Rönne ån vesistö

**Rönne ån vesistö** (, vesistöaluetunnus 96) muodostuu Pohjanmeren ja Itämeren vaihettumisvyöhykkeeseen Kattegatiin laskevan Rönne ån ja sen sivujokien yhteisestä valuma-alueesta, jonka kokonaispinta-ala on 1&nbsp;897 neliökilometriä. Se on yksi Ruotsin päävesistöalueista ja sen valuma-alue sijaitsee kokonaan Ruotsissa.

## Pääuoma
Vesistön pääuomana on sen nimikkojoki Rönne å. Joen kokonaispituus on 83 kilometriä ja se laskee Kattegatiin noin 0,74 kuutiokilometriä vettä vuodessa.

## Vesistön valuma-alue
Rönne ån vesistön itäpuolella kulkee Skandinavian eteläosan pohjois-eteläsuunnassa halkaiseva vedenjakaja, jonka itäpuolella olevat vesistöt laskevat Itämeren pääaltaaseen ja länsipuolella Atlantin suuntaan. Tällä vedenjakajalla on Rönne ån vesistöllä pitkä osuus, joka jatkuu koko sen itäreunaa pitkin. Vedenjakajan takana sijaitsee Helge ån vesistö (tunnus 88), joka on yksi kuudesta sitä ympäröivästä päävesistöstä. Sen etelä- ja lounaispuolella sijaitsevat rannikolle päin lueteltuina ensin Kävlingeånin vesistö (tunnus 92), Saxånin vesistö (tunnus 93) ja Vege ån vesistö (tunnus 95). Rönne ån vesistön pohjoispuolella on ensin  Laganin vesistö (tunnus 98) ja Stensån vesistö (tunnus 97). Rannikolla Rönne ån joensuun ympäristössä sijaitsee Skäldervikenissä mereen laskevien purojen ja ojien pieniä valuma-alueita, joiden yhteispinta-alakin on pieni.

### Valuma-alueen piirteitä
Valuma-alueen maaperän yleisimmät maalajit ovat moreeni (43,3&nbsp;%), turve (11,2&nbsp;%), kalliomaa (1,2&nbsp;%), hiekka ja sora (4,9&nbsp;%), multamaa (16,8&nbsp;%), savimaa (12,6&nbsp;%) ja jäätikköjokijäänteet (6,1&nbsp;%). Alueen maankäyttöä esittävät maiden käyttöluokitukset, joiden mukaan alueella on metsämaita (53,1&nbsp;%), soita ja kosteikkoja (2,1&nbsp;%), viljelymaita (29,3&nbsp;%), taajamia ja pinnoitettuja alueita (4,0&nbsp;%) sekä joutomaita (8,3&nbsp;%). Näiden lisäksi on 3,2&nbsp;% vesistöjä.

### Virtaamia

SMHI on julkaissut tilastossaan Rönne ån virtaamien päivittäiset keskivirtaamat vuosilta 1981–2013. Niiden mukaan joen suiston lähellä sijaitsevassa mittauspisteessä joen keskivirtaama (MQ) on 25,3&nbsp;kuutiometriä sekunnissa (m³/s), keskiylivirtaama (MHQ) on 108&nbsp;m³/s ja keskialivirtaama (MNQ) on 6,04&nbsp;m³/s . Toisen lähteen mukaan joen keskivirtaama on 23,5&nbsp;m³/s ja keskiylivirtaama (MHQ) on 102&nbsp;m³/s . Suurin kuukausittainen keskivirtaama 125,8&nbsp;m³/s on mitattu helmikuussa 2002 ja pienin 4,7&nbsp;m³/s elokuussa 1995. Viereinen kaavio esittää SMHI:n julkaiseman tilaston kuukausittaisten keskivirtaamien arvoista lasketut keskiarvot.

## Vesivoimaa
Vesistöalueella on patorekisterin mukaan 73 patoa, joista 6,6&nbsp;% säännöstellään vesistön jokien virtaamia. Patojen säännöstelykapasiteetti on 50,9&nbsp;miljoonaa kuutiometriä.

Rönne ån pääuomassa on kolme vesivoimalaitosta: Stackarp, Klippan ja Forsmöllan. Vesistön sivu-uomissa on vielä 13 voimalaa lisää: 
* Belane åssa on Södraby ja Ebbarp, 
* Hunserödsbäckenissa on Aggarpsvägen (nro 308), 
* Hörbyånissa on Osbyholm, 
* Klövabäckenissa on Glaskonst, 
* Pinnånissa on Skvattemölla ja Storamölla, 
* Rössjöholmsånissa on Västra Kvarn, Östra Kvarn, Nyamölla, Röamölla ja Rössjöfors, ja 
* Snällerödsånissa on Snälleröds kvarn. 
Voimaloiden yhteisteho on 3,8 megawattia ja niiden vuosituotanto on noin 16,0 gigawattituntia.

## Lähteet
### Huomautuksia

### Viitteet