open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
David Brin

**Glen David Brin** (s. 6. lokakuuta 1950 Glendale, Kalifornia) on yhdysvaltalainen tieteiskirjailija, joka tunnetaan erityisesti *Uplift*-sarjastaan. Brin on voittanut sekä Hugo- että Nebula-palkinnon.

Brin on julkaissut fiktion lisäksi ei-fiktiivisiä töitä kuten *The Transparent Society*.

Brin on toiminut muun muassa NASA:n konsulttina. Hän valmistui filosofian tohtoriksi Kalifornian yliopistosta vuonna 1981 pääaineenaan avaruustiede.

## Bibliografia
### Uplift-sarja
**[[Sundiver]]* (1980)
**[[Startide Rising]]* (1983, suom. *[[Tähtisumu täyttyy]]*), Hugo-, Nebula- ja Locus-palkintojen voittaja
**[[The Uplift War]]* (1987), Hugo- ja Locus-palkintojen voittaja
**[[Brightness Reef]]* (1995)
**[[Infinity's Shore]]* (1996)
**[[Heaven's Reach]]* (1998)

### Muut teokset
**[[The Practice Effect]]* (1984)
**[[The Postman (romaani)|The Postman]]* (1985), Locus-palkinto, John W. Campbellin muistopalkinto
** myös Kevin Costnerin elokuva 1997
**[[Heart of the Comet]]* (1986, Gregory Benfordin kanssa)
**[[Earth]]* (1990)
**[[Glory Season]]* (1993)
**[[Foundation's Triumph]]* (1999, sijoittuu Isaac Asimovin Säätiö-sarjan maailmaan)
**[[Kiln People]]* (2002)
**[[Existence]]* (2012), ehdolla 2013 Campbell-palkinnolle

### Novellikokoelmat
**[[The River of Time]]* (1986)
**[[Otherness]]* (1994)
**[[Tomorrow Happens]]* (2003) 
**[[Insistence of Vision]]* (2016)

### Ei-fiktio
**[[The Transparent Society]]: Will Technology Force Us to Choose Between Privacy and Freedom?* (1998)

### Suomennettu novelli
* ”Ajan virta” (1981), teoksessa *Science fiction antologia 85*, 1985. 

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* 
* David Brin Science Fiction Awards Database -sivustolla 
* David Brin's Official Web Site 
* Contrary Brin – David Brinin blogi
Pietarin saaret

**Pietarin saaret** sijaitsevat Nevan suistossa ja ovat olleet luonnontilaisina soisia ja rämeikköisiä. Nykyisen Pietarin rakennukset on rakennettu puupaalujen päälle, jotta rakennukset eivät vajoaisi. Ennen Pietarin kaupungin perustamista mainittavaa asutusta oli Hirvi- ja Koivusaaressa. Pietariin kuuluvat seuraavat saaret:

* Alaissaari (Остров Декабристов, Ostrov Dekabristov)
* Vasilinsaari eli Hirvisaari (Васильевский остров, Vasiljevski ostrov)
* Jänissaari (Заячий остров, Zajatši ostrov)
* Kalasaari (Матисов остров, Matisov ostrov)
* Kissasaari (Канонерский остров, Kanonerski ostrov)
* Kivisaari (Каменный остров, Kamennyi ostrov)
* Koirankieli
* Koivusaari (Петроградский остров, Petrogradski ostrov)
* Korpisaari (Аптекарский остров, Aptekarski ostrov)
* Mistulansaari (Елагин остров, Jelagin ostrov)
* Patsassaari (Петровский остров, Petrovski ostrov)
* Perušina
* Ristisaari (Крестовский остров, Krestovski ostrov)
* Ukkosaari
* Usaditsa
* Vitsasaari (Гутуевский остров, Gutujevski ostrov)

## Aiheesta muualla
* Nevansuun kartta (Saulo Kepsun kirjasta "Pietari ennen Pietaria")
Luunmurtuma

**Luunmurtuma** voi aiheutua vamman, luuhun kohdistuvan voiman tai jonkin patologisen syyn kuten kasvaimen tai aineenvaihdunnallisen syyn seurauksena.

## Murtumatyyppejä
Luunmurtumia on erityyppisiä riippuen murtuman aiheuttaneen voiman suuruudesta, vaikutussuunnasta, vamman mekanismista ja luun alueesta.

Avomurtumassa iho on murtuman alueelta rikki ja haavasta on yhteys murtuma-alueelle. Avomurtuma voi aiheuttaa tulehduksen. Umpimurtumassa iho säilyy ehjänä.

Pajunoksamurtumassa luu taittuu mutta ei katkea. Epätäydellisessä murtumassa murtumalinja ulottuu vain osittain luun halki, täydellisessä murtumassa kokonaan. Poikkimurtumassa murtuma on kohtisuoraan luun poikki, viistomurtumassa viistosuuntaisesti ja kierremurtumassa kierreporrasmaisesti. Pirstalemurtumassa murtumakohtaan muodostuu luun irtokappaleita.

Väsymismurtuma aiheutuu toistuvasta rasituksesta. Patologinen murtuma syntyy ilman väkivaltaa jonkin muun luuta heikentävän tekijän vaikutuksesta. Tällaisia ovat esimerkiksi luun synnynnäinen heikkous, osteoporoosi, pahanlaatuiset kasvaimet tai luutulehdus.

## Seuraukset
Luuvaurion ja deformaation lisäksi vammaenergia, joka riittää murtamaan luun, aiheuttaa aina myös luuta ympäröivien pehmeiden kudosten eriasteisen vaurioitumisen: pienimmillään paikallisen mustelman, mutta vamman sijainnista riippuen jopa isomman verisuonen vaurion ja verenvuodon, hermovaurion tai sisäelimen vaurion. Nivelpinnalle yltäessään luumurtuma saattaa aiheuttaa postraumaattisen nivelrikon.

Kallomurtumaan voi liittyä keskushermoston vamma tai verenvuoto. Usean kylkiluun murtuma voi aiheuttaa keuhkopussin repeämän vaarallisine seurausilmiöineen. Nikaman murtuma voi saattaa selkäytimen puristuksiin, mikä voi pahimmillaan johtaa halvaantumiseen. Lantiorenkaan murtumaan liittyy muiden elinten vaurioitumisen vaara.

## Paraneminen
Luunmurtuma paranee elimistön omassa luutumisprosessissa. Joskus sen edistämiseksi vaaditaan operatiivisia toimenpiteitä tai pitkäaikaista immobilisaatiota.

Primaarinen murtuman paraneminen perustuu inaktiivisina odottavien osteoblastien eli luusolun esiasteiden aktivoitumiseen. Aluksi murtuman seutuun syntyy verenvuotoa kun verisuonet vuotavat. Lähinnä murtumaviivaa oleva luu kuolee verenpuutteeseen ja periosteum irtoaa luusta. Luusolujen esiasteen solut alkavat lisääntyä ja muodostavat murtuma-alueen ympärille aktiivisen solusillan. Osteoblastit alkavat tuottaa ympärilleen luuväliainetta, ja murtumakohdan ympärille syntyy epäkypsästä luusta tuppi eli kallus. Luusolujen aktiviteetti vahvistaa kallusta, ja muodostuu lamellaarista luuta. Kallus ohenee ja murtumakohta alkaa muistuttaa alkuperäisen luun organisaatiota. Lopulta murtumakohta on lujittunut murtumaa edeltävään vahvuuteen.

## Lähteet
* 
### Viitteet
Georg Carl von Döbeln

**Georg Carl von Döbeln** (29. huhtikuuta 1758 Segerstad, Ruotsi – 16. helmikuuta 1820 Tukholma) oli ruotsalainen kenraali, joka taisteli muun muassa Suomen sodassa.

Döbeln palveli 1780-luvulla Ranskan armeijassa ja osallistui sotaan esimerkiksi Itä-Intiassa. Vuosina 1788–1790 käydyssä Kustaa III:n sodassa kotimaahansa palannut Döbeln haavoittui päähän ja joutui käyttämään loppuelämänsä mustaa sidettä otsallaan. Suomeen hän muutti vuonna 1807, kun hänet oli nimitetty Uudenmaan rykmentin varakomentajaksi.

Döbeln toimi Suomen sodassa 3. prikaatin komentajana ja saavutti voitot Kauhajoella ja Juuttaalla. Hän johti vuonna 1809 Ahvenanmaan puolustusta ja sai venäläiset luopumaan Tukholmaan tehtävästä hyökkäyksestä, mutta joutui itse kuitenkin pakenemaan Ruotsiin. 

Döbeln pelasti Uumajan sopimuksella komentamansa pohjoisarmeijan miehistön ja muonavarojen jäännökset sekä sai Jämtlandiin hyökänneet norjalaiset suostumaan Blekåsenin sopimukseen. Rauhanteon jälkeen Länsipohjan ja Ångermanlandin ylipäällikkönä hän piti 8. lokakuuta 1809 Uumajan torilla kuuluisan jäähyväispuheensa suomalaisille sotilaille. Döbeln osallistui vuonna 1813 sotaan Napoleonia vastaan. Hänet tuomittiin sodassa osoittamastaan omavaltaisuudesta ammuttavaksi, mutta tuomio lievennettiin lopulta vuoden vankeudeksi. Vuodesta 1816 alkaen Döbeln toimi sotahovioikeuden puheenjohtajana.

Döbelnin asema yhtenä Suomen sotaan osallistuneista harvoista taitavista sotapäälliköistä on tunnustettu Suomessa.1850-luvulla hänen haudalleen Tukholman Pyhän Johanneksen hautausmaalle pystytettiin marmoripatsas osin Suomesta kerätyillä varoilla.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

*
* Johan Edgren, G. C. von Döbeln ja hänen lääkärinsä, Lääketieteellinen Aikakauskirja Duodecim 2004;120(23):2747-
* Kuka oli Döbelnin lääkäri? Mielenkiintoinen lisä "Vänrikki Stoolin Tarinain" tutkimuksiin, Hakkapeliitta, 30.07.1935, nro 31, s. 6, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
Johan Adam Cronstedt

**Kreivi Johan Adam Cronstedt** (12. joulukuuta 1749 Tukholma, Ruotsi – 21. helmikuuta 1836 Tukholma, Ruotsi) oli ruotsalainen kenraaliluutnantti ja Itä-Götanmaan läänin maaherra, joka tunnetaan parhaiten palveluksestansa Suomen sodassa 1808–1809. Hän komensi sodassa Savon prikaatia everstinä, kunnostautuen Revonlahdella, Lapualla ja Alavudella, jossa haavoittui.

Maaliskuussa 1809 Kalmalahden taistelussa hän pyrki välttämään taistelukosketusta venäläisten kanssa saamansa vetäytymiskäskyn mukaisesti.

## Elämäkerta
Cronstedt syntyi ruotsalaiseen aatelissukuun. Hänen vanhempansa olivat Ruotsin kamarikollegioiden presidentti Carl Johan Cronstedt ja Eva Margareta Lagerberg. Hän aloitti sotilasuran jo 14 vuoden iässä, tämä oli ajan tavan mukaista. Vuonna 1779 Cronstedt sai ylennyksen kuningattaren henkivartiorykmenttiin kapteeniksi. Rykmentti sijaitsi Viaporissa. Ensimmäisen kerran Cronstedt pääsi sotimaan Kustaan sodassa vuosina 1788–1790. Sodan jälkeen hän nousi nopeasti armeijahierarkiassa ylöspäin, vuonna 1793 hänet ylennettiin everstiksi ja rykmenttinsä komentajaksi. Suomen sotaa edeltävänä vuotena Cronstedt sai siirron komentamaan Savon prikaatia Heinolan esikuntaan.

Suomen sodan alkaessa Savon prikaati oli lähellä jäädä venäläisten piirittämäksi, koska armeijan liikekannallepano tapahtui liian hitaasti. Ennen sotaa Gustaf Mauritz Armfelt oli ehtinyt arvostelemaan Cronstedtin siirtoa. Hänen mukaansa Cronstedt oli epäpätevä Savon prikaatin, koska hän ei tuntenut Itä-Suomen maastoa. Armfelt arvosteli myös Cronstedtin päätöksentekokykyä. Prikaati aloitti nopean perääntymisen kohti Leppävirta ja sieltä Kuopioon. Cronstedtin joukot perääntyivät Tutškovin komentamaa 5. divisioonaa turhankin nopeasti. Suomen armeijan pääjoukko oli uhassa tulla piiritetyksi Savon kautta. Ouluun Savon prikaati pääsi maaliskuussa käytyään melko vähäisiä taisteluita venäläisten kanssa.

Ensimmäisen tärkeän voiton Cronstedt sai Revonlahden taistelusta, jonka myötä hänet ylennettiin kenraalimajuriksi. Taistelu jäi myös hänen osaltaan ensimmäisen sotavuoden osalta viimeiseksi, missä hänellä oli varsinaista käskyvaltaa. Savon puolustamisesta huolehti vasta muodostettu 5. prikaati ja Cronstedtin joukot yhdistettiin pääarmeijaan. Alavuden taistelussa 17. elokuuta 1808 Cronstedt johti eturintamaa, mutta haavoittui taistelun tuoksinassa. Seuraavat kuukaudet hän vietti sairasvuoteella. Hän palasi sotimaan vasta vuoden 1809 maaliskuussa. Ruotsin kuninkaan Kustaa IV Aadolfin vallastasyöksemisen jälkeen uusi kuningas Kaarle XIII määräsi Cronstedtin komentamaan Länsipohjaan perääntyneitä joukkoja. Tässä hän ei menestynyt järin hyvin. Venäläisten kenraali Barclay de Tolly veti joukkonsa jäisen Merenkurkun yli Ruotsiin. Cronstedt sopi de Tollyn kanssa armeijansa perääntymisestä Uumajasta Härnösandiin. Tämän epäonnistumisen jälkeen hän matkusti Tukholmaan ja luovutti päällikkyytensä Georg Carl von Döbelnille. 

Sodan jälkeen vuonna 1810 Cronstedt nimitettiin Itä-Göötanmaan läänin maaherraksi, jonka virkaa hän hoiti vuoteen 1817 asti. Sen jälkeen hän vetäytyi pois julkisesta elämästä. Hän kuoli vuonna 1836.

## Lähteet
Pertti Ukkola

**Pertti Olavi Ukkola** (s. 10. elokuuta 1950 Sodankylä) on suomalainen kilpauransa päättänyt kreikkalais-roomalaisen painitavan olympiavoittaja, maailmanmestari ja Euroopan mestari. Hänet valittiin Vuoden urheilijaksi vuonna 1977.

## Elämä ja ura

Vuoden 1977 Göteborgin MM-kisoissa Ukkola voitti 57 kg:n sarjassa Neuvostoliiton Farhat Mustafinin 5–2. Seuraavana päivänä Ukkola varmisti mitalin voittamalla Romanian Ion Dulican. Ukkola voitti maailmanmestaruuden, kun hän voitti vielä Bulgarian Assen Milevin ja Jugoslavian Ivan Frgićin. Voiton myötä hän saavutti 15 kuukauden sisällä olympiavoiton sekä MM- ja EM-kultaa.

Ukkola on harrastanut runoutta lapsuudestaan saakka ja hänen runojaan on myös julkaistu. Kilpauransa jälkeen hän on toiminut muun muassa painivalmentajana.

## Saavutuksia
*Olympiakultaa Montréal 24. heinäkuuta 1976 (kreikkalais-roomalainen paini, sarja 57 kg)
*MM-kultaa Göteborg 1977
*MM-pronssia 1975 ja 1981
*EM-kultaa Bursa 1977
*Viisinkertainen Pohjoismaiden mestari
*Kahdeksankertainen Suomen mestari

## Lähteet
* 
* 
* Ukkola, Pertti Olavi (FIN) International Wrestling Database 

### Viitteet

## Kirjallisuutta
* Ilkka Heiskari, Yrjö Kares, Raimo Tuomi, Urho Salo: *Pertti Ukkola - elämäni molskilla.* (2000)

## Aiheesta muualla
*Ylen selostus olympialoppuottelusta 
*Ylen elävä arkisto – Pertti Ukkolan kultafinaali
*Ylen elävä arkisto – Painin maailmanmestari Pertti Ukkola
*
Johan Reinhold von Törne

**Johan Reinhold von Törne** (5. elokuuta 1752 &ndash; 3. lokakuuta 1810 Porvoo) oli ruotsalainen sotilas, joka oli kotoisin Kirkkonummelta.  

Törnen vanhemmat olivat kenraalimajuri Peter von Törne ja Johanna Lovisa Armfelt ja puoliso Hedvig Sofia Essen. Törne astui sotapalvelukseen 1766, vuonna 1772 hänet oli ylennetty vänrikiksi ja 1790 majuriksi. Törne kunnostautui Porrassalmella sekä Suomen sodassa vuosina 1808&ndash;1809. Hän toimi pataljoonan päällikkönä Lapuan, Alavuden sekä Oravaisten taisteluissa. Törne on yksi *[[Vänrikki Stoolin tarinat|Vänrikki Stoolin tarinoiden]]* sankareita.

Von Törnen poika oli eversti, insinööri Johan Ulrik von Törne.

## Lähteet
Gustaf Adolf Montgomery

**Gustaf Adolf Montgomery** (24. toukokuuta 1791 Kemi – 26. toukokuuta 1861 Tukholma) oli suomalaissyntyinen eversti, joka osallistui vuosien 1808–1809 Suomen sotaan ja siirtyi sen jälkeen Ruotsiin, jossa saavutti mainetta sotahistorioitsijana. Hän jäi pois armeijasta 1821 ja ryhtyi poliittiseksi kirjoittajaksi. Ruotsin säätyvaltiopäivien aatelissäädyssä hän kannatti liberaaleja uudistuksia. Montgomeryn pääteos oli 1842 ilmestynyt kaksiosainen Suomen sotaa käsitellyt tutkimus *Historia öfver kriget emellan Sverige och Ryssland 1808 och 1809*. Siinä hän esitti sittemmin Suomessa suosituksi tulleen ja muun muassa J. L. Runebergin *[[Vänrikki Stoolin tarinat|Vänrikki Stoolin tarinoihin]]* välittyneen käsityksen, jonka mukaan suomalaiset olivat taistelleet moitteettomasti ja Ruotsin häviön syy oli ylimmässä sodanjohdossa. Tämän vuoksi hän oli Suomessa hyvin arvostettu. Montgomery oli myös 1841–1842 Jämtlandin läänin ja 1842–1856 Västerbottenin läänin maaherra. Hän kuului Montgomery-aatelissukuun ja oli Suomen prokuraattori Robert Montgomeryn setä.

## Lähteet
Wow

**Wow** voi tarkoittaa seuraavia:

*”Wow”, Kylie Minoguen kappale vuoden 2007 albumilta *X*
* ”Wow”, Zara Larssonin kappale vuoden 2021 albumilta *Poster Girl*
**[[Wow/Grape Jam]]*, Moby Grapen studioalbumi
**[[World of Warcraft]]* (WoW), Warcraft-pelisarjaan perustuva verkkoroolipeli
*WoW, suomalainen aikakauslehti
*Wow!-signaali, SETI-projektin vuonna 1977 löytämä voimakas radiosignaali, jonka alkuperä on tuntematon
*Wow!, englannin kielen opiskeluun tarkoitettu kirjasarja
*WoW, Windows on Windows, Microsoft Windows -käyttöjärjestelmien ohjelmistokomponentti, jonka avulla voidaan suorittaa 16- tai 32-bittisiä sovelluksia 32- tai 64-bittisessä käyttöjärjestelmässä
*Bow Wow, oik. *Shad Gregory Moss* (s. 1987), yhdysvaltalainen rap-artisti ja näyttelijä.
Kauppakeskus

**Kauppakeskus** on useista erityyppisistä kauppa- ja palveluliikkeistä koostuva yksi- tai useampikerroksinen liiketoiminnan keskittymä. Yleensä kauppakeskus käsitetään kokoluokkaa suuremmaksi kuin ostoskeskus. Kauppakeskukset kilpailevat perinteisten kaupunkikeskustojen kivijalkakauppojen kanssa.

Suomeen rakennettujen kauppakeskusten perusidea ja pohjaratkaisu on yleismaailmallinen. Kauppakeskusten kehitys on lähtöisin Yhdysvalloista jossa niitä ryhdyttiin rakentamaan henkilöautovaltaisten lähiöiden synnyttyä kaupunkien laidoille etenkin toisen maailmansodan jälkeen. Maailman suurimmat kauppakeskukset ovat nykyään Aasiassa, jossa esimerkiksi Pekingissä sijaitsevan *Golden Resources Mall*in pinta-alaksi mainitaan yli puoli miljoonaa neliömetriä ja kauppojen lukumääräksi yli 1&nbsp;300.

## Kauppakeskukset Suomessa

Vuonna 2011 Suomessa toimi 80 kauppakeskusta, jotka täyttivät Suomen Kauppakeskusyhdistys ry:n määritelmän kauppakeskukselle. Niiden kokonaismyynti oli noin 5,3 miljardia euroa, kävijämäärä 326 miljoonaa ja vuokrattava liikeala 1,57 miljoonaa m². Markkinaosuus vähittäiskaupasta oli noin 13,7&nbsp;%.

Vuonna 2018 kauppakeskuksia oli 105 ja niiden kokonaismyynti oli noin 6,5 miljardia euroa, kävijämäärä 410 miljoonaa ja vuokrattava liikeala 2,27 milj. m². Markkinaosuus vähittäiskaupasta oli noin 16,84&nbsp;%.

## Kuvia kauppakeskuksista

Kuva: Kauppakeskus Kamppi, Helsinki.jpg|Kamppi, Helsinki
Kuva: Itäkeskus-kauppakeskus2 Helsinki.JPG|Itis, Helsinki
Kuva: Kauppakeskus Sello2 Espoo Finland.jpg|Sello, Espoo
Kuva: Isoomenasisältä.jpg|Iso Omena, Espoo
Kuva: Kauppakeskus Veturi 1.JPG|Veturi, Kouvola
Kuva: Kauppakeskus Myllyn tori länsisiivestä nähtynä.jpg|Mylly, Raisio
Kuva: Ideapark mall lempaala finland.jpg|Ideapark, Lempäälä
Kuva: Shopping center Puuvilla at Pori I.JPG|Puuvilla, Pori
Kuva: CabotCircusMall.jpg|Cabot Circus, Bristol, Englanti
Kuva: CentrO Hauptstrasse-Oberhausen.jpg|CentrO, Oberhausen, Saksa
Kuva: AviaPark Moscow 01-2016 img3.jpg|AviaPark, Moskova, Venäjä
Kuva: BurJuman, 2007 (05).JPG|BurJuman, Dubai, Arabiemiirikunnat
Kuva: Ion-itami01.jpg|AEON Mall Itami, Itami, Japani
Kuva: Mall Bangkapi.jpg|Bangkapi, Bangkok, Thaimaa
Kuva: Toronto Eaton Centre on Boxing Day.jpg|Toronto Eaton Centre, Toronto, Kanada


## Katso myös
*Tavaratalo

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Sorsatunturi

**Sorsatunturi** on 628 metriä (mpy) korkea tunturi Suomessa Itä-Lapissa Sallassa lähellä Suomen ja Venäjän rajaa. Osa tunturin itärinteestä on rajavyöhykkeellä. Sorsatunturi sijaitsee puolen tunnin ajomatkan päässä Naruskan kylästä. Tunturin laelle johtaa vaellusreitti, joka on noin 15 kilometriä pitkä ja jonka varrella on mahdollisuus yöpyä Metsähallituksen kämpässä. Talvella rinteillä on moottorikelkan jälkiä, joita pitkin hiihtäen
pääsee kätevästi tunturin laelle. Sorsatunturilla harrastetaan myös laskettelua. Rinteet ovat luonnontilassa.

## Katso myös
* Luettelo Suomen korkeimmista kohdista
* Luettelo Suomen suurimmista prominensseista

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*  
* 
*  Vaellustarinoita
Maan ystävät

**Maan ystävät** on suomalainen ympäristöjärjestö, joka toimii osana kansainvälistä Friends of the Earth -verkostoa. Maan ystäville tärkeitä teemoja ovat ympäristönsuojelu, demokratia, ihmisoikeudet ja tasa-arvo. Järjestö perustettiin vuonna 1996. 

Järjestö on osa kansainvälistä *Friends of the Earth International* -verkostoa, johon kuuluu ryhmiä noin 70 maasta kaikista maanosista. Kansainvälinen Maan ystävät on toiminut vuodesta 1971.

## Toiminta
Viime vuosina Maan ystävien toiminta on keskittynyt ilmastopolitiikkaan, fossiilisten energianlähteiden käytön vastustamiseen, globaalikasvatukseen, kaivostoimintaan ja vesikriisiin. Maan ystävien koordinoiman Polttava kysymys -ilmastolakikampanjan tavoitteena oli saada Suomeen laki, joka velvoittaa maan vuosittaisiin kasvihuonekaasujen päästövähennyksiin. Vastaavia lakeja on säädetty tai ollaan säätämässä myös monissa muissa maissa. Suomen kampanjassa ovat mukana Maan ystävien lisäksi useat järjestöt ja julkisuuden henkilöt. Ilmastolakikampanja saavutti tavoitteensa, kun eduskunta hyväksyi ilmastolain keväällä 2015. Maan ystävät kampanjoi hiilivapaan Suomen puolesta vuoteen 2024 asti. Hiilivapaa Suomi -kampanjan tavoitteena oli fossiilisia polttoaineita käyttävien voimaloiden korvaaminen uusiutuvalla energiantuotannolla ja energian kohtuullisemmalla käytöllä. Maan ystävät oli mukana myös Lentovero-kansalaisaloitekampanjassa.

Maan ystävät on järjestänyt Kriittinen pyöräretki -mielenosoituksia, joiden tavoitteena on pyöräilyn nykyistä parempi huomoiminen kaupunki- ja liikennesuunnittelussa. Autottomana päivänä on muun muassa pidetty piknikkejä parkkiruuduissa, järjestetty pyörämielenosoituksia ja kadunvaltauksia.

## Organisaatio
Maan ystävillä on paikallisia yhdistyksiä ja toimintaryhmiä monissa kaupungeissa ja maakunnissa Suomessa. Maan ystävät järjestää kahdesti vuodessa valtakunnallisia väentapaamisia, joihin osallistuu jäseniä ja aktiiveja eri puolilta Suomea. Syysväentapaamisen yhteydessä järjestetään myös vuosikokous, jossa valitaan muun muassa uusi hallitus tulevalle vuodelle.

Maan ystävät saa rahoituksensa ministeriöiltä saaduista yleis- ja toiminta-avustuksista, säätiöiltä ja muilta yhdistyksiltä, jäsenmaksuista ja järjestön omasta varainkeruusta.

## Omistukset
Maan Ystävät toimii omistajana Voima Kustannus Oy:ssä sekä Into Kustannus Oy:ssä. Muita yhteisiä omistajia yhtiöissä ovat mm. Rosebud Books ja Luonto-liitto.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Suomen Maan ystävät.
* Euroopan Maan ystävät .
* Kansainvälinen Maan ystävät.
Piispa Henrikin surmavirsi

__NOTOC__**Piispa Henrikin surmavirsi** on suomalainen kansanruno, jossa kerrotaan, kuinka piispa Henrikille kävi hänen asettuessaan Suomeen oletetun ensimmäisen ristiretken jälkeen. Runon vanhin muistiin kirjoitettu versio on ilmeisesti 1600-luvulta. Runon synty on tutkimuksessa ajoitettu keskiajalle. Piispa Henrikin surmavirren sekä varsinaissuomalaisen ja satakuntalaisen kansanperinteen ohella piispa Henrikin toiminnasta kertoo Turun hiippakunnassa keskiajalla laadittu Pyhän Henrikin legenda.

## Tarina

Piispa oli käynyt pyytämässä ruokatarpeita Lalli-nimisen talonpojan talosta. Lallin vaimo Kerttu suhtautui kuitenkin ynseästi matkalaisiin. He saivat kuitenkin ruokatarpeita ja hevosellekin hiukan purtavaa. Piispa maksoi kaiken yltäkylläisesti. Kun Lalli palasi kotiin, kertoi Kerttu hänelle matkalaisten ottaneen ruokatarpeet ilmaiseksi. Siitäkös Lalli kiivastui ja lähti ajamaan heitä takaa kirveen kanssa. Henrik aavisti kuolevansa pian ja pyysi palvelijaansa piiloutumaan ja kuljettamaan Henrikin ruumiin pois. Hän pyysi myös, että sinne minne härät jaksavat vetää rekeä, piti rakentaa Suomen ensimmäinen kirkko. Tämä toive toteutettiin ja kirkko rakennettiin Nousiaisiin. 

Lalli tappoi piispan kirveellään Köyliöjärven jäällä ja palasi kotiinsa piispan hiippa päässään ja sormus peukalossaan. Kun hän yritti riisua hiippaa, päästä irtosivat hiukset, ja kun hän yritti ottaa sormusta pois, koko peukalo irtosi. Euran kirkkoherran vuonna 1753 pitäjäkertomukseen kirjaaman tarinan jatkon mukaan kesällä hiiri- tai rottalauma alkoi ajaa takaa Lallia, joka pakeni järven rannalla kasvavan puun latvaan. Jyrsijät alkoivat nakertaa puun runkoa, joten Lallin ei auttanut muu kuin hypätä järveen, johon hän hukkui. Järvi sai tästä nimekseen Hiirijärvi.

## Lähteet

## Kirjallisuutta
*    

## Aiheesta muualla

* Piispa Henrikin surmavirsi . Köyliö-seura ry.
Lampinsaari

**Lampinsaari** on kylä ja taajama Raahen kaupungissa. Taajaman alueella asui vuoden 2011 lopussa 299 asukasta.
Kylä kuului aiemmin Vihannin kuntaan, joka liittyi Raahen kaupunkiin vuoden 2013 alussa. 

Lampinsaaren alue on kulttuurihistoriallisesti arvokas kokonaisuus, jonka suunnitteli aikoinaan arkkitehti Alhqvist englantilaiseksi puutarhakaupungiksi. Kylän asuntokanta koostuu omakoti-, rivi- ja kerrostaloista. 

Kylällä oli vuoteen 2020 asti oma peruskoulu, jossa oppilaita oli lukukaudella 2013–2014 yhteensä 78. Lisäksi kylältä löytyy muun muassa päiväkoti, kerhotalo ja maauimala sekä kirpputori. 

Vuosina 1954–1992 Lampinsaarella toimi Outokumpu Oy:n kaivos, joka tuotti sinkkiä, kuparia ja lyijyä. Kaivostoiminnan aikana asukkaita kylällä oli yli 1&nbsp;000.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Lampinsaaren kylän kotisivut
Esko Rechardt

**Esko Tapani Rechardt** (s. 9. toukokuuta 1958 Helsinki) on suomalainen kilpapurjehtija ja olympiavoittaja. 

## Urheilu- ja valmennusura
Rechardt voitti Finnjolla-luokan olympiakultaa vuonna 1980 Tallinnassa, jossa järjestettiin Moskovan kesäolympialaisten purjehduskilpailut. Rechardt oli ensimmäinen suomalainen purjehduksen olympiavoittaja. Hänen muita merkittäviä saavutuksiaan ovat PM-pronssi vuodelta 1983 sekä viisi SM-kultaa vuosilta 1979–1981, 1983 ja 1984. Palkinnoksi olympiamitalistaan Rechardtille luovutettiin oman seuran tunnustuksena pursiseura HSK:n alueelta Lauttasaaresta vapaa venepaikka niin pitkäksi aikaa kuin Rechardt itse katsoisi paikkaa tarvitsevansa. Kysymyksessä ei ole laituri- tai poijupaikka, vaan asfalttiin maalattu numeroitu suorakaide, jollaisessa finnjollaa säilytetään käytön väliajat.

Pro Urheilu -palkinnon Rechardt sai vuonna 2009.

Huhtikuussa 2009 Rechardt nimitettiin Suomen Purjehtijaliiton valmennuspäälliköksi. 

## Henkilöhistoria ja ammattiura
Koulutukseltaan Rechardt on diplomi-insinööri, ja uraansa hän on luonut siltojen rakentamisessa. Myös hänen veljensä Lauri Rechardt on entinen kilpapurjehtija. Veljesten vanhemmat ovat rakennustekniikan professori Tapani Rechardt (1931–2022) ja anatomian professori Leena Rechardt (s. 1934).

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*  (kirjoittanut Risto Valjus)
*
Palais des Papes

**Palais des Papes** () on Ranskan Avignonissa sijaitseva suuri linnamainen rakennusryhmä, jota pidetään yhtenä merkittävimmistä gotiikan esimerkeistä Euroopassa.

## Historia
Paavien palatsi rakennettiin vuosina 1335–1364. Paavit olivat asuneet Avignonissa "Baabelin vankeudessa" vuodesta 1309, jolloin Klemens V oli siirtänyt pyhän istuimen kaupunkiin Ranskan kuninkaan kehotuksesta. Palatsi rakennettiin entisen piispanlinnan paikalle kahdessa vaiheessa. Ensin rakennettiin *Palais Vieux* (Vanha palatsi). Rakennustöitä johti arkkitehti Pierre Poisson de Mirepoix, paavi Benedictus XII:n ohjeiden pohjalta. Vanha piispanlinna hävitettiin ja korvattiin huomattavasti suuremmalla rakennuksella, joka linnoitettiin vahvasti mahdollisia hyökkääjiä vastaan. Rakennuksen neljä sivusiipeä reunustettiin korkeilla torneilla.

Suurta kappelia laajennettiin paavi Klemens VI:n aikana. Arkkitehti Jean de Louvres sai tehtäväkseen lisätä kappeliin uuden tornin ja lisärakennuksia. Innocentius VI rakennutti kaksi tornia lisää, ja Urbanus V sisäpihan sitä ympäröivine rakennuksineen. Tämä rakennusryhmä sai nimen *Palais Neuf* (Uusi palatsi). Koko palatsi sisustettiin ylellisesti freskoilla, gobeliineilla, maalauksilla ja veistoksilla.

Paavien palattua Roomaan 1377 Avignonin palatsi oli jonkin aikaa vastapaavien tukikohta. Palatsi palasi paavin legaattien haltuun 1433. Palatsi kuitenkin rappeutui seuraavien vuosisatojen aikana. Ranskan suuren vallankumouksen aikana rakennukset olivat vallankumouksellisten hallussa. Napoleonin aikana palatsi toimi kasarmina ja vankilana. Vuonna 1906 paavien palatsista tuli vihdoin museo, jona se toimii edelleen. Paavien palatsi ja Avignonin historiallinen keskusta liitettiin Unescon maailmanperintöluetteloon vuonna 1995.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Paavien palatsi
* festival d'Avignon
Tomi Poikolainen

**Tomi Jaakko Poikolainen** (s. 27. joulukuuta 1961 Helsinki) on suomalainen jousiampuja ja lajin olympiavoittaja. Hän voitti kultaa Moskovan olympialaisissa 1980 ammuttuaan pistemäärän 2&nbsp;455, jolla kukisti toiseksi sijoittuneen Neuvostoliiton Boris Isatšenkon kolmella pisteellä. Poikolainen oli tuolloin 18 vuoden, 7 kuukauden ja 6 päivän ikäinen, mikä tekee hänestä Suomen kaikkien aikojen nuorimman kesäolympiavoittajan. Barcelonan olympialaisissa 1992 hän saavutti Ismo Falckin ja Jari Lipposen kanssa hopeaa joukkuekilpailussa. Loppuottelussa Suomi hävisi Espanjalle 236–238. Hän osallistui kaikkiaan viisiin olympiakisoihin vuosina 1980–1996. 

Poikolainen saavutti MM-kilpailuissa henkilökohtaisessa kilpailussa pronssia Lausannessa 1989. Joukkuekilpailussa hän sai hopeaa Punta Alassa 1981 ja Krakovassa 1991. EM-kilpailuissa Poikolainen voitti henkilökohtaisen kilpailun kultaa Izmirissä 1986. Lisäksi hän sai pronssia Kecskemétissä 1982 ja Luxemburgissa 1988. Joukkuekilpailun Euroopan-mestaruuden hän voitti Nymburkissa 1994. Lisäksi hän kuului Suomen hopeajoukkueeseen Stoneleighissa 1978 ja Izmirissä 1986 sekä pronssijoukkueeseen 1982 ja 1988.

Siviiliammatiltaan Poikolainen oli palomies Keski-Uudenmaan pelastuslaitoksella, minkä ohessa hän pitää jousivälinekauppaa Hyvinkäällä. Poikolainen jäi eläkkeelle palomiehen ammatista joulukuussa 2025. Seuratasolla hän edusti hyvinkääläistä Amarcoa, jonka puheenjohtajana hän on sittemmin toiminut. Hänen puolisonsa on jousiampuja Jutta Poikolainen. Pro Urheilu -palkinnon Poikolainen sai vuonna 2009.

## Olympiasijoitukset
Lähde:Sports-reference.com
*Moskova 1980: yksilökilpailusta kultaa 
*Los Angeles 1984: yksilökilpailussa viides
*Soul 1988: yksilökilpailussa 11., joukkuekilpailussa neljäs
*Barcelona 1992: yksilökilpailussa 24., joukkuekilpailussa hopeaa
*Atlanta 1996: yksilökilpailussa 12., joukkuekilpailussa kahdeksas

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Tomi Poikolainen Ylen Elävässä arkistossa
*
Bayezid II

**Bayezid II** (1447 tai 1448 – 26. toukokuuta 1512) oli Osmanien valtakunnan sulttaani 1481–1512.

Bayezid syntyi Traakiassa Demotikassa. Bayezid oli Mehmed II Valloittajan poika ja astui valtaan 1481 isänsä kuoltua. Isänsä tavoin hän oli itäisen ja läntisen kulttuurin suojelija ja, toisin kuin monet muut sulttaanit, ponnisteli taatakseen hyvän sisäpolitiikan, ja siksi hän sai lisänimen ”Oikeus”. Koko valtakautensa Bayezid kävi sotaa saadakseen venetsialaisten hallitseman Morean itselleen, sillä hän tiesi, että se oli avain Osmanien tulevaan meriherruuteen itäisellä Välimerellä. Viimeinen sota käytiin 1501, ja siinä jäivät Mistran ja Monemvasian pääsitadellit Beayzidin haltuun.

Bayezidin päällimmäinen ongelma oli hänen veljensä Cem, joka julistautui sulttaaniksi ja haki vuonna 1482 sotilaallista tukea Rodoksen Johanniittain ritarikunnalta. Ritarit luovuttivat Cemin vuonna 1489 paavi Innocentius VIII:lle. Paavi suunnitteli karkottavan Cemin avulla osmanit Euroopasta, mutta koska ristiretki ei kantanut hedelmää, Cem jäi vangiksi Roomaan. Ranskan kuningas Kaarle VIII saapui vuonna 1492 Italian sotaretkellään Roomaan ja pakotti aiemmin samana vuonna paaviksi nousseen Aleksanteri VI:n luovuttamaan Cemin Ranskan armeijalle. Prinssi Cem kuoli Napolissa kaksi päivää sen jälkeen kun Ranskan armeija oli saapunut sinne helmikuussa 1495.

Kapinat idässä, erityisesti Kizil Bashin kapina, vaivasivat suurinta osaa Bayezidin hallintokaudesta, ja niitä tuki usein Persian šaahi Ismael, joka oli innokas šiialaisuuden levittäjä ja halusi heikentää osmanien valtaa. Osmanien valta todellakin oli uhattuna Anatoliassa tänä aikana ja muun muassa Bayezidin suur-visiiri Hadım Ali Pasha kuoli taistelussa kapinallisia vastaan vuonna 1511.

Bayezid myös lähetti Osmanien laivaston Espanjaan 1492 hakemaan karkotettavia juutalaisia. Mehmed II:n suvaitsevamman kauden jälkeen Bayezid II painosti juutalaisia kääntymään muslimeiksi. Synagogia hävitettiin ja juutalaisten oli käytettävä heidät erottavia tunnuksia. 170 vuotta myöhemmin heidät karkotettiin  Istanbulista, omaisuus takavarikoitiin ja synagogia poltettiin.

Konstantinopoli vaurioitui maanjäristyksessä 14. syyskuuta 1509. Viimeisten vuosiensa aikana Bayezid joutui seuraamaan poikiensa Selim Iin ja Ahmedin valtataistelua. Vanhempi veli Ahmed oli voittanut taistelun Karamanin turkkilaisia ja heidän Safavid-liittolaisiaan vastaan Vähässä-Aasiassa ja marssi nyt Konstantinopoliin riemusaattueessa. Pelätessään turvallisuutensa puolesta Selim järjesti Traakiassa vallankumouksen, jonka Bayezid kuitenkin tukahdutti, ja Selim joutui pakenemaan Krimille (1511). Tässä vaiheessa Bayezid alkoi pelätä, että Ahmed saattaisi yrittää tappaa hänet, ja kielsi häneltä pääsyn Konstantinopoliin.

Selim palasi Krimiltä ja janitsaarien tuella, voitti ja teloitti Ahmedin. Bayezid luopui vallasta 25. huhtikuuta 1512 ja lähti Demotikaan mutta kuoli matkalla. Hänet on haudattu Bayezidin moskeijan viereen Istanbuliin.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Juha Tiainen

**Juha Pekka Antero Tiainen** (5. joulukuuta 1955 Uukuniemi – 27. huhtikuuta 2003 Lappeenranta) oli suomalainen moukarinheittäjä ja olympiavoittaja. Tiainen voitti kultaa Los Angelesin olympiakisoissa vuonna 1984 tuloksella 78,08 metriä. 

Tiainen voitti Suomen mestaruuden kuusi kertaa (vuosina 1977, 1979, 1981, 1984, 1987 ja 1990). Lisäksi hän sai viisi hopeaa ja kaksi pronssia. Ennätyksensä 81,52 hän heitti kesällä 1984, ja se säilyi Suomen ennätyksenä vuoteen 2002 asti, jolloin Olli-Pekka Karjalainen rikkoi sen. Kaikkiaan Tiainen paransi Suomen ennätystä kahdeksan kertaa.

Uransa jälkeen Tiainen toimi moukarinheiton valmentajana ja jääkiekon liigaseuran SaiPan fysiikkavalmentajana. Ammatiltaan hän oli poliisi ja toimi nuoremman ja vanhemman konstaapelin tehtävissä aina kuolemaansa saakka. Tiainen kuoli virusperäiseen keuhkokuumeeseen huhtikuussa 2003 Lappeenrannassa. Juha Tiainen on haudattu Uukuniemen Paakasalmen hautausmaalle, ja hänen hautakiveensä on kaiverrettu olympiarenkaat.

## Saavutuksia

* olympiakultaa Los Angeles 1984 (moukarinheitto)
* kymmenes sija olympialaisissa Moskova 1980 (Soulissa 1988 karsiutui finaalista)
* yhdeksäs sija Helsingin MM-kisoissa 1983
* yhdeksäs sija Splitin EM-kisoissa 1990
* 6 SM-kultaa, 5 SM-hopeaa ja 2 SM-pronssia

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Ylen Elävä arkisto: Tiainen moukaroi kullan Losissa
Hedberg

**Hedberg** on muun muassa seuraavien henkilöiden sukunimi:

* Anders Hedberg (s. 1951), ruotsalainen jääkiekkoilija
* Doris Hedberg (s. 1936), ruotsalainen telinevoimistelija
* Edwin Hedberg (s. 1994), ruotsalainen jääkiekkoilija
* Frans Teodor Hedberg (1828–1908), ruotsalainen näytelmäkirjailija
* Fredrik Gabriel Hedberg (1811–1893), suomalainen evankelisen herätysliikkeen perustaja
* Gustaf Hartala, vuoteen 1935 Hedberg (1913–1950), suomalainen pesäpalloilija
* Hans Hedberg (1917–2007), ruotsalainen keraamikko
* Hillevi Hedberg-Tiilikainen, *Hillevi Lalla* (1944–2018), suomalainen muotoilija ja lasitaiteilija
* Ingemar Hedberg (1920–2019), ruotsalainen ratameloja ja olympiamitalisti
* Johan Erik Hedberg (1767–1823), suomalainen taidemaalari
* Johan Hedberg (s. 1973), ruotsalainen jääkiekkomaalivahti
* John Hedberg (1840–1916), suomalainen toimittaja, metsänhoitaja ja kansanedustaja (Maalaisliitto)
* Juuso Hedberg (1851–1919), suomalainen pappi ja kielimies
* Kristina Hedberg (s. 1970), ruotsalainen toimittaja ja juontaja
* Olle Hedberg (1899–1974), ruotsalainen kirjailija
* Reinhold Hedberg (1862–1922), suomalainen pappi, kirjailija ja kansanedustaja (RKP)
* Sami Hedberg (s. 1981), suomalainen koomikko
* Tom Hedberg (s. 1999), ruotsalainen jääkiekkoilija
* Tor Hedberg (1862–1931), ruotsalainen kirjailija
* Zarah Leander oik. Sara Stina Hedberg (1907–1981), ruotsalainen näyttelijä ja laulaja.
Veli Roger

**Roger Louis Schütz-Marsauche** (12. toukokuuta 1915 &ndash; 16. elokuuta 2005), yleisemmin **Veli Roger** () oli Taizé-luostariyhteisön perustaja. 

Roger syntyi ja eli ensimmäiset 25 vuotta Sveitsissä. Hän lähti äitinsä kotimaahan Ranskaan 1940, 25-vuotiaana, ja perusti Taizén kylään piilopaikan pakolaisille, jonne tuli muun muassa juutalaisia sodan aikana. Sodan jälkeen hänen luokseen tuli muita ja retriittiyhteisö perustettiin 1949. Roger halusi kehittää yhteisöä ekumeeniseksi ja kutsui mukaan sekä katolisia että protestantteja. 

1960-luvulla yhteisöstä tuli suosittu nuorison keskuudessa. Roger käytti suosiota hyväkseen ja vieraili Itä-Euroopassa puhumassa kristinuskosta.

Roger kirjoitti kirjoja sekä yksin että yhdessä Äiti Teresan kanssa. Hän on saanut UNESCOn rauhankasvatuksen palkinnon (1988), Kaarle Suuren palkinnon (1989), Notre Dame -palkinnon kansainvälisen humanitaarisen palvelun vuoksi (1997) sekä Dignitas Humana -palkinnon vuodelta 2003.

Hänet puukotti kuoliaaksi skitsofreniaa sairastanut 36-vuotias nainen Taizéssa, Sovituksen kirkossa 2500 pyhiinvaeltajan edessä.

## Aiheesta muualla
*Taizen suomenkieliset sivut
* Brother Roger's Funeral - Photogalleries
Väinö Tannerin säätiö

**Väinö Tannerin säätiö** perustettiin vuonna 1961 tukemaan erityisesti korkeakoulutasoista opiskelua. Se on nimetty poliitikko Väinö Tannerin mukaan.

Ensimmäiset 25 vuotta säätiö kehitti opiskelija-asumista. Sillä oli opiskelija-asuntolat Helsingin Vallilassa ja Itäkeskuksessa. Opiskelija-asuntotarjonnan lisäännyttyä säätiö alkoi 1980-luvun lopulla keskittyä apurahojen jakamiseen erityisesti jatko-opintoihin ja nuorille tutkijoile.

Vuosina 1989&ndash;1999 säätiö tuki yli kahtasataa nuorta tutkijaa akateemisissa jatko-opinnoissa. Lisäksi se tukee taiteilijoita, ja sillä on Mazzano Romanossa Italiassa taiteilija-ateljee ja kirjailijakoti.

Vuonna 2000 säätiö perusti Tanner-palkinnon ja Tanner-Akatemian. Säätiö on aiemmin jakanut Muutoksentekijä-palkintoa.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Väinö Tannerin Säätiön kotisivu
Henry Steel Olcott

**Henry Steel Olcott** (2. elokuuta 1832 &ndash; 17. helmikuuta 1907), oli yhdysvaltalainen eversti, buddhalaisuuden uudistaja ja toinen Teosofisen Seuran perustajista.   

H.S. Olcott syntyi Yhdysvalloissa 1832 New Jerseyn osavaltiossa presbyteeriperheeseen. Lyhyiden opintojen jälkeen hän nuoruusvuosinaan suuntasi länteen rajaseutuja kohti. Saavuttuaan Ohioon 20 vuoden ikäisenä hän kääntyi spiritualistiksi. Hän tutustui myös orjuuden lakkauttamiseen, maanviljelyn uudistamiseen, naisten oikeuksiin, polttohautaukseen ja raittiusliikkeeseen. Yhdysvaltain sisällissodan aikana hän työskenteli armeijan palveluksessa, jossa yleni everstiksi, sekä presidentti Lincolnin salamurhaa tutkivassa komissiossa. Viimein New Yorkiin palattuaan hän elätti itsensä lehtimiehenä sekä vakuutusasianajajana. 

## Liittyminen Teosofiseen Seuraan
Vuonna 1874 tutkiessaan tapausta, jossa henkien väitettiin aineellistuvan eräässä vermontilaisessa maalaistalossa, hän tutustui venäläiseen okkultistiin Helena Petrovna Blavatskyyn. Vuotta myöhemmin Olcott ja Blavatsky perustivat Teosofisen Seuran. Olcottista tuli seuran puheenjohtaja ja Blavatskysta sihteeri. 

## Vuodet Intiassa
Vuonna 1879 liikkeen johtajat matkustivat Intiaan Bombayhin. Pian tämän jälkeen heistä tuli Wijanandan luostarissa Ceylonilla tapahtuneessa seremoniassa ensimmäiset länsimaalaiset, jotka oli virallisesti vihitty buddhalaisiksi. Eversti Olcott kirjoitti kuuluisan *Buddhalaisen katekismuksensa*, josta tuli hänen saarelle perustamiensa buddhalaiskoulujen tekstikirja. Vuonna 1882 Teosofisen Seuran päämaja siirrettiin nykyiselle paikalleen Adyariin Madrasissa. Intiaan palattuaan eversti Olcott kiinnitti huomionsa teosofisen liikkeen kehittämiseen ja johtamiseen liittyviin kysymyksiin. Hän alkoi suhtautua kriittisesti Blavatskyyn etenkin kun tämä kohtasi kasvavia huijausepäilyjä. Olcott halusi myös ottaa etäisyyttä ns, mahatmailmiöön, johon kuului, että Blavatsky esitti mystisten adeptien lähettävän paranormaalein keinoin mahatmakirjeitä, joissa ohjeistavat seuran asioita. Blavatskyn palattua Eurooppaan vuonna 1885 Olcott jäi Intiaan johtamaan Teosofisen Seuran päämajaa. Liike hajosi vuonna 1895 William Quan Judgen ja Olcottin erimielisyyksiin ja Judge vei mukanaan koko Yhdysvaltain osaston. Olcott kuoli Adyarissa Madrasissa, helmikuun 17. päivänä vuonna 1907, minkä jälkeen Teosofista Seuraa alkoi johtaa Annie Besant.

## Teoksia

**Buddhalaisuuden kultaiset ohjeet*
**Näin puhui Buddha* (ilmestynyt myös nimellä *Buddhalainen katkismus*)
**The Life of Buddha and Its Lessons*
**Vanhoja päiväkirjan lehtiä, osat 1–6*

## Lähteet

## Katso myös
* Teosofinen Seura ry.
* Kansainvälinen Teosofinen Seura
* Teosofinen liike

## Aiheesta muualla

* Olcottin alkuperäisteoksien digiversioita  www.hermeetikko.com e-kirjasto
* The Life of Buddha and Its Lessons Gutenberg-projektissa.
Jouko Salomäki

**Jouko Johannes Salomäki** (s. 26. elokuuta 1962 Kauhajoki) on suomalainen aktiiviuransa lopettanut painija ja maan viimeisin painin olympiavoittaja. Hän paini finaalissa kaksi kylkiluuta murtuneena. Los Angelesin kisoja boikotoi kuitenkin Neuvostoliiton johdolla 14 maata. Itäblokin rintamaan kuului lukuisia huippupainijoita. Hän edusti seuratasolla Nurmon Jymyä. Nykyään Salomäki asuu Seinäjoen Nurmossa.

Kilpauransa jälkeen Salomäki on toiminut useita vuosia yksityisyrittäjänä maansiirtokoneita myyvässä yrityksessä, painivalmentajana sekä kiertänyt helluntaiseurakunnissa kertomassa uskoon tulostaan.

Salomäeltä leikattiin keväällä 2024 haima siinä ilmenneen syöpäkasvaimen vuoksi.

## Saavutuksia

* olympiakultaa Los Angeles 1984 (kreikkalais-roomalainen paini, sarja 74 kg)
* MM-kultaa 1987 (74&nbsp;kg)
** MM-pronssia 1985 (74&nbsp;kg)
* EM-hopeaa 1987 (74&nbsp;kg)
** EM-pronssia 1986 (74&nbsp;kg)
* nuorten EM-kultaa 1982 (74&nbsp;kg)
* veteraanien MM-kultaa 2003 (85&nbsp;kg)
** veteraanien MM-pronssia 2001 (76&nbsp;kg)
* SM-kultaa 1977 (52&nbsp;kg), 1981, 1982, 1983, 1984, 1985, 1987 ja 1989 (74&nbsp;kg)

## Dopingtapaus ja kavallustuomio
Salomäki kärähti hormonien salakuljetuksesta Helsinki-Vantaan lentoasemalla marraskuussa 1990, jolloin hän oli palaamassa kilpailumatkalta Viron Tartosta. Hänen laukustaan löytyi tullitarkastuksessa 300 tablettia ja 40 ampullia anabolisia steroideja. Salomäki väitti oikeudessa asianajajansa välityksellä, että hän ei tiennyt, kuinka hormonit olivat joutuneet hänen laukkuunsa. Salomäki väitti jonkun laittaneen hormonit hänen laukkuunsa joko hotellihuoneessa, hotellin aulassa, bussin vieressä tai lentokentällä. Oikeudessa kuultu todistaja, Salomäen kanssa samassa hotellihuoneessa asunut kilpailutoveri, ei uskonut Salomäen salakuljettaneen hormoneja. Hänen mukaansa hormonit saattoivat joutua Salomäen kassiin hotellissa, kun Salomäki nukkui huoneessa pois humalaansa. Selitykset eivät vakuuttaneet Painiliittoa ja oikeutta. Suomen Painiliitto asetti Salomäen marraskuussa 1990 kahden vuoden kilpailukieltoon. Sittemmin Vantaan kihlakunnanoikeus langetti lisäksi Salomäelle sakkotuomion hormonien salakuljetuksesta helmikuussa 1991.

Salomäki tuomittiin Etelä-Pohjanmaan käräjäoikeudessa huhtikuussa 2018 vuoden ja kuuden kuukauden ehdolliseen vankeuteen noin 300&nbsp;000 euron törkeästä kavalluksesta.

## Lähteet

* Salomaeki Jouko Johann (FIN) iat.uni-leipzig.de 
* Jouko Salomäki Bio, Stats and Results  Olympics at Sports-Reference.com 
* 

### Viitteet

## Aiheesta muualla
* Ylen Elävä arkisto: Jouko Salomäki paini MM-kultaa
M/S Jupiter

**M/S Jupiter** (ent. *Wellamo*) oli vuonna 1975 Ranskassa Dubigeon-Normandien telakalla valmistunut autolautta, joka tilattiin Silja Linen osakasvarustamolle Suomen Höyrylaiva Osakeyhtiölle. Alus asetettiin Helsinki–Tukholma-reitille yhdessä lähes samaan aikaan valmistuneen Rederi AB Svean M/S *Svea Coronan* kanssa. Wellamo palveli tällä reitillä aina vuoteen 1981, jolloin *[[M/S Moby Dada|Finlandia]]* korvasi sen.  Alus kastettiin Jupiteriksi 1. joulukuuta 1998. Jupiter upposi Damrey-myrskyssä marraskuun alussa 2017 Quy Nhơnin vesillä.

## Lähteet
* Valkeat laivat 
### Viitteet
Veeti

**Veeti** on suomalaisen miehen etunimi. Veeti on suomalainen muunnos Ferdinandista ja Fredrikistä.
Veeti on viettänyt nimipäivää 3. huhtikuuta vuodesta 2005. 

Vielä 1980-luvulla Veeti oli harvinainen nimi mutta on sittemmin huomattavasti yleistynyt.

Vuonna 2005 Veeti annettiin nimeksi 492 pojalle ja oli Suomen suosituin syntyneille pojille annettu ensimmäinen etunimi. Maaliskuun 2025 loppuun mennessä Digi- ja väestötietoviraston tietojen mukaan hieman yli 9&nbsp;000 henkilöä on saanut nimekseen Veeti.

Nykyisin Veeti-nimeä on alettu käyttää myös slangisana kuvaamaan nuorta teini-ikäistä poikaa, joka käyttäytyy lapsellisesti tai nolosti, samankaltaisessa merkityksessä kuin vanhempi termi "Jonne". Akateemisen tutkimuksen mukaan "Veeti" on muodostunut "jonnen" kaltaiseksi leikkisäksi tai halventavaksi nimitykseksi erityisesti nuorten keskuudessa (Sarhemaa & Hämäläinen, 2021).

## Tunnettuja Veeti-nimisiä
* Veeti Hietaniemi (s. 2003), jääkiekkoilija
* Veeti Häätylä (s. 2004), futsalpelaaja
* Veeti Kallio (s. 1966), laulaja ja näyttelijä
* Veeti Kettunen (s. 2003), pesäpalloilija
* Veeti Kokko (s. 2003), pesäpalloilija
* Veeti Kortehisto (s. 2004), pesäpalloilija
* Veeti Kuhta (s. 2002), jääkiekkoilija
* Veeti Lahtinen (s. 1999), futsalpelaaja
* Veeti Lankinen, (s. 2001), pesäpalloilija
* Veeti Louhivaara (s. 2006), jääkiekkomaalivahti
* Veeti Miettinen (s. 2001), jääkiekkoilija
* Veeti Moilanen (s. 2005), jääkiekkoilija
* Veeti Nikkinen (s. 2002), lentopalloilija
* Veeti Rantula (s. 2007), jääkiekkoilija
* Veeti Ruotsalainen (s. 2007), jääkiekkoilija
* Veeti Tikkanen laulaja, vuoden 2025 tangokuningas
* Veeti Vainio (s. 1997), jääkiekkoilija
* Veeti Vuorio (s. 1996), jääkiekkoilija
* Veeti Väisänen (s. 2006), jääkiekkoilija
* Veeti, Perämerellä 2006 havaittu ryhävalas

## Kuvitteellisia Veetejä
* Veeti Susimaa, televisiosarjassa *[[Uusi päivä]]*

## Lähteet
* 

* Sarhemaa, T. & Hämäläinen, J. (2021). *Nuorisokulttuurin nimityksiä suomen kielessä: Jonne, Veeti ja muut*. Folia Uralica Debreceniensia, 29, 89-100.  
https://finnugor.arts.unideb.hu/fud/fud29/11-Sarhemaa-Hamalainen.pdf

### Viitteet
M/S Mega Smeralda

**M/S Mega Smeralda** (ent. **Svea**, **Silja Karneval** ja **Color Festival**) oli Silja Linen autolautta, joka oli käytössä Turku–Tukholma-reitillä vanhalla nimellä vuosina 1985–1992 ja uudella vuosina 1992–1994. Se on M/S ''Silja Festivalin'' sisaralus. Vuosina 1994–2007 alus oli Color Linen käytössä nimellä *Color Festival*. Alus myytiin marraskuussa 2007 italialaiselle Corsica Ferriesille ja sai nimekseen M/S *Mega Smeralda*.

## Valmistus
Suomen Höyrylaiva osakeyhtiö tilasi aluksen 13. huhtikuuta 1983 Wärtsilän Hietalahden telakalta Helsingistä. Valmistumisen aikana aluksen tilaussopimus siirrettiin Tukholmaan rekisteröidylle Johnson Linelle. Sen köli laskettiin  12. huhtikuuta 1984 telakkanumerolla 470 ja alus laskettiin vesille 28. syyskuuta. Alus luovutettiin 7. toukokuuta 1985 Svea Line Finlandille. Se vuokrattiin Johnson Linelle ja kastettiin samana päivänä *Sveaksi* kumminaan Birgit Nilsson.

## Palvelus
Alus oli esiteltävänä Gröna Lundin rannassa Tukholmassa 11. toukokuuta 1984 ja se asetettiin Silja Linen reitille Tukholmasta Maarianhaminan kautta Turkuun 13. toukokuuta. Alus myytiin Johnson Linelle 15. joulukuuta 1989. Aluksella havaittiin vika konehuoneessa sen saavuttua Turusta Tukholmaan 15. toukokuuta 1990. Vian korjaamisen jälkeen alus myytiin takaisin Svea Line Finlandille 15. elokuuta ja se vuokrattiin Johnson Linelle.

Alus saapui 4. maaliskuuta 1992 Lloyds Werftille Bremerhaveniin modernisoitavaksi. Se kastettiin 31. maaliskuuta *Silja Karnevaliksi* ja alus palasi palvelukseen 7. huhtikuuta. Alus asetettiin 13. huhtikuuta reitille Tukholma–Maarianhamina–Turku. Aluksen myymisestä Color Linelle tehtiin periaatepäätös 15. lokakuuta 1993 ja alus saapui 30. maaliskuuta 1994 viimeisen kerran Turkuun.

Alus lähti maaliskuun viimeisenä päivänä Turusta Göteborgiin, jossa se siirrettiin 2. huhtikuuta telakalle. Alus myytiin 6. huhtikuuta Osloon rekisteröidylle Color Line ASA:lle, joka siirsi aluksen Color Line Marine AS:lle Sandefjordiin. Alus lähti 24. huhtikuuta Göteborgista Hirtshalsiin, jonne se saapui koeajolla 25. huhtikuuta ja alus saapui seuraavana päivänä Fredrikshavniin.

Aluksella oli avoimet ovet 26.–27. huhtikuuta Ålborgissa Tanskassa, mistä se lähti Osloon. Aluksen saavuttua Osloon 28. huhtikuuta se kastettiin *Color Festivaliksi*. Alus aloitti liikennöinnin Oslosta Hirtshalsiin 29. huhtikuuta.

22. helmikuuta 2002 Color Festival törmäsi aallonmurtajaan juuri ennen Hirtshalsin satamaa kovalla merenkäynnillä, ja yksi potkuri vaurioitui. Color Festival vietiin Blohm & Vossin telakalle Hampuriin, josta se palasi liikenteeseen 7. maaliskuuta.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Rosella

**Rosella** voi viitata seuraaviin:
* M/S ''Rosella'', Viking Linen matkustaja-autolautta
* rosellat, papukaijoihin kuuluva lintusuku.
Mariella

**Mariella** on naisen etunimi. Se on Maria-nimen italialainen hyväily- eli deminutiivimuoto.

Suomalaisten etunimenä Mariella on alkanut yleistyä 1900-luvun jälkipuoliskolla. Nimi saatetaan Suomessa hahmottaa Marin ja Ellan yhdistelmäksi. Kesäkuuhun 2025 mennessä Digi- ja väestötietoviraston etunimitilastoon on kirjattu noin 1&nbsp;190 Mariella-nimistä naista.

Mariellalla ei ole nimipäivää almanakassa.

## Tunnettuja Marielloja
* Mariella Bettineschi (s. 1948), italialainen kuvanveistäjä
* Mariella Devia (s. 1948), italialainen oopperalaulaja
* Mariella Lindén (s. 1950), suomalainen kirjailija ja feministi
* Mariella Mularoni (s. 1962), sanmarinolainen poliitikko
* Mariella Voglreiter (s. 1989), itävaltalainen alppihiihtäjä

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Etunimien taivutus: Mariella (Kotimaisten kielten keskuksen verkkojulkaisu)