
* Dani Nuutinen – kitara (levy yksi)
* Peter Engberg – kitara (levy kaksi)
* Valtteri Nevalainen – huilu

## Arvostelut
* Helsingin Sanomat: 
* Rumba: 
* Soundi: 
* Tuoreet Platat: 

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Albumin arvostelu Noise -sivustolla
Gerry Sorensen

**Geraldine Ann "Gerry" Sorensen** (s. 15. lokakuuta 1958 Kimberley, Brittiläinen Kolumbia) on kanadalainen entinen alppihiihtäjä. Hän edusti seuratasolla North Star Racers -seuraa.

Sorensen kilpaili maailmancupissa vuosina 1980&ndash;1984. Hän voitti yhteensä viisi osakilpailua, joista neljä syöksylaskusta ja yhden alppiyhdistetystä.

Sorensen osallistui MM-kisoihin vain kerran, vuonna 1982. Tuolloin hän voitti syöksylaskun ennen yhdysvaltalaista Cindy Nelsonia. Sorensen kilpaili samassa lajissa myös Sarajevon olympialaisissa 1984, joissa hän oli jaetulla kuudennella sijalla.

## Lähteet
Šimanovsk

**Šimanovsk** () on kaupunki ja kaupunkipiiri Amurin alueella Venäjällä. Se sijaitsee Bolšaja Pjora -joen yläjuoksulla 251 kilometriä alueen pääkaupungista Blagoveštšenskistä pohjoiseen. Sen kautta kulkee Siperian rata. Kaupunki on myös ympäröivän, maaseudusta koostuvan Šimanovskin piirin keskus. Vuoden 2010 väestönlaskennan mukaan kaupungissa asui 19&nbsp;815 henkeä ja Šimanovskin piirissä 5 856 henkeä.

Paikkakunta on saanut alkunsa vuonna 1910 perustetusta rautatieasemasta. Se on saanut nimensä vuonna 1918 ammutusta vallankumouksellisesta Vladimir Šimanovskista. Vuonna 1950 Šimanovskista tuli kaupunki. Myöhemmin siitä muodostui yksi Baikalin–Amurin rautatien rakentamisen keskuksista. Nykyään kaupungissa on rautatieliikennettä palvelevia yrityksiä sekä koneenrakennus- ja metsäteollisuutta.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Šimanovskin kaupungin sivusto
Välihampaat

**Välihampaat** () ovat ihmisen hampaiston hampaita. Ne sijaitsevat kulmahampaiden ja poskihampaiden välissä. Ihmisen pysyvässä hampaistossa on 8 välihammasta, eli 2 joka hammassektorilla. Maitohampaissa ei ole välihampaita.

Välihampaita pidetään yleisesti "siirtymähampaina" ruokapalojen irrottamisen ja niiden pureskelun välillä, sillä niillä on sekä kulmahampaiden että poskihampaiden ominaisuuksia. Useilla nisäkkäillä on neljä välihammasta hammassektorilla. Hammaslääkärikielessä välihampaita kutsutaan "nelosiksi" ja "vitosiksi".

## Katso myös
*Etuhampaat
*Kulmahampaat

## Lähteet
Rudolf I (Baijerin herttua)

**Rudolf I Baijerilainen** (; 4. lokakuuta 1274 Basel – 12. elokuuta 1319 Englanti) oli Wittelsbachin sukuun kuulunut Baijerin herttua ja Reinin pfalzkreivi vuosina 1294–1317. Hänen isänsä oli Baijerin herttua Ludvig II ja äitinsä Matilda, kuningas Rudolf I Habsburgilaisen tytär.

## Perhe
Rudolf I vihittiin 1. syyskuuta 1294 Nürnbergissä kuningas Aadolf Nassaulaisen tyttären Mechtild Nassaulaisen kanssa. He saivat kuusi lasta: 
# Ludwig (1297–1311)
# Aadolf, Reinin pfalzkreivi (1300–1327)
# Rudolf II Sokea (1306–1353)
# Rupert I Punainen (1309–1390)
# Matilda (1312–1375)
# Anna (1318–1319)
Lähdekolibri

**Lähdekolibri** (*Rhodopis vesper*) on eteläamerikkalainen kiitäjälintu. Se on sukunsa ainoa laji. Sen esiintymisalue ulottuu Perun luoteisosista Chilen pohjoisosiin. Lajista tunnetaan kolme alalajia. René Primevère Lesson kuvaili lajin holotyypin joko Chilen Tarapacásta tai Länsi-Perusta vuonna 1829.

## Lähteet
Atulapyrstökolibri

**Atulapyrstökolibri** (*Thaumastura cora*) on eteläamerikkalainen kiitäjälintu. Se on sukunsa ainoa laji. Sen esiintymisalue ulottuu Perun länsiosan Piurasta ja Lambayequesta Tacnajaan sekä Chilen pohjoisosaan. Yksi havainto on tehty myös Ecuadorin lounaisosan Lojasta. René Primevère Lesson ja Prosper Garnot kuvailivat lajin holotyypin Perun Callaon ja Liman väliltä vuonna 1827.

## Lähteet
Pajula (Somero)

**Pajula** on kylä ja aiempi koulupiiri Hämeen Härkätien (yhdystie 2802) varressa Somerolla. Kylän väkiluku vuonna 2011 oli 133, mikä teki siitä Someron väkiluvultaan seitsemänneksitoista suurimman kylän. Pajulan naapurikyliä ovat Kultela, Ylenjoki, Hirsjärvi, Kivisoja ja Somerniemen Palikainen Somerolla sekä Torro, Patamo ja Letku Tammelassa.

Nimi Pajula tulee niittyä tarkoittaneesta sanasta *paju*, joka esiintyy niitynnimien perusosana muun muassa Somerolla ja Jokioisilla. Lähtökohtana nimelle lienevät olleet kylän alapuolitse virtaavan Pajulanjoen laakson laajat niityt, jotka nykyään on kokonaan raivattu pelloksi. Isossajaossa Pajula muodosti oman jakokuntansa, mutta varhemmin sen on päätelty kuuluneen samaan jakokuntaan Ihamäen ja Kultelan kanssa, Ihamäen ollessa jakokunnan kantakylä ja Kultelan ja Pajulan tytärkyliä.

Pajulan keskiaikainen kylätontti on sijainnut Hämeen Härkätien varressa paikalla, jossa vielä ovat Juoten ja Pruukan talot, ja taloista myös Torkkomäki oli jo isonjaon ajankohtana nykyisellä paikallaan näiden läheisyydessä. Muita kylän kantataloja ovat Maasilta, Markkula ja Saksa, jotka on eri yhteyksissä siirretty omille jakolohkoilleen kylän vanhoilla kotitiluksilla vanhan kylätontin ympäristössä. Taloista Juoten rakennukset ovat historiallisesti ja maisemallisesti merkittäviä, Markula on rakennus- ja paikallishistoriallisesti merkittävä kokonaisuus, Pruuka on maisemallisesti ja paikallishistoriallisesti merkittävä ja Torkkomäki muodostaa maisemallisesti ja kulttuuri- ja rakennushistoriallisesti merkittävän kokonaisuuden. Isossajaossa muodostuneita uudistaloja on kylän pohjoisosassa Vahlionkulmalla; näistä 2000-luvulla matkailuyrityksenä toimiva Kärsälä on rakennus- ja paikallishistoriallisesti merkittävä ja hyvin säilynyt kokonaisuus, ja Pelto-Koivula on paikallishistoriallisesti merkittävä.

Pajulassa toimi kansakoulu, sittemmin peruskoulun ala-aste, vuosina 1906–2010, ja koulurakennuksessa oli vuoteen 2010 toiminnassa myös Somero-seuran ylläpitämä koulumuseo. Hämeen härkätien varrella sijaitseva kaksikerroksinen koulurakennus on maisemallisesti ja paikallishistoriallisesti merkittävä. Vuodesta 2010 koulu on ollut yksityisomistuksessa. Kylän julkisista rakennuksista vuonna 1928 valmistunut seuratalo Valola Härkätien varressa on niin ikään maisemallisesti ja paikallishistoriallisesti merkittävä.

Maisemallisesti Pajulan kylä sijoittuu Tammelan ylängön suurten suhteellisten korkeuserojen luonnehtimalle reunavyöhykkeelle, missä hallitsevia pinnanmuotoja ovat saven täyttämät kallioperän murroslaaksot, jollaisessa virtaa myös Pajulanjoki. Murroslaaksojen väliin jää korkeita kallioalueita, jollaisia Pajulassa on kylän pohjoisosassa Vahlionkulmalla. Siellä kallioiden välissä on myös paljon pieniä lampia.

## Lähteet
Keskimmäinen alempi etuhammas

**Keskimmäiset alemmat etuhampaat** ovat ihmisen hampaita alaleuan keskiosassa. Hampaat sijaitsevat takimmaisten alempien etuhampaiden edessä. Kuten kaikkien etuhampaiden, niiden tehtävänä on irrottaa ruuasta paloja ja pilkkoa niitä pureskelun aikana. Näillä hampailla ei ole myöskään varsinaista purupintaa.

Takimmaisten alempien etuhampaiden maitohammas- ja pysyvien versioiden välillä on joitakin pieniä eroja, kuten se, että maitohammas on jonkin verran suurempi.

Hammaslääkärikielessä kaikki keskimmäiset etuhampaat tunnetaan "ykkösinä".
Keskimmäinen ylempi etuhammas

**Keskimmäiset ylemmät etuhampaat** on ihmisen hampaita yläleuan keskiosassa. Ne ovat yleensä suun näkyvimpiä hampaita. Hampaat sijaitsevat takimmaisten ylempien etuhampaiden edessä. Kuten kaikilla etuhampailla, niiden tehtävänä on irrottaa ruuasta paloja ja pilkkoa niitä pureskelun aikana. Näillä hampailla ei ole myöskään varsinaista purupintaa. Maitohampaina näiden hampaiden muodostuminen alkaa usein 14 viikon ikäisenä.

Keskimmäisten ylempien etuhampaiden maitohammas- ja pysyvien versioiden välillä on joitakin pieniä eroja. Maitohampaan muodostuminen alkaa noin 14 viikon ikäisenä ja se tulee näkyviin keskimäärin 6 kuukauden (joillakin 3-18 kuukauden) ikäisenä. Maitohammas korvautuu pysyvällä hampaalla 7-8 vuoden ikäisenä. Pysyvä hammas on jonkin verran suurempi ja pidempi. Keskimmäiset ylemmät etuhampaat kohtaavat kasvojen keskikohdassa. Kuten muillakin hampailla, näiden hampaiden koko, muoto ja väri vaihtelevat henkilön mukaan.

Hammaslääkärikielessä kaikki keskimmäiset etuhampaat tunnetaan "ykkösinä".
Takimmainen ylempi etuhammas

**Takimmaiset ylemmät etuhampaat** ovat ihmisen hampaita lähellä yläleuan keskiosaa. Ne sijaitsevat keskimmäisten ylempien etuhampaiden takana ja ylempien kulmahampaiden edessä. Kuten kaikkien etuhampaiden, niiden tehtävänä on irrottaa ruuasta paloja ja pilkkoa niitä pureskelun aikana. Näillä hampailla ei ole myöskään varsinaista purupintaa.

Takimmaisten ylempien etuhampaiden maitohammas- ja pysyvien versioiden välillä on joitakin pieniä eroja.

Hammaslääkärikielessä kaikki takimmaiset etuhampaat tunnetaan "kakkosina".
Friedrich Leybold

**Friedrich Leybold** (1827–1879) oli saksalainen luonnontutkija.

Leybold asui Bolzanossa Italiassa vuosina 1852–1854, ja tutki alueen kasvistoa. 1865 hän matkusti Chileen, missä hän tutki Maulejoen alueen tuliperäistä maaperää, kasvistoa ja eläimistöä. 1871 hän suoritti tutkimusretken Andien vuoristoon, ja kävi myös Argentiinan San Carlosissa. Retken tuloksista hän kirjoitti teoksen *Excursión a las pampas arjentinas. Hojas de mi diario. Febrero de 1871*.

Leybold luokitteli sekä kasveja että eläimiä, linnuista muun muassa lähdekolibrin alalajin *atacamensis* vuonna 1869.

Hänen nimeämien kasvien tieteellisen nimen perässä käytetään nimen jälkeen liitettävää auktorilyhennettä **Leyb.**.

## Teoksia
* *Salicineae* (1852)
* *Botanische Skizzen von den Grenzen Südtirols* (1854)
* *And en Seiten von Tremale un Casette auf steinige Abbängen von circa 3500-4000 W.F.* (1854)
* *Excursión a las pampas arjentinas. Hojas de mi diario. Febrero de 1871*, (Imprenta Nacional. Santiago, 1873. 105 sivua).
* *Der Schleern bei Botzen in Südtirol [sic]: allgemeine Beschreibung desselben und Aufführung der daselbst gefundenen Gefässpflanzen, je nach ihren eigenthümlichen Standorten*.

## Lähteet
Ylempi kulmahammas

**Ylemmät kulmahampaat** ovat ihmisen hampaita yläleussa. Hampaat sijaitsevat takimmaisten ylempien etuhampaiden takana ja ylempien ensimmäisten välihampaiden välissä. Kuten kaikki kulmahampaat, myös ylemmät kulmahampaat kykenevät sekä palojen irrottamiseen ruuasta että pureskeluun. Näiden hampaiden tärkein tehtävä on "repiä" ruokaa. Ylempi kulmahammas on usein ihmisen pisin hammas. Ylempien kulmahampaiden maitohammas- ja pysyvien versioiden välillä on joitakin pieniä eroja.

Ylemmät kulmahampaat alkavat kehittyä keskimäärin 4 kuukauden ikäisenä. Hampaat ovat usein tulleet täysin näkyviin 6-7 vuoden iässä ja niiden pysyvät versiot ilmestyvät keskimäärin 11-12 vuoden iässä. Pysyvät hampaat ovat usein tulleet täysin näkyviin 13-15 vuoden iässä.

Hammaslääkärikielessä kaikki kulmahampaat tunnetaan "kolmosina".
Ylempi ensimmäinen välihammas

**Ylemmät ensimmäiset välihampaat** on ihmisen hampaita yläleussa. Hampaat sijaitsevat ylempien kulmahampaiden takana ja ylempien toisten välihampaiden edessä. Kuten kaikilla välihampailla, niiden tehtävänä on toimia siirtymähampaina irrotus- ja purentahampaiden välillä. Maitohampaissa ei ole ollenkaan näitä hampaita.

Hammaslääkärikielessä kaikki ensimmäiset välihampaat tunnetaan "nelosina".
Alempi ensimmäinen välihammas

**Alemmat ensimmäiset välihampaat** ovat ihmisen hampaita alaleussa. Hampaat sijaitsevat alempien kulmahampaiden takana ja alempien toisten välihampaiden edessä. Kuten kaikkien välihampaiden, niiden tehtävänä on toimia siirtymähampaina irrotus- ja purentahampaiden välillä. Maitohampaissa ei ole ollenkaan näitä hampaita.

Alemmilla ensimmäisillä välihampailla on kaksi huippua: suurempi ulkopinnan puoleinen ja pienempi sisäpinnan puoleinen. Pienempi huippu ei vaikuta pureskeluun merkittävästi.

Hammaslääkärikielessä kaikki ensimmäiset välihampaat tunnetaan "nelosina".
Ylempi toinen välihammas

**Ylemmät toiset välihampaat** ovat ihmisen hampaita yläleussa. Hampaat sijaitsevat ylempien ensimmäisten välihampaiden takana ja ylempien ensimmäiten poskihampaiden edessä. Kuten kaikkien välihampaiden, niiden tehtävänä on toimia siirtymähampaina irrotus- ja purentahampaiden välillä. Maitohampaissa ei ole ollenkaan näitä hampaita.

Ylemmillä toisilla välihampailla on kaksi huippua: suurempi ulkopinnan puoleinen ja pienempi sisäpinnan puoleinen.

Hammaslääkärikielessä kaikki toiset välihampaat tunnetaan "vitosina".
Alempi kulmahammas

**Alemmat kulmahampaat** on ihmisen hampaita alaleuassa. Hampaat sijaitsevat takimmaisten alempien etuhampaiden takana ja alempien ensimmäisten välihampaiden välissä. Kuten kaikki kulmahampaat, myös alemmat kulmahampaat kykenevät sekä palojen irrottamiseen ruuasta että pureskeluun. Näiden hampaiden tärkein tehtävä on "repiä" ruokaa. Alemmat kulmahampaat sietävät sivusuuntaista painetta syödessä erityisen hyvin. Alempien kulmahampaiden maitohammas- ja pysyvien versioiden välillä on joitakin pieniä eroja.

Alemmat kulmahampaat alkavat kehittyä keskimäärin 4 kuukauden ikäisenä. Hampaat ovat usein tulleet täysin näkyviin noin 7 vuoden iässä ja niiden pysyvät versiot ilmestyvät keskimäärin 9-10 vuoden iässä. Pysyvät hampaat ovat usein tulleet täysin näkyviin noin 13 vuoden iässä. Alemmat kulmahampaat ovat usein hieman ylempiä kulmahampaita lyhyempiä.

Hammaslääkärikielessä kaikki kulmahampaat tunnetaan "kolmosina".
Luma apiculata

***Luma apiculata*** on myrttikasveihin kuuluva puulaji, joka kasvaa luonnonvaraisena Andeilla Chilessä ja Argentiinassa suunnilleen leveyspiirien 33 ja 45 välisellä alueella.

Puun kuori on kanelinruskea, ja siitä hilseilee oransseja ja valkeita kerroksia. Sen runko voi kasvaa 20 metriä korkeaksi, ja haarautuu usein erikoisiin muotoihin. Lehdet ovat aromaattisia, ja marjat syötäviä. Sisempi kuorikerros vaahtoaa saippuan tavoin. Kasvia on käytetty luontaislääkintään.

*Luma apiculatan* lehdet ovat pienet, kiiltävät ja tummanvihreät, nuorina niissä on punertava sävy. Sen kukat ovat valkoiset. Kasvi kestää leikkaamista, ja sitä kasvatetaan eri korkuisina pensasaitoina.

## Lähteet
Poison the Well

**Poison the Well** oli kokeellinen post-hardcore-yhtye Miamista ja Fort Lauderdalesta, Floridasta. Yhtye perustettiin vuonna 1997, ja se lopetti toimintansa vuonna 2010. Yhtyeen ilmaisussa kuultiin myös metalcorea ja melodista hardcorea.

## Historia
Poison the Wellin alkuperäinen nimi oli *An Acre Lost*, ja sen perustivat laulaja Aryeh Lehrer ja kitaristi Ryan Primack. Pian heidän ensimmäisen julkaisun jälkeen ilmestyi *12 split with Promise No Tomorrow*, jolla nimi oli muutettu Poison the Welliksi. Poison the Wellin ensimmäinen EP, *[[Distance Only Makes The Heart Grow Fonder]]*, ilmestyi vuonna 1998. Trustkill Records kiinnostui yhtyeestä julkaisun myötä ja teki levytyssopimuksen Poison the Wellin kanssa. Ensimmäinen albumi näki päivänvalon vuonna 1999. Albumi kantoi nimeä *[[The Opposite of December...A Season of Separation]]*. Musiikkilehti Guitar World piti levyä yhtenä parhaista hardcore-levytyksistä.

## Viimeisin kokoonpano
*Jeffrey Moreira - laulu (1998-2010)
*Ryan Primack - kitara (1997-2010)
*Chris A.Hornbrook - rummut (1997-2010)
*Bradley Grace - bassokitara (2006-2010)
*Bradley Clifford - kitara (2006-2010)

## Diskografia
### Studioalbumit
**[[The Opposite of December]]* (1999)
**[[Tear from the Red]]* (2002)
**[[You Come Before You]]* (2003)
**[[Versions]]* (2007)
**[[The Tropic Rot]]* (2009)
**[[Peace in Place]]* (2026)

### EP:t
**Distance Only Makes the Heart Grow Fonder* (1998)
**I/III / II/III / III/III* (2009)

### Singlet
* "Ghostchant" / "Zombies Are Good for Your Health" (2003)
* "The Realist" / "Apathy Is a Cold Body" (2003)
* "Letter Thing" (2007)

### Musiikkivideot
Alempi toinen välihammas

**Alemmat toiset välihampaat** ovat ihmisen hampaita alaleussa. Hampaat sijaitsevat alempien ensimmäisten välihampaiden takana ja alempien ensimmäisten poskihampaiden edessä. Kuten kaikkien välihampaiden, niiden tehtävänä on toimia siirtymähampaina irrotus- ja purentahampaiden välillä. Maitohampaissa ei ole ollenkaan näitä hampaita.

Alemmilla toisilla välihampailla on voi olla kaksi tai kolme huippua. Mikäli huippuja on kolme, kolmas huippu on suurin ja kahden toisen, pienemmän huipun välillä.

Hammaslääkärikielessä kaikki toiset välihampaat tunnetaan "vitosina".
Ylempi ensimmäinen poskihammas

**Ylemmät ensimmäiset poskihampaat** ovat ihmisen hampaita yläleussa. Hampaat sijaitsevat ylempien toisten välihampaiden takana ja ylempien toisten poskihampaiden edessä. Kuten kaikkien poskihampaiden, niiden tehtävänä on pureskella ruokaa.

Ylemmillä ensimmäisillä poskihampailla on yleensä neljä huippua. Joissakin tapauksissa hampaassa on myös harvinainen viides huippu. Näiden hampaiden maitohammas- ja pysyvien versioiden välillä on suuria eroja, vaikka ne ulkonäöltään näyttävätkin melko samanlaisilta. Nämä hampaat ovat myös toiseksi yleisimpiä karieshampaita.

Hammaslääkärikielessä kaikki ensimmäiset poskihampaat tunnetaan "kutosina".
Alempi ensimmäinen poskihammas

**Alemmat ensimmäiset poskihampaat** ovat ihmisen hampaita alaleussa. Hampaat sijaitsevat alempien toisten välihampaiden takana ja alempien toisten poskihampaiden edessä. Kuten kaikilla poskihampailla, niiden tehtävänä on pureskella ruokaa.

Näiden hampaiden maitohammas- ja pysyvien versioiden välillä on suuria eroja, vaikka ne ulkonäöllisesti näyttävätkin melko samanlaisilta. Nämä hampaat ovat myös yleisimpiä karieshampaita.

Hammaslääkärikielessä kaikki ensimmäiset poskihampaat tunnetaan ”kutosina”.
Ylempi toinen poskihammas

**Ylemmät toiset poskihampaat** ovat ihmisen hampaita yläleussa. Hampaat sijaitsevat ylempien ensimmäisten poskihampaiden takana ja mahdollisesti myös ylempien viisaudenhampaiden edessä. Kuten kaikilla poskihampailla, niiden tehtävänä on pureskella ruokaa.

Ylemmillä toisilla poskihampailla on yleensä neljä huippua. Näiden hampaiden maitohammas- ja pysyvien versioiden välillä on suuria eroja, vaikka ne ulkonäöllisesti näyttävätkin melko samanlaisilta.

Hammaslääkärikielessä kaikki toiset poskihampaat tunnetaan "seiskoina".
Myyrätapakulot

**Myyrätapakulot** (*Scelorchilus*) on tapakulojen heimoon kuuluva varpuslintusuku. Myyrätapakulojen sukuun kuuluu BirdLife Suomen mukaan kaksi lajia.

## Myyrätapakuloihin kuuluvia lajeja
* Isomyyrätapakulo (*Scelorchilus albicollis*)
* Myyrätapakulo (*Scelorchilus rubecula*)

## Aiheesta muualla
*BirdLife Suomi ry: Maailman lintujen suomenkieliset nimet 2., uudistettu painos (2006) 
*ITIS: Scelorchilus
Josef Walcher

**Josef ”Sepp” Walcher** (8. joulukuuta 1954 Schladming, Itävalta – 22. tammikuuta 1984 Schladming) oli itävaltalainen alppihiihtäjä. Hän edusti seuratasolla WSV Schladmingiä.

Walcher kilpaili maailmancupissa vuosina 1973&ndash;1982. Hän voitti yhteensä viisi osakilpailua, kaikki syöksylaskussa. Walcher sijoittui syöksyn maailmancupin kokonaiskilpailussa toiseksi kausilla 1976&ndash;1977 ja 1977&ndash;1978. Hän oli samoina kausina koko maailmancupissa kahdeksas ja seitsemäs, vaikka saavutti uransa aikana pisteitä vain syöksylaskusta. Walcher valittiin vuonna 1978 maansa vuoden miesurheilijaksi.

Walcher osallistui olympialaisiin kerran, Innsbruckissa 1976. Tuolloin hän sijoittui syöksylaskussa yhdeksänneksi. Walcher kilpaili samassa lajissa myös vuoden 1978 MM-kisoissa, joissa hän voitti kultaa vain seitsemän sekunnin sadasosan erolla Saksan Michael Veithiin.

Walcher kuoli kilpailussa sattuneessa onnettomuudessa tammikuussa 1984. Schladmingissa on hänen mukaansa nimetty katu.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Alempi kolmas poskihammas

**Alemmat kolmannet poskihampaat** ovat ihmisen hampaita alaleussa. Hampaat sijaitsevat alempien toisten poskihampaiden takana. Nämä hampaat ovat viisaudenhampaita. Ne puhkeavat vain noin 65 prosentille ihmisistä ja maitohampaissa niitä ei ole ollenkaan. Kuten kaikilla poskihampailla, niiden tehtävänä on pureskella ruokaa, vaikka näiden hampaiden puuttuminen ei merkittävästi tähän vaikutakaan.

Hammaslääkärikielessä kaikki kolmannet poskihampaat tunnetaan "kaseina".
Mikael Hising

**Mikael Hising** (22. huhtikuuta 1687 Köping, Ruotsi – 15. lokakuuta 1756 Ådö, Ruotsi) oli Suomessa toiminut Hisinger-suvun edustaja, ruotsalainen liikemies ja rautaruukkien omistaja

Hisingin isä oli pormestari Karl Hising, äiti Barbro Petré ja puoliso vuodesta 1717 Margareta Frodbom (k. 1761). Hisingillä oli kauppaliike Tukholmassa, jonka johtajana hän vaurastui huomattavasti. Omaisuuttaan hän sijoitti vuonna 1723 Hising hankkimalla veljensä kapteeni Johan Vilhelm Hisingin kanssa Suuren Pohjan sodan takia rappiolle jääneet Fagervikin, Pinjaisten eli Billnäsin ja Skogbyn rautaruukit sekä useita maatiloja Länsi-Uudeltamaalta. 1725 hän osti myös Taalintehtaan Kemiöstä ja perusti sen läheisyyteen Björkbodan rautatehtaan. Hisingin poika Johan Hisinger muutti Fagervikiin ja hänen tyttärensä poika Johan Adam Petersen Björkbodaan.

## Lähteet
Sukastapakulot

**Sukastapakulot** (*Merulaxis*) on tapakulojen heimoon kuuluva varpuslintusuku. Sukastapakulojen sukuun kuuluu BirdLife Suomen mukaan kaksi lajia.

## Sukastapakuloihin kuuluvia lajeja
* Isosukastapakulo (*Merulaxis stresemanni*)
* Sukastapakulo (*Merulaxis ater*)

## Aiheesta muualla
*BirdLife Suomi ry: Maailman lintujen suomenkieliset nimet 2., uudistettu painos (2006) 
*ITIS: Merulaxis
Hydrolysoitu proteiini

**Hydrolysoitu proteiini** on valkuaista, joka on hydrolysoitu eli hajotettu osiinsa aminohapoiksi.

## Käyttö
Proteiinien hydrolyysi on käyttökelpoinen keino yksittäisten aminohappojen eristämiseen. Esimerkkeinä voidaan mainita kysteiini hiusten hydrolyysistä, tryptofaani kaseiinista, histidiini punasoluista ja arginiini gelatiinista.

Yleisiä elintarvikkeissa käytettäviä hydrolysoituja tuotteita ovat hydrolysoitu kasviproteiini ja hiivauute, joita käytetään arominvahventeina, koska proteiinin hydrolyysi tuottaa vapaata glutamiinihappoa. Joitakin hydrolysoituja naudanlihaproteiinijauheita käytetään erityisruokavalioissa.

Proteiinihydrolyysin avulla voidaan muuttaa äidinmaidonkorvikkeen allergeenisia ominaisuuksia. Lehmänmaitoproteiinien pienentäminen äidinmaidonkorvikkeessa tekee siitä sopivamman kaseiini-intoleranssista kärsivien vauvojen käyttöön. Yhdysvaltain elintarvike- ja lääkevirasto on hyväksynyt merkinnän tälle osittain hydrolysoitujen proteiinien käytölle vuonna 2017, mutta samana vuonna julkaistu meta-analyysi osoittaa, ettei tästä käytöstä ole riittävästi näyttöä.

Hydrolysoitua proteiinia käytetään myös tietyissä erikoisvalmisteisissa hypoallergeenisissä lemmikkieläinten ruoissa, erityisesti koiranruoissa koirille ja pennuille, jotka kärsivät tavanomaisten kaupallisten koiranruokien tiettyjen proteiinityyppien aiheuttamista allergioista. Ruokien proteiinipitoisuudet pilkotaan peptideiksi, mikä vähentää todennäköisyyttä, että eläimen immuunijärjestelmä tunnistaa allergisen uhan. Kissoille tarkoitettuja hydrolysoituja proteiiniruokia suositellaan usein kissoille, joilla on ruoka-aineallergioita ja tietyntyyppisiä ruoansulatusongelmia.

## Lähteet
Vetvetit

**Vetvetit** (*Pteroptochos*) on tapakulojen heimoon kuuluva varpuslintusuku. Vetvettien sukuun kuuluu BirdLife Suomen mukaan kolme lajia.

## Vetvetteihin kuuluvia lajeja
* Harmaaselkävetvetti (*Pteroptochos tarnii*)
* Mustaselkävetvetti (*Pteroptochos castaneus*)
* Viiksivetvetti (*Pteroptochos megapodius*)

## Aiheesta muualla
*BirdLife Suomi ry: Maailman lintujen suomenkieliset nimet 2., uudistettu painos (2006) 
*ITIS: Pteroptochos
Raitahaarakolibri

**Raitahaarakolibri** (*Tilmatura dupontii*) on amerikkalainen kiitäjälintu. Se on sukunsa ainoa laji. Sen esiintymisalue käsittää Meksikon keski- ja eteläosat ja sieltä Keski-Amerikan vuoristoihin Guatemalaan, El Salvador, Hondurasiin ja Nicaraguan pohjoisosiin. René Primevère Lesson kuvaili lajin holotyypin Meksikosta vuonna 1832.

## Lähteet
Kirviskolibri

**Kirviskolibri** (*Microstilbon burmeisteri*) on eteläamerikkalainen kiitäjälintu. Se on sukunsa ainoa laji. Sen esiintymisalue käsittää Bolivian keski- ja eteläosat sekä Argentiinan pohjoisosan. Philip Lutley Sclater kuvaili lajin holotyypin Argentiinan Tucumánista vuonna 1887, ja nimesi lajin Hermann Burmeisterin kunniaksi.

## Lähteet
Evert Katila

**Evert Katila** (16. marraskuuta 1872 Punkalaidun – 23. maaliskuuta 1945 Helsinki) oli suomalainen musiikkialan kriitikko, säveltäjä, toimittaja ja toimitussihteeri.
__NOTOC__
## Henkilöhistoria
Katilan vanhemmat olivat virkatalon vuokraaja Josef Katila ja Kaisa Katila. Hän tuli ylioppilaaksi vuonna 1894 ja opiskeli paitsi geologiaa Helsingin yliopistossa myös viulunsoittoa ja musiikin teoriaa. Hänen opettajinaan olivat muiden muassa Richard Faltin ja Jean Sibelius. Vuodesta 1899 alkaen hän toimi *[[Uusi Suomi|Uuden Suomen]]* musiikkiarvostelijana ja vuodesta 1906 vuoteen 1918 lehden toimitussihteerinä. Vuonna 1919 hän siirtyi toimitussihteeriksi *[[Helsingin Sanomat|Helsingin Sanomiin]]*. Hän perusti *Sävelettären* ja oli sen ensimmäinen toimittaja 1905–1906. Katilaa pidettiin taitavana musiikkikriitikkona, hän toimi valtion musiikkilautakunnassa jäsenenä ja varapuheenjohtajana 1905–1945, Kordelinin säätiön hallituksen jäsenenä ja säätiön taiteen jaoston puheenjohtajana sekä Suomalaisen oopperan johtokunnan jäsenenä ja varapuheenjohtajana 1920-1945. Hän kirjoitti artikkeleita ja esseitä musiikkijulkaisuihin.

## Taiteellinen tuotanto
Katila sävelsi mieskuorolauluja, tunnetuimpina *Pellavankitkijä*, *Kuningas Erik*, *Tuutulaulu* ja *Vielä ne huojuu honkapuut*. 

## Lähteet
* 
* 

### Viitteet

## Aiheesta muualla
* E. Katila : Veronan juhlaoopperanäytännöt, Helsingin Sanomat, 17.9.1933, nro 249, s. 25, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
* E. Katila : Matka englantilaisten luo. Europan musiikkiarvostelijat koolla Lontoossa I, Helsingin Sanomat, 13.12.1935, nro 336, s. 4, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
* E. Katila : Matka englantilaisten luo. Europan musiikkiarvostelijat koolla Lontoossa II. Nykyajan Englannin etevimmät säveltäjät Sir Edward Elgar (1857-1934) Tri R. Vaughan Williams (1872) Arnold Bax (1883), Helsingin Sanomat, 17.12.1935, nro 340, s. 4, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
* E. Katila : Kuuluisan laulajattaren elämänmuistelmat. Aino Ackté: Taiteeni taipaleelta, Helsingin Sanomat, 22.12.1935, nro 345, s. 8, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
Turkoosikurkkukolibri

**Turkoosikurkkukolibri** (*Myrtis fanny*) on eteläamerikkalainen kiitäjälintu. Se on sukunsa ainoa laji. Sen esiintymisalue käsittää Ecuadorin länsi- ja kaakkoisosat sekä Perun pohjois- ja länsiosat. Lajista tunnetaan kaksi alalajia. René Primevère Lesson kuvaili lajin holotyypin Perusta vuonna 1838.

## Lähteet
Juha Piironen

**Juha Piironen** (s. 8. huhtikuuta 1951 Helsinki) on suomalainen kartanlukija. Hän voitti kakkoskuljettajana kolme rallin MM-sarjan mestaruutta, 14 MM-rallia sekä mm. Paris-Dakar-rallin. MM-sarjassa palkintosijoja tuli yhteensä 40. Mestaruudet tulivat 1986 Peugeot’lla, sekä 1987 ja 1991 Lancialla. Piironen toimi muun muassa Juha Kankkusen, Henri Toivosen, Pentti Airikkalan, Erkki Pitkäsen ja Timo Jouhkin kartanlukijana. Piirosen ura päättyi vuonna 1993 juuri ennen Argentiinan MM-rallia hänen saamaansa aivoverenvuotoon, jonka seurauksena hänet leikattiin heti ja hän joutui joksikin aikaa pyörätuoliin. Urheilu-uran jälkeen Piironen työskenteli markkinointi- ja promootiotöissä. Hän asuu Espoossa. Piironen osallistui 84 MM-sarjan kilpailuun, joista ensimmäinen oli Suomen ralli 1973 ja viimeinen Akropolis-ralli 1993.

Juha Piirosen isä Jukka Piironen on 1950-luvun kaksinkertainen seiväshypyn EM-pronssimitalisti ja työurallaan Typpi Oy:n ja seuraajan Kemira Oy:n johtajia.

## Lähteet
Denis Giraudet

**Denis Giraudet** (s. 16. joulukuuta 1955, Lorette, Rhône-Alpes) on ranskalainen kartanlukija, joka on osallistunut 189 rallin MM-sarjan kilpailuun. Giraudet aloitti uransa vuonna 1977 ja hän on toiminut kartanlukijana muun muassa Didier Auriolille, Philippe Bugalskille ja François Chatriot'lle.

## Lähteet
Myrtis

**Myrtis** ( < , ”Myrttimarja”) voi viitata seuraaviin:

* Myrtis Anthedonlainen (500–400-luku eaa.), antiikin kreikkalainen lyyrinen runoilijatar
* Myrtis, antiikin ateenalaisesta tytöstä tehty ennallistus
* *[[turkoosikurkkukolibri|Myrtis]]*, turkoosikurkkukolibrien suku

## Lähteet
Amine Hebri

**Amine Hebri** (, s. 19. huhtikuuta 1990 Athis-Mons, Ranska) on ranskalais-algerialainen jalkapalloilija. Laitapuolustajana pelaava Hebri edustaa Algerian pääsarjassa ES Sétifiä.

## Ura
Hebri pelasi juniorivuotensa Ranskassa, jossa hän edusti Nantesia ja PSG:tä.

### FC Baulmes
Ammattilaisuransa Hebri aloitti Sveitsissä siirryttyään vuonna 2009 Challenge Liigassa pelanneeseen Baulmesiin. Hän joutui kuitenkin jättämään seuran sen jouduttua talousvaikeuksiin.

### Viry-Châtillon
Hebri vietti kesällä 2010 koeajalla Atlético Madridissa, mutta jäätyään ilman sopimusta hän palasi takaisin Ranskaan 14. lokakuuta 2010 allekirjoitettuaan sopimuksen CFA tasolla pelanneen Viry-Châtillonin kanssa.

### ES Sétif
31. tammikuuta 2011 Hebri siirtyi Algerian pääsarjaan ES Sétifiin kolmen ja puolen vuoden sopimuksella.

## Maajoukkueura
Hebri on edustanut Algeriaa nuorten maajoukkuetasolla alle 17- ja alle 20-vuotiaissa.

## Lähteet
Tarhakolibri

**Tarhakolibri** (*Eulidia yarrellii*) on eteläamerikkalainen kiitäjälintu. Se on sukunsa ainoa laji. Sen esiintymisalue käsittää Perun eteläosan ja Chilen pohjoisosan. Jules Bourcier kuvaili lajin holotyypin Chilen Aricasta vuonna 1847, ja nimesi lajin William Yarrellin kunniaksi.

## Lähteet
Morris-tanssi

**Morris-tanssi** on englantilainen usein säestetty kansantanssi, joka perustuu rytmiseen askellukseen ja ryhmäkoreografioihin. Tanssijoilla saattaa olla keppejä, miekkoja, nenäliinoja tai kelloja, jotka sisältyvät koreografiaan.

Morris-tanssin uskotaan olevan alun perin maurilainen tanssi. Kirjallisuudessa ei ole viittauksia morris-tanssista ennen 1400-lukua, ja ensimmäiset viittaukset puhuvat hovitanssista, jota tanssivat sekä miehet että naiset. Vasta myöhemmin morris-tanssia mainitaan tanssittavan kansan keskuudessa. Nykyään tanssia pidetään hyvin englantilaisena, ja vaikka tanssijoita löytyy myös muista maista, he ovat usein brittiläistä alkuperää.

## Lähteet

## Aiheesta lisää
* Helsingin morris-tanssijat
* Englantilainen morris - perintötavoilleen uskollinen juhlien tanhu, Helsingin Sanomat, 14.05.1939, nro 128, s. 35, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
Sepeltapakulot

**Sepeltapakulot** (Melanopareiidae) on varpuslintuihin kuuluva heimo. Aikaisemmin heimon lajit on luettu kuuluvaksi tapakulojen heimoon, mutta on molekyylifylogeneettisten tutkimusten perusteella erotettu omaan heimoonsa. Sepeltapakulojen heimoon kuuluu BirdLife Suomen mukaan yksi suku ja  neljä lajia.

Sepeltapakuloja tavataan Etelä-Amerikasta. Niiden elinympäristöä ovat kuivat pensaikkoiset alueet ja ravintoa selkärangattomat eläimet. Väritykseltään ne ovat usein kirjavia.

## Sepeltapakuloihin kuuluvia lajeja
* Brasiliansepeltapakulo (*Melanopareia torquata*)
* Loistotapakulo (*Melanopareia elegans*)
* Oliiviselkätapakulo (*Melanopareia maximiliani*)
* Valkokurkkutapakulo (*Melanopareia maranonica*)

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* ITIS: Melanopareia