open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
CMOS

**Komplementaarinen metallioksidipuolijohde** eli **CMOS** () on kanavatransistoreihin perustuva mikropiiritekniikka, jota käytetään digitaalipiireissä, ja nykyään myös radiotaajuisissa piireissä. CMOS on yleinen logiikkapiiriperhe. CMOS-tekniikalla valmistetaan logiikkaporttipiirejä ja mikroprosessoreja. 

CMOS-prosessin kehittivät Chih-Tang Sah ja Frank Wanlass Fairchild Semiconductorilla, jotka julkaisivat artikkelin vuonna 1963. Logiikkapiirit p- ja n-kanavien MOS-transistoreilla olivat lähellä nollaa virrankulutuksessa.
Frank Wanlass haki CMOS-tekniikalle patenttia (US 3356858 A) vuonna 1963. Ensimmäiset yleiskäyttöiset CMOS-logiikkapiirit julkaisi RCA vuonna 1968.  Ensimmäiset CMOS-tekniikkaa käyttävät piirit ilmestyivät kuluttajille paristokäyttöisissä digitaalikelloissa.

CMOS-ohutkalvorakenne perustuu symmetrisiin ylös- ja alasvetäviin linjoihin; jokainen signaalijohdin on aina transistorilla yhdistetty sekä 0- että 1-johtoihin. Näistä transistoreista toinen on aina auki, toinen kiinni.

Ennen CMOS-tekniikkaa oli käytössä tekniikka, jossa transistoreita oli vain yksi, ja toisessa välissä oli vastus. Tästä oli seurauksena se, että aina signaalin ollessa "väärässä asennossa" vastuksen läpi virtasi sähkövirta, joka aiheutti piirille suuren sähkönkulutuksen, vaikka piiri ei vaihtaisikaan tilaa.

CMOS mahdollisti selvästi pienemmän virrankulutuksen, koska auki olevan transistorin läpi ei teoriassa kulje virtaa, ja sähkövirran tarvitsee kulkea transistoreiden läpi vain kun signaalin tila muuttuu. 

CMOS-tekniikalla pääsi jopa 15&nbsp;mA virtaan verrattuna 110&nbsp;mA virtaan. CMOS oli kuitenkin hidas ja NMOS säilyi käytössä nopeutta vaativissa kohteissa.

Piirien valmistustekniikan kehityttyä ja piirien käytyä hyvin pieniksi myös auki olevasta transistorista on alkanut vuotaa läpi sähkömääriä, jotka vaikuttavat piirin virrankulutukseen. Tästä syystä CMOS-kalvorakenteisiin on lisätty eristekalvoja, kuten high-k-eriste. Virrankulutuksen pienentämiseksi 2000-luvun vaihteessa tehty johdinmateriaalin vaihtaminen alumiinista kupariin johti siihen, että kalvorakenteisiin täytyi lisätä titaaninitridi-pohjaisia barrier-kalvoja diffuusion estämiseksi, koska kupari diffundoituu helposti kalvojen läpi ja tuhoaa puolijohteen.

CMOS-tekniikkaan perustuen on kehitetty myös valoherkkä kenno l. kuvakenno, jota käytetään joissakin digitaalikameroissa, eli CMOS-kenno.

Käytössä on ollut myös HMOS-tekniikkaa ().

## Katso myös
* Puolijohdeteollisuus
* MOSFET
* TTL
* ECL

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* 
*
Cao Xueqin

**Cao Xueqin** (perint. **曹雪芹**, pinyin: **Cáo Xuěqín**, s. n. 1715 – k. n. 1763) oli Qing-dynastian aikainen kiinalainen kirjailija. Caon teosta Punaisen huoneen uni (perint. *紅樓夢,* pinyin*: hónglóumèng*) pidetään yhtenä kaikkien aikojen parhaana kiinalaisena romaanina.

Cao Xueqin oli alun perin ylhäisen mutta pahasti köyhtyneen suvun jälkeläinen, joka joutui elättämään itsensä myymällä maalauksiaan. Nuoruusvuotensa hän vietti Nanjingissa, mutta muutti perheineen myöhemmin Pekingiin.

Cao sai elinaikanaan valmiiksi noin 80 lukua Punaisen huoneen unesta. Caon kuoleman jälkeen Gao En uskotaan viimeistelleen teoksen, ja se ilmestyi 120-lukuisena lopulta vuonna 1792. Romaani on kuvaus kiinalaisen yläluokan elämästä 1700-luvulla, mutta sitä on luettu myös buddhalaisena allegoriana.

## Lähteet
Merkkinen mitta

**Merkkinen mitta** on mittateoriassa hyödyllinen mitan yleistys. Se kulkee kirjallisuudessa myös nimellä *täysadditiivinen joukkofunktio*.

Se määritellään muuten kuten (positiivinen) mitta, mutta arvojen pitää olla reaalilukuja, tai joissain määritelmissä myös \pm\infty on sallittu.
Tässä artikkelissa nämä määritelmät erotellaan toisistaan termeillä "äärellinen merkkinen mitta" ja "yleistetty merkkinen mitta".

## Määritelmä
Olkoon X joukko ja \mathcal{A} sigma-algebra perusjoukolla X. Kuvaus \sigma: \mathcal{A} \rightarrow \mathbb{R} \cup \{ +\infty\} on **yleistetty merkkinen mitta**, jos se toteuttaa seuraavat ehdot

# Tyhjän joukon mitta on nolla, eli \sigma (\emptyset ) = 0
# Jos joukot A_i \in \mathcal{A}, i \in I, missä I on numeroituva joukko, ovat erillisiä ja summa \sum_{i \in I} \sigma (A_i) on olemassa, niin \sigma \left( \bigcup_{i \in I} A_i \right) = \sum_{i \in I} \sigma (A_i).

**Yleistetty merkkinen mitta** voi olla myös kuvaus \mathcal{A} \rightarrow \mathbb{R} \cup \{ -\infty \}. Kuvaus \mathcal{A} \rightarrow \mathbb{R} \cup \{ -\infty , +\infty \} ei kuitenkaan ole mielekäs kaavan
\sigma(A) + \sigma(B \setminus A) = \sigma(B) + \sigma(A \setminus B)
vuoksi, jos olisi \sigma(A) = +\infty ja \sigma(B) = -\infty.

**Äärellinen merkkinen mitta** määritellään samoin paitsi että vaaditaan \sigma: \mathcal{A} \rightarrow \mathbb{R}.

Yleensä "merkkinen mitta" tarkoittaa äärellistä merkkistä mittaa, mutta tämä artikkeli ei sitä vaadi.

## Ominaisuuksia
Mikäli merkkinen mitta on ei-negatiivinen kaikilla sigma-algebran alkioilla, on se selvästi mitta (eli positiivinen mitta).

Merkkiselle mitalle \sigma voidaan jokaisessa joukossa A \subset X määritellä niin sanotut *ylä*- ja *alavariaatiot* 

V^* (A) := \sup\{\sigma (E) : E \in \mathcal{A}, E \subset A \} ja V_* (A) := \inf\{\sigma (E) : E \in \mathcal{A}, E \subset A \} .

Kuvaukset V^* ja V_* ovat itse asiassa myös merkkisiä mittoja, jos rajoitumme sigma-algebran alkioihin. 

Näiden avulla voidaan osoittaa, että jokainen merkkinen mitta \sigma voidaan lausua muodossa
\sigma = V^* + V_*.
Tästä itse asiassa seuraa niin sanottu *Jordanin esityslause*, jonka mukaan jokainen merkkinen mitta on jonkin kahden mitan erotusfunktio.
Perinne

**Perinne** eli **traditio** on peritty tapa, käytänne tai käsitys. Erityisesti perinne viittaa kansanperinteeseen, kansan muistitiedon varassa säilyttämään henkiseen kulttuuriin. Erilaisten asioiden, taitojen ja varsinkin sota-aikojen muistojen ylläpitämistä varten toimii moninaisia muinaismuisto- ja perinneyhdistyksiä.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Pierolapithecus catalaunicus

**Pierolapithecus catalaunicus** on noin 13 miljoonaa vuotta sitten elänyt nisäkäslaji, jonka uskotaan olevan yhteinen kantamuoto sekä ihmisille että muille isoille ihmisapinoille.

Lajin on kuvaillut Salvador Moyà-Solàn johtama espanjalaisten paleoantropologien ryhmä joulukuussa 2002 löytyneiden fossiilien perusteella. Löydöstä kerrottiin tiedelehti *[[Science]]n* 19. marraskuuta 2004 ilmestyneessä numerossa.

Kiistelyä on aiheuttanut muun muassa löydön sijaintipaikka Espanja, koska yleisesti on uskottu ensimmäisten ihmisten olevan Itä-Afrikasta.

## Lähteet
Valoherkkä kenno

**Valoherkkä kenno** on kuva-anturi, joka muuttaa kennopinnalle osuvat valonsäteet sähkövarauksiksi, joiden synnyttämä jännite muutetaan tyypillisesti kennoon integroidulla A/D-muuntimella digitaaliseen muotoon jatkokäsittelyä varten. Valoherkän kennon antama tieto tallennetaan esimerkiksi digitaalikamerassa muistikortille ja käytetään kuvatiedostona.

Valoherkkien kennojen suorituskykyä voidaan vertailla mittausten perusteella.

# Vaste (), signaalin voimakkuus suhteessa syötettyyn optiseen energiaan. 
# Dynaaminen alue (), pikselin kylläisyystaso suhteessa signaalin kynnysarvoon.
# Tasaisuus (), pikselien yhdenmukainen vaste samoissa valaistusolosuhteissa. 
# Suljettavuus (), kyky aloittaa ja lopettaa valotus valinnaisesti.
# Toimintanopeus (). 
# Windowing. Kyky käyttää vain osaa kennon sisältämistä pikseleistä.
# Antiblooming. Kyky välttää viereisten pikseleiden ylivalotus. 
# Biasing and clocking. Häiriöjännitteiden määrä ja kellotus. 
# Toimintavarmuus () rasittavissa olosuhteissa.

Digitaalikamerat, skannerit, videokamerat ja lääketieteelliset instrumentit sisältävät valoherkkiä kennoja.

## Historia
Varhaiset analogiset menetelmät käyttivät videokuvaputkia, jotka perustuivat katodisädeputken tekniikkaan. Piisirulla toimivaa ratkaisua ehdotettiin IBM:llä 1960-luvun alussa ja myöhemmin tekniikkaa edistettiin Nasalla. Fairchild Semiconductorilla ehdotettiin MOS-sensoria, joka perustui MOSFET-tekniikkaan.

## Valoherkkiä kennoja
*CCD-kenno
*CMOS-kenno

## Katso myös
*Valosähköinen ilmiö
*Valokenno

## Lähteet
Teloitus

**Teloitus** on tuomioistuimen tai viranomaisen laillisesti langettaman kuolemantuomion täytäntöönpano, jolloin ihminen surmataan rangaistukseksi rikoksesta.

## Lain auktorisoimia teloitustapoja nykyisin
Teloitus suoritetaan maailmassa nykyisin yleensä jollain yhdeksästä eri menetelmästä, jotka ovat eri maiden laeissa auktorisoinnin yleisyysjärjestyksessä (22. kesäkuuta 2012 tilanteen mukaan): hirttäminen, teloitusryhmän edessä ampuminen (monta laukausta yhtä aikaa) tai muu ampuminen (yksi laukaus), kivitys, myrkkyruiske, mestaus, kaasukammio, sähkötuoli tai pudottaminen. Joidenkin maiden lait auktorisoivat useamman kuin yhden teloitustavan.

Hirttämisen auktorisoi teloitustavaksi 60 maan laki, mukaan lukien Japani, Intia, Etelä-Korea ja Yhdysvallat. 29 maata auktorisoi ampumisen teloitusryhmän edessä, mukaan lukien Kuuba, Etelä-Korea ja Yhdysvallat. 23 muuta auktorisoi teloituksen yhdellä laukauksella, kuten Valko-Venäjä, Intia, Pohjois-Korea ja Venäjä. Kivityksen auktorisoi yhdeksän maata, kaikki islamilaisia. Myrkkyruiske auktorisoidaan kuuden (Kiina, Guatemala, Taiwan, Thaimaa, Yhdysvallat ja Vietnam) ja mestaus viiden maan laissa (Benin, Kongo, Iran, Saudi-Arabia ja Jemen).

## Luettelo teloitustavoista

*Ampuminen 
*Hirttäminen
*Mestaus 
*Sahaaminen
*Sähkötuoli
*Kaasukammio
*Myrkkyruiske
*Teilaus

*Kivitys
*Ristiinnaulitseminen
*Polttaminen roviolla
*Hukuttaminen
*Käärmekuoppa
*Kuristaminen
*Seivästäminen
*Hirttäminen, repiminen ja paloittelu

## Katso myös
* Luettelo kuuluisista teloitetuista henkilöistä
* Pyöveli

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Politbyroo

**Poliittinen toimikunta** eli **politbyroo** (, ’poliittinen toimisto’, lyh. политбюро́) on leniniläisten kommunististen puolueiden korkein toimeenpaneva elin, keskuskomitean vaikutusvaltaisimmista jäsenistä koottu osasto. Sosialistisissa valtioissa johtavan puolueen poliittinen toimikunta on usein ollut myös tärkein valtiollisista asioista päättävä elin. NKP:n politbyroo oli Neuvostoliiton keskeisin johtoelin.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Hollywood-kyltti

**Hollywood-kyltti** () on Los Angelesissa sijaitseva Hollywoodin tunnuksena tunnettu kyltti, joka koostuu Hollywood-sanan muodostavista kirjaimista. Kyltti sijaitsee Mount Lee -kukkulalla, joka on Hollywood-kukkuloiden korkein huippu. Kyltistä huolehtii Hollywood Sign Trust.

## Historia
Hollywoodin kasvaessa ja elokuvien suosion noustessa Hollywood-kukkulalle pystytettiin vuonna 1923 kyltti, jossa luki ”Hollywoodland”. Kyltillä mainostettiin uutta kiinteistöyhtiötä, eikä se siis alkuun liittynyt ollenkaan elokuviin. Kyltti maksoi 21&nbsp;000 Yhdysvaltain dollaria. 
1930-luvun laman takia kyseinen kiinteistöyritys lopetti toimintansa ja kyltille ei tehty mitään vuosiin. 
Kyltti oli valaistu 4&nbsp;000 lampulla ja lampunkorjaaja asui pienessä talossa erään kirjaimen takana. Alun perin kirjaimet olivat hieman yli yhdeksän metriä (30 jalkaa) leveät ja yli 15 metriä (50 jalkaa) korkeat. 18. syyskuuta 1932 näyttelijä Peg Entwistle teki itsemurhan hyppäämällä H-kirjaimen huipulta alas, ja usein hänet muistetaankin juuri itsemurhansa eikä näyttelijäntaitojensa takia. 

Hollywood Chamber of Commerce osti kyltin vuonna 1949. Samana vuonna H-kirjain oli hajonnut, mikä oli herättänyt ihmiset huomaamaan kyltin kunnon. Hollywoodissa oli myös oltu huolestuneita New Yorkin kasvavasta televisiotuotannosta ja ajateltiin, että jonkinlainen ikoni auttaisi asiaa. Silloin neljä viimeistä kirjainta poistettiin, ja siitä lähtien kyltissä on lukenut Hollywood. Kyltistä tulikin uusi tähti ja vuonna 1973 se julistettiin Los Angelesin kulttuurihistorialliseksi monumentiksi.

1970-luvun lopulla Hollywood-kyltti oli huonossa kunnossa, ja se päätettiin rakentaa uudelleen. Rahoitusta kerättiin muun muassa kirjainkohtaisten sponsoreiden tuella. Korjaus alkoi elokuussa 1978 ja päättyi saman vuoden marraskuussa. Rahaa siihen kului 250&nbsp;000 dollaria. Vanhat kirjaimet pilkottiin suorakulmaisiksi paloiksi ja myytiin 10&nbsp;000 dollarilla eräälle henkilölle, joka myi palaset eteenpäin vuonna 2003.

Kyltti on maalattu viimeksi vuonna 2005.

## Kuvia

Tiedosto:Hullywod-Sign.jpg|Hollywood-kyltti 1970-luvun lopulla, jolloin se oli hyvin huonossa kunnossa.
Tiedosto:SEPTEMBER 16TH 2007 THE HOLLYWOOD SIGN PHOTO PATRICE RAUNET.jpg|Lähietäisyydeltä.
Tiedosto:Hollywood Sign - panoramio.jpg|Rakenteita kyltin takana.
Tiedosto:View from behind Hollywood Sign overlooking LA.jpg|Näkymä kyltin takapuolelta.


## Lähteet

## Aiheesta muualla

*Hollywood Sign Trust 
*Hollywood-kyltin historia
Niittymarin kieli

**Niittymari** eli *itämari* on kieli, joka kuuluu uralilaisten kielten volgalaiseen haaraan. Se on toinen marilaisista kielistä. Sen lähin sukukieli on vuorimari.

## Nykytilanne
Marilaisia oli Venäjän vuonna 2022 julkaiseman väestönlaskennan mukaan 423&nbsp;803, ja saman laskennan mukaan 258&nbsp;951 henkeä osasi jompaakumpaa marin kieltä, kun vielä vuonna 2010 puhujia oli 365&nbsp;316. Vuorimarin puhujia oli vuonna 2022 kaikkiaan 15&nbsp;352, kun vuonna 2010 heitä oli 23&nbsp;062. Pääosa marilaisista asuu Marin tasavallassa, mutta pohjoispuolella sijaitsevan Kirovin alueella heitä on 60&nbsp;000 sekä idempänä Baškortostanissa 100&nbsp;000.

### Kirjaimet
Niittymaria kirjoitetaan kyrillisin kirjaimin. Aakkostoon kuuluu 36 kirjainta.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

 Niittymarinkielinen Wikipedia hautomossa
Futurepop

**Futurepop** on elektronisen musiikin tyylilaji, jossa on aineksia syntetisaattoripopista (jatkossa vain "synthpop") ja trancesta.  Käsitteen otti tiettävästi ensimmäisenä käyttöön englantilaisen VNV Nation-yhtyeen laulaja **Ronan Harris** yhdisteltyään näiden musiikkityylien osia. Yleensä futurepop luetaan EBM:n alalajiksi, mutta jotkut sijoittavat sen synthpopin alle.
Futurepop on pehmeämpää eikä niin vihaista kuin perinteinen EBM. Sävelmät ja yleinen tuntuma on lainattu trancen, tarkemmin käsitteestä "Uplifting trance" ja synthpopin puolelta, mutta raskaat rytmi- ja bassokuviot juontavat juurensa EBM:stä. Laulajien käyttö on tavallista, huomattavasti yleisempää kuin trancessa.

Futurepop on suosittua cybergootti alakulttuurin ja tyylisuuntauksen edustajien keskuudessa. 

## Tunnettuja yhtyeitä
*Assemblage 23
*Apoptygma Berzerk
*Blutengel
*Covenant (myöhempi tuotanto)
*Icon of Coil
*NamNamBulu (2001-2005)
*VNV Nation
*Rotersand 
*Frozen Plasma
*State of the Union
*Neuroticfish
*Pride and Fall
*Code 64
*Solitary Experiments
Pirunpelto

**Pirunpelto** on laaja kivikko, joka sijaitsee muinaisella rannalla. Vesi lajittelee rantoja huuhtoessaan maa-aineita hiukkaskoon mukaan. Pirunpelto on kohta, jonka maa-ainekseksi on rantavoimien toiminnan tuloksena lajittunut isoja kiviä. Myöhemmin vedenpinta on laskenut ja pirunpeltoja on jäänyt syvällekin sisämaahan.

Harvat eläimet viihtyvät pirunpelloilla, sillä isot kivet haittaavat niiden liikkumista. Kivien pinnalla kukoistavat jäkälät ja sammalet, sillä alueen kasvillisuudesta puuttuu pitkälti isompi aluskasvillisuus, eivätkä varjostavat puutkaan viihdy kovin hyvin. Ravinteita on hyvin niukasti.

Pirunpelto on rantamuodostuma eli eräs niistä pinnanmuodoista, joita tavataan muinaisrantojen yhteydessä. Kaikille muinaisrannoille ei kuitenkaan ole muodostunut pirunpeltoa, koska erilaisia rantamuodostumia on paikan olosuhteista ja maa- ja kallioperästä riippuen  myös lukuisia muuntyyppisiä.

Nimitys *pirunpelto* perustuu muinaiseen uskomukseen, jonka mukaan piru on heitellyt pirunpeltojen kivet sijoilleen.

## Katso myös
* Rakka
* Hiidenkiuas
* Hiidenkirnu

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Excess-3

**Excess-3** *(XS-3)* on järjestelmä jota käytetään joissakin vanhoissa tietokoneissa kymmenjärjestelmän lukujen esittämiseen. Excess-3 -järjestelmässä jokainen numero esitetään neljällä bitillä kuten BCD-koodissa, mutta Excess-3-koodissa jokaiseen lukuun lisätään 3. Excess-3-koodia kutsutaan myös *kolmella lisätty -koodiksi*.

```
Kymmenj XS-3      Kymmenj XS-3
   0     0011        5     1000
   1     0100        6     1001
   2     0101        7     1010
   3     0110        8     1011
   4     0111        9     1100
```

Esimerkiksi luku 127 = (0100,0101,1010).

XS-3 koodin etuna on se, että vähennyslaskuissa voidaan käyttää yhdeksän komplementtilaskentaa (vrt. kahden komplementti). Myös se, että luvussa ei koskaan pitäisi esiintyä nollia voi auttaa tunnistamaan virheitä.
Hiidenpata

**Hiidenpata** voi tarkoittaa seuraavia:

* Hiidenpata eli hiidenkirnu, luonnonmuodostelma
* *[[Hiidenpata (romaani)|Hiidenpata]]*, toinen osa Lloyd Alexanderin fantasiakirjasarjasta *[[Prydainin kronikka]]*
* *[[Hiidenpata (elokuva)|Hiidenpata]]*, Disneyn vuonna 1985 ensi-iltansa saanut elokuva.
Kulttuuriympäristö

**Kulttuuriympäristö** on ihmisen muokkaamaa luonnonympäristöä ja ihmisten jokapäiväinen elinympäristö. Siihen kuuluvat arkeologinen perintö, rakennetut ympäristöt ja perinnemaisemat, joita ovat perinnebiotoopit ja rakennetut perinnemaisemat. Kulttuuriympäristö ilmenee myös tarinoina, ja käsitteen lähtökohta on, että fyysisessä ympäristössä olevat historialliset piirteet ymmärretään osaksi laajempaa kokonaisuutta. Kulttuuriympäristöä voivat olla esimerkiksi rakennukset, pellot, tiet, vesireitit ja kokonaiset kaupungit. Kulttuuriympäristöön kuuluvat myös tehtaat, kaivokset sekä liikenneympäristöön kuuluvat rakennelmat, kuten sillat ja rautatieasemat. Kulttuuriympäristön maankäyttö suunnitellaan käyttämällä yleiskaavoja ja asemakaavoja. Alueelliset ympäristökeskukset ovat rahoittaneet joidenkin alueiden yleiskaavojen tutkimista. Myös valtio on tukenut rahallisesti arvokkaiden kulttuuriympäristöjen maisemanhoitoa, kuten perinnebiotooppien hoitoa. Ympäristötukea on annettu myös maatalousalueille. 

Nykyisin alueelliset ympäristökeskukset on yhdistetty ely-keskuksiin. Ely-keskukset antavat rahallista tukea arvokkaiden rakennusten kunnostukseen ja muiden arvokkaiden kulttuuriympäristön kohteiden kunnossapitoon. 

Yleiskaavojen selvityksiä tarvitaan esimerkiksi Täydennys- tai uudisrakentamista suunniteltaessa.

Kulttuuriympäristökasvatus edistää ympäristön kulttuuristen merkitysten tunnistamista, arvioimista ja arvostamista.

Kulttuuriympäristöissä elää usein kulttuurilajeja eli eliölajeja, jotka elävät kulttuuriympäristössä. Jotkut kulttuuriympäristön kasvit, kuten tienpientariella kasvavat harakankello, vuohenkello, peurankello ja hirvenkello, ovat kulkeutuneet ihmisen mukana satoja vuosia sitten ja täten ovat muinaistulokkaita.

## Katso myös
* Kulttuurimaisema
* Perinnemaisema
* Perinnebiotooppi
* JOY Jokaisen Oma Ympäristö – Kulttuuriympäristökampanja 2010
* Valtakunnallisesti merkittävät rakennetut kulttuuriympäristöt Suomessa
* Kulttuuriympäristökasvatus

## Lähteet
*

### Viitteet

## Aiheesta muualla
* 
* 
* 
* 
* 
*
*  (nid.)
Roland Emmerich

**Roland Emmerich** (s. 10. marraskuuta 1955 Stuttgart, Länsi-Saksa) on saksalainen Hollywoodissa menestynyt elokuvaohjaaja. Hänet tunnetaan menestyneistä katastrofielokuvistaan. Hänen sisarensa on elokuvatuottaja Ute Emmerich.

Emmerich opiskeli lavastusta Münchenin televisio- ja elokuvayliopistossa. Hänen opiskelijaelokuvansa *[[Das Arche Noah Prinzip]]* sai ensi-illan Berliinin elokuvajuhlilla 1984. Sen jälkeen Emmerich perusti oman tuotantoyhtiön, Centropoliksen, ja ohjasi fantasiaelokuvat *[[Joey (elokuva)|Joey]]* ja *[[Haamujahti]]* sekä suoraan videolle tehdyn toimintaelokuvan *[[Rangaistussiirtola Moon 44]]*.

Emmerich sai viimeisistä Saksassa ohjaamistaan elokuvista todella surkeat arviot, mikä oli hänen itsensä mukaan yhtenä syynä hänen lähtöönsä maasta. Emmerichin ensimmäinen Hollywood-elokuva oli *[[Täydellinen sotilas]]* (1992), jossa Jean-Claude Van Damme esitti kyborgia.

Vuoden 1994 *[[Tähtiportti (elokuva)|Tähtiportti]]*, joka yhdisteli muinaista Egyptiä ja tieteiselokuvaa, menestyi yllättäen. Seuraavaksi Emmerich ohjasi tieteiselokuvan *[[Independence Day – Maailmojen sota]]*, joka oli kesän 1996 menestynein elokuva. *[[Godzilla (vuoden 1998 elokuva)|Godzilla]]* (1998) menestyi paljon heikommin, minkä jälkeen Emmerich ohjasi maanläheisemmän sotaelokuvan *[[Patriot (elokuva)|Patriot]]*.

*[[The Day After Tomorrow]]*  (2004) käsittelee ilmastonmuutoksen uhkaa ja *[[10,000 BC]]* (2008) kertoo historian ensimmäisestä sankarista. *[[2012 (elokuva)|2012]]* puolestaan on seikkailuelokuva, jossa maailmaa kohtaa kataklysmi. Vuoden 2013 *[[White House Down]]* on Valkoiseen taloon sijoittuva toimintaelokuva, jossa poliisit joutuvat pelastamaan presidentin hengen.

Vuonna 2015 ensi-iltansa saanut *[[Stonewall (vuoden 2015 elokuva)|Stonewall]]* on Emmerichin henkilökohtaisin elokuva. Se kertoo Stonewallin vuoden 1969 mellakoista, jotka alkoivat poliisin ratsattua erään newyorkilaisen homobaarin.

Emmerich on naimisissa Omar De Soton kanssa.

## Filmografia
* *[[Das Arche Noah Prinzip]]* (1984)
* *[[Joey (elokuva)|Joey]]* (1985)
* *[[Haamujahti]]* (1987)
* *[[Rangaistussiirtola Moon 44]]* (*Moon 44*, 1990) 
* *[[Täydellinen sotilas]]* (*Universal Soldier*, 1992)
* *[[Tähtiportti (elokuva)|Tähtiportti]]* (*Stargate*, 1994)
* *[[Independence Day – Maailmojen sota]]* (*Independence Day*, 1996)
* *[[Godzilla (vuoden 1998 elokuva)|Godzilla]]* (1998) 
* *[[Patriot (elokuva)|Patriot]]* (*The Patriot*, 2000)
* *[[The Day After Tomorrow]]* (2004)
* *[[10,000 BC]]* (2008)
* *[[2012 (elokuva)|2012]]* (2009)
* *[[Anonymous (elokuva)|Anonymous]]* (2011)
* *[[White House Down]]* (2013)
* *[[Stonewall (vuoden 2015 elokuva)|Stonewall]]* (2015)
* *[[Independence Day: Uusi uhka]]* (*Independence Day: Resurgence*, 2016)
* *[[Midway (elokuva)|Midway]]* (2019)
* *[[Moonfall (elokuva)|Moonfall]]* (2022)

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* 
*
Clyde Tombaugh

**Clyde William Tombaugh** (4. helmikuuta 1906 Streator, Illinois – 17. tammikuuta 1997) oli yhdysvaltalainen astronomi, joka löysi ensimmäisen transneptunisen kohteen, kääpiöplaneetta Pluton 18. helmikuuta 1930. 

Hän rakensi ensimmäisen kaukoputkensa alle 20-vuotiaana.

Tombaugh löysi myös 14 asteroidia ja vuonna 1931 löydetty asteroidi 1604 Tombaugh nimettiin hänen mukaansa. 

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Punaisen huoneen uni

**Punaisen huoneen uni** (*Honglou meng*, ) on tunnetuimpia kiinalaisia romaaneja. Sen kirjoittaja Cao Xueqin sai elinaikanaan valmiiksi kirjan 120 luvusta noin 80, loput kirjoitti Gao E mahdollisesti alkuperäisen kirjoittajan käsikirjoituksen pohjalta. Cao Xueqin kuoli vuoden 1763 paikkeilla, Gao En toimittamana kirja ilmestyi 1791 tai 1792. Teos tunnetaan myös nimellä ”Tarina kivestä” (石頭記, Shítóu jì).

## Tarina

Teoksessa kuvataan Jian-suvun jäsenten kautta kiinalaisen yläluokan elämää 1700-luvun Pekingissä, mutta sitä voidaan lukea myös buddhalaisena tai taolaisena allegoriana elämän tyhjyydestä ja merkityksettömyydestä. Päähenkilöitä on useita, lähes 30. Heistä tärkeimmät ovat perheen mahtava isoäiti, matriarkka Jia, komea ja lahjakas, mutta yleisiä normeja halveksiva pojanpoika Jia Baoyu (賈宝玉) sekä kaksi hänen naispuolista serkkuaan Lin Daiyu (林黛玉) ja Xue Baochai (薛宝钗). He vajoavat keisarin epäsuosioon ja köyhyyteen. Sivuhenkilöitä kirjassa on yli 400.

## Asema kirjallisuudessa
Teosta pidetään Qing-kauden kirjallisuuden ehkä suurimpana mestariteoksena. Se syrjäytti *[[Jinpingmei]]n* aseman yhtenä Ming-dynastian ”neljästä loistavasta romaanista” ja on nyt *[[Xiyouji]]n*, *[[Shui hu zhuan]]in* ja *[[Sanguo yanyi]]n* ohella yksi ”neljästä huomattavasta romaanista”. Sen pohjalta on syntynyt kokonainen tutkimusala, josta käytetään englanniksi nimitystä ”redology”, joka voitaisiin kenties suomentaa ”punalogiaksi”.

## Käännökset
Teos käännettiin ensin saksaksi ja englanniksi. Englanninkielisessä laitoksessa on yli 2 500 sivua. Suomenkielinen käännös ilmestyi 1957 Jorma Partasen kääntämänä ja Gummeruksen kustantamana. Yli 600-sivuinen suomennos pohjautuu saksankieliseen Franz Kuhnin lyhennelmään, jossa Kuhn ei ole ryhtynyt parafroimaan tekstiä, vaan on suorittanut lyhentelyn jättämällä pois eräitä sivurooleja ja episodeja sekä supistamalla kehyskertomusta. Hän on myös jakanut kirjan uudelleen lukuihin, joita hänen käännöksessään on 50. Kuhnin teos sisältää noin 80% koko romaanista. Suomenkielisen laitoksen johdannon on kirjoittanut kääntäjä ja runoilija Pertti Nieminen.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Maghreb

**Maghreb** (, ’länsi’) on alkuperältään arabiankielinen nimitys Pohjois-Afrikan alueille Niilin länsipuolella ja Saharan pohjoispuolella. Maghrebilla viitataan yleensä Marokkoon, Algeriaan ja Tunisiaan, mutta Maghrebin maihin kuuluvat myös Libya ja Mauritania.

Maghrebin alkuperäistä väestöä ovat berberit, jotka polveutuvat alueen arabivalloitusta edeltäneistä asukkaista. Arabit saapuivat seudulle 600–700-luvuilla ja toivat sinne islamin uskon ja arabian kielen. Edelleen noin kuudesosa Maghrebin asukkaista puhuu jotakin berberikieltä, pääosin Algeriassa ja Marokossa. Arabien lisäksi aluetta ovat sen historian saatossa hallinneet puunilaiset, foinikialaiset, roomalaiset ja ranskalaiset.

Arabian kielessä Marokko tunnetaan nimellä *al-Maġrib* ().

## Katso myös
*Islamilaisen Maghrebin al-Qaida

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Synapsi

**Synapsi** eli **hermoliitos** on hermosolun ja muiden solujen liitoskohta, joka johtaa hermoimpulsseja eli toimintapotentiaaleja. Synapsi on aina hermosolun viejähaarakkeen päässä, ja se johtaa hermoimpulsseja yksisuuntaisesti.  Synapsin toisella puolella on joko toinen hermosolu, lihassolu tai erittävä rauhassolu.

* *Aksodendriittinen* synapsi yhdistää viejähaarakkeen (aksonin) toisen hermosolun tuojahaarakkeeseen (denriittiin).
* *Aksosomaattinen* synapsi yhdistää viejähaarakkeen toisen solun sooma-osioon.
* *Aksoaksoninen* synapsi yhdistää kaksi viejähaaraketta.

Silloin kun hermosolulla on yhteys lihassoluun (hermo-lihasliitos), kutsutaan *presynaptiseksi* hermosolun solukalvoa ennen synapsia, ja *postsynaptiseksi* lihassolun solukalvoa synapsin jälkeen.

Kun toimintapotentiaali on edennyt viejähaarakkeen päätejalkaan, hermosolun ja seuraavan solun välissä olevassa synapsiraossa eksosytoidaan viejähaarakkeen päätejalassa oleva välittäjäaine. Sillä vaikutetaan seuraavan solun reseptoreihin. Joskus solusta toiseen eteneekin toimintapotentiaali. Synapsin tiedonsiirtoon kuluu ainoastaan noin 0,5 millisekuntia.

Välittäjäaineen vapautuminen kemiallisessa tiedonsiirrossa noin 10 nanometrin levyiseen synapsirakoon on tyypillisin tapa välittää tietoa hermosoluilta toisiin soluihin. Joissakin soluissa on aukkoliitos, jossa tapahtuukin sähköinen tiedonsiirto. Aukkoliitoksessa solukalvon välillä on vain kahden nanometrin rako.

Presynaptisesta päätejalasta vapautuneet välittäjäainemolekyylit leviävät nopeasti synapsirakoon. Sitten ne tarttuvat postsynaptisen solukalvon sellaisiin reseptoriin, jotka ovat kyseiselle välittäjäaineelle spesifejä. Kun välittäjäaine on liittynyt reseptoriproteiiniin, sen toiminta muuttuu. Postsynaptinen solukalvo voi depolarisoitua tai hyperpolarisoitua riippuen siitä, mitä ionia kanava läpäisee.

Synapsit ovat mukautuvaisia, ja tietyn synaptisen reitin toistuva käyttö voi muuttaa niitä. Synapsiin voi syntyä pitkittynyt potentiaali, kun sitä aktivoidaan. Tällaista synaptista plastisuutta pidetään oppimisen hermostollisena perustana.

*Synaptisessa [[inhibitio]]ssa* synapsin toiminta vaimenee. *Postsynaptista inhibitiota* tuottavat pääasiassa GABA aivoissa ja glysiini selkäytimessä. *Presynaptisessa inhibitiossa* välittäjäaineen eritys vähenee. Opiaattien kipua lievittävä vaikutus perustuu presynaptiseen inhibitioon.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Bad Vugum

**Bad Vugum** on Kari Heikosen, Antti Penttilän ja Jyrki Raatikaisen Oulussa vuonna 1987 perustama levy-yhtiö.

Aluksi tarkoitus oli julkaista vain Raatikaisen oman Radiopuhelimet-yhtyeen levyjä. Myöhemmin yhtiö on julkaissut muun muassa yhtyeiden Aavikko, Circle, Faff-Bey, Keuhkot, The Leo Bugariloves, Sweetheart, CMX, Jimi Tenor, Jolly Jumpers, Mieskuoro Huutajat ja Deep Turtle levyjä.

Kari Heikonen osti vuonna 2002 koko yhtiön itselleen ja yhdisti sen toiminnan vuotta aiemmin perustamaansa BV² Produktionsiin. Nykyään kaikki uustuotanto ilmestyy nimellisesti BV² Produktions -merkin alla, ja vanhalla Bad Vugum -logolla ilmestyy lähinnä uusintajulkaisuja. Kaikki toiminta tapahtuu kuitenkin Bad Vugum Oy:n sisällä. BV² on julkaissut levyjä muun muassa yhtyeiltä Cleaning Women, Kaucas, Kometa ja Hotguitars.

Yhteensä julkaisujen määrä on pitkälle toista sataa.

BV²:n myötä Bad Vugum laajensi julkaisutoimintaansa myös sarjakuvien puolelle lisensoimalla Daniel Clowesin *[[Ghost World]]* -albumin suomeksi vuonna 2003.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* 
* Jani Ekblom: Kari Heikonen – Mr. Bad Vugum ja paljon muuta. Desibeli.net 3.3.2009.
Glögi

**Glögi** on maustettu, kuumana nautittava, joskus alkoholipitoinen juoma (vertaa *Glühwein*, hehkuviini). 
Suomessa glögin alkumuotoa, hehkuviiniä, on tarjoiltu keskiajalla. Tuona aikana oli varakkailla ihmisillä tapana maustaa viiniä eksoottisilla mausteilla. Tämä perinne lienee kulkeutunut Suomeen joko hansakauppiaiden mukana tai Tallinnasta.
Tämä perinne sammui uskonpuhdistuksen jälkeen.
Glögin kantamuotoa, maustettua viinaa, käytettiin muun muassa virvoittamaan kylmässä säässä ratsastaneita tai hiihtäneitä viestinviejiä ja postimiehiä 1600-luvun jälkeen Pohjoismaissa.

Glögin valmistus aloitetaan kiehauttamalla vettä ja lisäämällä siihen mausteita. Muutaman minuutin haudutuksen jälkeen seos siivilöidään, ja siihen lisätään esimerkiksi mustaherukkamehua ja kirkasta viinaa, rommia tai muuta alkoholijuomaa sekä manteleita. Glögi voidaan myös valmistaa viiniin. Yleisimmät suomalaisen glögin mausteet ovat neilikka, kaneli ja inkivääri, joilla saadaan glögiin jouluinen maku. Muita yleisiä mausteita ovat pomeranssinkuori ja kardemumma. Glögiin käytetään usein samoja mausteita kuin piparkakkuihin. Lisäksi glögissä voi olla rusinoita tai manteleita.

Kaupoissa valmiina myytävät glögit perustuvat nykyään yleensä rypälemehuun, joskus myös mustaherukkamehuun, sekahedelmämehuun, omenamehuun tai viiniin. On olemassa myös väkevämpiä, rommipohjaisia glögejä. Kaupoista saatava valmisglögi lämmitetään ennen tarjoilua, mutta jos se on viinipohjaista tai väkevän alkoholista, sitä ei tule lämmittää kiehumispisteeseen asti. Kokonaisten manteleiden tai rusinoiden laittaminen glögiin joko lämmitettäessä tai juuri ennen juomista on tavallista.

Suomessa valmistetaan useita erimerkkisiä glögejä. Joukossa on alkoholittomia, mietoja ja väkevän alkoholisia. Alkoholiton glögi oli alkujaan vain lasten juoma, mutta nykyisin sen nauttiminen on yleistä myös aikuisten keskuudessa. Väkevässä glögissä voi olla esimerkiksi 22&nbsp;% alkoholia. 

Glögi on tullut Suomeen Ruotsista. Siellä glögi oli 1800-luvun alkupuolelta alkaen miesten talvijuoma, johon sekoitettiin mehua, siirappia ja viinaa, ja sekoitus kuumennettiin. Padan pohjalle laitettiin mausteita, ja se nautittiin laskiaisen yhteydessä ulkosalla. Suomessa glögiä käytetään lähinnä joulun aikaan. Vielä 1800-luvun lopussa juotiin glögiä, johon oli sekoitettu viiniä, mutta kieltolain myötä glögin juonti hävisi melkein kokonaan. Jalostaja yritti 1920-luvulla tuoda markkinoille tehdasvalmisteista glögiä, mutta tuote ei menestynyt. Kieltolain jälkeen 1930-luvulla glögiä mainostettiin suomenruotsalaisissa aikakauslehdissä, ja 1950−1960-luvuilla glögin juonti olikin lähinnä suomenruotsalainen perinne. Glögireseptejä alkoi 1960-luvun lopussa ja 1970-luvun alussa ilmestyä myös suomenkielisissä aikakauslehdissä, minkä jälkeen glögistä on tullut koko Suomen jouluperinne. 

Suomen sana *glögi* on peräisin ruotsin sanasta *glögg*, joka puolestaan on muotoutunut sanoista *glödgat vin* eli lämmitetty viini.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Karelia

**Karelia** voi tarkoittaa seuraavia asioita:
* Karjala, alueen nimi useilla eri kielillä, mm. englanniksi, espanjaksi ja puolaksi
* Karelia-sarja, Jean Sibeliuksen sävellys
* Karelia, naisen etunimi
* Karelia, Suomen Partiolaisten ensimmäinen Finnjamboree 1979
* Karelia, suomalainen yhtye
* Karelia, 1939 perustettu hotelli-ravintola Joensuun keskustassa
* Karelia-ammattikorkeakoulu, vuoteen 2013 saakka Pohjois-Karjalan ammattikorkeakoulu, Joensuu
* Karelia-kirjallisuuspalkinto, Karjalaisen Kulttuurin Edistämissäätiön perustama palkinto. 
* Karelia-puhallinorkesteri, Helsingissä toimiva puhallinorkesteri
* Karelia-soutu on Suomen suurin retkisoutu, vuosittain Pohjois-Karjalassa
* M/S Karelia, entinen suomalainen rahtilaiva
* Via Karelia, matkailutie, jonka muodostavat Runon ja Rajan tie ja Karjalan kirkkotie yhdessä
* Via Karelia, rap-artisti Asan albumi
* Karelia, erikoispikajuna, joka kulki vuosina 1974–1992 välillä Helsinki–Joensuu
* Euregio Karelia, kolmen Suomen maakunnan sekä Venäjän Karjalan yhteistyöfoorumi
* Karelia-Upofloor, suomalainen lattianpäällystevalmistaja
* Kulttuuritalo Karelia, kulttuurikeskus Tammisaaressa.

**Carelia** voi tarkoittaa seuraavia asioita:
* Carelia, Petroskoissa ilmestyvä suomenkielinen kulttuurilehti
* Carelia, Hackmanin aterinsarja
* Carelia-sali, Joensuun yliopiston juhlasali ja konserttisali, sijaitsee Carelia-talossa
* 1391 Carelia, asteroidi
* M/S Carelia, Saimaan kanavalla liikennöivä matkustajalaiva.

## Katso myös
* Karelija, täsmennyssivu
*Karelianismi, taiteilijoiden ja tutkijoiden kansallisromanttinen Karjalaan kohdistuva kiinnostus 
*Kareliaani-palkinto, jaettiin vuosina 1995-2011 karelianismin vaalimiseen ja kehittämiseen
Miilu

**Miilu** on puuhiilen valmistusta varten rakennettu maahauta. Miilua käytetään puun kuivatislaukseen, jolloin lehtipuuta kuumennetaan suljetussa, vähähappisessa tilassa ja puu palaa epätäydellisesti. Miilu on peitetty tavallisesti turpeella ja havuilla ja tiivistetty huolellisesti. Puuhiiltä käytettiin muun muassa rautaruukeilla masuuneissa. Puut kuljetettiin ruukeille jokia pitkin, ja miilut poltettiin ruukkien lähellä.

Nykyisin miiluissa valmistetaan muun muassa grillihiiltä.

## Katso myös
* Tervahauta

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Tervas

**Tervas** on havupuun, etenkin männyn, pihkaista puuainesta, jota käytettiin muun muassa tervanpolttoon. Tervas syntyy elävän havupuun vahingoittuessa ja keloutuessa hitaasti. Tervaista puuainesta syntyy myös ruostesienten aiheuttaman tervasrosotaudin vaivaamiin puihin runsaan pihkavuodon johdosta. Tervanvalmistuksen raaka-ainetta eli pihkaista puuainesta tehtiin aiemmin myös vahingoittamalla (koloamalla) mäntyjä tarkoituksellisesti. Tervas säilyy pitkään pihkaisuutensa ansiosta. Sitä voi käyttää myös sytykkeenä tulta tehdessä.

## Lähteet
Loisto

**Loisto** voi tarkoittaa seuraavia asioita:

* loisto, merenkulun turvalaite
* loisto, timantin ominaisuus
* loisto, postimerkkeilyssä postileiman laatuominaisuus
* Loisto-leiri, Suomen Partiolaisten neljäs finnjamboree
* Loisto Oy, WSOY:n, Otavan, Tammen ja Gummeruksen yhteinen taskukirjojen myynti- ja markkinointiyhtiö
* Loisto, tornitalo Helsingin Kalasatamassa
* Loisto Setlementti, setlementtiliikkeeseen kuuluva nuorisojärjestö
* Loisto (*Shine*), Scott Hicksin ohjaama elokuva pianisti David Helfgottista
* Loisto, Yö-yhtyeen studioalbumi
* Loisto, Yö-yhtyeen single
* FBC Loisto, turkulainen naissalibandyseura.
Ceyloninkaneli

**Ceyloninkaneli** (*Cinnamomum verum*) on kanelipuiden sukuun kuuluva trooppinen puu, joka on peräisin Sri Lankan saarelta. Ceyloninkanelin nuorten versojen kuivatusta kuoresta jauhetaan mausteena käytettävää kanelia.

Ceyloninkaneli ei juurikaan sisällä myrkyllistä kumariinia. Halvemmassa kassiakanelissa kumariinia on yli 200-kertaisesti. Kassiakaneli on myös ceyloninkanelia voimakkaamman makuista ja siksi yleisemmin käytössä.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Food Component Database (FooDB): Ceylon cinnamon (''Cinnamomum verum'') 
* 
* 
*
Finnjamboree

**Finnjamboree** on Suomen Partiolaisten suurleiri ja kansainvälinen jamboree, joka järjestetään noin kuuden vuoden välein.

## Finnjamboreet

### Loisto
**Loisto** oli neljäs Finnjamboree, joka järjestettiin Hangossa 18.–26. heinäkuuta 1996 ja sille osallistui noin 14&nbsp;500 partiolaista. Loistolla oli neljä alaleiriä: Kipinä, Revontuli, Tuuli ja Slööri.

Vartiolaiset kävivät leirin aikana monissa ohjelmapisteissä. Lisäksi leirin aikana oli useita yhteisiä ohjelmia, kuten avajaiset, messu, seminaareja, näyttelyitä, vierailupäivän markkinat sekä päättäjäiset. Leirin aikana kilpailtiin Scout-jollien maailmanmestaruudesta sekä Suomen Partiolaisten suunnistusmestaruuksista. 

Partiolaisten keskuudessa esiintyi leirin aikana Kauramies (Antti Brax), jonka tehtävänä oli suojella uhanalaisia rantakauroja. Elinvoimansa hän sai kaurapuurosta.

### Tarus
**Tarus** oli viides Finnjamboree, joka järjestettiin 28. heinäkuuta – 5. elokuuta 2004 Padasjoella, Iso-Tarus-järven rannalla. Tarukseen osallistui noin 12&nbsp;000 suomalaista sekä noin 1&nbsp;000 ulkomaalaista partiolaista. Taruksen leirinjohtajana toimi Marjukka Aaltonen ja varaleirinjohtajana Kaj Kanervavuori. Leirin aikana satoi suuren osan ajasta, ja lehdistössä huomioitiinkin tämä muun muassa maininnalla siitä, että monet muut ulkoilmatapahtumat olisi vastaavilla sademäärillä jouduttu keskeyttämään. 

Tarus rakennettiin, kuten partioleirit yleensäkin, lähinnä vapaaehtoisvoimin. Alueella oli muun muassa kahviloita, leirisairaala sekä ensiapupisteitä, palokunta, turva (järjestyksenvalvojat) sekä kauppoja. Leirin osallistujat jaettiin kahteen luokkaan: vartiolaiset sekä muut. Vartiolaiset kiersivät leirin eri toimintapisteissä, kun taas muut olivat töissä palvelutehtävissä tai savuissa. Savu tarkoittaa yhden tai useamman lippukunnan muodostamaa majoittumisyksikköjä, joissa leiriläiset asuivat. Savut sijaitsivat alaleireissä, joita oli seitsemän: Kulo, Uitto, Justeeri, Patikka, Korpi, Stocken ja Savotta. Pienimmät partiolaiset majoittuivat vanhempiensa kanssa perheleiri Lastussa.

### Kilke
**Kilke** oli kuudes Finnjamboree. Se järjestettiin Hämeenlinnassa, Evon uudessa nuorisoleirikeskuksessa 28. heinäkuuta – 5. elokuuta 2010. Leirille osallistui noin 10&nbsp;000 partiolaista, joista 600 oli ulkomaalaisia. Kilke jaettiin seuraaviin viiteen alaleiriin, jotka olivat Kaleva, Raffu, Tuikku, Lapa ja perheleiri Pöpö.

Kilkkeellä toimi neljä tehtävälaaksoa: Ilmalaakso, Vesilaakso, Maalaakso ja Tulilaakso.

### Roihu

**Roihu** oli järjestyksessään seitsemäs Finnjamboree. Se järjestettiin 20.–28. heinäkuuta 2016 edellisen Finnjamboreen tapaan Evon nuorisoleirikeskuksessa Hämeenlinnan Evolla. Leirille osallistui noin 17&nbsp;000 osallistujaa, joista noin 3&nbsp;000 oli ulkomaalaisia partiolaisia. Roihun perheleiri oli nimeltään Riehu.

### Kajo

**Kajo** oli järjestyksessään kahdeksas Finnjamboree. Se järjestettiin 15.–23. heinäkuuta 2022 edellisten Finnjamboreiden tapaan Evon nuorisoleirikeskuksessa Hämeenlinnan Evolla. Leirille osallistui noin 13&nbsp;500 ihmistä. Kajolle ilmoittautui noin 1000 ulkomaalaista.

## Aiheesta muualla
* Suomen Partiolaiset
* PartioWiki
* Kajo2022
Web Ontology Language

**Web Ontology Language** (lyhyesti **OWL**) on W3C:n standardoima tiedon kuvailukielien perhe, joka on suunniteltu käytettäväksi niin, että tietokoneohjelmat voisivat paitsi esittää niin myös tehdä päättelyä ja tulkintoja kuvaillusta tiedosta. OWL:a voi käyttää esimerkiksi kuvailemaan WWW-sivujen metatietoja, mutta sitä voidaan käyttää myös laajemmin minkä tahansa ontologia-pohjaisen tiedon kuvailuun. OWL on yksi Semanttisen Webin teknologioista.

OWL jakautuu kolmeen alakieleen, jotka ilmaisuvoiman kasvavassa järjestyksessä ovat OWL Lite, OWL DL ja OWL Full. Kielistä OWL Lite ja OWL DL pohjautuvat kuvailevaan logiikkaan (engl. Description logic), jonka laskennalliset ominaisuudet tunnetaan hyvin. OWL itsessään ei ole laajennus RDF tai RDF Schema -kuvailukieliin. Ne kuitenkin ovat keskenään suurelta osin yhteensopivat (OWL-Full on yhteensopiva RDFS:n kanssa).

## Historia
Ontologia-pohjaisella kehityksellä on tietotekniikassa pitkä historia. Käsitteenä ontologia on peräisin filosofiasta, jossa se merkitsee oppia olevaisesta. Filosofiasta tekoälytutkimuksen kautta muuhun tietojenkäsittelyyn tuodulla ontologia-termillä tarkoitetaan käsitteiden ja niiden välisten suhteiden toimialakohtaista formaalia mallinnusta, jonka avulla tiedon pohjalta voidaan tehdä päätelmiä ja tulkintaa.

1990-luvun alusta alkaen, lukuisat tutkimustyöt ovat tähdänneet tekoälytutkimuksen tiedon kuvailumenetelmien () ja ontologioiden kuvailukielien tuomista käyttökelpoiseksi osaksi World Wide Webiä. Tämä työ on keskeisesti ollut OWL-kielen kehityksen taustalla. Tarkalleen ottaen OWL-kieli on laadittu tutkimustyön pohjalta DAML+OIL-kuvailukielestä. Kielen kehityksestä vastasi W3C, jonka luoma ”Web Ontology Working Group” aloitti toimintansa 1. marraskuuta 2001 James Hendlerin ja Guus Chreiberin johdolla. Ensimmäinen työversio (W3C:n ”working draft”) määrityksestä julkaistiin elokuussa 2002. Muodollinen W3C:n suositus OWL-dokumenteista tuli 10. päivä helmikuuta 2004. Työstä vastannut työryhmä lakkautettiin kuitenkin vasta 31. toukokuuta 2004.

## Katso myös
* CIDOC – museoiden käyttämä dokumentointistandardi ISO 21127:2006.
* Tallennetuotanto

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Finnish Ontology Library Service ONKI
* OWL Web Ontology Language Description, Guide and Overview
* OWL Web Ontology Language Overview
* OWL Web Ontology Language Guide
* OWL Web Ontology Language Reference
Aliens – paluu

**Aliens – paluu** () on James Cameronin ohjaama elokuva vuodelta 1986. Se on ensimmäinen jatko-osa Ridley Scottin ohjaamalle tieteiselokuvalle *[[Alien – kahdeksas matkustaja]]*. Pääosissa esiintyvät Sigourney Weaver, Michael Biehn, Lance Henriksen, Carrie Henn, Bill Paxton ja Paul Reiser.

Elokuva perustuu James Cameronin, David Gilerin ja Walter Hillin käsikirjoitukseen. Elokuva on lajityypiltään nopeatempoinen toimintaseikkailu, toisin kuin alkuperäinen *Alien*. Elokuva menestyi erittäin hyvin. Se seurasi Cameronin *[[Terminator – tuhoaja]]a* ja vakiinnutti hänen asemansa menestyvänä toimintaelokuvien ohjaajana. Elokuva kuvattiin Englannissa 18 miljoonan dollarin budjetilla.

*[[The New York Times]]in* kriitikot valitsivat *Aliens – paluu* -elokuvan vuonna 2004 yhdeksi kaikkien aikojen tuhannesta parhaasta.

## Juoni
Elokuvan alussa *Nostromo*-rahtialuksen ainoa selviytynyt jäsen Ellen Ripley (Sigourney Weaver) pelastetaan avaruudesta sen jälkeen, kun hän on ollut 57 vuotta hyperunessa. Ripley saa kuulla, että Hadley’s Hope -niminen siirtokunta on perustettu LV-426-planeetalle, josta Nostromon miehistö löysi Alienin. Siirtokuntaan menetetään yhteys ja Ripley lähtee vastahakoisesti Weyland-Yutanin järjestämän pelastusretkikunnan mukaan neuvonantajana. Mukana on joukko kovia merijalkaväen sotilaita. LV-426:lla joukko toteaa, että Alienit ovat tappaneet siirtokuntalaiset. Retkikunta joutuu ansaan ja Alienit uhkaavat heitä.

Retkikunta törmää henkiinjääneeseen pikkutyttöön nimeltä Rebecca ”Newt” Jorden (Carrie Henn), jonka perheen kohtalo esitellään elokuvan ohjaajan versiossa. Retkikunnan sotilaiden yrittäessä tuhota Alieneita Weyland-Yutanin edustaja Carter Burke (Paul Reiser) sabotoi kamppailua ja aikoo tuoda Alienin sikiöitä yhtiölleen tutkittaviksi, joka onnistuisi vain käyttämällä retkikunnan muita jäseniä loisisäntinä sikiöille. Retkikunnan taistellessa henkensä edestä suurta Alien-joukkoa vastaan Newt joutuu olentojen haltuun, mutta piittaamatta omasta hengestään Ripley tahtoo pitää kiinni Newtille antamastaan lupauksesta olla hylkäämättä tätä. Alieneiden lisäksi Ripley joutuu taistelemaan myös aikaa vastaan, sillä siirtokunnan ylikuormittunut fuusioreaktori on lämpöydinräjähdyksen partaalla.

Ripley tunkeutuu reaktorirakennuksen sydämeen ja pelastaa Newtin juuri kuoriutuvalta facehuggerilta ja kohtaa ensimmäistä kertaa Alien-kuningattaren. Hän pakenee Newtin, Hicksin (Michael Biehn) ja Bishopin (Lance Henriksen) kanssa emoalukselle, jossa hän kohtaa jälleen kuningattaren, joka vaurioittaa Bishopin toimintakyvyttömäksi repimällä tämän kahtia. Ripley pudottaa kuningattaren lastaustrukilla ilmalukkoon ja lopulta avaruuteen. Eloonjääneet Ripley, Newt, Hicks ja Bishop asettuvat pakoaluksen hyperunikammioihin.

## Näyttelijät

## Vaikutus
Elokuva on inspiroinut selviytymiskauhupelien kehitystä kuten *[[Project Firestart]]* (1989). Myös elokuvaan perustuvia pelejä on tehty kuten ** (1987).

## Lähteet

## Aiheesta muualla

*
Sulkava (kala)

**Sulkava** (*Ballerus ballerus*, syn. *Abramis ballerus*) on Suomessa tavattava lahnan sukuinen kalalaji.

## Ulkonäkö ja koko
Sulkavan ruumiinmuoto on kapea ja korkea. Väri on hopeanhohtoinen. Sulkava muistuttaa hieman lahnaa ja pasuria, mutta sen peräevä on huomiota herättävän pitkä. Pituus on maksimissaan 40 cm ja paino yleensä alle kilon.

## Elinympäristö
Sulkavaa esiintyy Itämeren valuma-alueella Elbestä itään, Ruotsin eteläosassa sekä pohjoisen suunnasta Mustaanmereen ja Kaspianmereen laskevissa vesistöissä. Suomessa sen esiintymisalue on eteläinen. Sulkava ei siedä suolavettä, joten sitä tavataan järvissä ja joissa, rannikoilla vain jokisuissa.

## Ravinto
Sulkava syö vesihyönteisiä kuten vesikirppuja, sekä jossain määrin myös kasveja.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Luontoportti: Sulkava (''Ballerus ballerus'')
* Sulkavan esittely ja valokuva 
*
*ITIS: ''Abramis ballerus''
Väkipuukko

**Väkipuukko** eli **skramasaksi** on lyhyt yksiteräinen, suora miekka tai pitkä puukko, joka muistuttaa nykyajan viidakkoveistä ja lapinleukua. Aseen terän pituus vaihtelee 20–80 cm:n välillä. Teriä oli erimuotoisia.  Väkipuukoista myös yleensä puuttui väistin, käsiä suojaava ja iskuja torjuva osa terän ja kahvan välissä. Niissä ei myöskään ollut välttämättä pontta, kuten miekassa.

Väkipuukko oli varsinkin germaanikansojen suosiossa varhaisella keskiajalla. Väkipuukkoja käytettiin Suomessakin, jossa se oli varsinkin merovingiajalla erittäin yleinen. Väkipuukko säilyi esimerkiksi englantilaisten jousimiesten vara-aseena ja yleistyökaluna 1450-luvulle asti.

Saksien kansa sai ilmeisesti nimensä suosimastaan väkipuukosta, jonka germaanisia nimiä olivat *seax* ja *sax*.

Nimen alkuosa *[[väki]]* merkitsee voimaa, kuten myös sanoissa "väkevä" ja "väkivalta".

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Kuva väkipuukosta
Lehtimäki Group

**Lehtimäki Group** (virallisesti **Lehtimäen Matkat Oy**) on suomalainen linja-autoyrityskonserni, johon kuuluvat emoyhtiön osana matkatoimisto **Lehtimäki Matkat** sekä Lehtimäen Liikenne Oy:hyn kuuluvat tilausajoja ajava **Lehtimäki Tilausajot** ja paikallisliikennettä ajava **Lehtimäki Liikenne**. **Lehtimäki Group** on Lehtimäen Matkat Oy:n aputoiminimi. Lehtimäen Liikenne osti vuonna 2006 Arolan Kuljetuksen, 2011 Töysan Linjan liiketoiminnan Helsingissä, sekä 2013 aiemmin Helsingin Bussiliikenteen omistaman Suomen Turistiauto Oy:n.

Yhtiön perustaja, talousneuvos Alarik Lehtimäki (1906–1981) aloitti liikennöitsijän uransa vuonna 1932 Lahden sisäisessä liikenteessä, joka kasvoi vauhdikkaasti sotavuosiin saakka. Vuosi 1952 oli käännekohta Lahden seudun liikenteessä, sillä tällöin lahtelaiset liikennöitsijät perustivat Lahden Liikenne Oy:n, johon myös Alarik Lehtimäki liittyi osakkaaksi. Uudelle yhtiölle siirtyi Lehtimäeltä parikymmentä autoa ja Lehtimäelle itselleen jäi vain linja Lahdesta Nastolan Villähteelle. Nastolaan syntyi 1950-luvulla kuitenkin nopeasti uutta teollisuutta, mikä merkitsi kasvua myös Lehtimäen yhtiön toiminnalle. Vuosina 1961–1969 yhtiö hankki joka vuosi neljä uutta linja-autoa, eikä tänä aikana yhtäkään autoa poistettu käytöstä. Yritys muutettiin osakeyhtiöksi vuonna 1968. 1980-luvulla yhtiön johdossa toimivat Alarik Lehtimäen pojat, toimitusjohtaja Leo Lehtimäki ja korjaamopäällikkö Pekka Lehtimäki. Vuonna 1987 yhtiöllä oli 24 linja-autoa, siinä työskenteli 38 henkilöä ja sen liikevaihto oli noin 7,3 miljoonaa markkaa.

Lokakuussa 2022 Vekka Group osti Lehtimäen Liikenne Oy:n, poislukien Lehtimäen Matkat.

## Paikallisliikenteen reitit
Lehtimäki Liikenne liikennöi Nastolan Uudestakylästä Lahteen ja Hollolaan. Se liikennöi myös Hollolan kouluvuoroja.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Lehtimäki Groupin kotisivut