Feliks Jusupov

Ruhtinas **Feliks Feliksovitš Jusupov**, kreivi **Sumarokov-Elston** (); (23. maaliskuuta (J: 11. maaliskuuta) 1887 Jusupovin palatsi, Pietari, Venäjän keisarikunta – 27. syyskuuta 1967 Pariisi, Ranska) oli venäläinen aristokraatti, joka parhaiten muistetaan Grigori Rasputinin murhasta vuonna 1916. 

## Suku ja koulutus
Feliks Jusupov oli äitinsä Zinaida Nikolajevna Jusupovan (1861–1939) puolelta tataarisukuinen; suku kuului Venäjän rikkaimpiin ja omisti teollisuuslaitoksia, kaivoksia Siperiassa sekä turkisteollisuutta. Isä oli kreivi Feliks Sumarokov-Elston (1856–1928), Moskovan kenraalikuvernööri vuosina 1914&ndash;1915. Keisarin vuonna 1885 myöntämällä asetuksella Jusupovin ruhtinaan titteli periytyi Zinaidan aviomiehelle tämän apen kuoltua vuonna 1891 ja edelleen heidän vanhimmalle pojalleen isän kuoleman jälkeen. 

Feliksistä tuli Jusupovin omaisuuden pääperijä ja ruhtinas Jusupov, kun hänen veljensä Nikolai (s. 1883) kuoli kaksintaistelussa vuonna 1908. Hän lahjoitti omaisuuttaan paljon hyväntekeväisyyteen. Poikamiehenä Jusupov vietti epätavallista elämää; hän on itse kertonut oleskelleensa usein mustalaisten keskuudessa, jossa oppi käyttämään naisellisia vaatteita. Vuosina 1909–1911 Jusupov opiskeli Oxfordin yliopistossa, jossa hän perusti Oxfordin Venäjän-seuran.

## Avioliitto ja jälkeläiset
Feliks Jusupov avioitui ruhtinatar Irina Aleksandrovna Romanovan kanssa 22. helmikuuta 1914 Anitškovin palatsissa Pietarissa. Irinan vanhemmat olivat suuriruhtinas Aleksander Mihailovitš Romanov ja suuriruhtinatar Ksenia Aleksandrovna Romanova, joka oli keisari Aleksanteri III:n ja tämän puolison Maria Fjodorovnan tytär ja Nikolai II:n sisar. Jusupovit saivat yhden lapsen, ruhtinatar Irina Feliksovna Jusupovan (1915–1983).

Jusupovien suvun jälkeläisiä ovat Ksenia Nikolajevna Sfiris, ruhtinatar Irina Feliksovna Jusupovan (1915–1983) ja kreivi Nikolai Dimitrjevitš Šeremetjevin (1904–1979) tytär ja hänen tyttärensä Tatjana (s. 1968 Ateena); naimisissa vuodesta 1968 Alexis Giannakopouloksen (s. 1963) kanssa, sekä heidän kaksi tytärtään Marilia (s. 2004) ja Jasmine-Xenia (s. 2006).

## Ensimmäinen maailmansota ja Rasputinin murha

Irina ja Feliks Jusupov olivat häämatkalla Euroopassa ja Lähi-idässä, kun ensimmäinen maailmansota syttyi. Vain saksalaisten sukulaistensa, keisari Vilhelm II:n ja tämän miniän prinsessa Cecilian vaikutusvallan ansiosta he saivat luvan palata vihollismaista Tanskan kautta Suomen suuriruhtinaskuntaan ja sieltä edelleen Venäjälle.

Jusupov muutti yhden Moikan palatsinsa siiven sotilassairaalaksi, mutta vältti itse asepalveluksen vedoten lakiin, joka perustuu perheen ainoan pojan vapautukseen. 

Joulukuun 16. ja 17. päivän välisenä yönä 1916 Jusupov ja joukko vaikutusvaltaisia venäläisiä aatelisia, muiden muassa tsaarin serkku Dmitri Pavlovitš Romanov, kutsuivat munkki Grigori Rasputinin Moikan varrella sijaitsevaan palatsiinsa ja surmasivat hänet raa'asti. Rangaistukseksi Jusupov perheineen ja kaksi muuta salaliittolaista joutuivat sisäiseen karkotukseen yli 1 300 km päähän Pietarista, syrjäiselle maatilalleen Rakitnojeen, Rakitjanskin alueelle Kurskin kuvernementtiin, nykyisen Belgorodin alueelle lähellä Ukrainan rajaa.

## Maanpako
Nikolai II:n luopuessa kruunusta helmikuun vallankumouksen aikana 1917 Feliks Jusupov palasi useita kertoja takaisin Pietariin, otti palatsistaan mukaansa muutamia arvokkaimpia jalokiviä kuten sininen 35 karaatin Sultan of Morocco timantti, 41 karaatin Polar Star timantti ja Marie Antoinettelle kuuluneet timanttikorvakorut sekä kaksi Rembrantin maalausta "*Mies korkeassa hatussa ja hansikkaissa*" ja "*Nainen ja strutsinsulkaviuhka*" rullalle laitettuina ja kätki palatsiin muut jalokivet sekä suuntasi Krimille Ai-Todorin huvilaan lähelle Jaltaa, jossa Irinan sukulaiset asuivat. Helmikuussa 1918 Romanovit pakotettiin muuttamaan vartioituun Dulberin palatsiin Jaltaan, mutta morganaattisesti avioituneet Jusupovit saivat asua vapaasti omassa talossaan.

Ruhtinas Jusupov matkusti perheensä kanssa huhtikuussa 1919 viimeisten Romanovien, anoppinsa suuriruhtinatar Ksenia Aleksandrovna, tämän viiden pojan ja tämän äidin leskikeisarinna Maria Fjodorovnan sekä suuriruhtinas Nikolai Nikolajevitšin ja Pjotr Nikolajevitšin perheitten kanssa kuningas Yrjö V:n lähettämällä Britannian kuninkaallisen laivaston taistelulaiva *[[HMS Marlborough (1912)|HMS Marlborough'lla]]* Mustanmeren poikki Jaltasta Maltalle ja sieltä Italiaan. Italiasta Jusupovit matkustivat junalla Pariisiin, ja sieltä edelleen Lontooseen. Italiassa hän lahjoi virkamiehet timanteilla, jotta he saisivat viisumin. Vuonna 1920 he muuttivat takaisin Ranskaan ja asuivat Pariisissa loppuikänsä. Ranskaan Jusupovit onnistui tuomaan palatsistaan Rembrandtin maalauksia, jotka hän myi Pariisissa. Jusupovien Pariisin kodista tuli venäläisten emigranttien keskus sekä poliittisesti että taloudellisesti.Jusupovit perustivat muotitalon, jonka nimi oli *Irfé* (eli Irina ja Feliks).

## Oikeusjutut
Vuonna 1932 Jusupovit haastoivat yhdysvaltalaisen elokuvayhtiön Metro-Goldwyn-Mayerin oikeuteen elokuvasta *Rasputin and the Empress* (*Rasputin ja keisarinna*). 
Elokuvassa väitettiin, että munkki Grigori Rasputinin murhan syynä olisi ollut Irinan suhde munkkiin. Elokuvassa Irinan nimi oli vaihdettu ruhtinatar Natashaksi. Jusupovit saivat 25&nbsp;000 punnan korvaukset.
Vuonna 1965 Jusupovit haastoivat oikeuteen amerikkalaisen televisioyhtiö Columbia Broadcasting Systemsin, joka oli tehnyt näytelmän Rasputinin murhasta. Syyte oli, että tietyt kohtaukset olivat fiktiivisiä. Jusupovit hävisivät jutun.

Julkaistuaan muistelmansa, jotka koskivat Grigori Rasputinin murhaa, Rasputinin tytär Maria haastoi Dmitri Pavlovitš Romanovin ja Feliks Jusupovin oikeuteen isänsä murhasta 800&nbsp;000 Yhdysvaltain dollarin korvausta vastaan. Oikeus kuitenkin totesi, ettei sillä ole juridista oikeutta tuomita tapauksesta, joka tapahtui ensimmäisen maailmansodan aikana Venäjällä. Historioitsijat, jotka ovat tutkineet Rasputinin murhaa, eivät pidä luotettavana Feliks Jusupovin kertomusta. Tapahtumasta on julkaistu uudempia teoksia, joissa Rasputinin kerrotaan kuolleen luotiin Jusupovin palatsin pihalla.

## Kuolema
Feliks Jusupov kuoli vuonna 1967 Pariisissa. Hänet on haudattu Sainte-Geneviève-des-Bois’n venäläiselle hautausmaallesamaan sukuhautaan äitinsä Zinaida Jusupovan, puolisonsa Irina Jusupovan, tyttärensä Irinan ja vävynsä kanssa.

## Teokset
* Jusupov, Feliks: *Ennen maanpakoa* (ranskankielinen alkuteos *Avant l’exil)*. Suomentanut Matti Kontio. Porvoo-Helsinki: WSOY, 1953.
* Yosupov, Felix: ''Lost Splendour'' 

## Lähteet

## Aiheesta muualla