open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Päivi Kautto-Niemi

**Päivi Kautto-Niemi** (s. 17. marraskuuta 1952 Äänekoski) on suomalainen iskelmälaulaja.

## Elämä
Kautto-Niemen laulajanura alkoi TV2:n *Hiltuset*-ohjelmasta. Hiltuset-yhtyeen jäsenenä hän esiintyi *[[Laulunsekainen soittotunti]]* -nimisessä ohjelmassa. Hänen levytysuransa sooloartistina alkoi sanoittaja-tuottaja Vexi Salmen johdolla Finnlevyssä. Kautto-Niemen ensimmäinen levytys *Sunny* äänitettiin keväällä 1977. Varsinainen läpimurto tuli kappaleella ”Liljankukka”, joka oli diskoversio vanhasta Toivo Kärjen tangosta. Kautto-Niemen uran isoin hitti oli ”Suoraan suoneen”, joka on Juha Vainion suomeksi sanoittama versio laulaja Judy Cheeksin hitistä ”Mellow Lovin’”. Kautto-Niemen muita tunnettuja 1970-luvun levytyksiä ovat ”Palaa”, ”Sillä siisti”, ”Miksi jouduit sä naimisiin” sekä Syksyn sävel -kilpailussa vuonna 1979 neljänneksi sijoittunut ”Pakoon”. Päivi Kautto-Niemi julkaisi Finnlevy-kautenaan kolme albumia vuosina 1977–1979.

1980-luvulla Kautto-Niemen levytystahti hiljeni. Keväällä 1984 hän teki paluun levymarkkinoille uuden *[[Mikä tämä leikki on]]* -nimisen levyn myötä.  Vuonna 1985 hän oli mukana Syksyn sävelessä kappaleella ”Sadun maailma”, joka sijoittui seitsemänneksi. 

Päivi Kautto-Niemen myöhempiä levytyksiä ovat muun muassa ”Kuinka sua kaipaan” (”Wild World”), ”Sä katseellasi saat” (Maggie Reillyn ”Everytime We Touch”) ja ”Tuuli alla siipien” (Bette Midlerin ”Wind Beneath My Wings”).

Kautto-Niemi on koulutukseltaan kasvatustieteen maisteri Jyväskylän yliopistosta 1970-luvulta. Kuusikymppisenä Kautto-Niemi aloitti työskentelyn itsetuntemusta opettavana uravalmennuskouluttajana Koulutuspalvelu Saarenpää Oy:ssä. Hän on valmentanut muun muassa työttömiä, ammatinvaihtajia ja nuoria työuran edistämisessä. Laulajanhommia Kautto-Niemi tekee edelleen satunnaisesti, mutta ei enää päätyönään.

## Albumit

* Päivi (1977)
* Sun luokses jään (1978)
* Sillä siisti (1979)
* Mikä tämä leikki on (1984)
* Elämää eteenpäin (1993)
* Liljankukka (1998)
* Et yksin jää (1999) 
* Päivi Kautto-Niemi (2005)
* Joulusta jouluun (2006)
* C est la vie (2012)

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*
Vanha kauppahalli

**Vanha kauppahalli** on vuonna 1889 avattu helsinkiläinen kauppahalli, joka sijaitsee Eteläsataman Etelärannassa lähellä Kauppatoria. Se on kaupungin kauppahalleista vanhin. 

Rakennuksen suunnitteli Gustaf Nyström, joka oli ulkomaanmatkoillaan tutustunut eri eurooppalaisiin kauppahalleihin. Nyström oli mukana suunnitteluvaiheesta aina rakennustyötä valvoneeseen johtoryhmään asti. Kauppahallin rakentaminen maksoi yli 217&nbsp;000 markkaa, ja se luovutettiin käyttöön 1. elokuuta 1889.

Hallissa on noin 25 eri kauppiasta ja kahvilaa, joiden tuotevalikoima koostuu enimmäkseen elintarvikkeista. Niiden joukossa on yksi Suomen pienimmistä Alkon myymälöistä.
Halli on suosittu matkailunähtävyys.

1900-luvun alkupuolella halliin kohdistui useasti purku-uhka. Myös sen siirtämistä Pohjoissatamaan Liisankadun päähän harkittiin. Hallin talotekniikkaa remontoitiin vuosina 2012–2014, jolloin halli oli puolitoista vuotta suljettuna.

## Lähteet
* 

### Viitteet

## Aiheesta muualla

* Vanha kauppahalli
* Vanhan Kauppahallin virtuaalikierros
Ranskan Indokiina

**Ranskan Indokiina** oli Ranskan siirtomaa vuosina 1887–1954. Sen alue käsitti nykyisten Vietnamin, Laosin ja Kambodžan valtioiden alueet. Siirtomaan pääkaupunkina toimi ensin Saigon vuosina 1887–1901, minkä jälkeen pääkaupunki siirrettiin Hanoihin.

Alue joutui Japanin keisarikunnan haltuun toisessa maailmansodassa. Ensiksi Japani valtasi Tonkinin vuonna 1940, minkä jälkeen se valtasi koko Indokiinan vuonna 1941. Natsi-Saksan nukkevaltion Vichyn Ranskan hallinto luovutti alueen Japanille. Miehityksen aikana Japanin armeijan virkamiehet kannustivat nationalistisia aatteita sekä itsenäisyysliikkeitä alueella. Armeijan ylemmät upseerit aikoivat tosin pitää Indokiinan tärkeänä lähteenä resursseille kuten tinalle, hiilille, kumille ja riisille. Indokiinalaiset pian ymmärsivät, että japanilaiset aikoivat käyttää maata hyväkseen yhtä paljon kuin ranskalaisetkin, ja tämä sai aikaan *Việt Nam Cách mệnh Đồng minh Hội* -sissiliikkeen synnyn, joka soti japanilaisia vastaan.

Toisen maailmanodan jälkeen Ranska yritti saada aluetta takaisin hallintaansa, jolloin ensimmäinen Indokiinan sota alkoi. Vuosina 1949–1950 Ranska ratifioi yksittäiset sopimukset, jotka tunnustivat Vietnamin, Laosin sekä Kambodžan itsenäisiksi valtioiksi osana Ranskan unionia. Valtioiden johtajat olivat tosin nukkehallitsijoita, eivätkä ne saaneet varsinaista itsenäisyyttä kuin vasta Geneven konferenssin jälkeen vuonna 1954, jonka jälkeen Ranska ja Việt Minh lopettivat sotimisen.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Eläinten osista

**Eläinten osista** (; ) on Aristoteleen kirjoittama eläinopillinen teos. Se käsittää neljä kirjaa. Teos selvittää, kuinka kukin laji kehittyy sellaiseksi kuin se on, sekä kehityksen syyt. Aristoteles katsoi kunkin lajin kehittyvän lajin ajatuksesta kohti sen perimmäistä tarkoitusta. Tämä kehitys ilmenee eläimen muotoutumisena.

Teoksen ensimmäinen kirja voidaan nähdä johdantona kaikille sen jälkeen tuleville eläinopillisille teoksille. Teosta *[[Eläinten syntymisestä]]* voidaan pitää teoksen jatkona.

## Lähteitä

## Kirjallisuutta

* Aristotle: *Parts of Animals*. Teoksessa  Kreikankielinen alkuteksti ja englanninkielinen käännös.

## Aiheesta muualla

* Aristotle: ''On the Parts of Animals'' , käännös William Ogle
Eläinten syntymisestä

**Eläinten syntymisestä** (; ) on Aristoteleen kirjoittama eläinopillinen teos. Se sisältää viisi kirjaa. Teos käsittelee eläinten syntymistä ja kehittymistä, sekä siihen liittyviä elimiä. Viides kirja ei kuitenkaan ole alun perin kuulunut samaan teokseen. Se käsittelee muutoksia, joista ruumiin eri osat kärsivät.

## Lähteet

## Kirjallisuutta

* Aristotle: *Generation of Animals*. Teoksessa  Kreikankielinen alkuteksti ja englanninkielinen käännös.

## Aiheesta muualla

* Aristotle: ''On the Generation of Animals'' , käännös Arthur Platt
Kosmologinen vakio

**Kosmologinen vakio** (merkitään yleensä suurella lambdalla &Lambda;) esiintyy Albert Einsteinin yleisessä suhteellisuusteoriassa. Vakion yksikkö on 1/sekunti2, ja se on verrannollinen tyhjiön energiatiheyteen &rho;:

:\Lambda =  \rho

missä
*&pi; on pii
**G* on gravitaatiovakio
**c* on valonnopeus

Kosmologinen vakio voi olla joko positiivinen, negatiivinen tai nolla. Koska kosmologinen vakio toimii eräänlaisena "antipainovoimana", positiivinen kosmologinen vakio aiheuttaa avaruuden laajenemisen kiihtyvällä nopeudella (katso pimeä energia). Einstein lisäsi vakion yhtälöihinsä, koska oli tyytymätön siihen, että ne eivät sallineet vakaata maailmankaikkeutta. Jos universumin ainetiheys olisi riittävän suuri (kuten se näytti olevan), painovoima aiheuttaisi maailmankaikkeuden romahtamisen kasaan, minkä tasapainottamiseksi kosmologinen vakio otettiin kuvaan mukaan.

Pian Einsteinin jälkeen kävi kuitenkin ilmi muun muassa Edwin Hubblen havainnoista, että maailmankaikkeus laajenee. Einstein hylkäsi kosmologisen vakion ja kutsui sitä "elämänsä suurimmaksi munaukseksi". Ironisesti hän oli kuitenkin kaukaa viisas, sillä 1990-luvulla tehdyt supernovahavainnot osoittivat maailmankaikkeuden laajenevan kiihtyvällä nopeudella. Tämä voidaan selittää olettamalla kosmologinen vakio hyvin pieneksi, mutta kuitenkin nollasta poikkeavaksi. Kiihtyvästi laajeneva maailmankaikkeus voidaan selittää myös esimerkiksi kvintessenssillä, mutta kosmologinen vakio on "taloudellisin" ja siksi parhaana pidetty selitys.

Nykyfysiikan suurimpia ongelmia on se, että useimmat kvanttikenttäteoriat antavat kosmologiselle vakiolle valtavan suuren arvon. Ei tiedetä, kuinka havaintojen mukainen pienen pieni kosmologinen vakio saadaan johdettua hiukkasfysiikasta. Jotkut fyysikot, esimerkiksi Steven Weinberg, uskovat, että tyhjiöenergian arvo voidaan selittää vain antrooppisella periaatteella.

## Lähteet
*
*

### Viitteet

## Aiheesta muualla
*Scholarpedia: Cosmological constant
Ihmisen lihaksisto

**Ihmisen lihaksisto** koostuu yli 600 lihaksesta. Lihasten osuus koko kehon painosta on miehillä keskimäärin 40 % ja naisilla 35 %. Ihminen käyttää luurankolihaksistoaan ennen kaikkea liikkumiseen, mutta myös sileät lihakset sekä sydänlihas ovat tärkeä osa joidenkin elinjärjestelmien toimintaa. Lihaksen käyttötarkoitus vaikuttaa siihen, koostuuko se nopeista vai hitaista lihassoluista.

## Luettelo luurankolihaksista
### Pää ja kasvot
* ohimolihas
* ohimo-päälakilihas
* iso poskipäälihas
* pieni poskipäälihas
* takaraivo-otsalihas
* kulmakarvojen rypistäjälihas
* nirsolihas
* silmän kehälihas
* ylähuulen kohottajalihas
* nenän supistajalihas
* nenän laajentajalihas
* hymylihas
* ulompi puremalihas
* suun kehälihas
* leuankärkilihas
* alahuulen alasvetäjälihas
* suupielen alasvetäjälihas

### Kaula ja niska
* pieni takimmainen suora niskalihas
* ylävino silmälihas
* iso takimmainen suora niskalihas
* alavino silmälihas
* lavankohottajalihas
* rintalasta-kieliluulihas
* päännyökkääjälihas
* pään okahaarakelihas
* pään ohjaslihas
* kaulan ohjaslihas
* kylkiluun kannattajalihas

### Keskivartalon vatsapuoli
* pieni rintalihas
* iso rintalihas
* ulompi kylkivälilihas
* sisempi kylkivälilihas
* suora vatsalihas
* ulompi vino vatsalihas
* sisempi vino vatsalihas

### Keskivartalon selkäpuoli
* epäkäslihas
* pieni suunnikaslihas
* iso suunnikaslihas
* ylempi lapalihas
* alempi lapalihas
* pieni liereälihas
* iso liereälihas
* etummainen sahalihas
* leveä selkälihas
* selän ojentajalihakset
* pieni pakaralihas
* iso pakaralihas

### Käsivarret ja kädet
* hartialihas
* kolmipäinen olkalihas
* hauislihas
* olka-värttinäluulihas
* ranteen ojentajalihas
* ranteen koukistajalihas
* sormien ojentajalihas

### Jalat
* lanne-suoliluulihas
* harjannelihas
* leveän peitinkalvon jännittäjälihas
* lyhyt lähentäjälihas
* pitkä lähentäjälihas
* räätälinlihas
* suora reisilihas
* ulompi reisilihas
* kaksipäinen reisilihas
* nelipäinen reisilihas
* puolijänteinen lihas
* puolikalvoinen lihas
* iso lähentäjälihas
* hoikkalihas
* keskimmäinen reisilihas
* hoikka kantalihas
* polvitaivelihas
* etummainen säärilihas
* takimmainen säärilihas
* kaksoiskantalihas
* leveä kantalihas
* lyhyt pohjeluulihas
* pitkä pohjeluulihas
* varpaiden pitkä ojentajalihas
* isovarpaan pitkä ojentajalihas
* isovarpaan lyhyt ojentajalihas
* varpaiden lyhyt ojentajalihas
* varpaiden pitkä koukistajalihas
* isovarpaan pitkä koukistajalihas
* pitkä pohjeluulihas
* pikkuvarpaan loitontajalihas
* isovarpaan loitontajalihas

## Lähteet
* 
### Viitteet
Showbiz

__NOTOC__
**Showbiz** on Musen esikoisalbumi, joka julkaistiin 7. syyskuuta 1999. Albumin tuotti John Leckie. Kappaleet "Uno", "Cave", "Muscle Museum", "Sunburn" ja "Unintended" julkaistiin singleinä. Albumi on myynyt Isossa-Britanniassa platinaa julkaisunsa jälkeen.

## Kappaleet

## Kokoonpano
;Muse
* Matthew Bellamy – laulu, kitara, piano, syntetisaattori, hammond-urut, mellotron
* Chris Wolstenholme – basso, taustalaulu, elektroninen kontrabasso kappaleissa "Falling Down" ja "Unintended", synteetisaattori kappaleessa "Cave"
* Dominic Howard – rummut, lyömäsoittimet, syntetisaattori kappaleessa "Muscle Museum"

;Muut
* John Leckie – taustalaulu, tuotanto ja miksaus
* Paul Reeve – taustalaulu, tuotanto ja miksaus

## Arvostelut
* AllMusic: 

## Lähteet
Sininen enkeli (drinkki)

**Sininen enkeli** on makea drinkki. Sinisessä enkelissä on Parfait Amour -likööriä, vodkaa ja sitruunalimonadia. Juoma valmistetaan rakentamalla highball-lasiin. Parfait Amour antaa juomalle violetin värin.

## Ainesosat
* 12 cl sitruunalimonadia
* 2 cl Parfait Amour -likööriä
* 2 cl vodkaa

## Lähteet
Origin of Symmetry

__NOTOC__
**Origin of Symmetry** on Musen toinen studioalbumi, joka julkaistiin 17. heinäkuuta 2001. Tuottajana oli John Leckie. Matthew Bellamy on säveltänyt ja kirjoittanut kaikki kappaleet paitsi *Feeling Goodin*, joka on cover Leslie Bricussen ja Anthony Newleyn 1965 säveltämästä kappaleesta. Singleinä levyltä julkaistiin raidat *Plug in Baby*, *[[New Born]]*, *Bliss*, *Hyper Music* ja *Feeling Good*, joista kaksi viimeksi mainittua kahden A-puolen singlenä. 

## Kappalelista

## Kokoonpano
*Matthew Bellamy – laulu, kitara, piano, syntetisaattori
*Chris Wolstenholme – taustalaulu, basso, elektroninen kontrabasso kappaleessa "Micro Cuts", syntetisaattori kappaleessa "Darkshines"
*Dominic Howard – rummut, lyömäsoittimet

### Vierailevat muusikot
* Clare Finnimore – viulu
* Sara Herbert – viulu
* Caroline Lavelle – sello
* Jacqueline Norrie – viulu

## Arvostelut
* AllMusic: 
* Palasokeri: 7/10
* Soundi: 

## Lähteet
Absolution

__NOTOC__
**Absolution** on brittiläisen rockyhtye Musen kolmas studioalbumi, joka julkaistiin 15. syyskuuta 2003. Yhdysvalloissa julkaisijana toimi Taste Music Limited 23. maaliskuuta 2004. Matthew Bellamy sai kirjoitus- ja sävellysapua ensi kertaa Dominic Howardilta ja Chris Wolstenholmelta, yhtyeen rumpalilta ja basistilta.

Albumi ylsi ensimmäisellä listaviikollaan Suomen virallisen listan sijalle 12 ja pysyi listalla kymmenen viikkoa.

## Kappaleet

## Kokoonpano
* Matthew Bellamy – laulu, kitara, koskettimet
* Christopher Wolstenholme – basso, taustalaulu
* Dominic Howard – rummut, lyömäsoittimet

## Arvostelut
* AllMusic: 
* Desibeli.net: 
* Soundi: 

## Lähteet
Suopuhe

**Suopuhe** on ilmainen, LGPL-lisenssin alla julkaistu suomenkielinen äänitietokanta Festival-puhesyntetisaattoriin. Festival on ilmainen puhesyntetisaattori, joka käyttää ulkopuolisia äänitietokantoja.

Suopuheen äänet perustuvat difonikonkatenaatioon, jossa aikaisemmin nauhoitettuja äännepareja mallinnetaan matkapuhelimissa käytetyn lineaarisen ennustamisen (LPC) avulla. Suopuheen ohella kehitettiin lisäksi erillinen Perlillä toimiva tekstinlavennusmoduuli, joka korvaa tekstissä esiintyvät numerot, lyhenteet ja muut ongelmatapaukset niiden lukukelpoisilla vastikkeilla, jotta syntetisaattori osaisi lukea ne oikein.

Suopuhe sisältää mies- ja naisäänen.

Suopuhe on toteutettu TEKESin rahoittaman *Finnish Speech Technology: A Multidisciplinary Project* -hankkeen sisällä. Projekti päättyi huhtikuun 2003 lopussa.

## Lähteet
* 
### Viitteet

## Aiheesta muualla
* Festivalin toinen lataussivu (suositeltava)
Kyypäin

**Kyypäin** (mon. tavallisesti *kyypäimet*) on vanha suomalainen nimitys korulle tai koristeelle, jossa on käytetty kaurikotiloita. Nimitys on historiallisesti tunnettu ainakin Inkerissä ja Vatjanmaalla, jossa niitä on kutsuttu nimellä *tšüüpäimet*. Sana on typistymä sanoista *[[kyy]]n päät* ja käännöslainaa venäjän samanmerkityksisestä sanasta *zmeínaja golóvka*. Vastaava kehityskulku on tapahtunut myös ersässä, jossa erästä simpukkalajia tarkoittava *kumbŕa* on lyhentynyt muodosta *kujiń pŕa*, käärmeen pää.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Kyypäin Finnassa
Kansanturvamusiikkikomissio

**Kansanturvamusiikkikomissio** eli **KTMK** on Oulussa vuosina 1983*[[Valkenee – Koko tuotanto|–]]*1986 toiminut hardcore punk -yhtye. Yhtye julkaisi olemassaolonsa aikana kaksi levyä, LP:n *[[666 (albumi)|666]]* (1985) sekä EP:n *[[Seitsemäs pasuuna]]* (1986). Lisäksi yhtye soittaa vuonna 1984 julkaistulla kokoelmalla *[[Yalta Hi-Life]]*. 

Kansanturvamusiikkikomisio soitti viimeisen keikkansa Muhoksella maaliskuussa 1986. Yhtyeen hajoamisen jälkeen Jarno Mällinen, Jyrki Raatikainen ja Jukka Kangas perustivat edelleen toimivan  Radiopuhelimet-yhtyeen. Radiopuhelimet on soittanut joitain kertoja pelkistä KTMK:n biiseistä koostuvia keikkoja, joista yksi on julkaistu DVD:nä. Radiopuhelimet on levyttänyt omat sovituksensa KTMK:n kappaleista "K" (1989) sekä "Joskus olen leivonnainen" (2007), joista aiempaa KTMK ei levyttänyt olemassaolonsa aikana. 

## Diskografia
**[[666 (albumi)|666]]* (albumi, 1985)
**[[Seitsemäs pasuuna]]* (pienoisalbumi, 1986)
**[[Valkenee – Koko tuotanto]]* (kokoelma, 2007)

## Yhtyeen kokoonpano
* Jarno Mällinen – kitara, urut
* Jyrki Raatikainen – rummut
* Pekka Salonsaari – basso, laulu
* Antti "Penttla" Penttilä – laulu
* Jukka Kangas – kitara (kesästä 1985)

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Radiopuhelinten kotisivu - tietoa Kansanturvamusiikkikomissiosta. Sivuilla on ladattavana yhtyeen pitkäsoitto *666*.
Australianvesirotta

**Australianvesirotta** (*Hydromys chrysogaster*) on alkuperäinen australialainen istukkanisäkäs. 

## Koko ja ulkonäkö
Australianvesirotan väritys vaihtelee lähes mustasta kullanruskeaan ja tummanharmaaseen. Alapuoli voi olla ruskea, keltainen, valkea tai jopa kirkkaan oranssi.

* Pituus: 23–37 cm
* Hännän pituus: 23–35 cm 
* Paino: 0,3–1,3 kg

## Levinneisyys
Australianvesirotan levinneisyysalue kattaa Australian, Tasmanian ja Uuden-Guinean sekä lukuisia läheisiä saaria, kuten Obi Islandin. Laji elää joissa ja jokisuistoissa, seisovissa vesissä sekä soilla.

## Lisääntyminen
Australianvesirotta voi lisääntyä ympäri vuoden. Huippu on kuitenkin keväällä ja kesällä. Naaras synnyttää lyhyen tiineyden päätteeksi pesäänsä jopa 7 poikasta. Vastasyntyneet pennut ovat kaljuja, sokeita ja avuttomia sekä täysin riippuvaisia emonsa tarjoamasta ravinnosta ja suojasta. Huolenpito jälkeläisistä on vaativaa, ja emo viettääkin liki kaiken aikansa niiden parissa. Saalistamassa se käy lyhyesti yöllä. Pennut avaavat silmänsä kaksiviikkoisina ja alkavat pian tutkia pesää ja sen lähiympäristöä. Kuukauden vanhoina ne vieroitetaan, mutta vasta kuukautta myöhemmin ne itsenäistyvät.

## Ravinto
Australianvesirotta etsii ravintonsa enimmäkseen joen tai kosteikon pohjalta. Se sukeltaa silmät auki ja näkee mainiosti myös veden alla. Herkät viiksikarvat auttavat havaitsemaan saaliseläimen liikkeitä. Tarkan näkö- ja tuntoaistinsa ansiosta australianvesirotta pystyy pyydystämään ravinnokseen monenlaisia otuksia: vesihyönteisiä ja niiden toukkia, kaloja, äyriäisiä, simpukoita, sammakoita, ja kilpikonnia. Uhrinsa se kiikuttaa pintaan, ja asettuu aterioimaan suosikkitukilleen tai -kivelleen tai rannalle paikalle, jossa saa ahmia rauhassa.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*ITIS: ''Hydromys chrysogaster''
Potkuriturbiini

**Potkuriturbiini** () on lentokoneissa käytettävä turbiinimoottori, jossa akselin vääntömomenttia käytetään hyödyksi työntövoiman sijaan. Voiman tuottotapa on sama kuin turbojetissä. Merkittävin ero turbiinimoottoriin on akselin käyttötarkoitus. Potkuriturbiinimoottoriin liitetään alennusvaihteisto voiman ulosottoon.

Potkuriturbiinimoottorissa pyritään kehittämään mahdollisimman paljon potkuria pyörittävää akselitehoa pakokaasusuihkusta aiheutuvan työntövoiman (ns. jäännöstyöntövoima) ollessa toissijainen. Potkuriturbiineja ja sen kaltaisia voimalaitteita käytetään yleisesti lentokoneiden, helikopterien sekä ilmatyynyalusten moottorina.

## Käyttö ilma-aluksissa

Potkuriturbiinin ulostuloakseliin on alennusvaihteen välityksellä kytketty potkuri, jonka pyörittämiseen tuotettu akseliteho käytetään. Ulostuloakseli voi olla joko sama akseli, jolla moottorin ahdin ja turbiini pyörivät, tai myös erillinen, yleensä ahdinakselin kanssa sisäkkäinen akseli, jolla on oma turbiininsa (ns. tehoturbiini). Jälkimmäisellä tavalla saadaan toisaalta potkurin ja toisaalta ahtimen ja sitä käyttävän turbiinin (eli ns. kaasugeneraattorin) kierrosluvut riippumattomiksi toisistaan. 

Potkuriturbiinimoottorin tuottama akseliteho ilmoitetaan yleensä akselihevosvoimina (engl. *shaft horsepower*, lyh. *shp*). Käytännössä potkuriturbiinilentokoneissa osa työntövoimasta saadaan myös pakokaasusuihkusta. Mikäli tämä ns. jäännöstyöntövoima halutaan myös ilmaista tehona, käytetään laskennallisesti saatua yksikköä *ekvivalentti akselihevosvoima* (engl. *equivalent shaft horsepower*, lyh. *eshp*).

Lentokoneissa potkuriturbiini on syrjäyttänyt yleisesti mäntämoottorin kaikkein pienimpiä koneita lukuun ottamatta. Ensimmäinen potkuriturbiinilla varustettu sarjatuotantokone oli Vickers Viscount, joka Rolls-Royce Dart-moottoreilla varustettuna osoitti potkuriturbiinin erinomaiset ominaisuudet: se säästi polttoainetta verrattuna suihkumoottoriin ja tarjosi silti saman luotettavuuden. Tehopainosuhde oli myös erinomainen.

## Muu käyttö
Maakäytössä eli varavoimalaitoksissa ja maa- ja merikulkuneuvojen voimanlähteenä nimitetään potkuriturbiinin ja turbiinimoottorin kaltaista voimalaitetta kaasuturbiiniksi.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* NASAn sivusto, joka kuvaa potkuriturbiinin toiminnan 
* SKYbrary
Sininen enkeli

**Sininen enkeli** voi tarkoittaa ainakin seuraavia asioita:

* *[[Sininen enkeli (romaani)|Sininen enkeli]]* (*Professor Unrat*), Heinrich Mannin romaani
* *[[Sininen enkeli (elokuva)|Sininen enkeli]]*, Josef von Sternbergin ohjaama elokuva 
* *[[Sininen enkeli (vuoden 1959 elokuva)|Sininen enkeli]]*, Edward Dmyrtrykin ohjaama elokuva
* *[[Sininen enkeli (televisiosarja)|Sininen enkeli]]*, suomalainen televisiosarja
* sininen enkeli, drinkki
Kraft Foods

**Kraft Foods** (nimetty James Lewis Kraftin mukaan) oli maailman suurin elintarviketeollisuuden yhtiö Unileverin ja Nestlén jälkeen. Kraft Foodsin pääkonttori sijaitsi Glenview'ssä, Chicagon liepeillä Yhdysvalloissa. 

Vuonna 2012 Kraft Foods jakautui kahtia: Mondelez International -yhtiöksi ja Kraft Foods Group -yhtiöksi. Kraft Foods Group yhdistyi H. J. Heinz Companyn kanssa vuonna 2015 ja muodosti Kraft Heinz -yhtiön, josta tuli Pohjois-Amerikan kolmanneksi suurin elintarvikeyhtiö.

Samana vuonna 2012 Fazer osti takaisin Kraft Foodsille vuonna 2002 myymänsä Vantaalla toimivan keksintuotannon. Kauppaan sisältyivät muun muassa tuotemerkit Jyväshyvä ja Carneval. 

## Tunnettuja tuotemerkkejä
Suomessa tunnettuja tuotemerkkejä ovat muiden muassa: 
* Suklaat: Marabou, Toblerone, Milka (kuuluvat nykyisin Mondeléz Internationalille)
* Kahvit: Gevalia, Maxwell House (kuuluvat nykyisin Kraft Heinzille), Jacobs (Mondelézille)
* Keksit: LU (Mondelézin omistama)
* Muut: O’boy (kaakao), Philadelphia (tuorejuusto) (Mondelézin omistamia)

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Mylly (kauppakeskus)

**Mylly** on Raisiossa sijaitseva kauppakeskus ja Varsinais-Suomen suurin kauppakeskus. Myllyssä sijaitsee Prisma-hypermarket, Emotion Mylly ja noin 150 erikoisliikettä. Mylly aloitti toimintansa lokakuussa 2001. Kauppakeskusta laajennettiin vuonna 2015 lähes sadalla liikkeellä ja uudella pysäköintialueella.  

Finnkino avasi Myllyyn kuusisalisen elokuvateatterin Finnkino LUXE Myllyn toukokuussa 2022.

## Kulkuyhteydet

Myllyyn pääsee bussilinjoilla 2 (Kohmo–Kauppatori–Nättinummi–Mylly) ja 10A (Pernon telakka–Raisio–Mylly–Runosmäki–Kupittaa–Skanssi–Uittamo).

Kauppakeskuksen pysäköintitiloissa on tilaa noin 3 000 autolle. Pysäköintitilat on jaettu kolmeen kerrokseen, joista kaksi alinta on katettu. Syksyllä 2009 pysäköintitilojen 1 ja 2 väliin valmistui liukuportaat, joista pääsee suoraan alaovelle. Myös suuri osa ostoskärryistä siirtyi liukuporrastilaan. Lisäksi kauppakeskuksen edessä on ulkopaikoitusalue. Myllyyn pääsee autolla Turun ohikulkutieltä (kt 40). Ohikulkutielle pääsee valtateiltä 1 (Turku–Helsinki), 8 (Turku–Pori–Vaasa–Kokkola–Oulu), 9 (Turku–Tampere–Jyväskylä–Kuopio–Joensuu-Niirala) ja 10 (Turku–Forssa–Hämeenlinna-Tuulos).

Kauppakeskuksen tunnistaa kauaksi näkyvästä maamerkistä, Myllyntornista, jonka päässä pyörii kaksi suomalaisvalmisteista tuuliturbiinia.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Myllyn kotisivut
* Teräsrakenneyhdistys: Kauppakeskus Mylly, Raisio
Henrik Klingenberg

**Henrik ”Lance” Klingenberg** (s. 21. lokakuuta 1978 Maarianhamina, Ahvenanmaa) on Sonata Arctica -yhtyeen kosketinsoittaja. Hän liittyi yhtyeeseen loppuvuodesta 2002. Hän on tehnyt Sonata Arctican kanssa heidän viisi viimeisintä albumiaan ''Reckoning Nightin'', ''Unian'', ''The Days of Graysin'', ''Stones Grow Her Namen'' ja ''Pariah’s Childin''. Henrik soittaa koskettimia myös Silent Voicesissa ja laulaa Mental Care Foundationissa. Klingenberg on maininnut lempiyhtyeikseen metallin saralta muun muassa Panteran, Children of Bodomin, Thunderstonen ja Diablon.

Ei-metallisista Klingenberg pitää muun muassa Björkistä, Tom Waitsista ja Frank Zappasta. Hänen suurimpia esikuviaan ovat muun muassa Jon Lord, Kevin Moore ja Jens Johansson. Klingenberg soittaa usein ”keytaria”, eli kitaran tavoin lavalla kannettavaa kosketinsoitinta (kuvassa oikealla).

Klingenberg on kertonut harrastuksikseen kirjat, urheilun ja elokuvat. 

## Lähteet
Ingenieurskantoor voor Scheepsbouw

**Ingenieurskantoor voor Scheepsbouw (IvS)** Saksan merivoimien sukellusvene- ja sotalaivanrakennustaidon ylläpitämiseen ja kehittämiseen perustama peiteyritys, jonka kotipaikka oli Alankomaissa. Yrityksen rahoitus tuli todellisuudessa Saksan merivoimilta, mutta sen osakkeet omistivat saksalaiset telakkayhtiöt: AG Vulcan Stettin, Friedrich Krupp Germaniawerft ja AG Weser. Yritys perustettiin puolueettomiin Alankomaihin heinäkuussa 1922 12&nbsp;000 guldenin tasaomisteisella osakepääomalla.

Versailles’n rauhanopimuksen mukaan Saksa ei saanut ensimmäisen maailmansodan jälkeen rakentaa, eikä pitää hallussaan sukellusveneitä, eikä se myöskään saanut rakentaa uusia yli 10 000 tonnin panssaroituja sotalaivoja. Saksalaisten sukellusveneosaaminen oli maailmansotaan osallistuneista maista paras. Saksan sukellusveneet upottivat ensimmäisen maailmansodan aikana ympärysvaltojen ja puolueettomien maiden laivoja 12,9 miljoonan bruttorekisteritonnin edestä. Määrä vastasi yli puolta Yhdistyneen kuningaskunnan sotaa edeltäneestä kauppalaivatonnistosta. Huhtikuussa 1917 Saksan upotustoiminta oli niin tehokasta, että Yhdistyneellä kuningaskunnalla oli jäljellä elintarvikkeita kymmenen päivän kulutukseen. Tämän vuoksi Entente halusi varmistautua siitä, ettei Saksassa kyetä enää ylläpitämään sukellusveneosaamista.

Saksa puolestaan pyrki siihen, ettei sillä oleva sukellusvene- ja laivanrakennusosaaminen katoa ankarista rajoituksista huolimatta. Koska suunnittelutyötä ei voinut – ainakaan nimellisesti – jatkaa Saksassa, tarkoitukseen soveltuva peiteyritys perustettiin Alankomaihin.

Ingenieurskantoor voor Scheepsbouw tarjosi Virolle mahdollisuutta osallistua saksalaisten sukellusveneiden kehittämisohjelmaan, mutta maa kieltäytyi. Suomi hyväksyi ehdotuksen, minkä seurauksena IvS tilasi Crichton-Vulcanin telakalta suunnittelemansa CV707-sukellusveneen, joka sai myöhemmin nimen *Vesikko*.
Ilkka Salo

**Ilkka Salo** (s. 1962), oik. nimeltään **Ilkka Takkunen** on suomalainen iskelmälaulaja, joka teki kolme levytystä vuonna 1983. Kaksi käännösiskelmää *Se ikuista on* ja *Kun katsot noin* yhdessä Mona Caritan kanssa. Kolmas Salon levytyksistä oli soolokappale *Julie*. 

## Aiheesta muualla
*
Intiansarvikuono

**Intiansarvikuono** (*Rhinoceros unicornis*) on Intiassa ja Nepalissa elävä vaarantunut sarvikuonolaji.

## Koko ja ulkonäkö
Intiansarvikuono on suurin nykyisin elävistä sarvikuonolajeista. Sen paino on 1&nbsp;800–2&nbsp;700 kiloa, säkäkorkeus 175–200&nbsp;cm ja pituus 350–380&nbsp;cm. Urokset ovat suurempia kuin naaraat.

Sen nahka on väriltään harmaanruskea ja jopa 2&nbsp;cm paksu. Sekä uros- että naarassarvikuonolle kasvaa sarvi, joka voi olla runsaan 50&nbsp;cm:n pituinen.

## Levinneisyys
Intiansarvikuonon kanta on muutaman pienen populaation varassa Koillis-Intian, Bhutanin ja Nepalin rajoilla. Lajin alkuperäinen levinneisyysalue ulottui koko Intian niemimaan pohjoisosan poikki.

## Elinympäristö, ravinto

Intiansarvikuono elää monesti soisella ruohostoalueella.
Intiansarvikuonon ravinto koostuu pääosin tasankojen kookkaista ruohoista. Sadekaudella nämä kasvit saattavat kasvaa jopa 8 metriä korkeiksi. Ne tarjoavatkin sarvikuonoille samalla sekä miltei ehtymättömän ravintolähteen että erinomaisen suojan.
Naaraiden elinalue on 9–15&nbsp;km², ja eri yksilöiden tai ryhmien elinpiirit menevät päällekkäin. 20 % intiansarvikuonon talviravinnosta on puuvartisten kasvien osia. Eläintarhassa intiansarvikuono syö päivittäin 15&nbsp;kg heinää ja 5&nbsp;kg rehua, sekä juo 90 l vettä.

## Sukupuutto uhkana
Vielä 1600-luvulla intiansarvikuono eli yleisenä Luoteis-Intiassa ja Pakistanissa. Maanviljelyn leviäminen osoittautui sille kohtalokkaaksi. Sitä myös metsästettiin 1800-luvun lopulla ja 1900-luvun alussa yleisesti huvin vuoksi. Viranomaiset kannustivat tappamaan sarvikuonoja teeviljelysten suojelemiseksi.

Vain muutamia hajanaisia ryhmiä oli säilynyt 1900-luvun alussa, ja suurimmassakin laumassa liikkui vain 12 eläintä. Intiansarvikuono suojeltiin lailla aivan viime hetkellä. Kanta on kohentunut, mutta laji on yhä uhanalainen. Lajille suotuisaa elinympäristöä katoaa, ja sarvien takia lajia tapetaan yhä laittomasti.

Intiansarvikuonoja on toukokuun 2007 arvion mukaan 2&nbsp;575 yksilöä, joista 2&nbsp;200 elää Intiassa ja loput Nepalissa. Laji luokitellaan nykyään vaarantuneeksi.

## Lähteet
Maailman eläimet, Nisäkkäät 2, Matti Nurminen (päätoimittaja). Helsinki: Tammi, 1987. 

### Viitteet
Keinotekoinen saari

**Keinotekoinen saari** tai **tekosaari** on ihmisen rakentama saari.

Merien keinotekoiset saaret on rakennettu lähes aina mannerjalustalle lähelle rantaa matalaan ja suojaisaan paikkaan. Ne ovat käytännössä kuin laajennettua rantaa, joka on kuitenkin päätetty erottaa maasta vesiväylällä.

Keinotekoisia saaria on tehty jo 2000 vuoden ajan. Aluksi niitä tehtiin tulvaherkille alueille. 1500-luvulta alkaen keinotekoiset saaret olivat Euroopassa jo yleistymässä, ja 2000-luvulla niitä rakennetaan jo kautta maailman. Nykyisin tekosaaria on alettu rakentamaan jo kauemmaksikin rannasta. Kiina on 2010-luvulla rakentanut lukuisia tekosaaria kiistellylle Etelä-Kiinan merelle.

Keinotekoisia saaria rakennetaan moneen tarkoitukseen. Entisaikoina niitä rakennettiin lähinnä asuintarkoituksiin tulvaherkille seuduille esimerkiksi Hollantiin, ja tällaiset tekosaaret kehittyivät poldereiksi. Aasiassa kaupunkeja laajennetaan nykyisin merelle tekosaaria rakentamalla, ja saaria rakennetaan myös turismia varten. Tekosaaria on rakennettu myös öljynporaustarkoituksiin ja muun teollisuuden tarpeisiin sekä lentokentiksi. Vesiväylän ylittävän sillan ja tunnelin yhdistämiseksi voidaan rakentaa tekosaaria.

Keinotekoisten saarten kolme suurinta haastetta ovat geotekninen perustus, yhteys mannermaalle sekä täyttömaan saatavuus. Keinotekoisilla saarilla voi olla myös haitallisia ympäristövaikutuksia.

## Lähteet
Asetinlaite

**Asetinlaite** on turvalaite, jolla rautatieliikenteen ohjauksessa asetetaan keskitetysti yhdestä paikasta käsin junan käyttämällä kulkutiellä olevat vaihteet oikeisiin asentoihin ja opastimet ajon salliviin asentoihin. Asetinlaitetta käyttää liikenneohjaaja (entiseltä nimikkeeltään junasuorittaja), asetinlaitemies tai vaihdemies.

Asetinlaite voi olla joko mekaaninen tai sähköinen. Asetinlaite voi olla myös kauko-ohjattu.

Ensimmäiset mekaaniset asetinlaitteet kehitettiin 1850-luvulla. Mekaanisissa asetinlaitteissa oli kampia tai vipuja, jotka oli erilaisten vaijeri- ja tankovälitysten avulla yhdistetty vaihteisiin ja mekaanisiin siipiopastimiin eli semaforeihin. Kampia ja vipuja kääntämällä voitiin kääntää vaihteet ja avata ja sulkea siipiopastimet. Lisäksi niissä oli mekaanisia turvalukituksia, jotka estivät siipiopastinten avaamisen, ellei vaihteita ollut käännetty oikeisiin asentoihin ja lukittu. Ensimmäisen sähkömekaanisen asetinlaitteen valmisti saksalainen Siemens & Halske jo 1890-luvun alussa. Sähköiset releasetinlaitteet tulivat käyttöön 1940-luvulla, ja 1980-luvulla kehitettiin täyselektroniset tietokoneasetinlaitteet.

## Asetinlaitetyyppejä
Suomen rataverkolla on käytössä neljä asetinlaitteen päätyyppiä:
* mekaaninen kankiasetinlaite
* mekaaninen kampiasetinlaite
* sähköinen releasetinlaite
* sähköinen tietokoneasetinlaite

Näiden lisäksi Suomessa on ollut käytössä muun muassa varmistuslukko- ja opastinturvalaitos eli ns. "köyhän miehen releasetinlaite". Tässä turvalaitteessa vaihteiden kääntäminen tapahtui paikallisesti käsin, ja lukitus tapahtui varmistuslukoilla. Liikennepaikoilla oli tulosuunnissa valo-opastimet, joiden opasteet olivat riippuvaisia vaihteiden asennoista ja lukituksesta. Varmistuslukko- ja opastinturvalaitokset ovat kadonneet rataverkolta kauko-ohjauksen laajennuttua.

Mekaanisia kampi- ja kankiasetinlaitteita on Suomessa käytössä enää viisi, neljällä eri paikkakunnalla. Ne on korvattu sähköisillä rele- ja tietokoneasetinlaitteilla.
Suomen viimeinen Rovaniemellä sijainnut kankiasetinlaite purettiin toukokuussa 2007. Nykyiset uudet asetinlaitteet ovat Suomessa pääosin tietokoneasetinlaitteita, mutta kuitenkin esimerkiksi Vuosaaren satamaan rakennettiin vuonna 2008 uusi releryhmäasetinlaite.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

*http://www.stellwerke.de (Saksankielinen vanhoja ja uusia asetinlaitteita laajasti käsittelevä sivusto)
* "Selvä on!", Suomen Kuvalehti, 31.10.1936, nro 44, s. 28, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
Asemakylä (Haukipudas)

**Asemakylä** sijaitsee Haukiputaalla Oulussa Kiiminkijoen ja Oulu–Tornio-rautatien risteyskohdassa, noin 2,5 kilometrin päässä entisen kunnan keskustasta. Kylä on muodostunut pääosin Haukiputaan rautatieaseman ympärille. Asemakylällä on myös koulu, esikoulu, päiväkoti, yleinen uimaranta. Nykyisin Asemakylä on kasvava kylä. 

Maunun saha toimi Asemakylällä vuosina 1863–1908. Sahalaitoksen rakennukset purettiin toiminnan lopettamisen jälkeen. Nykyisin vanhalla saha-alueella toimi Pohjola-opisto.

Alueen päätiet ovat yhdystie 8460 Martinniemestä Jokikylään sekä kylän itäpuolitse kulkeva valtatie 4. Henkilöjunat eivät pysähdy Haukiputaan rautatieasemalla kaupallisia tarkoituksia varten.

Saksalaiset sotilaat tuhosivat Haukiputaan Asemakylän sillan vetäytyessään kohti Pohjois-Suomea syyskesällä 1944.

## Lähteet
Muriel Spark

**Muriel Sarah Spark**, o.s. **Camberg**, (1. helmikuuta 1918 Edinburgh, Skotlanti – 13. huhtikuuta 2006 Firenze, Italia) oli skotlantilainen kirjailija. Englanninkielisessä maailmassa Spark on hyvin arvostettu. Hänen romaaneistaan on suomennettu *Mandelbaumin portti*.

Spark asui jonkin aikaa Keski-Afrikassa. Toisen maailmansodan aikana hän työskenteli Britannian ulkoministeriön tiedosteluosastolla. Hän kääntyi 1954 katoliseksi. Spark oli Royal Society of Literaturen jäsen. Spark kirjoitti romaaneja, näytelmiä, runoja, elämäkertoja ja tutkielmia, joissa katolisuuden vaikutusta ei kuitenkaan näy.

Ronald Neame on ohjannut elokuvan *[[Miss Jean Brodien parhaat vuodet]]* (*The Prime of Miss Jean Brodie*, 1969), joka perustuu Jay Presson Allenin näytelmään, joka taas perustuu Sparkin saman nimiseen romaaniin. Elizabeth Taylor tähditti Sparkin romaanista *The Driver’s Seat* Italiassa tehtyä, ristiriitaiset arviot saanutta avantgarde-elokuvaa *[[Vaikea tapaus]]* (Identikit, 1974).

## Suomennettu teos
* *Mandelbaumin portti* (*The Mandelbaum gate*), suom. Juhani Jaskari, WSOY 1966

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Helen T. Verongos ja Alan Cowell, Muriel Spark, Novelist Who Wrote 'The Prime of Miss Jean Brodie,' Dies at 88, New York Times 16.4.2006
Anne Brunila

**Anne Maritta Brunila** (s. 31. elokuuta 1957 Kankaanpää) on suomalainen ekonomisti. 

Hän toimi myös vuodet 2014–2016 Svenska handelshögskolanin kolmevuotisessa osa-aikaisessa "Professor of Practice" -tehtävässä.

## Ura
Brunila väitteli tohtoriksi vuonna 1997 Helsingin kauppakorkeakoulusta aiheella *"Eurooppalaista evidenssiä finanssipolitiikan ja kulutus-säästämispäätösten yhteydestä"* (*"Fiscal policy and private consumption-saving decisions: European evidence"*). Lappeenrannan teknillinen yliopisto myönsi Brunilalle keväällä 2008 kauppatieteiden kunniatohtorin arvonimen.

Vuosina 1990–2002 Brunila työskenteli tutkijana Työväen taloudellisessa tutkimuslaitoksessa ja neuvonantajana Suomen Pankissa ja Euroopan komissiossa. Hän oli valtiovarainministeriön apulaisosastopäällikkö vuosina 2002–2003 ja ministeriön kansantalousosaston ylijohtajana vuosina 2003–2005. Vuosina 2006–2009 hän oli Metsäteollisuus ry:n toimitusjohtaja. Vuonna 2009 Brunila aloitti Fortumin yhteiskuntasuhteiden ja kestävän kehityksen johtajana. Hän jatkoi tehtävässä kevääseen 2013 asti.

Brunila on Sampo-konsernin (2003–), Koneen (2009–), Sanoman (2013–) sekä Stora Enson (2013–) hallituksen jäsen. Talouselämä-lehti nimesi hänet Suomen vaikutusvaltaisimmaksi päättäjänaiseksi vuoden 2014 selvityksessään.

Brunila valitsi vuoden 2014 Finlandia-palkinnon saajan. Brunila oli vuosina 2019–2024 Suomen elokuvasäätiön hallituksen puheenjohtaja.

## Vaalirahoitus
Anne Brunila on tukenut Pekka Haavistoa presidentinvaaleissa 2024. Brunila on kertonut antaneensa kampanjaan muutama tuhat euroa ja lahjoittavansa todennäköisesti lisää, mikäli Haavisto pääsee toiselle kierrokselle.

## Yksityiselämä
Vuosina 2003–2008 Brunila oli naimisissa Keravan ja Jyväskylän kaupunginjohtajana toimineen diplomi-insinööri Pekka Kettusen kanssa. Brunilalla on aiemmasta suhteestaan aivovammainen lapsi.

## Bibliografia
* 

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Arkkipiispalla vieraana tj. Anne Brunila: "Suomalaisen metsäklusterin uudet menestystekijät: puhdas teknologia, uusiutuva energia ja biomateriaalit" (1h luentotallenne, .mp3)
Menkaure

**Menkaure** (kreik. *Mykerinos*) oli Egyptin Vanhan valtakunnan 4. dynastian aikana hallinnut faarao, joka tunnetaan Gizaan rakennuttamastaan pyramidista. Hän oli vallassa noin vuosina 2530–2510 eKr.

Manethon mukaan Menkaure seurasi valtaistuimella kuningas Bikherisiä, mutta arkeologisten todisteiden perusteella hän oli pikemminkin Khefrenin seuraaja.
Robert Wadlow

**Robert Pershing Wadlow** (22. helmikuuta 1918 &ndash; 15. heinäkuuta 1940) oli maailman kaikkien aikojen pisin tunnettu ihminen, pituudeltaan 272 senttimetriä.

## Elämä
Robert Wadlow syntyi Harold ja Addie Wadlow'n esikoisena. Harold ja Addie olivat normaalipituisia ja -painoisia, kuten myös heidän kaksi muuta poikaansa Harold Jr. ja Eugene sekä kaksi tytärtään Betty ja Helen. Robert Wadlow painoi syntyessään 3 850&nbsp;grammaa. Kahden hänelle tehdyn tyräleikkauksen jälkeen Wadlow alkoi kasvaa hämmästyttävän nopeasti. Kun Wadlow oli 12-vuotias, lääkärit totesivat hänellä aivolisäkkeen liikatoiminnan, jonka vuoksi elimistö sai liikaa kasvuhormonia. Leikkaushoito olisi ollut vaarallista, eikä sen tehosta ollut varmaa tietoa, joten Wadlow'n annettiin kasvaa.

Wadlow yritti elää mahdollisimman normaalia elämää. Hän harrasti valokuvausta ja keräsi postimerkkejä. Kolmetoistavuotiaana, ollessaan 223 senttimetriä pitkä, hänestä tuli maailman pisin partiolainen. Wadlow'ta kiusattiin pituutensa vuoksi, hän joutui kumartelemaan kävellessään ovista, eikä hän mahtunut bussiin, junaan tai lentokoneeseen, sillä niitä ei ollut tehty hänen kokoisilleen.

Wadlow oli pituudestaan huolimatta erittäin terve, tosin hänellä oli vuosien ajan jalkavaivoja. Pitkien raajojen verenkierto oli huono ja jalkaterien tunto oli todella heikko. Heinäkuussa 1940 Wadlow'n ollessa 22-vuotias hänelle laitettiin toista nilkkaa tukeva rauta. Sitä ei kuitenkaan asetettu paikalleen riittävän huolellisesti, ja oikeaan nilkkaan muodostui verenmyrkytystä aiheuttava rakkula, joka huomattiin huonon verenkierron ja tunnottomuuden vuoksi vasta muutamien päivien kuluttua. Kun Wadlow tuli viikon kuluttua Manisteehen Michiganiin esiintymään, tulehdus oli kehittynyt hengenvaaralliseksi.

Wadlow kuoli nukkuessaan 15. heinäkuuta 1940. Hänet haudattiin kotikaupunkiinsa Oakwoodin hautausmaalle. Wadlow'n arkku oli peräti 328 senttimetriä pitkä, ja hautajaisissa oli 40&nbsp;000 vierasta. Wadlow'n kuoltua omaiset hävittivät suuren osan hänen tavaroistaan, sillä he eivät halunneet keräilijöiden laittavan niitä näytille.

## Wadlow'n ennätyksiä
Wadlow oli lääketieteen historian pisin ihminen, jonka pituus on pystytty kiistatta todistamaan. Lisäksi hänellä oli kaikkien aikojen suurimmat tunnetut ihmiskädet ja -jalat. Wadlow'n kämmenet olivat 32,3 senttiä pitkät ranteesta keskisormen kärkeen mitattuna, ja hänen jalkateränsä olivat 47 senttiä pitkät. Wadlow rikkoi pituusennätyksen, kun vuonna 1936 hänen pituudekseen mitattiin 253 senttimetriä, mikä rikkoi irlantilaisen Patrick Cotter O'Brienin ennätyksen 246 senttimetriä vuodelta 1806. 

## Wadlow'n pituuskasvu

## Katso myös
* Zeng Jinlian, maailman kaikkien aikojen pisin nainen

## Lähteet
* *Guinness World Records* 2005

## Aiheesta muualla

* Robert Wadlow Video
* Guinness World Records - artikkeli
Seija Paakkola

**Seija Paakkola-Kuusinen** (o.s. **Paakkola**, s. 1959 Oulu) on vuoden 1978 Miss Suomi, malli, laulaja ja showesiintyjä. Miss Skandinavia -kilpailussa hän oli toinen perintöprinsessa. Vuosina 1978–1980 Paakkola esiintyi Dannyn ja Armi Aavikon kesäshow’ssa *Danny ja Armi laserajassa* (1978), *Frendit* (1979) sekä ravintolashow’ssa *Hellät paikat*. Paakkola ei tehnyt levytyksiä, mutta saavutti suosiota lavaesiintyjänä ja komediennena. 

Paakkola vetäytyi showbisneksestä vuonna 1980, jolloin Finntastic-kokoonpano hajosi. 1990-luvulla hän perusti Wanha Pehtoori -nimisen ravintolan Helsingin Haltialaan. Paakkolalla on aiemmasta suhteestaan tytär. Paakkola avioitui vuonna 1992 Haltialan tilan pehtorin Jari Kuusisen kanssa ja he muuttivat vuoden 2020 lopulla Posiolle, jossa heillä on myös kesämökki.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Ylen Elävä arkisto: Seija Paakkola, Miss Suomi 1978
MTV 3

**MTV3** tai **MTV 3** voi tarkoittaa seuraavia: 

*MTV3, suomalainen televisiokanava 
*MTV 3, Moottoritorpedovene Isku.
Paddingtonin asema

**Paddingtonin rautatieasema** on Lontoosta länteen suuntautuvan rautatieliikenteen pääteasema. Se sijaitsee Lontoon keskusta-alueen länsipuolella ja avattiin vuonna 1854. Asemalta on junayhteyksiä esimerkiksi Heathrow’n lentokentälle, Cornwalliin, Plymouthiin, Exeteriin, Bathiin, Bristoliin ja Etelä-Walesiin sekä moniin Lontoon länsipuolisiin lähikaupunkeihin ja lähiöihin. Asemaa käyttää vuosittain yli 34 miljoonaa matkustajaa. Crossrailin valmistumisen noin vuonna 2018 odotetaan kasvattavan matkustajamääriä entisestään.

## Aseman historiaa
Ensimmäinen rautatieasema nykyisen aseman läheisyydessä oli Great Western Railwayn väliaikainen pääteasema, joka avattiin vuonna 1838.

Isambard Kingdom Brunel sai vuonna 1849 tehtäväkseen suunnitella uuden aseman, josta piti tulla riittävän iso vuoden 1851 Lontoon maailmannäyttelyn väkijoukoille, ja lisäksi hienompi kuin GWR:n kilpailijan Great Northern Railwayn Eustonin rautatieasemasta. Brunel käytti lasi- ja teräsrakenteissa samaa rakennusyhtiötä, joka oli toteuttanut Joseph Paxtonin suunnitteleman Crystal Palacen. Asemaan tuli 69 valurautaista pylvästä kolmeen riviin, ja niiden varaan 189 takorautaista kaarta.

Brunelin suunnitteleman asemarakennuksen monet arkkitehtuuriset yksityiskohdat suunnitteli Brunelin avustaja Matthew Digby Wyatt. Alkuperäisen asemarakennuksen lasikattoa kannatteli kolme valurautaista 213 metriä pitkää kaarta. Aseman laajennuksen yhteydessä vuosina 1906–1915 rakennukseen lisättiin neljäs kaari.

Edellisen aseman aluetta käytettiin pitkään tavarapihana nykyisen,suunnitteleman, aseman käyttöönoton jälkeen. Nykyisin tätä aluetta kehitetään asuin- ja liikealueeksi.

## Paddington vaihtoasemana
Heathrow’n lentoasemalta on junayhteys Paddingtoniin, jossa on myös neljän
metrolinjan asema: Bakerloo, Circle, District ja Hammersmith & City. Paddington oli Lontoon ensimmäisen metrolinjan läntinen pääteasema. Crossrailin rakennustyön yhteydessä myös metroasemia uusitaan, jalankulkureittejä lisätään ja taksien tiloja parannetaan.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Tietoja asemasta aseman omistajan Network Railin sivuilla
Vasili Šuiski

**Vasili IV Ivanovitš Šuiski** (; 1552 – 16. syyskuuta 1612 Moskova) oli Venäjän tsaari vuosina 1606–1610 ja viimeinen Rurikin dynastiaan kuulunut Venäjän hallitsija. Hänet syöstiin vallasta vuonna 1610 sekasorron aikana. Vasili IV pakeni Venäjältä ja kuoli vuonna 1612 Varsovassa. 

## Valtaannousu petoksen kautta

Ennen hallitsijakauttaan Vasili tutki Boris Godunovin salaisesta käskystä kruununperijä Dmitri Ivanovitšin, Iivana Julman pojan, kuolemaa. Vaikka on epäilty, että Boris murhautti Dmitrin, Vasili ilmoitti, että kyseessä oli itsemurha. 

Tästä huolimatta Vasili Šuiski muutti lausuntoaan Boris Godunovin seuraajan ja pojan Fjodor II:n kruunajaisten aikaan 1606 tukeakseen omia valtapyrkimyksiään – hän väittikin nyt, että esiin tullut kruununtavoittelija, Grigori Otrepjev eli "Vale-Dmitri", olikin oikea Iivana Julman poika. Tästä seurannut kohu johti nuoren ja epäsuositun Fjodorin murhaan.

Tämän jälkeen Vasili teki jälleen täyskäännöksen ja väitti, että Dmitri oli sittenkin murhattu lapsena ja kruununtavoittelija olikin huijari. Tämän seurauksena Vale-Dmitri mestattiin. Tapahtumien kulku asetti Vasili Šuiskin suotuisaan asemaan ja hänet kruunattiin tsaariksi toukokuussa 1606.

## Šuiski vallassa

Vasili Šuiski hallitsi kesään 1610 asti, mutta kansa ei koskaan suostunut hyväksymään häntä tsaariksi. Hänen valtansa oli olematonta jopa Moskovassa, ja todennäköisesti ainoa syy, mikseivät pajarit syösseet häntä vallasta, oli pätevän vastaehdokkaan puute. Ainoastaan Šuiskin sankarillinen serkku Mihail Skopin-Šuiski sekä Ruotsin sotilaallisen tuen ostaminen alueluovutuksilla (Vasilin tukemiseen liittyi Jakob De la Gardien johtaman joukon Moskovan miehitys) onnistui pitämään Vasilin vallassa vuoteen 1610 asti. 

Tsaarista oli tullut Ruotsin yhteistyökumppani, kun hän oli avannut ruotsalaisille pääsy Luoteis-Venäjälle. Hän oli kuitenkin kieltäytynyt solmimasta liittoa Ruotsin kanssa. Šuiskin asemaa horjuttivat Ruotsin kuningas Kaarle IX:n levittämä Venäjän vastainen propaganda ja toinen vale-Dmitri. Tsaari esitti elokuun 10. päivänä 1608 virallisen avunpyynnön Ruotsille. Neuvottelut asiasta käynnistyivät Narvan käskynhaltijan Philip Scheidingin ja tsaarin läheisen sukulaisen Ivangorodin voivodin Mihail Skopin-Šuiskin välillä. Venäläiset allekirjoittivat liittosopimuksen Ruotsin kanssa helmikuun 28. päivänä 1609. Maaliskuussa 1610 Jakob De la Gardien ja Mihail Skopin-Šuiskin johtamat apuvoimat marssivat Moskovaan, ja pääkaupungin ympäristö puhdistettiin kapinallisista ja heidän kanssaan yhteistoiminnassa olleista puolalaisista.

Vuonna 1610 Vorotinskin ja Mstislavskyn pajarisuvut suistivat Vasili Šuiskin vallasta. Puolalaiset joukot vangitsivat hänet ja veivät Gostyninin linnaan Varsovan lähelle, jossa Šuiski kuoli kaksi vuotta myöhemmin. Hänen seuraajakseen asetettiin puolalais-ruotsalainen Vladislav IV Vaasa.

## Lähteet
Autotalli

**Autotalli** (vanh. **garaaši***,* lakitekstissä **autosuoja**) on auton säilytykseen tarkoitettu katettu ja suljettu tila. Autotalli voi olla osa taloa tai erillinen rakennus. Autotallista kevyempi versio on autokatos, joka ei ole suljettu tila. Autokatoksessa ei tyypillisesti ole ovea eikä väliseiniä autojen välillä.

Autotallin käyttötarkoitus mainitaan rakennusluvassa, eikä sitä saa käyttää rakennusluvan vastaisesti, esim. varastona, toimistona, korjaamona, asumistilana, tulityöpaikkana, liike- tai kokoontumistilana tai työpajana. Esimerkiksi Helsingin pelastuslaitoksen ohjeistuksen mukaan autotallissa saa kuitenkin säilyttää kohtuullisessa määrin työkaluja, lisävarusteita, ulkoiluvälineitä yms.

Helsingin pelastuslaitoksen ohjeistuksen mukaan alle 60&nbsp;m2:n autosuojassa saa säilyttää korkeintaan 60 litraa helposti syttyviä nesteitä (bensiini, tinneri), enintään 200 litraa palavia nesteitä, joiden leimahduspiste on yli 55&nbsp;°C (kevyt polttoöljy ja diesel) ja maanpäällisessä autosuojassa enintään 25 kiloa nestekaasua. Autosuojassa ei tule käyttää sähkölaitteita, jotka eivät kuulu sen käyttötarkoitukseen.

Muualla autotallien käyttö eri tarkoituksiin on sallitumpaa. Tunnetaan lukuisia yrityksiä, jotka aloittivat toimintansa autotallissa.
Erilaisista tietotekniikka-alan yrityksistä ainakin Apple toimi aluksi Steve Jobsin vanhempien autotallissa, Google alkoi toimia Susan Wojcickin autotallissa syyskuussa 1998, ja Hewlett-Packardin ensimmäinen laite rakennettiin sittemmin museoidussa autotallissa Palo Altossa.

## Eräitä autotalleja

Tiedosto:Seattle - 1047 Belmont Pl E garage.jpg
Tiedosto:Paulina Driveway 1938 Russell Lee.jpg
Tiedosto:Savigny-sur-Orge 081.jpg
Tiedosto:Garage building of Ukonkivenpolku 6 from 1986 in Kaivoksela, Vantaa, Finland, 2022 April.jpg|Suomalaisia autotalleja
Tiedosto:Apple Garage.jpg|Autotalli Steve Jobsin vanhempien kotitalossa.
Tiedosto:HP Garage in Silicon Valley.jpg|Hewlett-Packardin syntymäpaikkana toiminut autotalli.


## Lähteet

## Aiheesta muualla