open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Chiang Rai (provinssi)

**Chiang Rain provinssi** () on Thaimaan pohjoisin provinssi (*changwat*). Se rajautuu Phayaon, Lampangin ja Chiang Main provinsseihin sekä pohjoisessa Laosiin ja Myanmariin. Sen pinta-ala on 11&nbsp;678,4 neliökilometriä ja siellä on arviolta 1&nbsp;143&nbsp;800 asukasta (vuonna 2017).

## Maantiede
Alueen keskikorkeus on 580 m merenpinnasta. Alueen pohjoisosa kuuluu niin sanottuun *[[Kultainen kolmio|Kultaiseen kolmioon]]*, jossa Thaimaan, Laosin ja Myanmarin rajat yhtyvät – alue oli turvaton rajojen yli tapahtuvan huumeiden salakuljetuksen vuoksi. Mekongjoki muodostaa rajan Laosin kanssa.

## Historia
Chiang Raista tuli provinssi 1910, jota ennen se oli osa Lannathain kuningaskuntaa vuosisatojen ajan. Lannathain liityttyä Thaimaahan se pysyi autonomisena alueena, jota hallinnoi Chiang Mai. 

## Väestö
12,5 % väestöstä kuuluu vuoristoheimoihin, Pohjois-Thaimaan vähemmistöihin.

## Symbolit
Provinssin sinetti esittää valkoista elefanttia, kuninkaallista symbolia. Se muistuttaa, että Chiang Rain perusti kuningas Mengrai, legendan mukaan syynä on hänen elefanttinsa mieltymys paikkaan.

Provinssin puu on *[[Mayodendron]]* ja provinssin kukka tulitrumpetti (*Pyrostegia venusta*).

## Aluejako
Provinssi jakaantuu 16 alueeseen (*amphoe*) ja kahteen osa-alueeseen (*king amphoe*). Nämä edelleen jakaantuvat 124 kunnaksi (*tambon*) ja 1&nbsp;510 kyläksi (*mubaan*).

; Amphoe

#Muang Chiang Rai
#Wiang Chai
#Chiang Khong
#Thoeng
#Phan
#Pa Daet
#Mae Chan
#Chiang Saen
#Mae Sai
#Mae Suai
#Wiang Pa Pao
#Phaya Mengrai
#Wiang Kaen
#Khun Tan
#Mae Fa Luang
#Mae Lao

; King amphoe
#Wiang Chiang Rung
#Doi Luang

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Kesäolympialaiset 1992

**Vuoden 1992 kesäolympialaiset** järjestettiin Barcelonassa, Espanjan Kataloniassa. Kilpailut avattiin 25. heinäkuuta ja päätettiin 9. elokuuta 1992. Virallisena avaajana toimi Espanjan kuningas Juan Carlos I. Valan vannoivat urheilijoiden puolesta purjehtija Luis Doreste Blanco ja tuomareiden puolesta Eugeni Asencio. Olympiatulen sytytti vammaisjousiampuja Antonio Rebollo. Barcelonan lisäksi kilpailuja järjestettiin 14 paikkakunnalla Katalonian maakunnassa, ja jalkapallo-otteluja käytiin myös Valenciassa ja Zaragozassa.

Kilpailuihin otti osaa yhteensä 9&nbsp;385 urheilijaa (6&nbsp;662 miestä, 2&nbsp;723 naista) 169 maasta. Barcelonan olympialaiset olivat toistaiseksi viimeiset kesäolympialaiset, jotka järjestettiin samana vuonna talviolympialaisten kanssa.

Neuvostoliiton hajoamisen jälkeen Viro, Latvia ja Liettua kilpailivat kukin omina joukkueinaan. Muut entiset neuvostotasavallat kilpailivat yhdistyneellä joukkueella () olympialipun alla, ja tätä joukkuetta kutsuttiin usein Itsenäisten valtioiden yhteisön joukkueeksi, vaikka Georgia liittyi yhteisöön vasta vuonna 1993. Jugoslaviasta eronneet Slovenia, Kroatia sekä Bosnia ja Hertsegovina kilpailivat myös omina joukkueinaan. Tynkä-Jugoslavian ei sallittu kilpailla Jugoslaviana, vaan he kilpailivat riippumattomana joukkueena () niin ikään olympialipun alla. Tuossa joukkueessa kilpailivat myös makedonialaiset urheilijat.

## Valintaprosessi
Kansainvälisen olympiakomitean silloisen puheenjohtajan Juan Antonio Samaranchin kotikaupunki valittiin isäntäkaupungiksi Lausannessa, Sveitsissä lokakuussa 1986. Muut ehdolla olleet kaupungit olivat Alankomaiden Amsterdam, Jugoslavian Belgrad, Ison-Britannian Birmingham, Australian Brisbane ja Ranskan Pariisi.

## Lajit
Olympiaohjelmassa oli 257 tapahtumaa 25 eri urheilumuodossa.

### Näytöslajit

## Osallistujat
Vuoden 1992 kesäolympialaisiin osallistui 169 maata.

## Mitalitaulukko

Kisojen menestyksekkäin maa oli Yhdistynyt joukkue.

## Kuvagalleria

Kuva:Dream Team at the 1992 Summer Olympics.JPEG|Koripalloa
Kuva:Rodney Smith - 1992 Summer Olympics.jpg|Painija Rodney Smith


## Katso myös
* Talviolympialaiset 1992
* Suomi kesäolympialaisissa 1992

## Lähteet
Yala (provinssi)

**Yalan provinssi** () on eteläisin Thaimaan provinssi (*changwat*). Naapuriprovinsseja (luoteesta myötäpäivään) ovat Songkhla, Pattani ja Narathiwat. Malesia sijaitsee etelärajalla. Provinssin pinta-ala on 4&nbsp;521,1 neliökilometriä ja siellä on arviolta 447&nbsp;700 asukasta (vuonna 2017).

Malaijiksi provinssi kirjoitetaan joskus nimellä *Jolor*.

## Maantiede
Yala sijaitsee Malakan niemimaalla.

## Historia
Historiallisesti Yala on ollut osa Pattania, puoli-itsenäistä malajinmonarkiaa, mutta maksoi veroa Sukhothain ja Ayutthayan kuningaskunnille. Kun Ayutthaya kukistui vuonna 1767, Pattani saavutti täyden itsenäisyyden, mutta kuningas Rama I:n aikaan siitä tuli uudestaan Siamin alainen. Vuonna 1909 se liitettiin Siamin kuningaskuntaan osana brittiläisen imperiumin kanssa tehtyä sopimusta. Narathiwatin mukaan Yala oli alun perin osa Pattania, mutta ne jaettiin ja niistä tuli omia provinssejaan. Yalassa toimii separatistiliike, jonka toimet ajoittain ovat väkivaltaisia. Usean vuoden hiljaiselon jälkeen se aktivoitui vuonna 2004.

## Väestö
Yala on yksi neljästä Thaimaan provinssista, jossa pääosa väestöstä on muslimeja, muodostaen 68,9 % asukkaista. Lisäksi 66,1 % väestöstä on malaijeita.

## Symbolit
Provinssin vaakuna esittää kaivostyöläistä yksinkertaisten työkalujen: hakkujen, rautakankien ja korien kera. Yala oli alun perin kaivoskaupunki, jossa louhittiin tina- ja volframimalmia.

Provinssin puu on *[[Saraca declinata]]* ja provinssin kukka *[[Mimusops elengi]]*.

## Aluejako
Yala jakaantuu 7 piiriin (*[[amphoe]]*) ja yhteen pienempään piiriin (*king amphoe*), jotka puolestaan jaetaan 56 kunnaksi (*[[tambon]]*) ja 341 kyläksi (*mubaan*).

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Virta-alli

**Virta-alli** (*Histrionicus histrionicus*) on sorsien heimoon kuuluva lintu.

## Koko ja ulkonäkö
Aikuisen koiraan höyhenpeite on pohjaväriltään tumman siniharmaa, ja siinä on valkoisia ja punaruskeita kuvioita. Naaras on ruskeanharmaa. Aikuisen linnun pituus on 38–51&nbsp;cm, paino 500–800&nbsp;g ja siipien kärkiväli 65&nbsp;cm.

## Levinneisyys
Virta-allit pesivät Pohjois-Amerikan pohjoisosissa, Grönlannissa, Islannissa ja Pohjois-Venäjällä. Eurooppaan ne päätyvät erittäin harvoin, joko muutto&shy;harhailijoina tai tarha&shy;karkulaisina. Suurinta osaa Euroopan havainnoista pidetään luonnon&shy;varaisesti harhautuneina lintuina. Suomessa tavattu vuoden 2023 loppuun mennessä kerran, 26. marraskuuta 2000 Pitkäkoskessa Helsingin ja Vantaan rajalla.

## Elinympäristö
Virta-allit viihtyvät nopeasti virtaavien jokien ja koskipaikkojen lähellä ja tyrskyisillä rannoilla.

## Lisääntyminen
Virta-alli piilottaa pesänsä huolellisesti ranta&shy;kasvillisuuden sekaan. Munia on 3–10 kappaletta, ja alli hautoo niitä melkein kuukauden.

## Ravinto
Virta-allit sukeltavat kokonaan veden alle ja syövät pohjasta simpukoita ja kotiloita.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*
Amerikantavi

**Amerikantavi** (*Anas carolinensis*) on pohjoisamerikkalainen sorsalaji. Se on Suomessa harvinainen vierailija, joka muistuttaa eurooppalaista tavia. Lajia pidetään nykyään tavin alalajina *Anas crecca carolinensis.*

## Koko ja ulkonäkö
Koiras muistuttaa erittäin paljon tavia. Hartiahöyhenillä ei kuitenkaan ole valkeaa pitkittäisraitaa, ja kyljillä on valkea pystysuora viiru. Naaras on erittäin vaikea erottaa tavinaaraasta, varmoja maastotuntomerkkejä ei juurikaan ole. Tavi ja amerikantavi voivat risteytyä ja osa Euroopan havainnoista koskee hybridejä.

Uros viheltää, naaraan ääni on ”kvak”.

## Levinneisyys
Amerikantavi pesii Pohjois-Amerikan pohjoisilla rannikoilla. Se on muuttolintu, joka talvehtii etelämpänä avoveden alueilla ja joskus harhautuu muuttomatkoillaan Eurooppaankin.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* eNature: Green-winged Teal ''Anas crecca'' 
* https://www.avilist.org/checklist/v2025/
Amerikantukkasotka

**Amerikantukkasotka** (*Aythya collaris*) on pieni sukeltava sorsalintu.

## Koko ja ulkonäkö
Koiraan pää on tumma, rinta ja selkä mustat. Kupeet vaalean harmahtavat, mutta kupeiden etuosassa selvä valkoinen pystyraita. Harmaassa nokassa tumma kynsi ja vaalea kärkivyö. Naaras tukkasotkamainen, harmahtavanruskea, mutta silläkin vaalea vyö nokan kärjessä. Siipijuovat harmaat.
Pituus 37–46&nbsp;cm, siipien kärkiväli 72&nbsp;cm ja paino 600–1200 g 
 
## Levinneisyys
Amerikantukkasotka pesii Kanadassa ja Yhdysvaltojen pohjoisosissa. Se muuttaa talveksi etelämmäksi.

Euroopassa laji on harhailija, ja osa havainnoista koskee tarhoista karanneita lintuja. Suomessa amerikantukkasotka on nykyään lähes vuosittainen suurharvinaisuus.

## Elinympäristö
Puiset järvet, lammikot, joet ja lahdet. Pesimäaikana ja pesimäajan jälkeen tukkasotka suosii makea- ja matalavesisiä kosteikoita. Talvisin se elää monenlaisissa kosteikoissa, mutta sitä tavataan harvoin kosteikoissa, joiden suolapitoisuus on korkea tai joiden syvyys on yli 1,5 metriä.

## Lisääntyminen
Amerikantukkasotka tekee kuppimaisen pesän kasveista ja vuoraa sen untuvalla. Naaras munii ja hautoo 8-10 tai joskus 6-14 munaa sekä pysyy poikasten seurassa kunnes ne ovat lentokykyisiä 49-55 päivää kuoriutumisen jälkeen.

## Ravinto
Syö monien vesikasvien kuten vitojen, sarojen, ruohojen ja levien siemeniä, varsia ja juuria sekä vesihyönteisiä ja nilviäisiä.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*
Amerikanhaapana

**Amerikanhaapana ** (*Mareca americana*) on värikäs ja meluisa sorsalintu, joka muuttomatkoillaan joskus harhautuu Suomeenkin.

## Koko ja ulkonäkö
Amerikanhaapana muistuttaa muodoltaan haapanaa. Lennossa se on mahdollista sekoittaa myös morsiosorsaan. Soidinasussa uroksella on vaaleanpunertavat kyljet ja rinta, musta selkä ja siivet, hohtavan valkeat läikät siivessä ja valkea alavatsa. Sen pää on harmahtava, silmän takana kirkkaanvihreä läikkä ja päälaella valkea raita. Nokka on vaaleanharmaa. Naaras muistuttaa erittäin paljon haapananaarasta ja on äärimmäisen vaikea erottaa tästä. Soidinajan ulkopuolella koiras sulkii eklipsipukuun ja tällöin muistuttaa naarasta. 

Pituus 50 cm, siipien kärkiväli 80 cm. Meluisa laji, koiras viheltelee vuui-voivoi, naaras vaakkuu kvaa-ak.

## Levinneisyys
Amerikanhaapana pesii Pohjois-Amerikan luoteisosissa Alaskassa, Kanadassa, Suurilla Järvillä sekä paikoin Uudessa Englannissa. ja muuttaa talveksi etelämmäksi aina Meksikonlahdelle, Tyynen valtameren ja Atlantin rannikoille. Muuttomatkoilla amerikanhaapanoita harhautuu Eurooppaan säännöllisesti. Suomessa se on vuosittainen vierailija, lähestulkoon kaikki havainnot koskevat koiraita naaraiden vaikeasta määritettävyydestä johtuen.

Amerikanhaapana pesii myös Islannissa, joskin se on siellä harvinainen.

## Elinympäristö
Avoimet kosteikot, suot ja rantaniityt. 

## Lisääntyminen

Pesii maassa suojaisassa paikassa lähellä vesirajaa, kermanvärisiä munia tulee 6–12.

## Ravinto
Amerikanhaapana syö vesikasveja ja niiden juuria, maissa myös mehevää ruohoa, sekä toisinaan hyönteisiä ja etanoita.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Amerikanhaapana 
* Pöysä, Hannu & Markkanen, Katri 1982: Amerikanhaapana *Anas americana** Parikkalan Siikalahdella. - Lintumies 2.1982 s. 98. LYL.
*
Kamphaeng Phet (provinssi)

**Kamphaeng Phetin provinssi** () on yksi Thaimaan provinsseista (*changwat*). Naapuriprovinsseja ovat (pohjoisesta myötäpäivään) Sukhothai, Phitsanulok, Phichit, Nakhon Sawan ja Tak. Provinssin pinta-ala on 8&nbsp;607,5 neliökilometriä ja siellä on arviolta 772&nbsp;800 asukasta (vuonna 2017).

## Maantiede
Provinssin tärkein joki on Ping, joka on yksi Chao Phraya -joen sivujoista. Jokitasanko muodostaa provinssin itäosan, kun taas lännessä on enimmäkseen metsäistä vuoristoa. 

## Historia
Kamphaeng Phet oli jo aikanaan Sukhothain kuningaskunnan kuninkaallinen kaupunki 1400-luvulla, jolloin se tunnettiin vanhalla nimellään *Chakangrao*. Se muodosti tärkeän osan kuningaskunnan puolustusjärjestelmää, kuten myös myöhemmin Ayutthayan kuningaskunnan aikaan.

## Symbolit
Provinssin sinetti esittää kaupungin muureja, kaupungin nimi tarkoittaa *timanttimuuria*.  Provinssin puu on *[[Acasia catechu]]* ja provinssin kukka on *[[Mimusops elengi]]*.

## Aluejako
Provinssi on jaettu 9 alueeseen (*amphoe*) ja kahteen osa-alueeseen (*king amphoe*).  Nämä on edelleen jaettu 78 kuntaan (*tambon*) ja 823 kylään (*mubaan*).

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Lampang (provinssi)

**Lampangin provinssi** () on yksi Thaimaan provinsseista (*changwat*). Naapuriprovinsseja ovat Chiang Rai, Phayao, Phrae, Sukhothai, Tak, Lamphun ja Chiang Mai. Lampangin vanha nimi on *Khelang Nakhon*. Provinssin pinta-ala on 12&nbsp;534 neliökilometriä ja siellä on arviolta 735&nbsp;300 asukasta (vuonna 2017).

## Maantiede
Lampang sijaitsee Wangjoen laajassa jokilaaksossa ja on vuorijonojen ympäröimä. Mae Mon alueelta löytyy ligniittiä (ruskohiiltä), jota tuotetaan avokaivoksista. 

## Historia
600-luvulta lähtien Lampang oli osa Monien Dvaravati-kauden Haripunchai-kuningaskuntaa. 1000-luvulla Khmerien valtakunta miehitti Lampangin alueen, mutta Lannathain kuningas Mengrai sisällytti koko Haripunchai-kuningaskunnan omaan kuningaskuntaansa vuonna 1292. Lannathain kaaduttua sitä hallitsivat burmalaiset ja se tuli osaksi Thaimaata vuonna 1774.

## Symbolit
Provinssin sinetti esittää valkoista kukkoa Pra Thart Lampang Luang temppelin sisäänkäynnillä. Paikallisen legenadan mukaan Buddha vieraili provinssissa elinaikanaan. Indra-jumala huolestui, että ihmiset eivät osoittaisi tarpeeksi kunnioitusta Buddhalle, ja siten ilmestyi kansalle valkeana kukkona. 

Provinssin kukka on Heliconia (*Heliconia* sp.) ja provinssin puu on *[[Holoptelea integrifolia]]*.

## Aluejako
Provinssi jakautuu 13 alueeseen (*amphoe*). Nämä edelleen jakaantuvat 100 kuntaan (*tambon*) ja 855 kylään (*mubaan*).

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Talviolympialaiset 1924

**I [[talviolympialaiset]]** järjestettiin Chamonix’ssa, Ranskassa. Kisojen avajaiset olivat 25. tammikuuta ja päättäjäiset 4. helmikuuta 1924. Muita hakijoita kisoille ei ollut.

Ennen varsinaisia talviolympialaisia joissakin talvilajeissa oli kilpailtu jo kesäolympialaisten yhteydessä. Jääkiekko ja taitoluistelu olivat olleet ohjelmassa Antwerpenissä 1920.

Talvilajeille haluttiin kuitenkin tasa-arvoa kesälajeihin nähden, ja vuonna 1921 pidetyssä Kansainvälisen Olympiakomitean kokouksessa päätettiin järjestää kansainvälinen talviurheiluviikko yhteydessä myöhemmin samana vuonna järjestettyihin Pariisin kesäolympialaisiin. Vasta jälkeenpäin kisat virallistettiin ensimmäisiksi talviolympialaisiksi, ja talviolympialaisia päätettiin ryhtyä järjestämään neljän vuoden välein.

## Lajit

*
*
*

*
**
**
**

*
*
*

## Kilpailupaikat
*La Piste de Bobsleigh des Pellerins – rattikelkkailu
*Le Tremplin Olympique du Mont – mäkihyppy, yhdistetty (mäkiosuus)
*Stade Olympique de Chamonix – avajaiset, maastohiihto, curling, taitoluistelu, jääkiekko, sotilaspartiohiihto, yhdistetty (hiihto-osuus), pikaluistelu ja päättäjäiset

## Osallistujat

Chamonix’n talviolympialaisiin osallistui 258 urheilijaa 16 maasta. Myös Viro oli ilmoittautunut mukaan yhdellä urheilijalla. Pikaluistelija Christfried Burmeister kantoi Viron lippua avajaisseremoniassa, muttei kilpaillut lopulta lainkaan.

* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 

* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 

## Mitalitaulukko

Ensimmäisten talviolympialaisten menestyneimmät maat olivat Norja ja Suomi.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Ylen Elävä arkisto: Chamonix’sta Sankt Moritziin
Isokirvinen

**Isokirvinen** (*Anthus richardi*) on västäräkkeihin (*Motacillidae*) kuuluva varpuslintu (*Passeriformes*). Lajin tieteellinen nimi on ollut myös *Anthus novaeseelandiae*.

## Koko ja ulkonäkö
Linnun pituus on noin 18&nbsp;cm, siipien kärkiväli 29–33&nbsp;cm ja paino 21–40&nbsp;g, keskimäärin noin 30 g. Isokirvinen on suurikokoisin Euroopassa tavattavista kirvisistä. Sen nokka ja jalat ovat selvästi pidemmät kuin muilla suurikokoisilla kirvisillä, lento syvään aaltoista ja ääni on voimakas karhea surahdus. Sukupuolet ovat samanvärisiä.

## Esiintyminen
Isokirvinen esiintyy lähinnä Siperiassa, osassa Keski-Aasiaa ja Kiinaa, ja on muuttolintu, jota tavataan Suomessa vuosittain.

## Elinympäristö
Isokirvinen viihtyy ruohostoisilla avomailla, kuten rantaniityillä, laitumilla, tienvarsilla ja rikkaruohokasvustoissa.

## Lisääntyminen

Pesä on maassa kasvillisuuden suojassa.

## Ravinto
Isokirviset syövät pääasiassa hyönteisiä ja muita pieniä selkärangattomia sekä vähäisessä määrin siemeniä.

## Nimi
Tieteellinen nimi *Anthus* (lat.) on Pliniuksen käyttämä nimi ruohikkomaan pikkulinnusta, joka ilmeisesti oli keltavästäräkki. Aristoteles käytti sanaa *anthos* tarkoittamaan pientä kirkasväristä lintua. Kreikkalaisessa mytologiassa Anthus oli Antinouksen ja Hippodamian poika, jonka hänen isänsä hevoset tappoivat, ja joka muuttui linnuksi. Lajinimi *richardi* viittaa ranskalaiseen keräilijään M. Richardi (n. 1815).

## Lähteet

* 

### Viitteet
Luettelo Suomen kunnista perustamisvuoden mukaan

Tämä artikkeli on **luettelo Suomen kunnista perustamisvuoden mukaan**. 

Ennen vuotta 1865 Suomessa oli kunnallishallinto vain kaupungeissa. Maaseudulla kirkkopitäjät huolehtivat myös paikallishallinnon tehtävistä, jotka nykyisin kuuluvat kunnille. Tietoja paikallishallinnosta ennen vuotta 1865 on artikkelissa Luettelo Suomen kirkkopitäjistä. Vuoden 1865 kunnallisasetuksen mukaan maaseudulle oli perustettava kunnat, joiden alueet olivat samat kuin seurakuntien. Kesti useita vuosia ennen kuin kaikkien seurakuntien alueella vastaava kunta oli aloittanut toimintansa, ja toisaalta taas useita kappeliseurakuntia oli vielä vuosikymmenien ajan itsenäistymättä omiksi kirkkoherrakunniksi. Vuoden 1926 kuntajakolaki teki mahdolliseksi muuttaa kuntajakoa maaseudulla kirkollisesta jaotuksesta riippumatta. Luettelossa vuoden 1865 kirkkopitäjäjaon mukaan syntyneiden kuntien kohdalla on esitetty myös kirkkopitäjän perustamisvuosi. Luettelo sisältää myös tiedon siitä, mistä kunnasta tai kirkkopitäjästä kunta muodostettiin.

## Katso myös
*Kuntaliitos Suomessa

## Lähteet
Å

**Å** (**å**) on suomen ja ruotsin kielen aakkosten 27. kirjain. Å-kirjaimen nimi suomen kielessä on *ruotsalainen oo*, ja se äännetään sekä suomen että ruotsin kielessä samaan tapaan kuin suomessa o-kirjain. 

Å-kirjain esiintyy myös norjan, tanskan, eteläsaamen, koltansaamen, luulajansaamen, baijerin, pohjoisfriisin, vallonin ja tšamorron kielten aakkosissa.

Å on skandinaavinen erikoismerkki eli ääkkönen eli skandi. Muita skandeja ovat Ä ja Ö.

## Å suomen kielessä
Å kuuluu suomen yleiskielen harvinaisimpiin kirjaimiin. Vaikka å-kirjain sisältyy suomen aakkosiin, sitä ei nykyisin esiinny suomenkielisissä sanoissa. Poikkeus tästä on mittayksikön ångström nimi. 

Vanhassa kirjasuomessa å oli käytössä. Sillä merkittiin toisinaan o-äännettä (o- ja u-kirjainten lisäksi) kuten sanassa *nåuse* (nousee). Å-kirjaimen käytöstä luovuttiin viimeistään vuoden 1642 raamatunsuomennoksen myötä.

## Å ruotsin kielessä
Å-kirjain merkitsee ruotsin kielessä o-äännettä, kun taas o-kirjaimella merkitään usein u-äännettä.

Å-kirjain syntyi ruotsin kieleen keskiajan lopulla. Monissa sanoissa *aa* oli alettu lausua o-äänteenä. A-kirjaimen päälle lisättiin pieni o osoittamaan uutta ääntämistapaa. Ruotsissa å-kirjain tuli käyttöön Kustaa Vaasan raamatunkäännöksessä ja Olaus Petrin katekismuksessa vuodelta 1526. Käsikirjoituksissa sitä oli käytetty jo 1450-luvulta lähtien.

## Å norjan ja tanskan kielissä
Å kuuluu nykyisin myös norjan ja tanskan aakkosiin. Niissä se on 29. kirjain ja nimeltään *bolle-å*. Norjassa ja tanskassa käytettiin o-äänteen merkkinä aa-yhdistelmää aina 1900-luvulle saakka. Norjassa å tuli käyttöön vuoden 1917 oikeinkirjoitusuudistuksessa ja pakolliseksi vuonna 1938. Tanskassa å otettiin käyttöön 1948.

## Muita esitystapoja

## Å-kirjaimen merkityksiä
* Å tarkoittaa mittayksikön tunnuksena ångströmiä (0,1 nm).
* Å on usean paikkakunnan nimi Ruotsissa, Norjassa ja Tanskassa. Sana merkitsee jokea.

Å-kirjainta käytetään Suomessa toisinaan symboloimaan ruotsin kieltä tai ruotsalaisuutta (mm. sanassa ”ruåtsi”). Ahvenanmaalaisten autojen rekisterikilvet alkavat Å-kirjaimella.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Lamphun (provinssi)

**Lamphunin provinssi** () on yksi Thaimaan provinsseista (*changwat*). Sen naapuriprovinssit ovat Chiang Mai, Lampang ja Tak. Provinssin pinta-ala on 4&nbsp;505,9 neliökilometriä ja siellä on arviolta 406&nbsp;400 asukasta (vuonna 2017).

## Maantiede
Lamphun sijaitsee Pingjoen jokilaaksossa ja on vuorijonojen ympäröimä. 

## Historia
Lamphun oli Haripunchai-nimisenä Dvaravati-kauden Mon-kuningaskunnan pohjoisin kaupunki ja samalla myös viimeisin Thaimaahan liittynyt. Myöhäisellä 1200-luvulla se joutui Khmerien valtakunnan hyökkäyksen kohteeksi, mutta ei kukistunut. Kuitenkin vuonna 1281 Lannathain kuningas Mengrai vihdoin valloitti kaupungin ja teki siitä osan kuningaskuntaansa.

## Symbolit
Provinssin sinetti esittää Wat Phra That Haripunchai -temppeliä, joka jo oli Lamphunin päätemppeli Mon-jakson aikana. Kullatun stupan sanotaan sisältävän Buddhan muistoesineen.

Provinssin kukka on *[[Butea monosperma]]* ja provinssin puu on *[[Samanea saman]]*.

## Aluejako
Provinssi on jaettu 7 alueeseen (*amphoe*) ja yhteen osa-alueeseen (*king amphoe*).  Nämä jakaantuvat edelleen 51 kuntaan (*tambon*) ja 520 kylään (*mubaan*).

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Mae Hong Son (provinssi)

**Mae Hong Sonin provinssi** () on yksi Thaimaan provinsseista (*changwat*).  Naapuriprovinsseja ovat Chiang Mai ja Tak. Lännessä sen rajanaapurina on Myanmar. Provinssin pinta-ala on 12&nbsp;681,3 neliökilometriä ja siellä on arviolta 198&nbsp;600 asukasta (vuonna 2017).

## Maantiede
Provinssi sijaitsee useiden vuorijonojen välissä ja siksi siellä on viileämpi ilmasto kuin muilla Thaimaan alueilla. Salweenjoki muodostaa osan Myanmarin rajasta.

## Historia
Provinssi oli osa Lannathain kuningaskuntaa kuten myös osa Burmaa. Burmalaisten voimakas vaikutus näkyy yhä temppeleiden rakennustyylissä. 

## Väestö
63 % väestöstä kuuluu vuoristoheimoihin, niiden joukossa hmong-, yao-, lahu-, lisu-, akha- ja karen-vähemmistöt. Shan-vähemmistö on myös iso ryhmä. Provinssilla on Thaimaan alhaisin väestön tiheys.

## Symbolit
Provinssin sinetti esittää vedessä uivaa elefanttia. Elefanttien opettaminen metsätöiden tekemiseen oli suosittua provinssissa. Prinssi Kaew Muang Ma rakennutti kaksi yhteisöä elefanttileirien yhteyteen, joista toinen oli Ban Mae Hong Son.

Provinssin puu on *[[Millettia brandisiana]]* ja provinssin kukka on *[[Tithonia diversifolia]]*.

## Aluejako
Provinssi on jaettu 7 alueeseen (*amphoe*):

Alueet jakaantuvat 45 kunnaksi (*tambon*) ja 402 kyläksi (*mubaan*).
## Lähteet

## Aiheesta muualla
Nakhon Sawan (provinssi)

**Nakhon Sawanin provinssi** () on yksi Thaimaan provinsseista (*changwat*).  Naapuriprovinssit ovat pohjoisesta myötäpäivään lueteltuna Kamphaeng Phet, Phichit, Phetchabun, Lopburi, Sing Buri, Chaina, Uthai Thani ja Tak. Nimi Nakhon Sawan kääntyy *taivaallinen kaupunki*. Provinssin pinta-ala on 9&nbsp;597,7 neliökilometriä ja siellä on arviolta 974&nbsp;600 asukasta (vuonna 2017).

## Maantiede
Ping- ja Yomjoet yhdistyvät Nakhon Sawanin kaupungin lähellä Chao Phraya -joeksi. Mae Wongin kansallispuisto Khamphaengphetin vastaisella rajalla muodostettiin 1987 säilyttämään Mae Wong-Mae Poenin sademetsä.

## Symbolit
Provinssin symboli esittää taivaassa sijaitsevaa myyttistä linnaa, nimeltään Viman. Tämä liittyy provinssin nimeen. 
Provinssin puu ja kukka on *[[Lagerstroemia loudonii]]*.

## Aluejako
Provinssi jakautuu 13 alueeseen (*amphoe*) ja kahteen osa-alueeseen (*king amphoe*). Nämä edelleen jakaantuvat 130 kunnaksi (*tambon*) ja 1&nbsp;328 kyläksi (*muban*).

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Phayao (provinssi)

**Phayaon provinssi** () on yksi Thaimaan provinsseista (*changwat*). Naapuriprovinsseja ovat Nan, Phrae, Lampang ja Chiang Rai. Koillinen rajanaapuri on Laos. Provinssin pinta-ala on 6&nbsp;335,1 neliökilometriä ja siellä on arviolta 409&nbsp;900 asukasta (vuonna 2017).

## Maantiede
Phayaon kaupunki sijaitsee Kwan Phayao -järven tuntumassa kolmen ison vuoren ympäröimänä. Vuoret ovat Doi Luang (1697 m), Doi Khun Mae Fat (1550 m) ja Doi Khun Mae Tam (1330 m).

## Historia
Phayaon perustamisen jälkeen vuonna 1096 se oli pieni kaupunkikuningaskunta. 1200-luvulla sen merkitys kasvoi ja siitä tuli tasavertainen Lannathain kuninkaan Mengrain ja Sukhothain kuningaskunnan kumppani. Kuitenkin myöhempi Lannathain kuningas valloitti Phayaon vuonna 1338 ja liitti sen osaksi Lannathaita. Burmalaisten hallitessa Lannathaita kaupunki autioitui ja vuonna 1897 siitä tuli osa Chiang Rain provinssia. Se erotettiin Chiang Raista 28. elokuuta 1977, jolloin siitä tuli oma provinssinsa.

## Symbolit
Provinssin sinetti esittää kuuluisaa *Phra Chao Ton Luang* -nimistä Buddhan kuvaa Si Khom Khamin temppelissä. Hänen takanaan on 7 liekkiä, osoittaen Buddhan suuruutta.  Buddhan edessä on kuppi ja kaksi tähkää riisiä. 

Provinssin puu on *[[Mammea siamensis]]*.

## Aluejako
Provinssi jakaantuu 7 piiriin (*amphoe*) ja 2 pienempään piiriin (*king amphoe*).  Nämä jaetaan 68 kuntaan (*tambon*) ja 632 kylään (*mubaan*).

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Ångström

**Ångström** (tunnus **Å**) on pituuden mittayksikkö, joka on 10&minus;10&nbsp;m eli 0,1&nbsp;nm eli 100&nbsp;pm. Yksikkö on nimetty ruotsalaisen fyysikon Anders Jonas Ångströmin (1814–1874) mukaan. 

Ångström ei ole SI-järjestelmän mukainen yksikkö, joten tieteellisessä tekstissä sen asemasta käytetään yleensä nano- tai pikometrejä. Atomien ja molekyylien mitat ilmoitetaan kuitenkin usein ångströmeinä; yleisemmin ångströmiä käytetään kuitenkin valon aallonpituuksien mittaamiseen. 

Atomien ja pienten molekyylien mitat on mielekästä ilmoittaa ångströmeinä, koska tällöin luvut ovat kätevän suuruisia (välillä 0–10). Esimerkiksi metaanimolekyylissä vety- ja hiiliatomin välisen sidoksen keskimääräinen pituus on noin 1,1 Å eli 110 pm.

## Pituusmuunnoksia
* 1 ångström (Å) = 10–10 metriä = 0,1 nanometriä = 100 pikometriä
* 1 ångström (Å) = 100&nbsp;000 fermiä = 100&nbsp;000 femtometriä

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Homo erectus

**Homo erectus** eli **pystyihminen** on sukupuuttoon kuollut nykyihmistä edeltänyt ihmislaji, joka eli eri puolilla Vanhaa maailmaa noin 1,9 miljoonaa – 50&nbsp;000 vuotta sitten. Laji polveutui mahdollisesti jostakin kantapystyihmislajista, vaikkakin aiemmin on pidetty mahdollisena että sitä edeltävä laji olikin käteväihminen tai turkananihminen. Jotkut lukevat kaikki pystyihmiset samaksi lajiksi, mutta koska eri puolilta maailmaa löytyneet pystyihmisten fossiilit eroavat toisistaan huomattavasti, moni tutkija jakaa ne eri lajeiksi. Näitä ovat:
* *[[Homo ergaster|H. ergaster]]* (afrikanihminen, 1,9–1,0 milj. vuotta sitten)
* *[[Homo georgicus|H. georgicus]]* (georgianihminen, 1,8–1,7 milj. vuotta sitten)
* *H. erectus* (pystyihminen, 1,65–0,05 milj. vuotta sitten)
* *H. pekinensis* (pekinginihminen, 0,8–0,2 milj. vuotta sitten)
* *[[Homo antecessor|H. antecessor]]* (euroopanihminen, 0,8 milj. vuotta sitten)

Pystyihmiset hävisivät yksi kerrallaan sukupuuttoon kehittyneempien ihmistyyppien tieltä. Pisimpään ne säilyivät Jaavan saarella, mahdollisesti aina vuoteen 25&nbsp;000 eaa. saakka.

Nykyihmisen edeltäjän heidelberginihmisen uskotaan kehittyneen Afrikassa afrikanihmisestä, mutta on myös mahdollista, että sen esi-isä oli euroopanihminen.

## Ominaisuudet
Pystyihminen oli nykyihmistä rotevampi, voimakkaampi ja apinamaisempi. Sen pituus oli 130–160 cm. Luultavasti se osasi valmistaa vaatteita ja käsitellä tulta sekä varastoida ruokaa. Pystyihmisen ravinto koostui pääasiassa rasvaisesta suurriistasta. Pystyihmisten aivotilavuus oli noin 950–1&nbsp;100 cm³, 75 prosenttia nykyihmisen aivotilavuudesta.

## Asuinalueet
Varhaiset pystyihmiset elivät Turkanajärven ja Olduvain rotkon tienoilla. Abbevillestä Ranskasta löydettiin käsikirveitä ja muita työkaluja vuonna 1836. Louis-Laurent-Marie Gabriel de Mortillet (1821–1898) nimesi ne tuottaneen kulttuurin Abbevillen kulttuuriksi. Samanlaisia työkaluja on löytynyt Olduvain rotkosta Tansaniasta yhdessä pystyihmisen luiden kanssa.

## Kulttuurit
Ajan myötä pystyihmisen kulttuuri jakautui käsikirves- ja nyrkki-iskurikulttuureihin. Käsikirveskulttuurit, muun muassa Acheulin kulttuuri, levisivät Afrikasta Eurooppaan, Lähi-itään ja Etelä-Aasiaan sekä jossain määrin myös Keski- ja Itä-Aasiaan. Erään arvion mukaan Abbevillen osin hakattu kivi vaati yhden työvaiheen ja noin 25 iskua. Acheulin kulttuurille oli ominaista pisaramaisen veitsimäisen työkalun suunnittelu; erään arvion mukaan tämä työkalu vaatii 2 työvaihetta ja 65 iskua. Itä- ja Kaakkois-Aasiassa käytettiin käsikirveen sijasta nyrkki-iskuria, joka sopi murskaamiseen. Nyrkki-iskuri levisi myös Pohjois-Saksaan ja Itä-Eurooppaan.

## Katso myös
* Ihmisen evoluutio

## Lähteet
* 

### Viitteet
Rutenia

**Rutenia** on nimi niille itäisen Keski-Euroopan ja Itä-Euroopan alueille, joita ovat asuttaneet itäslaavilaiset ruteenit. Nimi tulee latinan sanasta, joka merkitsi Kiovan rusien asuttamia alueita, joita asukkaat itse kutsuivat nimellä "Руськая Земля" (Ruskaja Zemlja eli rusien maa). Alueet ovat nykyään osa Ukrainaa, Valko-Venäjää, Slovakiaa ja Puolaa.

Nykyisin termin merkitys on muuttunut, ja se tarkoittaa enää Romanian pohjoisosan ja Karpaattien vuoriston välissä sijaitsevaa ennen slovakkien ja ruteenien asuttamaa aluetta, jota on nimitetty *Karpatoruteniaksi*. Aikoinaan alue oli ukrainalaisten asuttama osa entistä Unkaria vuodesta 907, sitten se kuului Itävaltaan ja Itävalta-Unkariin. 

Ensimmäisen maailmansodan jälkeen alue liitettiin Slovakian osana Tšekkoslovakiaan, ja se muuttui nopeasti slovakinkieliseksi. Ennen toista maailmansotaa alue sai itsehallinnon ja yritti julistautua itsenäiseksikin nimellä *[[Karpato-Ukrainan tasavalta]]*. Unkari miehitti maaliskuussa 1939 alueen lounaisosan, mutta sodan lopulla 1944 sen sai hallintaansa Neuvostoliitto.

Nykyään alue muodostaa Ukrainaan kuuluvan Taka-Karpatian alueen.

## Lähteet
Ukrainan alueet

**Ukrainan alueet** ovat Ukrainan ylimmän tason hallinnollisia osia. Maa jakautuu 27 aluetasoiseen yksikköön. Näistä 24 on tavallisia alueita, yksi autonominen tasavalta eli Krimin autonominen tasavalta sekä kaksi erityisstatuksella olevaa kaupunkia, pääkaupunki Kiova sekä Sevastopol. Aluejako on kuvattu Ukrainan perustuslain 9. luvussa 123−134. Krimin autonomista tasavallan asemaa käsitellään lisäksi Ukrainan perustuslain 10. luvussa.  Tätä perustuslain määrittelemää jakoa 27 hallinnolliseen alueeseen käytetään maata koskevissa aluetilastollissa ja päätöksenteossa.

Tieteellisissä tutkimuksissa ja tiedotusvälineissä käytetään myös monia laajempien Ukrainan osien alueellisia nimityksiä. Näistä osista ei ole yhtä ja yksiselitteistä käytäntöä, ja jako vaihtelee esityksestä toiseen melkoisesti.

Hallinnollisesti Ukraina on yhtenäisvaltio, eikä liittovaltio kuten Venäjä tai liittotasavalta kuten Saksa. Yksikamarisen parlamentin 450 paikasta puolet eli 225 paikkaa jaetaan viiden prosentin äänikynnyksen ylittäneille puolueille suhteellisella vaalitavalla ja toinen puoli enemmistövaalilla yhden edustajan vaalipiireissä.

Aluehallinnon jakomalli pohjautuu Neuvostoliiton aikaiseen Ukrainan SNT:n aluejakomalliin. Vuosien kuluessa alueiden rajoihin ja lukumäärään tehtiin joitain muutoksia.

Venäjä on pyrkinyt puuttumaan Ukrainaan kuuluvien Krimin autonomisen tasavallan ja Sevastopolin kaupunkipiirin alueiden asemaan vuosina 1992–1997. Keväällä 2014 Venäjä miehitti Krimin niemimaan sotilasvoimin. Tästä huolimatta alue on esimerkiksi Yhdistyneiden kansakuntien ja Euroopan yhteisön mukaan yhä laillisesti osa Ukrainaa.
 
### Ukrainan alueet: Väestö ja pinta-ala

Huomautus **H1**: Prosenttiosuus laskettu lähdeteoksen kaupunkilaisten ja kokonaisväestön suhteena. Taulukon pitämiseksi luettavana, ei Ukrainan tilastokeskus UkrStatin vuoden 2013 tilastoteoksen arvioita kaupunkilaisten lukumäärästä alueittain ole toistettu tässä.

### Ukrainan alueet: talous

## Katso myös

*Luettelo Ukrainan piireistä, aluehallinnon 2. tason yksiköt

## Lähteet

## Aiheesta muualla

*
*
* Regions of Ukraine  (encyclopediaofukraine.com)
* Regions of Ukraine <small>(Change history -kohdassa mainintoja aluejaon muutoksista)</small>  (statoids.com)
* Southern Ukraine  (encyclopediaofukraine.com)
* Ukrainan alueellista väestönkehitystä karttoina (tekijä tuonut vain osa näistä Commonsiin)
KH-11

**KH-11** on yhdysvaltalainen tiedustelusatelliittimalli, jota lähetettiin Maata kiertävälle radalle vuosien 1976 ja 2005 välillä. Satelliittissa oli tehokas teleskooppi, jonka oletetaan pystyneen kuvaamaan maanpintaa 15 senttimetrin tarkkuudella mikä on laskettu sen mukaan että se olisi käyttänyt 2,4 metrin läpimittaista peiliä. Siinä on ollut myös ELINT -laitteita. Satelliitin eri versioiden massa vaihteli 13&nbsp;000 ja 17&nbsp;000 kg:n välillä.

Yhden satelliitin käyttöiän arveltiin 1970- ja 1980-luvulla olleen kolme vuotta ja kun sen polttoaine loppui, ohjattiin satelliitti tuhoutumaan ilmakehään.

## Satelliitin versioita
*KH-11/6 palveli joulukuusta 1984 lokakuuhun 1995 335–758&nbsp;km:n korkeudessa, minkä arvellaan johtuneen siitä, että se oli jätetty radalleen.
*KH-11/7 lähetettiin radalleen lokakuussa 1987 300–1&nbsp;000&nbsp;km:n korkeuteen.
*KH-11/8 lähetettiin radalleen marraskuussa 1988 300–1&nbsp;000&nbsp;km:n korkeuteen.

KH-11 satelliitteja on käytetty mm. niin strategisten mannertenvälisten kuin myös keskipitkän matkan ohjusten laukaisualustojen valvontaan.

CIA:n työntekijä William Kampiles myi KH-11:n teknisen käsikirjan kesällä 1977 saaden siitä luvatun 10 000 dollarin sijasta vain 3 000 dollaria. Kampiles sai teostaan 40 vuoden vankeusrangaistuksen, joka lyhennettiin 19 vuoteen.

Vastaavanlainen järjestelmä on Ranskan ylläpitämä SPOT -järjestelmä, jota ylläpitää Centre National d’Etudes (CNES) Spatiales Tolousen lähellä.

Kiinalla Jiangbing -satelliitteihin kuuluvat kolmannen sukupolven FSW-2 -satelliittien on sanottu vastaavan KH-11:iä kuvauskalustoltaan.

## Lista laukaisuista

## Katso myös
* KH-vakoilusatelliitit
* Vandenberg Air Force Base
* Laukaisukeskus

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* 
* 
*
Tarkistussumma

**Tarkistussumma** () on tietotekniikassa käytetty virheen havaitsemiseen käytettävä koodi, jolla voidaan todeta, onko siirretty, ladattu tai tallennusmedialta luettu tieto ehjää vai siirto-/tallennusvirheiden sotkemaa. Tarkistussumma toimii siten, että datasta muodostetaan algoritmilla vakiokokoinen luku. Datan oikeellisuus voidaan selvittää laskemalla tarkistussumma uudelleen, ja jos se ei täsmää edellisen summan kanssa, data on virheellistä.

Yksinkertaisen tarkistussumman heikkouksia on muun muassa se, että toisaalla datassa oleva virhe voi varsin helposti "kompensoida" toisen virheen ja näin kaksi toisensa kumoavaa pientä virhettä saa datapaketin näyttämään ehjältä. Yleisesti käytettyjä algoritmeja tarkistussumman laskemiseen ovat Adler-32 ja CRC, joilla virheellinen viesti voidaan havaita.

Yleisiä algoritmeja tarkistussummien laskemiseksi ovat mm. Unixin cksum, CRC32. Myös joitakin kryptografisia tiivistealgoritmeja () kuten MD5 ja SHA voidaan käyttää tarkistussummana, mutta niiden tavoitteet eroavat. 

Yleisesti ottaen tarkistussumma, joka on laskettu esimerkiksi CRC-algoritmilla, ei voida käyttää tiivisteen tavoin koska se ei ole kryptografisesti vahva: kun useat eri viestit voivat tuottaa saman tarkistussumman tulosta ei voida käyttää tarkistamaan onko sisältö muuttunut tahallisesti (onko se väärennettyä).

## Katso myös
* Hamming-koodi
* Reed–Solomon-koodit

## Lähteet
SPOT

**SPOT** (lyh. *Satellite Pour l'Observation de la Terre*) on sarja Ranskan avaruusjärjestön (CNES) kaukokartoitussatelliitteja.

Satelliitteja on lähetetty toistaiseksi viisi:
*SPOT 1 (laukaisu 22. helmikuuta 1986) 
*SPOT 2 (laukaisu 22. tammikuuta 1990)
*SPOT 3 (laukaisu 26. syyskuuta 1993)
*SPOT 4 (laukaisu 24. maaliskuuta 1998)
*SPOT 5 (laukaisu 4. toukokuuta 2002)

SPOT-satelliittien suoraan vastaanottavia maa-asemia (Direct Receiving Stations) on sijoitettuna moniin maihin:

* Australia: Alice Springs
* Brasilia: Cuiaba
* Ecuador: Cotopaxi
* Espanja: Maspalomas
* Etelä-Afrikka: Hartebeesthoek
* Indonesia: Pare-Pare
* Intia: Hyderabad
* Israel: Tel Aviv
* Japani: Hatojama
* Kanada: Prince Albert
* Pakistan: Islamabad
* Saudi-Arabia: Riad
* Taiwan: Taipei
* Thaimaa: Lad Krabang

Päävastaanottoasemat ovat Ranskassa ja Ruotsissa

* Ranska: Issus Aussaguel (SRIS-T; Toulousen lähellä)
* Ruotsi: Esrangen avaruuskeskus (SRIS-K; Kiirunan lähellä)

Yhdessä asemat vastaanottavat noin puoli miljoonaa kuvaa vuodessa, mikä merkitsee noin 700 kuvaa vuorokaudessa.

SRIS:t ovat SPOT-järjestelmän pääasemat Ranskassa ja Ruotsissa, millä on mahdollisuus tulkita satelliittien kuvamateriaalia. SPOT-satelliitteja on viisi ja ne kiertävät maata 822 kilometrin korkeudessa 7,4 kilometriä sekunnissa. 

Venäjällä ScanEx-yhtiö vastaanottaa SPOT-kuvia. Norjalla ja Ruotsilla on organisaation SPOT-kuvien vastaanottoon ja yksinoikeus niiden myyntiin alueellisesti. Yhdysvalloissa Spotilla on oma myyntiyhtiönsä.

## Esimerkkejä SPOT-kuvista
*SPOT 5-värikuva Australian pääkaupunki Canberra maaliskuussa 2003
*     SPOT 5-värikuva: Kiinalainen Shanghain kaupunki marraskuussa 2002
*SPOT 5- mustavalkokorkokuva: Kolmiulotteinen mustavalkokuva Israelin Kuolleesta merestä
*[ROCSAT-2 -kuva Taiwanin pääkaupungista Taipeista 4. kesäkuuta 2004](http://www.spotimage.fr/imagezoom.php?file=p673_imageEnlargedIMAGE_p661_coul_big2.jpg&label=First%20ROCSAT-2%20colour%20image:%20Hsin-Chu%20(Taiwan),4%20%20June%202004%20%20(c)%20NSPO)

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Jouko Jokisalo

**Jouko Juhani Jokisalo** (s. 26. kesäkuuta 1953 Pori) on suomalainen historioitsija, joka työskentelee historian ja yhteiskuntaopin lehtorina Itä-Suomen yliopistossa. Hän on aikaisemmin toiminut Euroopan historian dosenttina Oulun yliopistossa vuodesta 1999. Jokisalo on erikoistunut fasismin tutkimukseen ja rasismin historiaan. Hänen vuonna 1994 ilmestynyt saksankielinen väitöskirjansa käsitteli natsi-Saksan 1930-luvun kansallissosialistista ideologiaa. Jokisalo opiskeli Humboldt-yliopistossa Saksan demokraattisessa tasavallassa vuosina 1977–1982 ja 1983–1986 sekä Marburgin yliopistossa vuonna 1990.
  
## Vakoilu
Syksyllä 2001 Jokisalo tunnusti toimineensa Stasin agenttina vuosina 1978–1987 koodinimellä ”Boris”. Hän kertoi pelänneensä paljastumista DDR:n vuonna 1990 tapahtuneesta lakkauttamisesta lähtien, ja päätti lopulta itse kertoa asiasta TV 2:n *[[Silminnäkijä]]*-ohjelmassa. Stasi oli värvännyt hänet palvelukseensa 1970-luvun lopussa, kun Jokisalo opiskeli DDR:ssä. Hän vakoili tuolloin myös Saksan liittotasavallan puolella kuvaten esimerkiksi rakennuksia ja ajoneuvoja. Lisäksi Jokisalo kertoi haastatelleensa ihmisiä toimittajaksi naamioituneena sekä värvänneensä uusia vakoilijoita. Vuonna 2002 hän myönsi vakoilleensa opiskeluaikoinaan myös Neuvostoliiton turvallisuuspalvelulle KGB:lle. Jokisalo sanoi ottaneensa tehtävät vastaan ”ideologisista syistä”. 

## Teokset
*
*
*
*
*
*
* 
*
*
*
*
*
*

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Jouko Jokisalon blogi. Kulttuurivihkot.
Hera (mytologia)

**Hera** () on avioliiton ja aviollisen rakkauden, hedelmällisyyden ja synnytyksen jumalatar antiikin Kreikan mytologiassa. Hera on Zeuksen sisar ja vaimo. Hera vainosi Zeuksen rakastajattaria ja yritti tappaa Herakleenkin, sillä Zeus oli Herakleen isä, mutta Hera ei ollut tämän äiti. Hera lähetti vastasyntyneen Herakleen luokse kaksi käärmettä tappamaan hänet, mutta Herakles katkaisi käärmeiden päät. Heran lapsia ovat muun muassa sodanjumala Ares ja sepäntaidon ja tulen jumala Hefaistos. Heran tunnuseläin on lehmä. Hera kuvattiin usein majesteettisena naisena päässään seppele tai diadeemi. Hänen vastineensa roomalaisessa mytologiassa oli Juno.

Heran palvomiseen pyhitetty temppeli on nimeltään *[[Heran temppeli|Heraion]]*. Heran merkittävin kulttipaikka oli Samoksen saarella sijainnut Heraion. Sen arkeologinen kohde on nykyisin Unescon maailmanperintökohde. Toinen merkittävä Heran temppeli oli Olympian Heran temppeli.

## Lähteet
Meteoriparvi

**Meteoriparvella** tarkoitetaan Maan ilmakehään tulevia meteoreja, jotka tulevat tietystä taivaan suunnasta tiettyinä päivinä vuodesta. Meteoriparvet ovat yleensä törmäyksissä hajonneiden isompien kappaleiden tai ohi kulkeneen komeetan jäännöksiä. Usein nämä jäännökset kulkevat samaa rataa kuin komeetta aiemmin. Maapallon kohdatessa tämän radan sille jääneet hiukkaset törmäävät Maan ilmakehään. Siihen osuminen aiheuttaa valoilmiön, ja ne näkyvät maassa tähdenlentoina. 

Vaikka meteoriparveen kuuluvat meteorit näkyvätkin ympäri taivasta, perspektiivistä johtuen ne näyttävät tulevan säteittäisesti jostakin tietystä taivaan kohdasta. Tätä kohtaa kutsutaan parven *[[Radiantti|radiantiksi]]*. Meteoriparvet nimetään joko sen tähdistön mukaan, jonka alueella radiantti sijaitsee (esimerkiksi Perseidit ja Perseuksen tähdistö), tai meteoriparven aiheuttaneen komeetan mukaan. 

Merkittäviä meteoriparvia tunnetaan parisenkymmentä. Näiden parvien maksimin aikaan nähdään 5–100 tähdenlentoa tunnissa. Jotkin parvet saattavat aiheuttaa niin sanottuja meteorimyrskyjä, jolloin aktiivisuus voi nousta tuhansiin tähdenlentoihin tunnissa. 

## Katso myös
* Luettelo meteoriparvista
* Meteoriitti

## Aiheesta muualla

* Ursan meteorijaosto
*  The International Meteor Organization 
* Kuva perseidien meteoriparvesta. Huomaa kuinka meteorit näyttävät tulevan radiantin suunnasta (Kuva on kooste useista 30 sekunnin valotuksista kuuden tunnin aikana)
* https://www.meteorshowers.org/
Amnat Charoen (provinssi)

**Amnat Charoenin provinssi** () on yksi Thaimaan provinsseista (*changwat*). Se sijaitsee maan koillisosassa Isanin alueella. Naapuriprovinsseja ovat Ubon Ratchathani, Yasothon ja Mukdahan. Idässä rajanaapurina on Laos. Provinssin pinta-ala on 3&nbsp;161,2 neliökilometriä ja siellä on arviolta 276&nbsp;500 asukasta (vuonna 2017).

## Maantiede
Provinssi sijaitsee Mekongjoen laaksossa. Kaksi muuta provinssin jokea ovat Lam Sae Bok ja Lam Sae Bai.

## Historia
Amnat Charoen saavutti kaupungin aseman kuningas Rama III:n aikana. Aluksi sitä hallinnoitiin Nakhon Khemaratista käsin ja myöhemmin Ubon Ratchathanista.  Siitä tuli oma provinssinsa 12. tammikuuta 1993, kun se erotettiin Ubon Ratchathanista.

## Symbolit
Provinssin sinetin keskellä on Buddhan kuva, jota kutsutaan nimellä Phra Mongkol Ming Muang. Toiselta nimeltään Phra Yai (Iso Buddha), tämä 20 metriä korkea patsas on yksi Amnat Charoenin kaupungin pyhimpiä. Vasemmalla ja oikealla puolella on kaksi puuta, alapuolella kaksi elefanttia.

Provinssin puu on *[[Hopea ferrea]]*. 

## Aluejako
Provinssi on jaettu 7 piiriin (*[[amphoe]]*).  Piirit on edelleen jaettu 56 kuntaan (*[[tambon]]*) ja 653 kylään.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Luettelo meteoriparvista

__NOTOC__
Tämä artikkeli on **luettelo Suomessa näkyvistä meteoriparvista**.

## Tammikuu
* kvadrantidit

## Helmikuu
* delta-leonidit tai δ-leonidit

## Huhtikuu
* lyridit

## Toukokuu
* eta-akvaridit tai η-akvaridit
* eta-lyridit tai η-lyridit

## Kesäkuu
* kesäkuun bootidit

## Heinäkuu
* eteläiset delta-akvaridit tai δ-akvaridit
* alfa-capricornidit tai α-capricornidit

## Elokuu
* perseidit
* kappa-cygnidit tai κ-cygnidit

## Syyskuu
* alfa-aurigidit tai α-aurigidit
* syyskuun perseidit
* delta-aurigidit tai δ-aurigidit

## Lokakuu
* draconidit tai giacobinidit
* epsilon-geminidit tai ε-geminidit
* leo minoridit
* lokakuun camelopardalidit tai kamelopardalidit
* orionidit

## Marraskuu
* eteläiset ja pohjoiset tauridit
* leonidit
* alfa-monocerotidit tai α-monocerotidit
* andromedidit

## Joulukuu
* monocerotidit
* sigma-hydridit tai σ-hydridit
* geminidit
* ursidit
* coma berenicidit

## Aiheesta muualla

* Ursan meteorijaoston havainto-opas
* International Meteor Organization
Aselaji

**Aselaji** on puolustushaaran (maa-, meri- ja ilmavoimat) alakäsite, tietyyn perustehtävään erikoistunut osakokonaisuus.

Suomen maavoimien aselajit ovat jalkaväki, kenttätykistö sekä ilmatorjunta-, viesti-, huolto- ja pioneerijoukot.

## Aselajien ja sodankäynnin monimutkaisuuden kehittyminen
Aselajit ovat kehittyneet seuraavasti:
* Napoleonin sotien aikana aselajeja, sodankäynnin funktioita oli 11
* Toisen maailmansodan aikana 20
* Persianlahden sodan aikana noin 30 ja
* vuonna 2020 noin 40.

Suuret muutokset edellä mainituissa vaiheissa olivat ne, että toiseen maailmansotaan mennessä sodankäyntiin tuli lisää ilmaulottuvuus, Persianlahden sotaan mennessä sähkömagneettinen spektri ja vuoteen 2020 mennessä tietoulottuvuus, kyberavaruus sekä fyysinen avaruus.

Edellä mainittu kehitys merkitsee teoreettisesti samalla sodankäynnin monimutkaistumista. Jos kaikki aselajit pitää koordinoida toisiinsa, sodankäynnin johtamisen monimutkaisuus lisääntyy eksponentiaalisesti suhteessa aselajeihin, sodankäynnin funktioihin. Sodankäynti olisi siis noin 1&nbsp;600 prosenttia monimutkaisempaa vuonna 2020 kuin Napoleonin aikana.

## Maavoimien taistelevat aselajit
Taistelevia aselajeja ovat:
* jalkaväkijoukot (ml. panssarintorjunta, kranaatinheittimistö, erilliset sissi- ja erikoisjääkäriyksiköt)
* panssarijoukot
* Entinen ratsuväki () eli nykyään ilmamekanisoidut\kuljetteiset joukot (*Air Cavalry*)

## Maavoimien tukevat aselajit

Tukevia aselajeja ovat:
* kenttätykistöjoukot (tykki-, raketinheitin- ja tykistöohjusyksiköt)
* ilmatorjuntajoukot (tykki-, ohjus- ja ballististen ohjusten torjuntayksiköt)
* pioneerijoukot (suluttaminen, linnoittaminen, liikkeen edistäminen ja suojelu)
* viesti- ja esikuntajoukot
* huoltojoukot (täydennykset, kunnossapito, lääkintähuolto, kuljetukset ja huoltopalvelu)

## Lähteet
Nobelin fysiikanpalkinto

**Nobelin fysiikanpalkinto** on yksi viidestä alkuperäisestä Nobel-palkinnosta. Ruotsin kuninkaallinen tiedeakatemia myöntää palkinnon vuosittain ansioituneille fyysikoille. Rahapalkinto on kymmenen miljoonan Ruotsin kruunun suuruinen, ja palkintoon kuuluu lisäksi Erik Lindbergin suunnittelema kultainen mitali. Palkintosummaa pienennettiin 2012, mutta se palautettiin ennalleen vuonna 2020. Summan reaaliarvon vaihteluväli alkuperäiseen verrattuna on ollut 29–140 prosenttia.

## Mitali
Mitalin kääntöpuolella on kuvio, jossa Isistä muistuttava jumalatar nousee esiin pilvistä pitäen kädessään runsaudensarvea. Isiksen kasvot ovat ilmeettömät ja hänen päänsä päällä olevaa huntua pitelee ”tieteen genius”.

Mitaliin on kaiverrettu latinankielinen teksti *Inventas vitam juvat excoluisse per artes*. Vapaasti suomennettuna kirjoitus tarkoittaa: ”He, jotka paransivat taidoillansa elämää Maan päällä.” Sanat on lainattu Vergiliuksen *[[Aeneis]]*-teoksen kuudennen laulun 663. säkeestä.

## Katso myös
*Luettelo Nobelin fysiikanpalkinnon saaneista

## Lähteet
 

## Aiheesta muualla

* Nobel-säätiö – Viralliset sivut
* Facts on the Nobel Prize in Physics 
* Fysiikan Nobel-palkinnon voittajien esittely 
* Suomenkielinen tiivistelmä fysiikan Nobel-palkinnon myöntämisperusteista kullekin palkitulle vuoteen 2003 (yksityishenkilön sivu, Archive.org)
Nobelin kemianpalkinto

__NOTOC__
**Nobelin kemianpalkinto** on yksi viidestä alkuperäisestä Nobel-palkinnosta. Ruotsin kuninkaallinen tiedeakatemia myöntää palkinnon vuosittain ansioituneille kemisteille. Palkintoa ei jaettu vuosina 1916, 1917, 1919, 1924, 1933, 1940, 1941 eikä 1942. Ensimmäisen ja toisen maailmansodan takia Nobelin palkintoja jätettiin jakamatta. Lisäksi säännöt sanovat, että jos kyseisenä vuonna mikään ehdokkaista ei täytä ehtoja, palkintosumma tulee säästää seuraavalle vuodelle.

Nuorin palkinnon saaja oli 35-vuotias Frédéric Joliot vuonna 1935, vanhin John B. Goodenough vuonna 2019. Frederick Sanger ja Barry Sharpless ovat saaneet palkinnon kahdesti. 

Palkintoon kuuluu mitali, diplomi ja huomattava rahapalkinto. Vuonna 2019 palkintosumma oli 9 miljoonaa Ruotsin kruunua. Mitalin on suunnitellut Erik Lindberg. Siinä on kaksi naishahmoa: Isistä muistuttava luonnon jumalatar nousee pilvien keskeltä, ja Tieteen henki kohottaa jumalattaren huntua paljastaen tämän kasvot. Mitaliin on kaiverrettu teksti *Inventas vitam iuvat excoluisse per artes*, palkinnon saajan nimi sekä sen myöntäjän, Ruotsin kuninkaallisen tiedeakatemian, latinankielinen nimi muodossa REG. ACAD. SCIENT. SUEC. Mitalin toisella puolella on Alfred Nobelin kasvokuva ja hänen syntymä- ja kuolinvuotensa.

## Katso myös
*Luettelo Nobelin kemianpalkinnon saaneista

## Lähteet

## Aiheesta muualla

*Nobel-säätiö – Viralliset sivut
*Kemian Nobel-palkinnon voittajien esittely