open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Hylonomus

**Hylonomus**  (nimen merkitys: "metsäasukas") oli sukupuuttoon kuollut matelijasuku, joka eli noin 312 miljoonaa vuotta sitten kivihiilikauden Pennsylvania-kaudella. Vuodesta 2005 lähtien sitä on pidetty ensimmäisenä matelijana (*[[Westlothiana]]* on vanhempi, mutta se on nykyään tutkijoiden mielestä pikemminkin sammakkoeläin, ja *[[Casineria]]* on pikemminkin kehitysaskel sammakkoeläinten ja matelijoiden välillä). Sen ainoa laji on tyyppilaji ***Hylonomus lyelli***.

## Koko ja ulkonäkö

*Hylonomus* oli noin 20-25 senttiä pitkä (häntä mukaan lukien) ja muistutti ulkonäöltään suuresti nykyisiä liskoja. Sillä oli pienet ja terävät hampaat, joilla se luultavasti söi pieniä selkärangattomia, kuten tuhatjalkaisia tai varhaisia hyönteisiä.

## Löydöt

*Hylonomuksen* fossiileita on löydetty Joggins Formationista, Kanadasta. Myös pelykosauri *[[Archaeothyris|Archaeothyriksen]]* ja diapsidi *[[Petrolacosaurus|Petrolacosauruksen]]* fossiileita on löydetty samalta alueelta, vaikka ylemmän kerroksen mukaan ne elivät suunnilleen 6 miljoonaa vuotta myöhemmin. 

New Brunswickista löytyneet fossiloituneet jalanjäljet saattavat kuulua *Hylonomukselle*. 

*Hylonomuksen* löysi John William Dawson 1800-luvun puolivälissä. Sen nimen antoi geologi Sir Charles Lyell. Vaikka *Hylonomus* luetaan perinteisesti Protothyrididae-heimoon, myöhemmät tutkimukset osoittavat sen olevan läheisempää sukua diapsideille.

## Katso myös

* *[[Paleothyris]]*; toinen varhainen matelija
* *[[Casineria]]*; eräänlainen kehitysaskel matelijoiden ja sammakkoeläinten välillä
* *[[Archaeothyris]]*; ensimmäinen synapsidi
* *[[Petrolacosaurus]]*; ensimmäinen diapsidi
Salamanterieläimet

**Salamanterieläimet** eli **pyrstösammakot** (Caudata tai Urodela) on yksi sammakkoeläinten lahkoista. Salamanterieläimet ovat pitkäpyrstöisiä hieman sisiliskoa muistuttavia eläimiä, jotka elävät kosteissa ympäristöissä, joko vedessä tai metsän kosteassa maassa. Useimmat salamanterieläimet ovat pieniä, mutta suurin jättiläissalamanteri voi olla jopa 1,5 metrin mittainen.

Monet salamanterieläinlajit ovat suojautuneet siten, että niiden suomutonta ihoa peittää myrkyllinen tai pahanmakuinen limakerros. Esimerkiksi tulisalamanteri varoittaa tästä ominaisuudesta kirkkaalla kelta--mustakirjavalla värityksellään. On tosin olemassa petoja, joilla on immuniteetti myrkkyä vastaan. Tällaisia ovat muiden muassa jotkin käärmeet.

Kaikki salamanterieläimet ovat petoja. Valtaosa niistä syö erilaisia pieniä selkärangattomia. Suurimmat lajit voivat napata ravinnokseen myös pieniä selkärankaisia.

Suomessa on kaksi luonnonvaraisena elävää salamanterieläinlajia: vesilisko (*Triturus vulgaris*) ja rupimanteri (*Triturus cristatus*). Muualla Euroopassa tavattavia lajeja ovat muiden muassa tulisalamanteri (*Salamandra salamandra*), alppisalamanteri (*Salamandra atra*), karpaattienvesilisko (*Triturus montandoni*), alppivesilisko (*Triturus alpestris*) ja olmi (*Proteus anguinus*) sekä kaksi *[[luolasalamanterit|Hydromantes]]*-suvun keuhkotonsalamanterilajia.

## Lähteet
Vinohermiittinen matriisi

**Vinohermiittinen** eli **antihermiittinen matriisi** on sellainen neliömatriisi *A*, että sen kompleksikonjugaatin transpoosille pätee 

:A^*  = -A\,.
Etenkin kvanttimekaniikassa kompleksikonjugaatin transpoosia merkitään A^{\dagger}.

## Esimerkki
Seuraava matriisi on vinohermiittinen:
:\begin{pmatrix}i & 2 + i \\ -2 + i & 3i \end{pmatrix}

## Ominaisuuksia
* Vinohermiittisen matriisin päädiagonaalilla olevat alkiot ovat puhtaasti imaginäärisiä samoin kuin vinohermiittisen matriisin ominaisarvot.
* Jos *A* on vinohermiittinen, on *iA* hermiittinen
* Jos *A, B* ovat vinohermiittisiä, on *aA + bB* vinohermiittinen kaikilla reaalisilla skalaareilla *a, b*.
* Kaikki vinohermiittiset matriisit ovat normaaleja.
* Jos *A* on vinohermiittinen, on *A**2* hermiittinen.
* Jos *A* on vinohermiittinen, on *A* korotettuna parittomaan potenssiin vinohermiittinen.
* Neliömatriisin *A* ja sen konjugaattisen transpoosin erotus (A - A^*) on vinohermiittinen.
* Neliömatriisi *C* voidaan lausua hermiittisen matriisin *A* ja vinohermiittisen matriisin *B* summana:
::C = A+B, \quad\mathrm{miss\ddot a}\quad A = \frac{1}{2}(C + C^*) \quad\mbox{ja}\quad B = \frac{1}{2}(C - C^*).

## Katso myös
* hermiittinen matriisi
* normaali matriisi
* unitaarinen matriisi

## Lähteet

## Kirjallisuutta
*
Panderichthys rhombolepis

**Panderichthys rhombolepis** oli devonikautinen kala, jolla oli vahvat luiset raajamaiset evät ja pitkänomainen suuri pää. Siinä näkyy selvästi elämän maihinnousun ensi askeleet. Sammakkoeläin tämä laji ei vielä ollut.

Panderichthys ei ollut maaselkärankaisten suora esi-isä, mutta uudemmat tutkimukset ovat paljastaneet, että sen "raajoissa" oli - eväruotojen alla - yli kymmenen usean luun pitkittäistä ryhmää, jotka ovat mahdollisesti homologisia sormien ja ranteen kanssa. Niissä ei kuitenkaan ollut jälkiä kehittyneistä nivelistä tai lihaksista, joten ne luultavasti toimivat ruotojen kiinnityskohtina.

## Katso myös
* Acanthostega

## Aiheesta muualla
* 
* *
*
March Engineering

**March** oli brittiläinen autonvalmistaja ja Formula 1 -talli, joka ajoi F1-sarjassa vuosien 1970 ja 1992 välillä. Alun perin **March Engineering** nimellä kulkevan organisaation perustivat vuonna 1969 Max Mosley, Alan Rees, Graham Coaker ja Robin Herd. March ajatti autoja eri autourheilusarjoissa ja myös kauppasi autojaan muille F1-talleille, kuten Leyton Houselle.

## Historia

Marchin valmistamalla autolla ajettiin ensimmäinen voitto Formula 1 -sarjassa jo kaudella , kun asiakastalli Tyrrellin Jackie Stewart voitti Espanjan GP:n.

Seuraavalla kaudella 1971 tallin kuljettaja Ronnie Peterson sijoittui kauden aikana kilpailuissa useasti palkintokorokkeelle ja taisteli Stewartia vastaan uudella March 711 -autolla, mikä päättyi toiseen sijaan kauden lopputuloksissa.

Kaudella  tallin suunnitteluosasto päätti kokeilla erityistä takajousitusta sekä vaihdelaatikon asentamista taka-akselin ja moottorin väliin 721X -autossaan, mutta kokeilun ongelmaksi koituivat eturenkaiden kuluminen sekä ohjauksen vaihtelevuus aliohjaavan ja yliohjaavan välillä. Tilalle rakennettu 721G-auto valmistui yhdeksässä päivässä, minkä aikana autoon asennettiin lisäpolttoainesäiliöt, isommat jarrupalat ja enemmän avoimena olleet ilmanottimet.

Talli itse saavutti ainoat voittonsa Itävallan GP:stä vuonna 1975 ja Italian GP:stä vuonna 1976. Mauricio Gugelmin ajoi tallin viimeisen palkintokorokesijan kaudella  sijoittumalla kolmanneksi kotikilpailussaan Brasiliassa.

March-talli myytiin japanilaiselle Akira Akagille ennen kautta 1990, joka ajatti tallia Leyton Housen nimellä kausina –. March palasi takaisin kaudelle , mutta joutui lopettamaan kauden jälkeen rahavaikeuksien vuoksi. Kauden parhaaksi tulokseksi jäi Karl Wendlingerin ajama neljäs sija Kanadan osakilpailussa.

March-talli osallistui 175 GP:hen, joista saaliina oli 2 voittoa, 4 paalupaikkaa ja 7 kilpailun nopeinta kierrosta. Menestyksekkäimmät tallissa ajaneet kuljettajat olivat Ronnie Peterson, Chris Amon ja Ivan Capelli. March haki tallipaikkaa kaudelle 2010, mutta hanke kaatui.

## Saavutukset (valmistaja ja asiakastallit)

**Voitot**

**Paalupaikat**

**Palkintokorokesijat**

**Nopeimmat kierrokset**

## Kuljettajat

* &nbsp;Chris Amon (1970)
* &nbsp;Jo Siffert (1970)
* &nbsp;Ronnie Peterson (1971–1972, 1976)
* &nbsp;Alex Soler-Roig (1971)
* &nbsp;Andrea de Adamich (1971)
* &nbsp;Nanni Galli (1971)
* &nbsp;Niki Lauda (1971–1972)
* &nbsp;Jean-Pierre Jarier (1971, 1973)
* &nbsp;Mike Beuttler (1971)
* &nbsp;Henri Pescarolo (1973)
* &nbsp;Roger Williamson (1973)
* &nbsp;Hans-Joachim Stuck (1974–1977)
* &nbsp;Howden Ganley (1974)
* &nbsp;Vittorio Brambilla (1974-1976)
* &nbsp;Reine Wisell (1974)
* &nbsp;Lella Lombardi (1975)
* &nbsp;Ian Scheckter (1977)
* &nbsp;Alex Ribeiro (1977)
* &nbsp;Brian Henton (1977)
* &nbsp;Eliseo Salazar (1981)
* &nbsp;Derek Daly (1981)
* &nbsp;Raul Boesel (1982)
* &nbsp;Jochen Mass (1982)
* &nbsp;Rupert Keegan (1982)
* &nbsp;Emilio de Villota (1982)
* &nbsp;Ivan Capelli (1987–1989)
* &nbsp;Mauricio Gugelmin (1988)
* &nbsp;Paul Belmondo (1992)
* &nbsp;Karl Wendlinger (1992)
* &nbsp;Emanuele Naspetti (1992)
* &nbsp;Jan Lammers (1992)

## Lähteet
Eusthenopteron

**Eusthenopteron** oli lihaseväinen kala (Sarcopterygii), jolla oli etu- ja takaevissä samanlaiset luut kuin ensimmäisillä nelijalkaisilla, sammakkoeläimillä (Amphibia). Vahvat evät ovat saattaneet kehittyä kaloille vauhdinottoa varten tai vesikasvikossa liikkumista auttamaan. Ensimmäiset devonikautiset *Eusthenopteron*-fossiilit kuvattiin Quebecin Miguashasta.

## Aiheesta muualla
*Encyclopædia Britannica: Eusthenopteron - paleontology
*Eusthenopteron
Acanthostega gunnari

**Acanthostega gunnari** oli alkeellinen sammakkoeläin, joka muistutti ulkonäöltään kalaa ja jolla oli vahvat raajat. Se oli ensimmäisiä nelijalkaisia. Pää oli kuin sammakkoeläimen pää, jalat kuin nelijalkaisen jalat ja pyrstö kuin kalan pyrstö. Raajoilla tämä kalasammakko liikkui vesikasvien seassa. *Acanthostega* eli ylädevonikaudella (Fammenian-kaudella). Samaan aikaan elänyt *[[Ichthyostega]]* ei ollut *Acanthostega*n lähisukulainen.

## Aiheesta muualla
* Tree of Life - Acanthostega  
* The World of the Tetrapods  
* UCA 
* The Tetrapods Transition to Land pdf-tiedosto  
* A Moment of Science:Aganthostega
Ichthyostega

**Ichthyostega** oli alkusammakkoeläinsuku, joka sijoittuu evoluutiossa kalojen ja sammakkoeläinten väliin. Ichthyostega eli myöhäisdevonikaudella 367–362,5 miljoonaa vuotta sitten ja oli luultavasti hieman sitä muistuttavaa Acanthostegaa paremmin sopeutunut maaelämään.

Ichthyostegoideja eli kalasammakoita seurasivat temnospondylit ja anthracosaurit, kuten esimerkiksi *[[Eryops]]*, joka oli oikea maalla liikkuva sammakkoeläin. Molempien sammakkoeläinten ja kalojen välissä on 20–30 miljoonan vuoden mittainen fossiiliton aukko, *[[Romerin aukko]]* (). Vuonna 2002 löydettiin Romerin aukon keskivaiheille sijoittuva 350 miljoonaa vuotta vanha fossiili, *[[Pederpes finneyae]]*.

## Lähteet

### Viitteet

## Aiheesta muualla
*Excellent site on early tetrapods
*Course site 
*Palaeos Vertebrates: Temnospondyli
Eryops

**Eryops megacephalus** oli ensimmäinen maalla kävelevä nelijalkainen sammakkoeläin, joka kehittyi kalasammakoista kuten Ichthyostega. Eryops oli 1,5 metriä pitkä. Se muistutti hieman suurta salamanteria. Eryopsin noin 260 miljoonaa vuotta vanhoja permikautisia luurankoja ja fossiileja on löydetty Yhdysvalloista kuivilta New Mexicon, Texasin ja Oklahoman alueilta, ja sitä pidetään mielenkiintoisena esimerkkinä alun perin vesieläimen sopeutumisesta kuiviin olosuhteisiin. Eryops on ollut aikansa suurimpia maaeläimiä.
Panssarisammakot

**Panssarisammakot** (Temnospondyli) olivat varhaisia tetrapodeja – yleisesti sammakkoeläimiä, jotka kykenivät liikkumaan maalla tukehtumatta. Lahko kehittyi hiilikauden lopulla noin 330 miljoonaa vuotta sitten. Seuraavien 120 miljoonan vuoden aikana ne kehittyivät useiksi erilaisiksi, joissain tapauksissa kookkaiksi, maaelämään sopeutuneiksi lajeiksi. Synapsidien vallatessa alaa ne taantuivat takaisin vedestä riippuvaisemmiksi muodoiksi. Lahkon viimeiset edustajat hävisivät kuitenkin vasta varhaisella jurakaudella. Sitä ennen panssarisammakoista kuitenkin kehittyivät nykyisten sammakkojen ja konnien esi-isät.

## Lähteet
*

### Viitteet
Diadectes

**Diadectes** oli matelijamainen raskas sammakkoeläin joka eli varhaisella Permikaudella noin 280 miljoonaa vuotta sitten. Sen pituus oli 1,5–3 metriä ja paino 150 kilogrammaa. Sitä esiintyi Pohjois-Amerikassa. Se oli ensimmäisiä sammakkoeläimiä, jotka olivat kasvinsyöjiä. Se saattoi olla kantamuoto anapsideihin kuuluvalle *Cotylosaurus*-ryhmälle.

## Lähteet
Hynerpeton

**Hynerpeton** oli 1,5 metrin pituinen varhainen tetrapodi. Se oli eräs varhaisimmasta maan päällä kävelevistä tetrapodeista, eläimistä joista sammakkoeläimet, liskot ja nisäkkäät kehittyivät. Kuivalla maalla liikkumiseen soveltuvista raajoista huolimatta se luultavasti eli enimmäkseen vedessä. Koska Hynerpeton oli sammakkoeläin, sen iho kuivui nopeasti ja sen piti päästä veteen. Vedessä taas sitä vaani monet pedot, kuten Hyneria ja alkeelliset hait kuten Stethacanthus. Hynerpetonit elivät Devonikaudella noin 360 miljoonaa vuotta sitten.
Labyrinthodontia

**Labyrinthodontia** on sukupuuttoon kuolleiden sammakkoeläinten alaluokka. Ne elivät myöhäispaleotsooiselta kaudelta varhaismesotsooiselle kaudelle (noin 367–250 miljoonaa vuotta sitten). Labyrinthodontia-lajit eivät muodosta luonnollista ryhmää tieteellisessä luokittelussa, minkä takia monet asiantuntijat ovat hylänneet termin käytön. Tälle alaluokalle oli ominaista kartionmuotoiset hampaat. Lisäksi tähän alaluokkaan kuuluvat sammakkoeläimet olivat rakenteeltaan rotevampia kuin alaluokkaan Lepospondyli kuuluvat.

## Lähteet
Ichthyostegalia

**Ichthyostegalia**, epävirallisesti **kalasammakot**, on vanhentunut  varhaisten sammakkoeläinten lahko, joka sisälsi devonikaudella eläneitä esi-tetrapodeja. Se on nykyään todettu parafyleettiseksi, eikä sen käyttöä pidetä suositeltavana. Kalasammakoilla oli kalamainen pyrstö, mutta tetrapodin pää ja raajat. Kalasammakot kehittyivät devonikaudella varsieväisistä kaloista. Ne olivat kehitysaskel tetrapodien ja kalojen välillä, ja kivihiilikaudella niistä kehittyi panssarisammakot, lepospondylit ja reptiliomorfit. 

## Luokittelu
* Lahko Ichthyostegalia
** Heimo Acanthostegidae
*** *[[Acanthostega]]*
** Heimo Densignathidae
*** *[[Densignathus]]*
** Heimo Elginerpetontidae
*** *[[Elginerpeton]]*
*** *[[Obruchevichthys]]*
** Heimo Ichthyostegidae
*** *[[Hynerpeton]]*
*** *[[Ichthyostega]]*
** Heimo Jakubsonidae
*** *[[Jakubsonia]]*
** Heimo Metaxygnathidae
*** *[[Metaxygnathus]]*
** Heimo Sinostegidae
*** *[[Sinostega]]*
** Heimo Tulerpetontidae
*** *[[Tulerpeton]]*
** Heimo Ventastegidae
*** *[[Ventastega]]*
** Heimo Ymeridae
*** *[[Ymeria]]*

## Katso myös
* Tetrapodomorpha
* Tetrapoda
* Batrachomorpha
* Reptiliomorpha
* Labyrinthodontia
* Sammakkoeläimet

## Lähteet
Perno

**Perno** on kaupunginosa Turun länsiosassa Raision kupeessa. Pernosta on matkaa keskustaan noin seitsemän kilometriä. Kaupunginosa on jaettu kahteen pienalueeseen, jotka ovat Asuin-Perno ja Telakka.

Vuoden 2016 lopussa kaupunginosassa oli 2&nbsp;247 asukasta, joista kaikki asuivat Asuin-Pernossa. Asukkaista alle 15-vuotiaita oli 13,8&nbsp;%, 15–64-vuotiaita 67,9&nbsp;% ja yli 64-vuotiaita 18,3&nbsp;%. Väestöstä 77,9&nbsp;% puhui äidinkielenään suomea, 2,4&nbsp;% ruotsia ja 19,7&nbsp;% jotakin muuta kieltä.

Alueella sijainneen Pernon koulun toiminta on päättynyt. Pernon lukio lopetettiin kesällä 2007 ja Pernon yläaste alkuvuodesta 2009. Koulurakennus purettiin vuonna 2021. 

Meyer Turun omistamalla Pernon telakalla on rakennettu muun muassa loistoristeilijöitä.

## Historia

Varhaisimmat kirjalliset maininnat alueesta ovat 1400-luvulta. Perno liitettiin Raisiosta Turkuun yhdessä Pansion kanssa vuonna 1931. Vuonna 1967 liitettiin vielä pienempi alue Upalingon suunnalta nykyisen Pernon telakan luona.  Nimensä kaupunginosa on saanut alueella sijainneesta Pernon kartanosta.

## Lähteet

## Kirjallisuutta
* Kupila, Sanna. Perno. * Teoksessa:*  

## Aiheesta muualla
*Pernon Huolto Oy:n alueellinen sivusto (Pernon historiasta ja rakennuksista)
Keuhkokalat

**Keuhkokalat** (Dipneusti tai Dipnoi) on lihaseväisten kalojen (Sarcopterygii) alaluokka. Keuhkokalat pystyvät hengittämään ilmaa uimarakkonsa avulla, jos vesi on vähähappista.

Nykyisiä keuhkokaloja tunnetaan vain kuusi lajia, jotka elävät eteläisen pallonpuoliskon sisävesissä. Australiassa, Afrikassa ja Etelä-Amerikassa on kussakin omat heimonsa, jotka kaikki luetaan yhteen lahkoon **Ceratodontiformes**. Enemmän keuhkokaloja on ilmeisesti esiintynyt devonikaudella, jolloin kalat kehittyivät voimakkaasti.

## Ruumiinrakenne ja elintavat
Keuhkokalat ovat pitkulaisia ja ankeriasmaisia kaloja joilla on pienet suomut. Rinta- ja vatsaevät ovat sulkamaiset. 

Uimarakko on kehittynyt kahdeksi keuhkoksi. Poikasilla on ulkoiset kidukset. Kalat ottavat tarvitsemansa hapen keuhkoillaan ilmasta, jota ne käyvät hengittämässä keuhkoillaan veden pinnassa. Kuivan kauden ajan keuhkokalat viettävät horroksessa kuivuneiden järvien ja jokien pohjamudassa. Etiopiankeuhkokalan (*Protopterus aethiopicus*) on todettu selviävän näin jopa neljän vuoden ajan.

Keuhkokalat ovat petoja ja syövät kaikkea, mitä saavat kiinni jos saalis vain mahtuu niiden suuhun. Ruokavalioon kuuluvat kalat, äyriäiset ja muut vesieläimet.

## Lähteet
Magnús Ver Magnússon

**Magnús Ver Magnússon** (s. 23. huhtikuuta 1963 Egilsstaðir) on islantilainen entinen voimanostaja ja voimamies. Hän on voittanut Maailman vahvin mies -kilpailun neljästi vuosina 1991, 1994, 1995 ja 1996.

Nykyään Magnús toimii tuomarina voimamies- ja voimanostokilpailuissa. Hän on yksinhuoltajaisä ja asuu lapsensa kanssa Hafnarfjörðurissa.

## Aiheesta muualla
* http://www.magnusvermagnusson.com/
Lihaseväiset

**Lihaseväiset** (Sarcopterygii), aikaisemmin **varsieväiset**, on toinen luukalojen alaluokista viuhkaeväisten (Actinopterygii) rinnalla. Siihen luetaan kuuluviksi varsieväkalat ja  keuhkokalat. Lihaseväiset kykenevät liikuttamaan rintaeviään ja vastaeviään edestakaisin, ja kääntämään niitä, mihin muut kalat eivät kykene. Vain hyvin pieni osa nykyisistä kalalajeista kuuluu lihaseväisiin. Suurin osa on viuhkaeväisiä.

Lihaseväisten sijoittuminen tieteellisessä luokittelussa on kiistanalaista. Lihaseväisiä on pidetty luukalojen alaluokkana tai omana luokkanaan tai (nykyluokituksessa) yläluokkana jonka luokkia varsieväkalat ja keuhkokalat ovat.

Polveutumishistorian kannalta nelijalkaiset maaselkärankaiset (tetrapodit - Tetrapoda) kuuluisivat myös lihaseväisiin, ne muodostavat keuhkokalojen sisarryhmän. Muodollisessa luokituksessa ne kuitenkin sijoitetaan erilleen luukalojen ulkopuolelle.

## Lähteet
Jón Páll Sigmarsson

**Jón Páll Sigmarsson** () oli islantilainen voimamies, voimanostaja ja kehonrakentaja. Hän voitti neljästi Maailman vahvin mies -kilpailun. Tämän lisäksi hän on 5-kertainen World Muscle Power -mestari ja 2-kertainen Euroopan vahvin mies. Häntä voidaan pitää modernin voimamiesurheilun isänä.

Hän kävi Suomessa monesti; hänet mm. nähtiin kutsuvieraana Gladiaattorit-kisoissa Planet Fun Fun -huvipuistossa Keravalla.

Jón Páll Sigmarsson kuoli 32-vuotiaana äkillisesti aortan repeämään ollessaan punttisalilla tekemässä maastavetoa. Hänen parhaat salinostonsa olivat 390 kg kyykky (raw), 427,5 kg maastaveto (nosto remmeillä) ja 255 kg penkkipunnerrus (raw). Hän on yksi harvoista voimamiehistä, joka on pitänyt hallussaan voimamieskisojen maastavedon ja tukkipunnerruksen maailmanennätystä samaan aikaan: 523 kg veto polvista ja 165 kg tukkipunnerrus.

## Maailman vahvin mies -kilpailut
* 1983 – 2.
* 1984 – 1.
* 1985 – 2.
* 1986 – 1.
* 1988 – 1.
* 1989 – 3.
* 1990 – 1.

## Lähteet
Tetrapoda

**Tetrapoda** (, , 'nelijalkaiset', 'neljä jalkaa') eli **tetrapodit** on selkärankaisten yläluokka, johon kuuluvat kaikki maalla elävät sekä neljällä raajalla kulkevat selkärankaiset. Yläluokka käsittää nykyiset sammakkoeläimet, matelijat, linnut, nisäkkäät ja niiden sukupuuttoon kuolleet sukulaiset. Useilla tetrapodeilla on neljä raajaa, mutta jotkin niistä ovat menettäneet raajansa tai palanneet takaisin veteen. 

Tetrapodit kehittyivät devonikaudella noin 360 miljoonaa vuotta sitten kalasammakoista. Nämä eläimet puolestaan olivat kehittyneet lihaseväisistä kaloista. Niiden evät alkoivat vähitellen muuttua raajoiksi, ja ne siirtyivät vedestä maalle. Tetrapodit muodostavat kalasammakoiden kanssa Tetrapodomorpha-kehityslinjan. 

## Luokittelu

* Yläluokka **Tetrapoda** - tetrapodit
** Batrachomorpha tai luokka Amphibia - sammakkoeläimet
*** Lissamphibia - kaikki nykyiset sammakkoeläimet 
*** Temnospondyli - panssarisammakot 
*** Lepospondyli?; mahdollisesti myös Reptiliomorphan alaryhmä
** Reptiliomorpha
*** useita sukupuuttoon kuolleita ryhmiä kuten *[[Solenodonsaurus]]*
*** Amniota - vesikalvolliset 
**** Sauropsida - matelijat ja linnut 
***** Luokka Reptilia - matelijat; nykyisin todettu parafyleettiseksi ryhmäksi
***** Luokka Aves - linnut
**** Synapsida - synapsidit 
***** Luokka Mammalia - nisäkkäät

## Aiheesta muualla
*Mikä tetrapodi on?, ''engl.''
*Kalifornian yliopiston paleontologian museon kuvitetut sivut tetrapodeista, ''engl.'' 
*Tetrapodien kladogrammit, ''engl.'' Sukupuita
* Kuinka kalalle kasvoi jalat?, ''engl.'' Evoluutio kalasta tetrapodiksi

### Devonikauden tetrapodit
*Aasian ensimmäinen tetrapodifossiili, ''National Geographic''-lehti, ''engl.''
*Devonikauden tetrapodit, ''engl.'' 
*Devonikauden tetrapodit, ''engl.'' 

### Kivihiilikauden tetrapodit
*Tetrapodien evoluutio, ''engl.'' Maallikoille suunnattu sivu, joka kertoo myös Jennifer Clackin roolista tetrapodien varhaisen evoluution selvittelyssä
*Jennifer A. Clackin kirjoittama tiivistelmä, ''An early tetrapod from "Romer's Gap"'', ''Nature''-lehti, kesäkuu 2002, ''engl.''
*Jennifer Clackin tiivistelmä alkeellisen tetrapodin tunnistamisesta, ''engl.''
Bill Kazmaier

**Bill Kazmaier** (s. 30. joulukuuta 1953 Wisconsin, Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen voimanostaja ja voimamies.

Kazmaier voitti vuonna 1979 voimanostossa Yhdysvaltain mestaruuden ja IPF-liiton maailmanmestaruuden. Toisen maailmanmestaruutensa hän voitti 1983. Voimanostossa hänen paras yhteistuloksensa on 1&nbsp;100 kilogrammaa, mikä oli IPF-liiton ennätys monien vuosien ajan.

Maailman vahvin mies -kilpailun Kazmaier voitti kolmesti peräkkäin vuosina 1980–1982. Voittojensa jälkeen hänet kutsuttiin kilpailuihin jälleen vuonna 1988, jolloin hän sijoittui Jón Páll Sigmarssonin jälkeen toiseksi. Vielä 1989 hän oli neljäs.

Kazmaier on toiminut myös ammattilaispainijana WCW-liiton viihdepainiotteluissa sekä toiminut voimamieskilpailujen televisiokommentaattorina.

## Lähteet

* Bodybuilding.com
* LegendaryLife Blog
Rhipidistia

**Rhipidistia** on lihaseväisten kalojen kladi, joka sisältää tetrapodit (”nelijalkaiset”) ja keuhkokalat. Sen kaksi pääryhmää ovat Dipnomorpha, joka sisältää nykyiset keuhkokalat (Dipnoi) ja sukupuuttoon kuolleen Porolepiformesin, sekä Tetrapodomorpha, joka puolestaan sisältää paitsi tetrapodit, myös tetrapodeihin johtaneen kehityslinjan. Aikaisemmin Rhipidistiaa ja keuhkokaloja pidettiin kokonaan eri ryhminä.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Sarcopterygii:Fossil Record. University of Bristol
Geoff Capes

**Geoff Capes** (23. elokuuta 1949 Holbeach, Lincolnshire – 23. lokakuuta 2024) oli brittiläinen voimamies ja kuulantyöntäjä.

Capes työnsi kuulaa parhaimmillaan 21,68, joka oli Kansainyhteisön ennätys 23 vuoden ajan. Kuulantyönnössä hän on voittanut Kansainyhteisön mestaruuden kahdesti (1974 ja 1978). Rooman EM-kilpailuissa 1974 hän oli pronssilla. Sisäratojen EM-kilpailuissa hän saavutti kaksi kultaa, kolme hopeaa ja yhden pronssin vuosina 1974–1979. Hän edusti maataan erilaisissa kansainvälisissä yleisurheilukilpailuissa 67 kertaa, mikä on sekin ennätys. Maansa mestaruuden hän voitti 17 kertaa.

Vuonna 1980 Capes lopetti yleisurheilu-uransa ja ryhtyi ammattimaiseksi voimamieheksi. Maailman vahvin mies -kilpailun hän voitti vuosina 1983 ja 1985. Lisäksi hän kilpaili menestyksekkäästi perinteisissä Ylämaan kisoissa.

Myöhemmin Capes harrasti undulaattien kasvatusta.

## Sijoitukset Maailman vahvin mies -kilpailuissa
***1980** – 3.
***1981** – 2.
***1982** – 4.
***1983** – 1.
***1984** – 3.
***1985** – 1.
***1986** – 2.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* http://www.geoffcapes.com/
Ylämaan kisat

**Ylämaan kisat** () on Skotlannin ylämailla järjestettävä perinteinen kansallisurheilutapahtuma. 

Ensimmäisen kerran kisat järjestettiin tiettävästi 1000-luvulla, mutta sittemmin on ollut pitkiä kausia, jolloin kisoja ei ole käyty. Yli 200 vuotta sitten perinnettä alettiin elvyttää ja nykyään kisat ovat Skotlannissa suosittuja, ja niitä järjestetään useissa kaupungeissa, merkittävimpinä Braemar, Inverness, Cowal, Lonach, Ballater ja Aboyne. Aboynen kisat on pidetty joka vuosi vuodesta 1867 lähtien lukuun ottamatta maailmansotien vuosia. Lisäksi skotlantilaiset siirtolaiset järjestävät vastaavia kisoja myös eri puolilla maapalloa. 

## Lajeja
* kiventyöntö
* moukarinheitto perinteisellä skottilaisella moukarilla
* painonheitto
* painon nosto riman yli
* tukinheitto
* säkin heitto talikkoa käyttäen

## Aiheesta muualla

* Highland Games Wikicity
KTV

Lyhenne **KTV** tai **Ktv** voi tarkoittaa seuraavia:
* Kunta-alan ammattiliitto KTV ry, ammattiliitto
* Kansai Telecasting Corporation eli Kansai TV, lyhenne KTV, japanilainen televisiokanava
* Kotavaaran rautatieasema, liikennepaikkalyhenne Ktv, rautatieliikennepaikka.
Will Rogers

**William Penn Adair ”Will” Rogers** (4. marraskuuta 1879 Oklahoma  – 15. elokuuta 1935 Alaska) oli yhdysvaltalainen näyttelijä, koomikko ja cowboy. Hän syntyi intiaanialueella, josta myöhemmin muodostettiin Oklahoman osavaltio. Rogersin vanhemmat olivat cherokeesukuisia.

Will Rogers vieraili Suomessa syyskuussa 1934. Hän oli maailmanympärimatkalla ja saapui Helsinkiin Pietarista 4. syyskuuta ja jatkoi matkaansa Tukholmaan seuraavana päivänä.

Rogers, innokas ilmailun puolestapuhuja, kuoli lento-onnettomuudessa Alaskassa kokeneen ennätyslentäjän, Wiley Postin mukana.

Will Rogersin mukaan on nimetty amerikkalainen sukellusvene *[[USS Will Rogers (SSBN-659)|USS Will Rogers]]* ja Oklahoma Cityn lentokenttä Will Rogers World Airport.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Pyhän Olavin päivä

**Pyhän Olavin päivä** (, ) on Norjan ensimmäisen kristityn kuninkaan, Pyhän Olavin muistopäivä, jota vietetään 29. heinäkuuta. Sanottuna päivänä vuonna 1030 Pyhä Olavi sai surmansa Stiklestadin taistelussa kapinallisia vasallejaan vastaan. Muistopäivä kuuluu varsinaisesti katoliseen pyhimyskalenteriin, mutta sitä on juhlittu laajalti Pohjoismaissa uskonpuhdistuksen jälkeenkin. Nykyäänkin se on Norjassa perinteinen juhlapäivä ja liputuspäivä. Färsaarilla sitä vietetään kansallispäivänä, joka on samalla myös pyhäpäivä. Suomessakin sitä juhlitaan erityisesti Savonlinnassa. Päivä on myös Olavin nimipäivä.

Päivän norjankielinen nimi *olsok* ja fäärinkielinen nimi *Ólavsøka* ovat muunnoksia keskiaikaisesta nimityksestä *Olafsvaka* (Olavin valvojaiset, Olavin vigilia). Nimet ovat alkujaan tarkoittaneet katolisena aikana Norjan kirkoissa edellisenä iltana pidettyä messua.

## Pyhän Olavin päivä Savonlinnassa
Savonlinnassa Pyhän Olavin päivä on vanhastaan tärkeä merkkipäivä, koska Pyhä Olavi on Olavinlinnan suojeluspyhimys, jonka mukaan linna on saanut nimensäkin. Koska vuonna 1639 perustetun kaupungin tarkka perustamisajankohta on hämärän peitossa, juhlitaan päivää myös kaupungin syntymäpäivänä.

Vanhaan aikaan Pyhän Olavin päivän juhlaruokana oli lammaspaisti. Olavinlinnassa kasvatettiin mustia pässejä silloin uhrattaviksi. Vuonna 1728 linnan viimeinen pässi hukkui pudottuaan virtaan.

Pyhän Olavin päivänä kaupungissa järjestetään koko päivän ajan erilaista ohjelmaa, esimerkiksi kulttuuritapahtumia. Kauppatorilla esiintyy muusikoita, ja Olavinlinnaan ja museoihin pääsee tavallista edullisemmin. Puolilta öin juhlinta päättyy ilotulitukseen.

## Lähteet
Gorodki

**Gorodki** () on venäläinen kyykkää muistuttava peli. Nimi tarkoittaa ”linnapeliä”.

Gorodki on vanha venäläinen peli, jota ovat pelanneet tiettävästi muun muassa Pietari I, Aleksandr Suvorov, Vladimir Lenin, Josif Stalin, Mihail Kalinin ja Kliment Vorošilov, tiedemies Ivan Pavlov, oopperalaulaja Fjodor Šaljapin sekä kirjailijat Leo Tolstoi ja Maksim Gorki. 

Peliä pelattiin eri puolilla erilaisin sääntömuunnelmin, kunnes yhtenäiset säännöt kehitettiin vuonna 1923 ja säännöllinen kilpailutoiminta alkoi. Neuvostoliiton mestaruudesta pelattiin 1936 lähtien ja moskovalaiset voittivat lajissa lähes kaikki mestaruudet. Suosituimmillaan gorodki oli Neuvostoliitossa 1960- ja 1970-luvuilla, jolloin sitä harrasti noin 350&nbsp;000 ihmistä. Lajin suosio alkoi laantua 1980-luvulle tultaessa. Neuvostoliiton romahtamisen jälkeen kilpailuperinne katosi, mutta lajia on sittemmin alettu uudelleen herättää henkiin ja kilpailuja on järjestetty. Gorodki- ja kyykkäjärjestöt tekevät kansainvälistä yhteistyötä.

## Aiheesta muualla

* Saksan gorodki-liitto.
* Ukrainan gorodki-liitto .
Romanian avaruusjärjestö

**Romanian avaruusjärjestö** (ROSA, ) perustettiin Romaniassa vuonna 1991 ja  organisoitiin uudelleen vuonna 1995. Se toimii Opetus- ja tutkimusministeriön alaisuudessa koordinoiden Romanian julkisen sektorin avaruustoimintaa. Sen tehtävä on luoda tutkimus- ja kehityskeskuksia avaruusalalle. Se rahoittaa vuosittain avaruusprojekteja 8 miljoonalla dollarilla. 

## Johto
Vuodesta 2004 ROSA:a on johtanut tohtori Marius-Ioan Piso. Kunniapuheenjohtajana toimii romanialainen kosmonautti tri Dumitru Prunariu. ROSAn tiedejohtaja on prof. Virgiliu Niculae Constantinescu. 

## Taustaa
1970- ja 1980-luvuilla Romania osallistui aktiivisesti Neuvostoliiton johtamaan Interkosmos-avaruusohjelmaan. Romania toimitti osia tai moduleita yli 30 avaruuslentoa varten.
 
## Toiminta
ROSA toimii yhteistyössä maan Ilmailu- ja Avaruusalan Tiedeneuvoston kanssa. Romanien ensimmäinen avaruusohjelma alkoi vuonna 2001. Vuodesta 2004 alkaen ROSA toimii myös ministeriöiden välisen turvallisuustutkimuksen johtavana tahona Romaniassa. 

ROSA edustaa Romaniaa ESAssa, COSPARissa ja bilateraalisessa avaruusyhteityössä. Ulkoministeriön kanssa ROSA edustaa Romaniaa YK:n alaisessa United Nations Committee on the Peaceful Use of Outer Space eli COPUOS-komiteassa. 

Se neuvotteli yhteistyöstä ESAn kanssa jo vuonna 1992. 17. helmikuuta 2006 ROSA allekirjoitti PECS-yhteistösopimuksen ESAn kanssa. 

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Romanian avaruusjärjestön sivusto
Ylä-Normandia

**Ylä-Normandia** () oli yksi Ranskan 26 hallinnollisesta alueesta. Se muodostettiin vuonna 1956, kun Normandia jaettiin Ylä-Normandiaan ja Ala-Normandiaan. Alue koostuu Euren ja Seine-Maritimen departementeista ja sen pääkaupunki on Rouen. Ylä- ja Ala-Normandia yhdistyivät  1. tammikuuta 2016 yhdeksi alueeksi nimeltä Normandia.

## Lähteet
Sosialistisen työn sankari

**Sosialistisen työn sankari** () oli Neuvostoliitossa korkein arvonimi, joka myönnettiin erityisistä saavutuksista kulttuurin tai talouden alalla. Arvonimi perustettiin 27. joulukuuta vuonna 1938 Neuvostoliiton korkeimman neuvoston presidiumin päätöksellä ja se myönnettiin henkilöille, jotka olivat saavutuksillaan teollisuuden, maatalouden, kuljetuksen, kaupan, tieteen tai tekniikan alalla edistäneet Neuvostoliiton kunniaa ja valtaa. Arvonimen saattoi riistää pois vain Neuvostoliiton korkeimman neuvoston presidium. Vuoteen 1971 mennessä sosialistisen työn sankarin arvonimi oli myönnetty 16&nbsp;245 henkilölle, joista 4&nbsp;497 oli naisia. 

Ensimmäinen Sosialistisen työn sankarin arvonimi myönnettiin 20.12.1939 Josif Stalinille. Viimeisen kerran arvonimi annettiin 21.12.1991, saajana kazakstanilainen oopperalaulajatar Bibigul Tulegenova.

## Sosialistisen työn sankari -arvonimen saaneita henkilöitä
* Sergei Afanasjev
* Nikolai Baibakov
* Aleksei Batalov
* Axel Berg
* Sergei Bondartšuk
* Leonid Brežnev
* Naftali Frenkel
* Ivan (Juho) Huttunen
* Sergei Iljušin
* Lev Jašin
* Mihail Kalašnikov
* Igor Kurtšatov
* Otto Wille Kuusinen
* Lev Landau
* Leonid Leonov
* Igor Moisejev
* Andrei Saharov
* Tahir Salahov
* Nikolai Semjonov
* Innokenti Smoktunovski
* Mihail Šolohov
* Dmitri Šostakovitš
* Aleksei Stahanov
* Josif Stalin
* Pavel Tšerenkov
* Ljudmila Zykina

## Katso myös
* Neuvostoliiton sankari

## Lähteet
Itkuvirsi

**Itkuvirret** eli *[[itku]]t* ovat muun muassa joidenkin itämerensuomalaisten kansojen ja slaavilaisten kansojen keskuudessa määrätilanteissa, kuten häissä ja hautajaisissa esitettäviä valitusrunoja, jotka on improvisoitu perinteisistä aineksista. Itkuvirsien laulamisesta vastasivat itkijät.

Itkuvirret on jaettu neljään päälajiin: kuolinitkut, hääitkut, sotaanlähtöitkut sekä tilapäisitkut. Itkijöitä ovat yleensä olleet naiset. Itkijän kautta on purkautunut paitsi itkijän oma paha olo, myös yhteinen suru. Itkuvirsiperinnettä harjoitetaan Suomessa vain ortodoksisten karjalaisten parissa.

Itkuvirsi on kirjallisuudessa ja tutkimuksessa käytetty nimitys. Paikallisilla on omat nimityksensä eri puolilla Karjalaa. Muun muassa Vienan Karjalassa itkemistä kutsutaan *äänellä itkemiseksi* ja Aunuksessa *luvotteluksi*. 

1900-luvun alusta lähtien itkeminen alkoi menettää myös karjalaisten parissa merkitystään. Kuitenkin esimerkiksi evakkokarjalaiset Suomessa pitivät itkuperinnettä yllä. Lisäksi Suomessa on viime aikoina perustettu itkemistä varten omia seuroja ja järjestetty kursseja. Itkuvirsiä on kirjoitettu muistiin ja nauhoitettu talteen runsaasti, joten käytöstä poistuneitakin itkuvirsiä on palautettavissa eloon. Nykyaikaiselle itkuvirrelle on ominaista itsehoitotehtävä: itkemällä voidaan purkaa suruja ja pettymyksiä. Nykyitkijätkin saattavat entisten itkijöiden tapaan esittää itkuja myös julkisesti.

## Tunnettuja itkijänaisia
* Martta Kuikka 
* Matjoi Plattonen

## Lähteet

  

## Kirjallisuutta
* 
* Nenola-Kallio, Aili: Itämerensuomalaiset itkuvirret. Teoksessa 
* 
* 
* 

## Aiheesta muualla
* Äänellä itkijät ry.
* Itkuvirret häissä ja hautajaisissa . Jyväskylän yliopisto.
* Kirsi Haapea: Nykypäivän itkuvirsi on suloistettua naisasiaa. Kaleva 3.7.2008.
* Tiina Juurela: Äänellä itkeminen .
Martta Kuikka

**Martta Kuikka** (o.s. *Pentunen*; 17. elokuuta 1921 Suojärvi, Riuhtavaara – 22. syyskuuta 2005 Ilomantsi) oli runoilija ja itkuvirsien taitaja Ilomantsin Viinivaarasta. Kuikka oli viimeisiä aitoja suomalaisia itkuvirsien taitajia. Hän esiintyi lukuisissa häissä, hautajaisissa ja muissa tilaisuuksissa. Hän solmi avioliiton Arvo Kuikan kanssa vuonna 1943. Heille syntyi neljä lasta. Vuonna 1978 Martta jäi leskeksi. Hän julkaisi runokokoelmia ja hänen runojaan on äänitetty levyille. Kuikka sai myös kansainvälistä huomiota ja kävi esiintymässä muun muassa Ruotsissa ja Venäjällä. Kuikka on Inkerin Kulttuuriseuran kunniajäsen.

Kuikka kuoli vuonna 2005 ja hänet on haudattu puolisonsa kanssa Ilomantsissa Pötönkankaan hautausmaalle.

## Runokirjoja

* Keväällä sinut itken, nauran
* 

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Artikkeli Liekehtivät unelmat -teoksesta
Leninin kunniamerkki

**Leninin kunniamerkki** (, Orden Lenina) oli Vladimir Leninin mukaan nimetty neuvostoliittolainen kunniamerkki, joka myönnettiin huomattavista siviili- ja sotilasansioista Neuvostoliiton hyväksi. Se perustettiin 6. huhtikuuta 1930. Mitali on valettu platinasta.

Neuvostoliiton sankari tai sosialistisen työn sankari -arvonimen saaneet henkilöt saivat aluksi Leninin kunniamerkin, mutta näille tunnustuksille luotiin oma mitali.  Kunniamerkki voitiin myöntää myös kaupungeille, yhtiöille, tehtaille, maantieteellisille alueille ja sotilasyksiköille. Ensimmäisen kunniamerkin sai 23. toukokuuta 1930 *[[Komsomolskaja pravda]]* -sanomalehti.

Kunniamerkkiä jaettiin yhdessä luokassa:

*  ritarikunnan nauha

## Leninin kunniamerkin saajia
Talvisodan ansioista myönnettiin 735 Leninin kunniamerkkiä.

### Kaupungit
*Moskova
*Leningrad, nykyinen Pietari

### Yhtiöt
* Kirovin tehdas
*Pravda

### Henkilöt
*Fidel Castro
*Juri Gagarin 
*Urho Kekkonen
*Aura Kiiskinen
*Juho Kusti Paasikivi
*Mauno Koivisto
*Kim Philby
*Taisto Sinisalo
*Josip Broz Tito 
*Kliment Vorošilov
*Sergei Merkurov
*Lev Jašin 
*Georgi Žukov 
*Armand Hammer
*Vladimir Petljakov
*Otto Wille Kuusinen (viidesti)
*Toivo Antikainen
*Akseli Anttila (kahdesti)
*Hugo Jalava
*Vilho Pentikäinen
*Paavo Prokkonen (kahdesti)
*Kerttu Puumalainen
*Olga Repo
*Adolf Taimi
*Eemeli Toikka (kahdesti)
*Toivo Tommola
*Toivo Vähä

### Populaarikulttuuri
*James Bond (elokuvassa *[[007 ja kuoleman katse]]*)

## Katso myös
* Leninin kansainvälinen rauhanpalkinto

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Leninin kunniamerkki - sen suomalaiset saajat Agricola-portaalissa
Komsomolskaja Pravda

**Komsomolskaja Pravda** () on venäläinen iltapäivälehti, jonka perusti vuonna 1925 Komsomol-nuorisojärjestö. Nykyisin lehden levikki on päivälehtenä noin 800&nbsp;000 kappaletta ja viikkolehtenä 3&nbsp;000&nbsp;000 kappaletta ja se on Venäjän suurin päivälehti.

*Komsomolskaja Pravda* on palkittu Leninin kunniamerkillä, Lokakuun vallankumouksen kunniamerkillä, Suuren isänmaallisen sodan kunniamerkillä ja kahdesti Työn punalipun kunniamerkillä. Kunnianosoitukset painetaan edelleen etusivun nimiöön.

*Komsomolskaja Pravda* julkaisi vuonna 1959 erikoislehden, jossa kerrottiin millaista elämä olisi Neuvostoliitossa vuonna 2010. Erikoislehden mukaan muun muassa rikollisuutta ei olisi lainkaan eikä alkoholia käytettäisi muutoin kuin lääketieteellisiin tarkoituksiin.

Syyskuussa 2022 lehden päätoimittaja Vladimir Sungorkin kuoli työmatkalla Habarovskin alueella Venäjän Kaukoidässä, lehden mukaan aivohalvaukseen.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Komsomolskaja Pravda
CFC-yhdisteet

**CFC-yhdisteet** eli freonit () ovat kemiallisia yhdisteitä, jotka muodostuvat kloorista, fluorista ja hiilestä. Klooratut ja/tai fluoratut hiilivedyt ovat molekyylipainoltaan pieninä yhdisteinä kaasumaisia, pidempinä ketjuina nestemäisiä tai vahamaisia ja pitkinä polymeereina muoveja. Yhteistä näille kemikaaleille on se, että ne ovat hyvin inerttejä aineita, jotka eivät helposti reagoi muiden kemikaalien kanssa, ja ovat siten myös turvallisia ihmiselle. Niitä on myös helppo muuttaa kaasusta nesteeksi ja takaisin kaasuksi.

CFC-yhdisteitä käytettiin aiemmin muun muassa ponnekaasuina, kylmäaineina, vaahtomuoveissa, sammutusaineena, liuottimina ja tuholaisten torjunnassa.

## Freonit
CFC-kaasujen tuotanto alkoi 1930-luvun alussa. Kaasumaisia CFC-yhdisteitä on käytetty kylmäkoneissa kauppanimellä freoni, josta on tullut koko ryhmän nimitys. CFC-yhdisteitä saattaa edelleen esiintyä vanhoissa kylmälaitteissa, sumutinpulloissa ponnekaasuna ja vaahtomuoveissa. Bensiinin lisäaineena käytetyn lyijyetyylinkin keksinyt Thomas Midgley kehitti ne korvaamaan siihen asti vastaavissa tarkoituksissa käytettyjä rikkidioksidia ja ammoniakkia, koska nämä olivat myrkyllisyydellään aiheuttaneet useita ihmiskuolemia.

## CFC-yhdisteet ja otsoni
CFC-yhdisteet tuhoavat ilmakehän stratosfäärin otsonikerrosta. Tämä otsonin hajoaminen johtaa otsonikerroksen ohenemiseen eli otsonikatoon. Nykyään CFC-yhdisteiden käyttöä rajoitetaan kansainvälisin sopimuksin kuten Montrealin pöytäkirja. 

NASA julkaisi vuonna 2009 tietokonesimulaation siitä, miten olisi käynyt ellei CFC-yhdisteiden käyttöä olisi rajoitettu. Simulaation mukaan kaksi kolmasosaa otsonikerroksesta olisi tuhoutunut vuoteen 2065 mennessä ja tämän vuoksi maahan pääsevän ultraviolettisäteilyn määrä olisi lisääntynyt 650 prosenttia. Ultraviolettisäteily olisi aiheuttanut huomattavaa vahinkoa kaikelle maanpäälliselle elämälle.
 
## CFC-yhdisteet ja ilmastonmuutos
CFC-yhdisteet voimistavat myös kasvihuoneilmiötä ja sitä kautta kiihdyttävät ilmastonmuutosta. CFC-molekyylit ovat yli kymmenentuhatta kertaa hiilidioksidimolekyyliä pahempi kasvihuoneilmiön kiihdyttäjä.

## Katso myös
*HCFC-yhdisteet

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Otsoni ja CFC-yhdisteet 
* Kasvihuonekaasujen vertailua
OSX/Oompa-A

**OSX/Oompa-A** tai **OSX/Leap-A** on ensimmäinen Mac OS X:lle löydetty oikea tietokonevirus tai ns. proof-of-concept. Virus leviää iChat lähiverkon kautta, esittäen tiedostoa 'latestpics.tgz'. Avattuna virus yrittää levittää itseään iChatin kaverilistalla oleville henkilöille. Ohjelma myös pyrkii saastuttamaan viimeksi käytetyt ohjelmat, mutta ei onnistu siinä, vaan ainoastaan rikkoo muokkaamansa ohjelmat. Apple on korjannut aukon uusimmassa päivityksessä. Virus toimii ainoastaan Mac OS X versiossa 10.4.3. Symantecin mukaan kyseessä ei ole virus, vaan tietokonemato.

## Katso myös
*Symantecin raportti
Gerusia

**Gerusia** () oli antiikin Spartassa neuvosto, johon kuului 30 jäsentä. Spartan kaksi kuningasta olivat aina neuvoston jäseniä. Loput 28 jäsentä kansankokous valitsi yli 60-vuotiaiden Spartan kansalaisten joukosta. Neuvoston jäsenyys oli elinikäinen. Vaikka kaikilla Spartan kansalaisilla oli teoriassa mahdollisuus päästä gerusian jäseneksi, valittiin sen jäsenet todellisuudessa aristokraattisukujen jäsenten keskuudesta.

Gerusia valmisteli ehdotukset, joista Spartan kansankokouksessa *apellassa* äänestettiin. Gerusia pystyi myös estämään kansankokouksen hyväksymät lakiehdotukset. Se toimi myös tuomioistuimena murhaoikeudenkäynneissä. Eforit saattoivat myös kysyä neuvoa gerusialta lakien tulkitsemisessa.

## Lähteet
Jak and Daxter: The Precursor Legacy

**Jak and Daxter: The Precursor Legacy** on Naughty Dogin kehittämä ja Sony Computer Entertainmentin julkaisema tasohyppelypeli. Peli on ensimmäinen osa *[[Jak and Daxter]]* -pelien sarjassa. Peli julkaistiin alun perin vuonna 2001 PlayStation 2:lle sekä myöhemmin vuonna 2012 PlayStation 3:lle ja PlayStation Vitalle osana **The Jak and Daxter Trilogy** -kokoelmaa. Vuonna 2017 peli julkaistiin PlayStation 4:lle ladattavaksi PlayStation 2 -klassikoksi **' -julkaisun yhteydessä.

== Tarina ==
=== Hahmot ===
* Päähenkilö **Jak** on mykkä, ja tyytyy ilmaisemaan itseään lähinnä ilmeillä ja elekielellä. Keira näyttää olevan kiinnostunut hänestä, Daxterin harmiksi. Pelisarjan ensimmäisessä osassa Jak on 15-vuotias.

* **Daxter** on Jakin vastakohta. Hän puhuu paljon, eikä muodonmuutos sanottavasti vaikuta asiaan. Daxter on myös iskenyt silmänsä Samoksen tyttäreen Keiraan, ja yrittääkin jatkuvasti lähestyä tätä, joskin huonoin tuloksin.
     
* **Samos (Green sage)** on kylän tietäjä, ja hallitsee Green Ecoa. Hän on vanha ja viisas, mutta ei omaa juurikaan kärsivällisyyttä Daxteria kohtaan.

* **Keira** on Samoksen tytär kuin myös Jakin ja Daxterin mekaanikko. Hän on kehittänyt zoomerin, ilmassa leijuvan kulkuneuvon, jolla Jak suorittaa yhden jos toisenkin tehtävän.

* **Gol** on Samoksen tapaan tietäjä, ja on ainoa joka pystyy muuttamaan Daxterin takaisin normaaliksi. Hän asuu kaukana pohjoisessa, eikä ole puhunut juuri kenenkään kanssa aikoihin.

* **Maia** toimii Golin kanssa yhteistyössä ja on tämän sisko. Hänestä ei tiedetä paljonkaan.

* **Lurkerit''' palvelevat Golia ja Maiaa. Pelin perusvihollisia.

### Juoni
Tarina kertoo kahdesta pojasta, Jakista ja Daxteristä, jotka lähtevät veneellä sumuiselle saarelle, jonne heitä on ehdottomasti kielletty menemästä. Siellä he näkevät kahden salaperäisen henkilön suunnittelevan hyökkäystä Jakin kotikylään Lurkerien avulla. Poikien palatessa veneelle Daxter putoaa Dark Ecoa (pimeiden voimien musta aine) sisältävään altaaseen ja muuttuu oranssiksi, näädäntapaiseksi olennoksi, ottseliksi. Pojat kertovat tapahtuneesta tietäjä Samokselle, joka kertoo pohjoisessa asuvan tietäjän Golin olevan ainoa, joka voi muuttaa Daxterin takaisin ihmiseksi. 

Ennen lähtöä pohjoiseen Jakin ja Daxterin on pelastettava kylänsä Lurkereilta, jotka olivat saarella suunnitelleet sen valtaamista. Kun pojat pääsevät lähelle Golin kotia paljastuu, että Jakin kylän kaappausta suunnitelleet kaksi henkilöä ovatkin tietäjä Gol ja hänen sisarensa Maia. Heidän tavoitteensa on täyttää maailma Dark Ecolla.

## Ääninäyttelijät

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* 
* 
* Pelin viralliset sivut  
* Pelin kehittäjän sivut 
* J&D wiki http://fi.jakgames.wikia.com/wiki/Jak_ja_Daxter_wiki
DAB

**DAB** (<&nbsp;, ) on teknologia radiolähetysten välittämiseen digitaalisessa muodossa. Teknologian kehittäminen aloitettiin 1980-luvun lopussa.
Alkuperäinen tavoite oli korvata analogiset FM-yleisradiolähetykset digitaalitekniikalla. DAB ei ole kuitenkaan saavuttanut riittävää suosiota lähetysmuodon muuttamiseksi. Syy DAB:n heikkoon menestykseen on ollut se, että kuulijat eivät ole kokeneet DAB-lähetyksistä saatavan riittävää lisähyötyä FM-lähetyksiin verrattuna. FM-lähetysten äänenlaatu on koettu riittäväksi ja FM-vastaanottimet ovat DAB-vastaanottimia halvempia.

DAB perustuu MPEG-1 Audio Layer II (MP2) -koodekkiin ja OFDM-modulaatioon. DAB-lähetysten bittivirraksi suunniteltiin 192 kbit/s, mutta suurin osa asemista (Britanniassa) lähettää vain 128 kbit/s nopeudella, mikä heikentää merkittävästi laatua.

Vuonna 2006 standardia kehittävä WorldDAB Forum julkaisi DAB+ -tekniikan, joka otti käyttöön HE-AAC (MPEG 4) -koodekin ja Reed–Solomon-virheenkorjauksen. Tekniikka ei ole yhteensopiva vanhempien vastaanottimien kanssa.

## Suomi
Ylellä oli vuodesta 1997 käytössä koeverkko, jonka toiminta on lopetettu vuonna 2005. Ensimmäinen radiokanava oli Radio Peili.

Radio Hami ry on lähettänyt DAB+ -tekniikalla tapahtumaradiota Suomen Radioamatööriliiton kesäleiriltä Joensuusta heinäkuussa 2024. Heinäkuussa 2025 yhdistys lähettää Hankasalmelta ja Jyväskylästä.

## Ruotsi
Ruotsissa suunniteltiin analogisten lähetysten korvaamista DAB+:lla vuoteen 2024 mennessä, mutta suunnitelmasta on luovuttu.

Myös Ruotsissa on kuitenkin ehditty käynnistää mm. suomenkielinen DAB-kanava Sisuradio. Sisuradio kuuluu myös Internetissä ja analogisesti Ruotsin kaapelitelevisioverkoissa.

## Norja
Norjassa FM-jakeluverkko päätettiin sulkea vuoteen 2017 mennessä ja korvata kokonaan digitaalisella DAB-jakeluverkolla. Norja onkin suurimpien kaupunkien osalta lakkauttanut analogiset FM-lähetykset tammikuun 11. päivään 2017 mennessä korvatakseen ne DAB-teknologialla. Peräti kaksi kolmasosaa norjalaisista vastustaa muutosta, vaikka Norjan yleisradio (NRK) on kampanjoinut DAB:n puolesta intensiivisesti. Suurimpien kaupunkien ulkopuoliset paikallisradioasemat voivat kuitenkin lähettää vanhantyylisiä taajuusmoduloituja analogilähetyksiä vuoteen 2022 asti.

## Viro
Virossa jatkuu DAB+ -radiolähetyksien testaus myös vuonna 2024. Se on keskitetty erityisesti Viron pääteille ja sitä voi kokeilla seuraavasti:

Tallinna–Narva-maantie: Tällä tiellä voit testata samalla taajuusalueella olevien radiokanavien toimintaa ja yhteyksiä eri lähettimien välillä.

Tallinna–Tartto-maantie: Tällä tiellä voit testata eri taajuuksien yhteistyötä eli miten vastaanottosignaali siirtyy yhdestä lähettimestä toiselle.

Testausvaiheessa Viron DAB+ -verkossa lähetetään 12–18 radiokanavaa ja kaikilla radioasemilla on mahdollisuus osallistua testaukseen. Tällä hetkellä lähetetään testilähetyksiä seuraavista mastoista: Tallinnan televisiotorni, Koeru, Pehka ja Valgjärve. Duo Media Networks aloitti DAB+-lähetysten välittämisen Tartossa ja Pärnussa huhtikuun 2023 viimeisinä päivinä ja lähettää  yhteensä yhdeksää radiokanavaa.

## Lähteet

## Aiheesta muualla