open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Mizuho Fukushima

**Mizuho Fukushima** (; s. 24. joulukuuta 1955 Nobeoka) on japanilainen poliitikko. Hän nousi maansa sosiaalidemokraattisen puolueen johtoon vuonna 2003 Takako Doin erottua tehtävästään.

Fukushima on opiksellut Tokion yliopistossa ja toimi juristina ennen kuin tuli valituksi parlamentin ylähuoneeseen vuonna 1998.

Fukushima oli kuluttaja-asioista ja ruokaturvallisuudesta, sukupuolten tasa-arvoasioista sekä syntyvyyden laskun vastaisista toimista vastaava ministeri Yukio Hatoyaman hallituksessa syyskuusta 2009. Hatoyama erotti hänet 28. toukokuuta 2010 Okinawan yhdysvaltalaistukikohdan jatkosta seuranneen kiistan vuoksi. Tämän jälkeen sosiaalidemokraattinen puolue jätti Hatoyaman hallituksen, joka kaatui pian.

Puolue kärsi vaalitappion sekä ylä- että alahuoneessa vuoden 2013 vaaleissa, ja Fukushima erosi puheenjohtajan tehtävästä.

## Lähteet
Punapietaryrtti

**Punapietaryrtti** eli **punapäivänkakkara** (*Tanacetum coccineum*, syn. *Chrysanthemum coccineum*) on pietaryrttien sukuun kuuluva ruusunpunakeltainen kasvi.

## Ulkonäkö ja koko

Punapietaryrtti on normaalisti korkeudeltaan 50–70 cm, joskus jopa yli 80 cm. Kasvin lehdet ovat kaksinkertaisesti parihalkoiset. Lehdet ovat kiinnittyneet haarautumattomiin versoihin ja kasvi muodostaa mättäitä. Mättäiden keskeltä kasvavat kukkavanat. Jokaisen vanan latvassa on mykerö, jossa laitakukat ovat ruusunpunaiset ja keskusta keltainen. Punapietaryrtti kukkii kesä-heinäkuussa.

## Levinneisyys
Punapietaryrtti kasvaa alkuperäislajina Armeniassa, Kaukasuksella ja Iranin pohjoisosissa.

## Käyttö
Punapietaryrtti on koristekasvi, jota viljellään näyttävien kukkiensa takia muun muassa Suomessa. Etelämpänä kasvia viljellään hyönteismyrkyksi, jota saadaan kuivatetuista ja jauhetuista mykeröistä. Jauheen myrkkynä vaikuttava aine on pyretriini.

## Lähteet
* *Hyötykasvit värikuvina*. Toim. Rautavaara, Toivo & Tuomola, Pirkkoliisa. 5. painos. WSOY, Helsinki 2002.
* 

### Viitteet
Zlatko Krmpotić

**Zlatko Krmpotić** (s. 7. elokuuta 1958 Belgrad, Jugoslavia) on serbialainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan puolustaja. Hän on pelaajauransa jälkeen toiminut muun muassa Serbian alle 19-vuotiaiden maajoukkueen päävalmentajana.

Pelaajaurallaan Krmpotić edusti Belgradin Punaista tähteä (1977–1986), turkkilaista Gençlerbirliğiä (1986–1988) sekä yhden kauden bačkatopolalaista AIK:ta ennen lopettamistaan vuonna 1990. Jugoslavian maajoukkueessa hän pelasi kahdeksan ottelua. Hän kuului joukkueeseen 1982 Espanjan MM-lopputurnauksessa.

Peliuransa jälkeen Krmpotić on ennen maajoukkuevalmennustehtäväänsä valmentanut kreikkalaista Paniliakosta, ruotsalaista Degerforsia, turkkilaista Ankaragücüa, OFK Belgradia, kyproslaisen Nea Salamis Famagusta, FK Obilićia, kazakstanilaista Kairat Alma-Ataa sekä kuwaitilaista Kazmaa.

## Lähteet
My Apocalypse

**My Apocalypse** on Metallican kappale, joka julkaistiin 26. elokuuta 2008 kuunneltavaksi Metallican virallisilla kotisivuilla. Kappaleen voi ostaa myös iTunesista. Kappale on toinen single, joka julkaistiin etukäteen Metallican albumilta *[[Death_Magnetic|Death Magneticilta]]*. Kappaleen kesto on 5:01, ollen näin albumin lyhin kappale. Kappaleen sävellyksessä ja sanoituksessa ovat olleet mukana kaikki yhtyeen jäsenet.

Jotkut ovat puhuneet, että kappale viitoittaisi tietä vanhan Metallican uudelle tulemiselle, sillä kappale kuulostaa monien mielestä paljonkin vanhalta Metallican tuotannolta. Kappale on voittanut Grammy-palkinnon parhaasta metallikappaleesta.

## Kappaleet
# 

## Kokoonpano
* James Hetfield – laulu, rytmikitara
* Kirk Hammett – soolokitara, taustalaulu
* Robert Trujillo – bassokitara, taustalaulu
* Lars Ulrich – rummut, lyömäsoittimet
* Rick Rubin – tuottaja
* Ted Jensen – masteroija
* Greg Fidelman – miksaaja

## Lähteet
Bora Kostić

**Borivoje (Bora) Kostić** (14. kesäkuuta 1930 Obrenovac, Jugoslavia – 10. tammikuuta 2011) oli serbialainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan hyökkääjä. 

Kostić muistetaan erityisen hyvänä maalintekijänä. Hän kuului Jugoslavian vuoden 1960 EM-kisojen hopeajoukkueeseen. Hän ei tosin itse lopputurnauksessa tehnyt yhtään maalia, mutta varmisti Jugoslavian pääsyn Ranskan lopputurnaukseen tekemällä hattutempun puolivälierässä Portugalia vastaan. Myöhemmin samana vuonna kultamitalijuhliin päättyneessä Rooman olympialaisten jalkapalloturnauksessa hän tykitti seitsemän maalia, joista yhden loppuottelussa Tanskaa vastaan. Hän pelasi Jugoslavian A-maajoukkueessa yhteensä 33 ottelua ja teki 26 maalia.

Kostić pelasi koko aikuisten seurajoukkueuransa vuodesta 1951 vuoteen 1966 Belgradin Punaisessa tähdessä lukuun ottamatta kautta 1961-1962, jonka hän vietti Italiassa Vicenzan joukkueessa. Seurajoukkueurallaan hän teki kaikkiaan 160 maalia pelaamissaan 264 ottelussa. Hän on yhä Punaisen tähden historian paras maalintekijä 158 maalillaan.

## Lähteet
* Esittely Serbian maajoukkueen sivuilla 
* Esittely UEFA:n EM-kisasivuilla 

### Viitteet
Letizia Ciampa

**Letizia Ciampa** (s. 20. elokuuta 1986 Rooma, Italia) on italialainen näyttelijä, joka on urallaan tehnyt enimmäkseen dubbausrooleja televisiosarjoihin, elokuviin ja animeen. Hänet tunnetaan muun muassa Emma Watsonin dubbaamisesta erityisesti Harry Potter -elokuvista. Lisäksi Ciampa on dubannut muun muassa Hilary Duffin, Hayden Bakerin, Evan Rachel Woodin, Vanessa Hudgensin ja Alison Lohmanin äänet. Näytelmäsarjojen ja elokuvien lisäksi hän on dubannut animea, kuten Death Note, Inuyasha ja Samurai Deeper Kyo. Ciampalla oli myös alkuperäinen äänirooli Winxissä, toimiessaan Bloomin äänenä. Näyttelijänä Ciampa muistetaan elokuvasta mm. Melissa P..

## Aiheesta muualla
* Letizia Ciampa Anime News Networkissa 
* Letizia Ciampan dubbauslista 
* Letizia Ciampa Voice Chasersissa
Varpuspöllöt

**Varpuspöllöt** (*Glaucidium*) on pöllöjen heimoon kuuluva lintusuku.

## Varpuspöllölajit
* Akasiavarpuspöllö (*Glaucidium capense*)
* Andienvarpuspöllö (*Glaucidium jardinii*)
* Bolivianvarpuspöllö (*Glaucidium bolivianum*)
* Brasilianvarpuspöllö (*Glaucidium hardyi*)
* Costaricanvarpuspöllö (*Glaucidium costaricanum*)
* Ecuadorinvarpuspöllö (*Glaucidium nubicola*)
* Harjuvarpuspöllö (*Glaucidium parkeri*)
* Intianvarpuspöllö (*Glaucidium radiatum*)
* Jaavanvarpuspöllö (*Glaucidium castanopterum*)
* Kameruninvarpuspöllö (*Glaucidium sjostedti*)
* Kaulusvarpuspöllö (*Glaucidium brodiei*)
* Keskiamerikanvarpuspöllö (*Glaucidium griseiceps*)
* Kuubanvarpuspöllö (*Glaucidium siju*)
* Lännenvarpuspöllö (*Glaucidium gnoma*)
* Meksikonvarpuspöllö (*Glaucidium palmarum*)
* Pampavarpuspöllö (*Glaucidium nana*)
* Pernambuconvarpuspöllö (*Glaucidium mooreorum*)
* Perunvarpuspöllö (*Glaucidium peruanum*)
* Pikkuvarpuspöllö (*Glaucidium minutissimum*)
* Raitavarpuspöllö (*Glaucidium cuculoides*)
* Ruostevarpuspöllö (*Glaucidium brasilianum*)
* Savannivarpuspöllö (*Glaucidium perlatum*)
* Srilankanvarpuspöllö (*Glaucidium castanonotum*)
* Tamaulipasinvarpuspöllö (*Glaucidium sanchezi*)
* Tropiikkivarpuspöllö (*Glaucidium tephronotum*)
* Varpuspöllö (*Glaucidium passerinum*)

## Lähteet
*
Loro Parque

**Loro Parque** (”Papukaijapuisto”) on erityisesti papukaijoihin erikoistunut eläintarha, joka sijaitsee Kanariansaarilla, Teneriffalla. Puisto sijaitsee Puerto de la Cruzissa saaren pohjoisosassa. Eläintarhan on perustanut saksalaissyntyinen Wolfgang Kiessling vuonna 1972.

Loro Parquessa on papukaijojen lisäksi myös muun muassa ihmisapinoita ja monenlaisia vesieläimiä. Loro Parquessa on myös erittäin suuri miekkavalasallas. Siellä järjestetään päivittään näytöksiä, joissa esiintyvät miekkavalaat, merileijonat, delfiinit ja papukaijat.

Kiesslingin perhe omistaa myös Teneriffan eteläosassa sijaitsevan Siam Park -vesipuiston.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Eläintarhan kotisivut
Lisanne de Roever

**Lisanne Freya de Roever** (s. 6. kesäkuuta 1979 Amstelveen) on alankomaalainen maahockeypelaaja ja olympiavoittaja, joka pelaa maalivahtina. Hän edustaa SV Kampongia. 

Maajoukkuetasolla de Rover on voittanut monia palkintoja. Olympialaisista hän on voittanut kultaa Pekingistä 2008 ja hopeaa Ateenasta 2004. Lisäksi de Roever on voittanut kultaa ja hopeaa sekä MM- että EM-kisoista sekä kolme kultaa ja kaksi pronssia Champions Trophy-kilpailussa.
Helmipöllöt

**Helmipöllöt** (*Aegolius*) on pöllöjen heimoon kuuluva lintusuku.

## Helmipöllöihin (''Aegolius'') kuuluvia lajeja
* Amerikanhelmipöllö (*Aegolius acadicus*)
* Helmipöllö (*Aegolius funereus*)
* Keltahelmipöllö (*Aegolius harrisii*)
* Ruskohelmipöllö (*Aegolius ridgwayi*)

## Lähteet

## Aiheesta muualla

*BirdLife Suomi ry: Maailman lintujen suomenkieliset nimet 2., uudistettu painos (2006)
Eefke Mulder

**Eefke Mulder** (s. 13. lokakuuta 1977 Nijmegen) on alankomaalainen maahockeypelaaja ja olympiavoittaja, joka pelaa keskikentällä. Hän edustaa NMHC Nijmegeniä. 

Mulder on voittanut kaksi olympiamitalia: kultaa Pekingissä 2008 ja hopeaa Ateenassa 2004. Lisäksi hän on voittanut hopeaa EM-kisoissa 2007 sekä yhden hopeisen ja kaksi pronssista mitalia Champions Trophy-kilpailussa.
Luettelo Veikkauksen raha-automaattipeleistä

Tämä on **luettelo [[Veikkaus|Veikkauksen]], eli entisen [[Raha-automaattiyhdistys|RAY]]:n raha-automaattipeleistä**.

## Käytössä olevat rahapelit
### Hedelmäpelit

*Alkemia
*Apila
*Buffalo Blitz
*Emma
*Fruttis
*Gladiator Jackpot
*God of Storms
*Harjakainen
*Heart of the Frontier
*Hedelmäcocktail
*Hokkus Pokkus
*Hottipotti
*Jungle Giants
*Justice League
*Karnevaali
*Komisario Palmu
*Kulta-Jaska
*Kulta-Jaskan valtaus
*Luna
*Luumu
*Mansikka
*Mestarietsivä

*Muutila
*Mökkielämää
*Nova X
*Pohjantähti
*Potti di Mare
*Rautaa (tyyliteltynä Raütaa)
*Ra-Ha
*Ra-Ha II
*Rahactica
*Rahasampo
*Repolainen
*Ruusu
*Saaga
*Senttipotti
*Sole
*Suvihumppa
*Talismaani
*Timantti
*Tuplapotti
*Tähti
*Unelmaloma
*Väinö & vuorenpeikon aarteet

### [[Korttipeli|Korttipelit]]
*Hedelmäpoksu
*Jokeripokeri
*Jokeri Pokeri Jackpot
*Kakkospokeri
*Pikapokeri
*Korttikeno
*Taitopokeri
*Villit Kakkoset
*Ässäpokeri

### Erikoispelit
*Aarresaari
*Kulta jaskan Karttakeno
*Megahyrrä
*Numerokeno
*Ruletti
*Spinni
*Superruletti
*Pajatso

### Monipeliautomaatit
* Monikko
* Täyskäsi
*Valtti
*Voitto
* Värisuora

## Käytöstä poistuneet rahapelit

### Hedelmäpelit
*Potti
*Hedelmäpeli
*Lukkopotti
*Täyspotti
*Ray 80 Hedelmäpeli
*Casino Plums
*Casino Multiline

### Erikoispelit
*Hunajakeno
*Huurrekeno
*Kaleidoskooppi
*Kolmionoppa
*Megastar
*Noppa
*Ässäkisa

### Korttipelit
*Deal
*Jacks or Better
*Kymppipokeri
*Multipokka
*Senttipokeri
*Texas Pokeri
*Tuplapokeri
*Venttiplus
*Ventti-Ville
*Pokeri
*Pokkarinki

### Monipeliautomaatit
*Casino Ray
*Loisto
*Mare
*Monipeli
*Monipeli²
*Nova
*Pokeria
*Täyskeno
*Täysnoppa
*Täyspokeri

### Pajatsopelit
*Elektroninen pajatso
*Hedelmäjazzo
*Komeettajasso
*Pajatso RAY

## Lähteet
* Veikkauksen nettikasino
* Rahapeliopas.fi
Tåkern

**Tåkern** on järvi Vadstenan, Ödeshögin ja Mjölbyn kuntien alueella Itä-Götanmaan läänissä Ruotsissa. Pinta-alaa järvellä on 45 km² ja suurin syvyys on ainoastaan 0,8 metriä. Järven pintaa laskettiin 1840-luvulla 2,5 metristä nykyiseen, ja 1900-luvun alussa oli suunnitelmia koko järven kuivaamisesta, mutta kansalaisliike Selma Lagerlöfin johdolla sai sen estetyksi. Tåkern laskee vetensä Mjölnajokea pitkin Ruotsin toiseksi suurimpaan järveen Vätterniin. Järven pituus on 12 km ja leveys 5 km. Tåkernin ja Vätternin erottaa toisistaan Omberg -niminen horsti. 

Tåkern on kuulunut 5. joulukuuta 1974 lähtien Ramsarin sopimuksen piiriin ja kuuluu myös Natura 2000 -hankkeen piiriin. Tåkern on merkittävimpiä lintujärviä Euroopassa. Esimerkiksi lokakuussa 1988 järvellä tavattiin 50&nbsp;000 metsähanhea. Lintujen lisäksi Tåkernin ympäristössä kasvaa monia eri kasvilajeja. Huhtikuusta heinäkuun loppuun järvelle ei pääse vierailualueita ja kävelyreittejä lukuun ottamatta.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Tåkerns Fältstation  
*NatuRus och Tåkerns Trädgård
Alitalia Express

**Alitalia Express S.p.A**  oli Roomassa 1. lokakuuta 1997 perustettu Alitalian omistuksessa oleva alueellinen lentoyhtiö. Lentoyhtiöllä oli käytössään 30 konetta ja sillä oli 31 kohdetta. Yhtiön solmukohtia olivat Leonardo da Vincin kansainvälinen lentoasema Roomassa ja Malpensan kansainvälinen lentoasema Milanossa

Yhtiö lensi pääasiassa Euroopan sisäistä syöttöliikennettä emoyhtiölleen, mutta se järjesti myös charter-lentoja. Yhtiö käytti emoyhtiönsä tavoin MilleMiglia-nimistä kanta-asiakasohjelmaa.

Vuonna 2015 Alitalia Express sulautettiin emoyhtiöön ja lopetti kokonaan toimintansa. 

## Kohteet

Aitalia Express operoi seuraaviin kohteisiin:

* Kotimaan kohteet: Ancona, Bologna, Catania, Crotone, Firenze, Genova, Milano, Napoli, Perugia, Pisa, Rooma, Trieste ja Venetsia.
* Kansainväliset kohteet: Barcelona, Belgrad, Bilbao, Düsseldorf, Frankfurt, Geneve, Lontoo, Lyon, Marseille, München, Nizza, Praha, Sofia, Strasbourg, Stuttgart, Varsova, Wien ja Zürich.

## Laivasto

Alitalia Expressin laivaston keski-ikä on 7,1 vuotta

## Aiheesta muualla
*Alitalia 
*Laivasto
*Alitalia Expressin laivasto

## Lähteet
Håvard Bjerkeli

**Haavard Bjerkeli** (s. 5. elokuuta 1977) on norjalainen sprinttimatkoille erikoistunut hiihtäjä. Hän on kilpaillut kansainvälisellä tasolla vuodesta 1996 alkaen. Bjerkelin uran ehkä paras saavutus on hopeamitali MM-kisojen sprintistä vuonna 2003. 

Salt Lake Cityn olympialaisissa 2002 Bjerkeli oli kolmastoista sprinttikilpailussa. Maailmancupissa hän on saavuttanut kolme henkilökohtaista osakilpailuvoittoa, joista kaikki sprinttimatkoilta. Srinttimaailmancupin kokonaiskilpailussa hän on parhaimmillaan sijoittunut kolmanneksi, kaudella 2003/2004.

Seuratasolla Bjerkeli edustaa *Isfjorden IL*:aa.

## Lähteet
*
Lumikki ja 7 seinähullua

**Lumikki ja seitsemän seinähullua** on suomalaisen Pentti Oskari Kankaan 7 seinähullua veljestä -huumoriyhtyeen toinen studioalbumi vuodelta 1974. Albumi sisältää vaskipuhallinvoittoisia sovituksia ja pikkutuhmia sanoituksia, joita ovat kirjoittaneet muiden muassa Jukka Virtanen ja Pertti Reponen. Levyn tunnetuimpia kappaleita ovat ”Lumikki-jenkka” ja ”Hauska tappa vanha tuttu”. Albumi julkaistiin Rondo-levymerkillä LP-levynä ja C-kasettina eikä sitä ole toistaiseksi julkaistu CD-levynä.

## Kappaleet
; A-puoli
# 
#  
# 
# 
# 
# 

; B-puoli
# 
# 
# 
# 
# 
# 

## Tekijät
### Muusikot
; Pentti Oskari Kankaan 7 seinähullua veljestä
* Seppo Korjus – laulu ja erilaiset puhaltimet
* Rauli Virta – laulu, urut ja piano
* Pekka Seppä – laulu ja trumpetti
* Reijo Ylinen – saksofoni, trumpetti ja pasuuna
* Raimo Smedberg – lyömäsoittimet
* Juha Pentti – bassokitara
* Pentti Oskari Kangas – pääasiassa puhelin
+
* Heikki Laurila ja Nono Söderberg – kitarat

### Tuotanto
* Jaakko Salo – tuotanto
* Finnlevyn studiot, Helsinki / Jukka Teittinen – äänitys
* Matti Selänne – valokuva
* Jussi Aarnio – kotelon suunnittelu

## Lähteet
* [– Suomen äänitearkisto ry:n levytietokanta 1901–1999](https://fenno.musiikkiarkisto.fi/ Fenno)
* Albumi Yleisradion Fono.fi-tietokannassa

### Viitteet

## Aiheesta muualla
* ''Lumikki ja seitsemän seinähullua'' discogs.com-sivustolla
Lois McMaster Bujold

**Lois McMaster Bujold** (s. 2. marraskuuta 1949 Columbus, Ohio) on yhdysvaltalainen tieteis- ja fantasiakirjailija. Hänen tuotantoonsa kuuluu parikymmentä romaania, joista seitsemän fantasiaromaania. Bujold on saanut seitsemän Hugo- ja kolme Nebula-palkintoa.

Bujoldin ensimmäiset ammattimaiset novellit ilmestyivät *[[Twilight Zone magazine|Twilight Zone]]* -lehdessä. Vuonna 1985 Baen-kustantamo osti oikeudet hänen kolmeen ensimmäiseen kirjaansa: *Shards of Honor* (1986, suom. *[[Kunnian sirpaleita]]*, 2009), *The Warrior's Apprentice* (1986) ja *Falling Free* (1988, Nebula-palkinto). 

## Suomennettu romaani
* 

## Palkinnot
* Nebula-palkinto 1988: teoksesta *Falling Free*.
* Nebula-palkinto 1989: teoksesta *The Mountains of Mourning*
* Hugo-palkinto 1990: teoksesta *The Mountains of Mourning*
* Hugo-palkinto 1991: teoksesta *The Vor Game*.
* Hugo-palkinto 1992: teoksesta *Barrayar*.
* Hugo-palkinto 1995: teoksesta *Mirror Dance*.
* Hugo-palkinto 2004: teoksesta *Paladin of Souls*.
* Nebula-palkinto 2004: teoksesta *Paladin of Souls*
* Damon Knight Grand Master -arvonimi 2019 saavutuksistaan science fiction- ja fantasiakirjallisuuden alalla.
* Hugo-palkinto 2017: sarjasta *The Vorkosigan Saga*.
* Hugo-palkinto 2018: sarjasta *World of the Five Gods*.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* 
* Kotisivut 
* Lois McMaster Bujold . Myrskykustannus.
* Vesa Lehtinen: Lois McMaster Bujold: Miles Vorkosigan -sarja. Aikakone 16.8.2000.
Vadstenanpitsi

**Vadstenanpitsi** () on Ruotsin Vadstenasta peräisin oleva, maailmallakin tunnettu pitsimalli.

Pitsinnypläys saapui Vadstenaan 1400–1500-luvulla. Pitsinnypläys mainitaan ensimmäisen kerran vuodelta 1594 peräisin olevassa tuomiokirjan oikeudenkäyntipöytäkirjassa, jossa sanotaan varastetussa paidassa olleen nyplätyt hihat. Nunnaluostariin perustettiin sotilashuone () vuonna 1662 haavoittuneita sotamiehiä ja heidän perheitään varten. Naiset myivät nypläämänsä pitsit saadakseen lisätuloja. Paikalliset pitsinnyplääjät lähettivät myös raumalaisille pitsinnyplääjille lankoja ja pitsimalleja. Vadstenaan tuotiin nypläyslankoja Hollannista. Vuodelta 1757 peräisin olevassa notaarin tekemässä kamarihuonevuodevaatetehtaan tarkastusraportissa mainitaan naisten ja lasten nyplänneen sotilashuoneessa.  Vadstenanpitsiä oli ensimmäisen kerran esillä Pariisin maailmannäyttelyssä 1855 ja Tukholmassa 1866. Vuoden 1900 maailmannäyttelyssä Pariisissa Ruotsin paviljongissa oli mukana pitsinnyplääjä, joka nypläsi vadstenanpitsiä. Käsityönä nyplätty pitsi menetti suosiotaan 1800-luvulla teollistumisen myötä, kun pitsiä alettiin tehdä koneellisesti, jolloin se oli myös halvempaa.

Vadstenan Raatihuoneentorin vieressä sijaitsee nypläysmuseo, joka avattiin 2005.

## Lähteet
Pentti Oskari Kankaan 7 seinähullua veljestä

**Pentti Oskari Kankaan 7 seinähullua veljestä** on suomalaisen Seitsemän seinähullua veljestä -huumoriyhtyeen vuonna 1973 julkaistu esikoisalbumi. Levyn keskeistä sisältöä ovat Jukka Virtasen pikkutuhmat sanoitukset sekä Jaakko Salon sävellykset ja sovitukset. Monet kappaleista ovat musiikkipätkiä ja puhetta yhdistäviä ”kuulokuvaelmia”, joiden tyyli tuo mieleen samojen tekijöiden myöhemmät sketsit Uudessa Iloisessa Teatterissa.

Albumi julkaistiin Veitikka-levymerkillä LP-levynä ja C-kasettina eikä sitä ole toistaiseksi julkaistu CD-levynä. 

## Kappaleet
; A-puoli
# 
* Seittemän seinähullua (säv. trad., san. Jukka Virtanen, sov. Jaakko Salo – Olli Heikkilä)
* Moukan tuurilla (säv. Toivo Kärki, san. Reino Helismaa, sov. tuntematon)
* Heipä hei (alkup. ”I’m a Nut”, säv. & san. Leroy Pullins, suom. san. J. Virtanen, sov. J. Salo)
# 
* Guantanamera (säv. & san. Héctor Angulo, sov. tuntematon)
* Besame Mucho (säv. & san. Consuelo Velázquez, sov. tuntematon)
* El Cumbanchero (säv. & san. Rafael Hernández, sov. tuntematon)
# 	
# 
# 

; B-puoli
# 
# 
# 	
# 

## Tekijät
### Muusikot
; Pentti Oskari Kankaan Seitsemän seinähullua veljestä
* Pekka ”Pablo” Seppä – trumpetti ja laulu
* Seppo Korjus – kaikki mahdolliset puhaltimet ja laulu
* Reijo ”Takku” Ylinen – saksofonit, trumpetti ja laulu
* Martti ”Tintti” Tiainen – piano ja urut
* Juha ”Mooses” Pentti – bassokitara
* Kaj ”Dry” Martin – rummut
* Pentti Oskari Kangas – ei mitään

### Tuotanto
* Jaakko Salo – tuotanto
* Jouko Ahera / Finnvox-studiot, Helsinki – äänitys
* Jussi Aarnio – kannen suunnittelu ja toteutus

## Lähteet
* [– Suomen äänitearkisto ry:n levytietokanta 1901–1999](https://fenno.musiikkiarkisto.fi/ Fenno)

### Viitteet

## Aiheesta muualla
* ''Pentti Oskari Kankaan 7 seinähullua veljestä'' discogs.com-sivustolla
Olé Olé – The Party

**Olé Olé – The Party** on DJ Bobon vuonna 2008 julkaistu albumi. Sen neljästätoista kappaleesta viisi on uusia: "Olé Olé", "The Sun Will Shine On You", "The Last Vampire", "Let The Games Begin" ja "Let The Music Take Control". Levy nousi Sveitsin listan sijalle 11.

## Kappaleet
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Olé Olé discogs.com -sivustolla
Luettelo Itämeren saarista

Tämä on **luettelo [[Itämeri|Itämeren]] [[saari]]sta** pinta-alan ja asukasluvun mukaan.

## Luettelo saarista pinta-alan mukaan

## Luettelo saarista asukasluvun mukaan

## Katso myös

* Luettelo Suomen merialueen suurimmista saarista
** Luettelo Helsingin saarista
** Luettelo Oulun saarista
* Luettelo Ruotsin suurimmista saarista
* Luettelo Perämeren saarista
* Luettelo Viron saarista
Minervanpöllöt

**Minervanpöllöt** (*Athene*) ovat pöllöjen heimoon kuuluva lintusuku.

## Minervanpöllölajit
* Brahmanpöllö (*Athene brama*)
* Madagaskarinhaukkapöllö (*Athene superciliaris*)
* Minervanpöllö (*Athene noctua*)
* Preeriapöllö (*Athene cunicularia*)

## Lähteet
*

### Viitteet
Luettelo kuuluisista murhayrityksistä

Tämä on **luettelo kuuluisista murhayrityksistä**. Luetteloon sisältyvät myös ne tapaukset, joissa ihmisiä on kuollut, mutta varsinainen kohdehenkilö on jäänyt henkiin.

## 1500–1800-luvut

## 1900-luku

## 2000-luku

## Katso myös
* Luettelo kuuluisista murhatuista henkilöistä
* Luettelo kuuluisista poliittisista murhista
* Luettelo kuuluisista teloitetuista henkilöistä

## Lähteet
Mjölnajoki

**Mjölnajoki** () on 52,85 kilometriä pitkä joki Vadstenassa Itä-Götanmaan läänissä Ruotsissa. Joki saa alkunsa Vadstenan, Ödeshögin ja Mjölbyn rajalla sijaitsevasta Tåkern-järvestä ja laskee Ruotsin toiseksi suurimpaan järveen Vätterniin. Joen virtaus on 2,2 m³/s.

Joessa elää muun muassa haukia.

Aikaisemmin Mjölnajoki oli yhteydessä Vadstenan linnan vallihautaan.

## Lähteet
Strix

**Strix** voi tarkoittaa seuraavia:

* *Strix*, viirupöllöjen suku
* Strix Television, ruotsalainen televisiotuotantoyhtiö
* Strix, Ruotsissa 1897–1924 ilmestynyt pilalehti.
Oksana Akinšina

**Oksana Aleksandrovna Akinšina** (; s. 19. huhtikuuta 1987 Leningrad, Venäjän SFNT, Neuvostoliitto) on venäläinen näyttelijä, joka tuli laajalti tunnetuksi pääroolistaan Lukas Moodyssonin ohjaamassa ruotsalaiselokuvassa *[[Lilja 4-ever]].

Akinšina aloitti näyttelijänuransa 12-vuotiaana [[Sergei Bodrov Jr.|Sergei Bodrov Jr:n]] ohjaamassa elokuvassa *Sisaret*, josta hän sai ehdokkuuden parhaasta naispääosasta [[European Film Awards]]eissa.

Sittemmin Akinšina on esiintynyt muun muassa Martin Koolhovenin palkitussa elokuvassa *Het Zuiden*, ja [[Paul Greengrass]]in toimintatrillerissä *Medusan isku''.

## Aiheesta muualla

*
Suensaaren koulu

**Suensaaren koulu** on Tornion keskustassa Hallituskadulla sijaitseva rakennus. Siinä toimi vuoteen 2013 Tornion yhteislyseon lukio. Remontoinnin jälkeen syyskuussa 2015 rakennuksesta tuli Suomen ensimmäinen turvapaikanhakijoiden järjestelykeskus.

Rakennus valmistui alun perin vuonna 1914 venäläiseksi kasarmiksi. Opetuskäyttöön se otettiin 1920-luvun alussa, jolloin siinä toimi keskikoulu ja myöhemmin samalla vuosikymmenellä Tornion yhteislyseo. Toisen maailmansodan aikana rakennus oli sotilaskäytössä muun muassa Sotilassairaalana (Ss33). 

Rakennus palautui koulukäyttöön Lapin sodan jälkeen syksyllä 1944. Tornion yhteislyseota laajennettiin 1950-luvun lopulla. Sen vuoksi oppilaitoksen tontilla sijainnut Venäjän vallan aikainen ortodoksinen sotilaskirkko siirrettiin uuteen paikkaan, ja aluetta käytettiin Tornion yhteislyseon laajennukseen. 

Peruskoulujärjestelmän aikana 1970-luvun alusta lähtien siinä on toiminut lukion lisäksi myös yläaste eli Suensaaren koulu, Suensaaren yläaste. Tornion koulujärjestelyjen myötä vuonna 2005 lukiot keskitettiin tähän koulurakennukseen eli rakennuksesta tuli Tornion yhteislyseon lukio.

Lukiotoiminta siirrettiin syksyllä 2013 pois perinteisestä rakennuksestaan. Tiloja käytettiin sen jälkeen muiden oppilaitosten vaatimien remonttien ajan niiden väliaikaisena sijoituspaikkana.

Syyskuussa 2015 rakennuksesta tuli turvapaikanhakijoiden järjestelykeskus, jonne ohjattiin Ruotsista ja myöhemmin Venäjältä tulleet turvapaikanhakijat, jotka olivat kansallisuudeltaan pääosin irakilaisia, somalialaisia, syyrialaisia ja afganistanilaisia. Järjestelykeskus lopetti toimintansa maaliskuussa 2016.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Tornion yhteislyseon lukion kotisivut
Hugo Lloris

**Hugo Hadrien Dominique Lloris** (s. 26. joulukuuta 1986 Nizza, Provence-Alpit-Riviera, Ranska) on ranskalainen jalkapalloilija, joka on pelipaikaltaan maalivahti. Hän edustaa MLS-liigassa pelaavaa Los Angeles FC:tä. Hän on maailmanmestari vuodelta 2018.

## Ura
Lloris aloitti ammattilaisuransa kasvattajaseurassaan OGC Nicessä vuonna 2005. Hän nousi seuran ykkösmaalivahdiksi kaudella 2006−2007 ja otti nopeasti paikkansa Ranskan maalivahtieliitissä. Llorisin siirtymisestä Euroopan huippuseuroihin liikkui useita huhuja. Lopulta hän siirtyi kauden 2007–2008 jälkeen Olympique Lyoniin. Lyonissa Lloris otti heti paikkansa seuran ykkösmaalivahtina ja pelasi runsaan neljän kautensa aikana 146 liigaottelua. Hän voitti 2012 Ranskan cupin ja Trophée des Championsin.

Elokuun lopussa 2012 Lloris siirtyi pitkän spekuloinnin jälkeen Lyonista Englannin Valioliigan Tottenham Hotspuriin ja teki seuran kanssa joulukuussa 2016 vuoteen 2022 asti kestävän jatkosopimuksen. Hän nousi ykkösmaalivahdiksi saman vuoden marraskuussa. Lloris pelasi seurassa vuoteen 2023 asti. Hän pelasi 361 valioliigaottelua ja päästi näissä 398 maalia ja pelasi 128 nollapeliä. Mestarien liigassa hän pelasi Tottenhamissa 34 ottelua mukaan lukien tappiollinen loppuottelu Liverpoolia vastaan 2019. Myös Eurooppa-liigassa hän pelasi 34 ottelua. Lokakuussa 2019 hän joutui noin kolmeksi kuukaudeksi syrjään peleistä olkapään loukkaantumisen vuoksi.

Joulukuussa 2023 Lloris teki sopimuksen MLS-liigassa pelaavan Los Angeles FC:n kanssa.

### Maajoukkueura
Maajoukkuetasolla Lloris pelasi kaikki viisi ottelua Ranskan voittaessa alle 19-vuotiaiden Euroopan-mestaruuden 2005. Hän debytoi Ranskan A-maajoukkuepaidassa Uruguayta vastaan vuonna 2008. Läpimurtonsa Les Bleus'n ykkösmaalivahdiksi hän teki vuoden 2010 MM-karsinnoissa. Lopputurnauksessa Lloris oli joukkueen ykkösmaalivahti ja on säilyttänyt asemansa siitä lähtien. Hän kuului Ranskan joukkueeseen sen saavuttaessa EM-hopeaa 2016, maailmanmestaruuden 2018 ja MM-hopeaa 2022. Hän on pelannut Ranskan kaikki MM- ja EM-lopputurnausottelut 2010−2022 lukuun ottamatta MM-kisojen 2018 Tanska-ottelua ja vuoden 2022 MM-kisojen Tunisia-peliä. Hän on pelannut 20 ottelua MM-kisoissa ja 15 EM-kisoissa. Hänestä tuli vuonna 2018 seitsemäs ranskalaismies, joka on pelannut maajoukkueessa yli sata ottelua.

Tammikuussa 2023 Lloris ilmoitti lopettavansa maajoukkueuransa.

## Yksityiselämä
Lloris oli teini-ikäisenä ikäluokkansa parhaita tennispelaajia Ranskassa, mutta lopetti tenniksen peluun. Hän avioitui teinirakkautensa Marinen kanssa vuonna 2012, ja heillä on kaksi tytärtä. Lloris tuomittiin vuoden 2018 syyskuussa rattijuopumuksesta 50&nbsp;000 punnan sakkoihin ja 20 kuukauden ajokieltoon. Hän puhalsi 80 mikrogrammaa alkoholia sataa hengitysilmamillilitraa kohden, kun rattijuopumuksen raja on 35 mikrogrammaa.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
CS Marítimo

**CS Marítimo** on portugalilainen jalkapalloseura, joka tulee Funchalista Madeiran saarelta. Se pelaa tällä hetkellä Portugalin korkeimmalla sarjatasolla Primeira Ligassa. Joukkue on perustettu vuonna 1910, ja se pelaa kotiottelunsa vuonna 1957 avatulla Estádio dos Barreirosilla.

CS Marítimo on pelannut historiansa aikana viidesti UEFA Cupissa, kausilla 1993–1994, 1994–1995, 1998–1999, 2001–2002 ja 2003–2004.

Joukkueen paikallisvastustaja on CD Nacional, joka myös pelaa Portugalin pääsarjassa.

Portugalin maajoukkueessa pelanneista Danny on Marítimon kasvatti, ja myös Pepe aloitti ammattilaisuransa seurassa. Marítimoa ovat edustaneet portugalilaisista maajoukkuepelaajista myös muun muassa Jorge Costa, Ariza Makukula, Danilo Pereira ja Nuno Valente.

## Saavutukset
*Portugalin Cup: 1926

## Pelaajia
Suluissa vuodet edustusjoukkueessa.

*  Alan (2001–2005)
*  Selim Benachour (2011–2012)
*  Abdelmalek Cherrad (2010–2011)
*  Jorge Costa (1991–1992)
*  Danny (2011–2012)
*  Baba Diawara (2008–2012)
*  Djalma (2007–2011)
*  Aliu Djaló (2013–2014)
*  Paulo Duarte (1993–1995)
*  Edinho (2011)
*  Paulo Fonseca (1997–1998)

*  Kléber (2009–2011)
*  Ariza Makukula (2007–2008)
*  Gustavo Manduca (2004–2005)
*  Rui Marques (2004–2005)
*  Pepe (2002–2004)
*  Danilo Pereira (2013–2015)
*  José Sá (2013–2016)
*  Fernando Santos (1979–1980)
*  Tarik Sektioui (1999)
*  Suk Hyun-jun (2013)
*  Nuno Valente (2006–2007)

## Aiheesta muualla
*CS Marítimon kotisivu
Maivala

**Maivala** on kylä Juvalla Etelä-Savon maakunnassa. Se sijaitsee 30 km Mikkelistä koilliseen ja 20 kilometriä Juvan kirkonkylältä lounaaseen lähellä valtatietä 5. Maivalan kylä on keskittynyt moreenidrumliinille, jonka harjumaisella selänteellä kylä sijaitsee. 

Maivalan kylään kuuluvat olennaisesti myös Kurkiselkä, Auvila ja Murtoinen. Maivalan länsipuolella sijaitsee Tuhkalan ja Kilpolan kylät, pohjoisessa Hatsola ja idässä Ollikkala. Etelässä sijaitsee Kuosmala.
Viirupöllöt

**Viirupöllöt** (*Strix*) on pöllöjen heimoon kuuluva lintusuku. *Strix*-sukuun kuuluvia lajeja on kuusitoista kappaletta.

## Viirupöllöihin (''Strix'') kuuluvia lajeja
* Aavikkopöllö (*Strix butleri*)
* Afrikanpöllö (*Strix woodfordii*)
* Amerikanviirupöllö (*Strix varia*)
* Andienmetsäpöllö (*Strix albitarsis*) (Luetaan myös metsäpöllöihin)
* Argentiinanpöllö (*Strix rufipes*)
* Brasilianpöllö (*Strix hylophila*)
* Intianpöllö (*Strix ocellata*)
* Lapinpöllö (*Strix nebulosa*)
* Lehtopöllö (*Strix aluco*)
* Meksikonviirupöllö (*Strix fulvescens*)
* Puistopöllö (*Strix seloputo*)
* Raitapöllö (*Strix chacoensis*)
* Ruskopöllö (*Strix leptogrammica*)
* Täpläpöllö (*Strix occidentalis*)
* Viirumetsäpöllö (*Strix virgata*) (Luetaan myös metsäpöllöihin)
* Viirupöllö (*Strix uralensis*)

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*BirdLife Suomi ry: Maailman lintujen suomenkieliset nimet 2., uudistettu painos (2006)
Jaakko Elenius

**Jaakko Juhani Elenius** (4. elokuuta 1939 Ylihärmä – 14. kesäkuuta 2010 Helsinki) oli suomalainen teologi, herännäisjohtaja ja päätoimittaja. Elenius toimi kotimaan päätoimittajana ja häntä pidettiin vaikutusvaltaisena herännäisyyden teologian sanoittajana. *[[Kotimaa (sanomalehti)|Kotimaa]]* nimesi Eleniuksen 100 merkittävimmän itsenäisyyden ajan kirkollisen vaikuttajan joukkoon Suomessa vuonna 2017.

## Elämä ja ura
Hän kirjoitti ylioppilaaksi Lapuan yhteiskoulusta ja oli koulutukseltaan teologian kandidaatti (1965). 

Elenius kuului uskonnolliselta taustaltaan herännäisyyteen eli körttiläisyyteen. Valmistumisensa jälkeen hän toimi Herättäjä-Yhdistyksen pappina sekä myöhemmin Herättäjä-Yhdistyksen toiminnanjohtajana (1983–1991) ja puheenjohtajana (1995–2002). Vuosina 1969–1982 hän toimi tutkijana Helsingin yliopiston teologisessa tiedekunnassa. Elenius oli ehdolla arkkipiispaksi vuonna 1998. 

Elenius oli päätoimittajana ''Pohjalaisessa'' 1991–1996 ja ''Kotimaassa'' 1996–2005.

Elenius liikkui kirkon ja muun yhteiskunnan välisellä alueella koko elämänsä. Hän liittyi 1960-luvulla Sadankomiteaan ja muutenkin teki koko elämänsä ratkaisunsa kritiikistä riippumatta. Rauhanjärjestöön liittyminen sai aikaan polemiikkia, sillä hän oli ilmavoimien reservin vänrikki. Vanhoilliset herännäisjohtajat syyttivät häntä vasemmistolaissävyisen ylioppilasradikalismin sympatisoinnista. Piispojen epäröidessä kantojaan kirkon suhteessa homoseksuaalisuuteen, Elenius arveli heidän kärsivän homofobiasta.

Elenius on kirjoittanut muutaman kirjan, ollut mukana tekemässä uskonnon oppikirjoja ja toimittanut Paavo Ruotsalaisen kirjeenvaihdon (2005). Elenius sai professorin arvonimen vuonna 2001.

Elenius pelasi 1960-luvulla pesäpalloa mestaruussarjatasolla helsinkiläisessä Puna-Mustissa ja sitä ennen Ylihärmän Junkkareiden edustusjoukkueessa 1958–1962 .

Elenius on haudattu Hietaniemen hautausmaalle.

## Teokset
* 
* 
* 
* 

## Lähteet
* www.evl.fi 

### Viitteet

## Kirjallisuutta
*Heli Karhumäki, *Jaakko Elenius. Härmän vikuri* (Kirjapaja 2006).
Absoluuttinen korkeus

**Absoluuttinen korkeus** on kohteen pystysuora etäisyys vertailutasosta, datumista. Vertailutasona kartografiassa on yleisesti merenpinnan (keskimääräinen) korkeus. Lyhennettä mpy. käytetään tarkoittamaan korkeutta meren pinnan yläpuolella. WGS84-geoidin pintaa käytetään vertailutasona GPS:ssä.

## Katso myös
* Korkeus

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Ilmari Laukkonen

**Ilmari Laukkonen** (6. tammikuuta 1915 Kortesjärvi – 17. maaliskuuta 2013 Vaasa) oli suomalainen päätoimittaja ja historioitsija. Hän toimi sanomalehti *[[Pohjalainen|Vaasa-lehden]]* päätoimittajana vuosina 1951–1980.

Laukkonen kirjoitti muun muassa Kortesjärven ja Töysän paikallishistoriat ja tilaustyönä yritys- ja yhteisöhistoriikkeja. Vuonna 2003 ilmestyi lääkintöneuvos Eeva Kaupin elämäkerta ja vuonna 2007 Päivi Vuoljärven kanssa kirjoitettu *Pohjalaisista Pohjanmaan alueoopperaksi: Vaasan oopperan historia 1956–2006*.

Laukkoselle myönnettiin opetusneuvoksen arvonimi.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Ilmari Laukkosen muistokirjoitus Helsingin Sanomissa
Eeva Kauppi

**Eeva Ottilia Kauppi**, o.s. **Mäntylä**, (31. tammikuuta 1921 Kokemäki &ndash; 26. marraskuuta 2008 Vaasa) oli suomalainen psykiatri ja kokoomuslainen poliitikko ja kansanedustaja. 

Kauppi oli koulutukseltaan lääketieteen lisensiaatti (1949), psykiatri (1958) ja oikeuspsykiatri (1979). Hän toimi Vanhan Vaasan sairaalan (entinen Mustasaaren sairaala) johtavana ylilääkärinä 1963–1992, mikä tuotti hänelle laajan arvostuksen.

Puoluetaustaltaan kokoomuslainen Kauppi valittiin kansanedustajaksi Vaasan vaalipiiristä vuoden 1970 eduskuntavaalissa. Hän toimi kansanedustajana 13 vuotta vuoden 1983 eduskuntavaaleihin asti. Vaasan kaupunginvaltuustoon Kauppi kuului 28 vuotta, mistä osan valtuuston puheenjohtajana.

Kun homoseksuaalisuus poistettiin rikoslaista vuonna 1970, ajoi Kauppi eduskunnassa kantaa, jonka mukaan aikuisten väliset homosuhteet voidaan sallia, mutta homoseksuaalisuuden julkinen ”mainostaminen ja ihannoiminen” tulee kieltää ja nuoria on suojeltava ”ratautuneiden homoseksualistien teoilta”.

Kaupille myönnettiin lääkintöneuvoksen arvonimi 1983. Hänen elämäkertansa on kirjoittanut opetusneuvos Ilmari Laukkonen vuonna 2003. Kauppi kuoli Vaasan keskussairaalassa 87-vuotiaana kaatumisesta aiheutuneisiin vammoihin.

## Lähteet

## Kirjallisuutta
* 

## Aiheesta muualla
*
Tornion yhteislyseon lukio

**Tornion yhteislyseon lukio** (*TYL*) on suomenkielinen, Torniossa toimiva lukio, joka on perustettu vuonna 1884.

Lukiossa on toiminut vuodesta 2006 lähtien kansainvälisyydestä kiinnostuneille nuorille tarkoitettu Eurolinja, jonka opetussuunnitelmassa on sekä suomalaisia että ruotsalaisia piirteitä. Eurolinjaa edelsi vuonna 1998 perustettu Eurolukio. Eurolukio ei saanut erityislukion asemaa.

Vuoden 2005 kouluverkkouudistuksen myötä lukiot Torniossa yhdistettiin ja rakennuksessa ennen toiminut Suensaaren koulu lakkautettiin. Lukio-opinnot siirrettiin Tornion yhteislyseon lukioon ja peruskouluopetus Raumon ja Putaan kouluun. Vuonna 2013 Tornion yhteislyseon lukio siirtyi nykyaikaisempiin tiloihin entisen kauppaoppilaitoksen rakennukseen osoitteessa Kauppakatu 29.

## Tunnettuja oppilaita

* Esa Aho, professori, apteekkari, yo 1930
* Veli Aine, kauppaneuvos, yo 1939 
* Fredrik Castrén, vuorineuvos, yo 1947
* Karl-Jan Govenius, diplomi-insinööri, teollisuusneuvos, yo 1935
* Leo Heikurainen, metsätieteen professori, yo 1941 
* Jussi Hooli, vesirakennuksen professori, yo 1957
* Paavo Jokinen, metsäneuvos, pääjohtaja, yo 1941 
* Vilho Lantto, sähkötekniikan professori, yo 1961
* Väinö Lassila, varatoimitusjohtaja, yo 1946
* Esko Lumikero, Yleisradion toimittaja, yo. 1946
* Alpo Marttinen, eversti, Mannerheim-ristin ritari, yo 1927
* Asko Oinas, maaherra, yo 1950
* Yrjö Massa, kenttäpiispa, yo 1937
* Aimo Pajunen, kenraali, yo 1950
* Seppo Pelttari, kansanedustaja, yo 1960
* Matti Pörhö, kauppaneuvos, liikemies yo 1970
* Paula Rantakallio, lääkäri ja professori, yo 1949
* Tauno Viiri, majuri, Mannerheim-ristin ritari, yo 1927
* Kaisa Juuso, poliitikko, sosiaali- ja terveysministeri, yo 1979
* Katri Kulmuni, poliitikko, valtiovarainministeri, yo vuosi ei tiedossa

## Rehtoreita

Luettelo Tornion yhteislyseon lukion rehtoreista ja heidän virkakausistaan.

* 1884-1885 Bonden, Alexander
* 1885-1886 Grönström E.O.
* 1886  1912 Nordberg, Johan
* 1912-1914 Petra, Karl
* 1914 Trast, Viktor
* 1915-1921 Perälä, Väinö
* 1921-1928 Ollila, Väinö
* 1928-1929 Kuitti, Kalle
* 1929-1953 Ollila, Väinö
* 1953-1971 Kauppi, Kalle
* 1971-1975 Häkkinen, Niilo
* 1975-1992 Hakala, Simo
* 1992- 2004 Pelttari, Maire
* 2005 Gullsten, Seppo
* 2005-2013 Pitkänen, Jari
* 2013 alkaen Kaarlela, Marko

## Lähteet
* 
* Koulun historia - Tornion yhteislyseon lukio Arkistoitu 24.4.2024. Viitattu 24.4.2024.

### Viitteet

## Aiheesta muualla
* Tornion yhteislyseon lukio (tornio.fi)
* Tornion yhteislyseon lukio (kotisivut) (tyll.fi)
Xiang-kiina

**Xiang-kiina** (湘語 tai 湘语) on yksi merkittävimmistä murteellisista ryhmistä tai kielistä kiinan kielessä. Sitä puhutaan enimmäkseen eteläisessä Kiinassa Hunanin maakunnassa ja joillain alueilla Sichuanin ja Guangxin maakunnissa. Xiang-kiinaa puhui vuonna 2013 noin 36,6 miljoonaa ihmistä.

Yksi tunnetuimpia xiang-kiinan puhujia oli Mao Zedong.

## Lähteet
Domnan pirtti

**Domnan Pirtti** on Suomussalmen kuntaan Kuivajärvelle vuonna 1964 rakennettu rakennus. Domnan Pirtti pyrkii olemaan portti Suomussalmen vienalaiskyliin saapuvalle. Nimen rakennukselle on antanut kuivajärveläinen itkujen taitaja Domna Huovinen (1878–1963). Rakennuksen arkkitehtuuri mukailee rajakarjalaiselle talolle ominaisia piirteitä. Domnan Pirtti yhdessä lähellä olevan tsasounan kanssa symboloi Kuiva- ja Hietajärven kylien jälleenrakentamista. Museoviraston suojelema rakennus on ainoa laatuaan ja kulttuurihistoriallisesti arvokas portti vienalaiskylien historiaan. Domnan Pirtti sijaitsee noin 75 kilometriä Suomussalmen keskustasta kaakkoon Kuivajärven kylässä.  Kylät ja kylien lähiympäristön eräkulttuurimaisemat on luokiteltu maakunnallisesti arvokkaaksi maisemakokonaisuudeksi.

## Pirtin toiminta
Vuonna 2013 pirtti siirtyi Suomussalmen kunnalta yksityiseen omistukseen. Pirttiä vuokrataan lomailu- ja virkistyskäyttöön, juhliin ja kokouksiin.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Juminkeko-säätiön sivu.
*Domnan Pirtin FB-sivu.
Sarvipöllöt

**Sarvipöllöt** (*Asio*) on pöllöjen heimoon kuuluva lintusuku.

## Sarvipöllölajit
* Afrikansarvipöllö (*Asio abyssinicus*)
* Afrikansuopöllö (*Asio capensis*)
* Amerikansarvipöllö (*Asio clamator*)
* Madagaskarinsarvipöllö (*Asio madagascariensis*)
* Sarvipöllö (*Asio otus*)
* Suopöllö (*Asio flammeus*)
* Tummasarvipöllö (*Asio stygius*)

## Lähteet
*

### Viitteet
Mika Maaskola

**Mika Petri Juhani Maaskola** (s. 15. syyskuuta 1966 Hamina) on entinen suomalainen keskimatkojen juoksija. Maaskola edusti urallaan Turun Tovereita ja häntä valmensi Jarmo Ruohonen.

## Elämä ja ura
Maaskola voitti junioreiden Euroopan-mestaruuden 1&nbsp;500&nbsp;metrillä 1985.  Kalevan kisoissa hän saavutti 1&nbsp;500 metrillä hopeaa 1984, 1985 ja 1989 sekä pronssia 1987. Lisäksi hän sai 800 metrillä hopeaa 1989. Viestijuoksun SM-kilpailuissa hän voitti 4&nbsp;×&nbsp;400 metrillä kultaa 1989 ja pronssia 1987, 4&nbsp;×&nbsp;800 metrillä kultaa 1997 ja hopeaa 1988 ja 1989 sekä 4&nbsp;×&nbsp;1&nbsp;500 metrillä hopeaa 1995 ja 1997. Sisäratojen SM-kilpailuissa hän voitti kultaa 1&nbsp;500&nbsp;metrillä 1986 ja 1989. Maastojuoksun SM-kilpailuissa hän voitti kultaa neljän kilometrin matkalla 1995. Maaottelussa hän voitti 1&nbsp;500&nbsp;metriä Tukholmassa 1987 ja 1989.

Urheilu-uransa jälkeen Maaskola on toiminut mittarikorjaajana ja pääluottamusmiehenä Turun vesiliikelaitoksella. Hän on ollut SDP:n edustaja Turun kaupunginvaltuustossa vuodesta 2005 ja Varsinais-Suomen Sosialidemokraattisen piirijärjestön puheenjohtaja syyskuusta 2008 lokakuuhun 2011. Maaskola oli ehdolla vuosien 2011 ja 2015 eduskuntavaaleissa jääden molemmilla kerroilla varasijalle.

## Ennätykset
Maaskolan ennätykset henkilökohtaisilla matkoilla ovat:
*400 m: 50,51 (1986)
*800 m: 1.47,71 (1989)
*1 500 m: 3.38,50 (1988)
*3 000 m: 7.54,67 (1989)
*5 000 m: 13.54,69 (1989)

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Mika Maaskolan verkkosivut
Naamapöllöset

**Naamapöllöset** (*Ptilopsis*) on pöllöjen heimoon kuuluva lintusuku.

## Naamapöllösiin (''Ptilopsis'') kuuluvia lajeja
* Kirjonaamapöllönen (*Ptilopsis granti*)
* Valkonaamapöllönen (*Ptilopsis leucotis*)

## Lähteet

## Aiheesta muualla

*BirdLife Suomi ry: Maailman lintujen suomenkieliset nimet 2., uudistettu painos (2006)
Veikko Kokkola

**Veikko Johan Kokkola** (2. tammikuuta 1911 Kotka &ndash; 19. helmikuuta 1974 Kotka) oli suomalainen kaupunginjohtaja ja kaupunkineuvos, joka toimi Kotkan kaupunginkamreerina ja myöhemmin kaupunginjohtajana. Hän oli myös pitkäaikainen sosialidemokraattien kansanedustaja.

## Perhe
Kokkolan vanhemmat olivat työmies Juhana Kokkola ja Hilma Josefina Petman. Hän oli naimisissa vuodesta 1940 Elsa Maria Höystin kanssa.

## Opiskelu ja työura
Kokkola kävi kansakoulun ja suoritti 1930 kauppakoulun ja 1937 Kulutusosuuskuntien Keskusliiton osuuskauppakoulun. Kokkola aloitti työuransa toimien osuusliikkeen konttoristina ja myymälänhoitajana 1932–1935 sekä Työväen Urheiluliiton Kymenlaakson piirin piirisihteerinä vuosina 1933–1935. Hän oli sitten Kotkan kaupungin palveluksessa ensin kaupungin kansakoulujen taloudenhoitajana ja johtokunnan sihteerinä 1938–1945, kaupunginkamreerina 1945–1967 sekä lopulta Kotkan kaupunginjohtajana 1967–1972. Kokkola sai kaupunkineuvoksen arvonimen 1972.

Kokkola oli kansanedustajana vuosina 1951–1970 Kymen läänin vaalipiiristä. Hän toimi eduskunnan 1. varapuhemiehenä 1966–1969 sekä verovaliokunnan puheenjohtajana 1961 ja ulkoasiainvaliokunnan puheenjohtajana 1966. Kokkola toimi myös sosialidemokraattisen eduskuntaryhmän puheenjohtajana sekä eduskunnan pankkivaltuusmiesten puheenjohtajana. Hän kuului valtiontilintarkastajiin, Suomen Pankin tilintarkastajiin ja oli Yleisradion hallintoneuvoston jäsen.

Kokkola oli presidentin valitsijamiehenä vuosien 1950, 1956 ja 1968 presidentinvaaleissa. Hän kuului Kotkan kaupunginhallitukseen ja sosialidemokraattisen puolueen puolueneuvostoon. Hän oli muun muassa Suomen Työväen Säästöpankin ja Säästöpankkiliiton hallituksen jäsen. Kokkola kuului useiden yritysten hallituksiin ja oli tilintarkastajana Neste Oy:ssä, Rikkihappo Oy:ssä ja Kansaneläkelaitoksella.

Kokkolale myönnettiin osallistumisestaan pitkäaikaisena toimijana TUL:n toimintaan Suomen urheilun kultainen ansioristi vuonna 1958.

## Lähteet
*
Voice of Korea

**Voice of Korea** (englanniksi), , "Korean Ääni" on vuonna 1945 aloittanut juchelaisen Pohjois-Korean valtion yleisradioyhtiö. Se tunnettiin vuoteen 2002 saakka nimellä *Radio Pyongyang*. Se lähettää ohjelmaa ensisijaisesti korean kielellä, mutta myös arabiksi, englanniksi, espanjaksi, japaniksi, kiinaksi, ranskaksi, saksaksi ja venäjäksi. Lähetykset alkavat Pohjois-Korean kansallishymnillä Achimŭn pinnara sekä lauluilla kenraali Kim Il-sungista ja kenraali Kim Jong-ilistä. Kanava tarjoaa ulkomaalaisille ohjelmaa pohjoiskorealaisesta kulttuurista, historiasta ja musiikista. Voice of Korean lähetykset ovat kuultavissa internetissä.

## Aiheesta muualla

* Voice of Korea
Vuokkiniemen kansalliskokous

**Vuokkiniemen kansalliskokous** 20. heinäkuuta 1941 oli suomalaisten Vuokkiniemellä järjestämä tapahtuma, jossa Karjalan vapautusliikkeen johto järjestäytyi virallisesti. Vienan ja Aunuksen kansa päätti julkilausuman mukaan liittyä Suomeen. Kokouksessa oli läsnä paikallisen väestön ohella heimopataljoonien johtoa ja Päämajan tiedotusosasto. Paikallista väestöä paikalla oli suhteellisen vähän. Tapahtuma nähtiin Suomessa ja ulkomailla suomalaisena propagandatemppuna.

## Karjalan vapausliike
Kokouksessa valittiin Karjalan vapausliikkeen johto, johon kuului 10 henkilöä eri puolilta Itä-Karjalaa ja kaksi varamiestä:
* Probus Rahikainen, Jyskyjärvi
* Paul Marttina, Säämäjärvi
* Janne Rajamaa, Pistojärvi
* Vasili Keynäs, Vuokkiniemi
* Vilho Timonen, Uhtua
* Onttoni Miihkali, Kiestinki
* Simo Askola, Muujärvi
* Lauri Kuntijärvi, Oulanka
* Paavo Saarikoski, Kiestinki
* Pauli Ipatti, Repola

ja varalla
* Jussi Mattinen, Vuokkiniemi
* Niilo Kiirikki, Rukajärvi

## Katso myös

*Itä-Karjalan kysymys
*Itä-Karjalan sotilashallinto

## Lähteet
Toivo Kujala

**Toivo Edvard Kujala** (18. marraskuuta 1894 Sippola &ndash; 7. huhtikuuta 1959 Helsinki) oli suomalainen sähköasentaja ja poliitikko. Hän oli Suomen Kansan Demokraattisen Liiton kansanedustaja vuosina 1945–1959 ja toimi pitkään eduskunnan 2. varapuhemiehenä. Kujala vaikutti myös Suomen Kommunistisessa Puolueessa 1920-luvulta alkaen.

Kujalan vanhemmat olivat pienviljelijä Tuomas Kujala ja Helena Mänttäri. Hän kävi kansakoulun ja myöhemmin Sirola-opiston. Kujala työskenteli maa- ja metsätöissä, rakennus- ja lastaustyöläisenä sekä sähköasentajana Sippolassa ja Kotkassa. Kujala oli SKP:n Kymenlaakson piirisihteerinä 1920-luvulla ja hänet tuomittiin vankilaan poliittisista syistä 1918 ja uudestaan 1931. Sotavuosina Kujala oli turvasäilössä ja vapauduttuaan 1944 hän toimi SKP:n  toimitsijana 1944–1945.

Kujala edusti kansanedustajana 1945–1948 Kymen läänin läntistä vaalipiiriä ja 1948–1959 Kymen läänin vaalipiiriä. Hän oli eduskunnan 1. varapuhemies tammikuussa 1946 ja uudelleen 1958–1959 sekä 2. varapuhemies 1946–1958. Kujala kuoli huhtikuun alussa 1959 kesken edustajakautensa ja hänen tilalleen eduskuntaan tuli SKDL:n Veikko Kansikas.

Kujala toimi presidentin valitsijamiehenä vuosien 1950 ja 1956 presidentinvaaleissa. Hän kuului myös Kotkan kaupunginvaltuustoon vuoteen 1930 saakka ja uudelleen 1945–1959. Kujala oli Sirola-opiston johtokunnan puheenjohtajana ja jäsenenä SKP:n puoluetoimikunnassa/keskuskomiteassa (1948–1959) sekä SKDL:n liittotoimikunnassa. Vuosina 1945–1946 Kujala oli sotasyyllisyysoikeuden varajäsen.

1950-luvun loppupuolella Kujala toimi Työväen-, kulttuuri- ja kansantalojen Tuki -yhdistyksen puheenjohtajana. 

Kujala oli naimisissa vuodesta 1921 Lempi Lyydia Liljeströmin kanssa.

## Lähteet
*
E. M. Tarkkanen

**Emil Mikael (Mikko, E. M.) Tarkkanen** (3. maaliskuuta 1886 Laihia – 1. helmikuuta 1967 Helsinki) oli suomalainen maanviljelijä ja maanviljelysneuvos. Hän oli myös pitkäaikainen Maalaisliiton kansanedustaja.

Tarkkasen vanhemmat olivat maanviljelijä Hermanni Tarkkanen ja Liisa Kestikievari. Hän kävi kansakoulun ja toimi sitten maanviljelijänä Laihialla. Hän sai kunnallisneuvoksen arvon 1936 ja maanviljelysneuvoksen arvon 1955.

Tarkkanen oli kansanedustajana 1922–1945 ja 1951–1954 edustaen Vaasan läänin eteläistä vaalipiiriä. Vuoden 1945 eduskuntavaaleissa hän joutui kolmen muun maalaisliittolaisen poliitikon tavoin luopumaan ehdokkuudestaan. Syynä oli uutta ulkopoliittista suuntausta kannattaneiden piirien (ennen muuta Urho Kekkonen ja J. K. Paasikivi) sekä Liittoutuneiden valvontakomission halu puhdistaa eduskunta sota-ajan poliittisesta johdosta. Tarkkanen saattoi palata eduskuntaan vasta vuonna 1951.

Tarkkanen oli eduskunnan 1. varapuhemies 1940–1944 ja suuren valiokunnan puheenjohtaja 1951–1953. Tarkkanen oli myös Maalaisliiton eduskuntaryhmän ja valtiontilintarkastajien puheenjohtajana. Kunnallispolitiikassa hän oli mukana Laihian kunnanvaltuuston jäsenenä.

Tarkkanen kuului muun muassa MTK:n, Pellervo-seuran ja Valion johtokuntaan ja hän oli puheenjohtajana Valion hallintoneuvostossa, Tuottajain lihakeskuskunnan hallintoneuvostossa sekä hallituksessa ja Osuuskassojen keskus oy:n hallintoneuvostossa.

Mikko Tarkkanen oli naimisissa vuodesta 1919 Alli Ester Rinnan kanssa.

## Lähteet
* 
* Kari Hokkanen: Maalaisliitto-Keskustan historia 3. Maalaisliitto sodan ja vaaran vuosina 1939-1950, Otava, Helsinki 1996.
Viitapöllöt

**Viitapöllöt** (*Phodilus*) on tornipöllöjen heimoon kuuluva lintusuku.

## Viitapöllöihin (''Phodilus'') kuuluvia lajeja
* Afrikanviitapöllö (*Phodilus prigoginei*)
* Viitapöllö (*Phodilus badius*)

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*BirdLife Suomi ry: Maailman lintujen suomenkieliset nimet 2., uudistettu painos (2006)