open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Birger Wasenius

**Birger Adolf Wasenius** (7. joulukuuta 1911 Helsinki – 2. tammikuuta 1940 Salmi) oli suomalainen pikaluistelija, maailmanmestari ja olympiamitalisti.

Garmisch-Partenkirchenin 1936 olympiakisoissa Birger Wasenius sai kolme olympiamitalia. Kisat alkoivat 500 metrin kilpailulla, jossa Wasenius sijoittui jaetulle kahdeksannelle sijalle kahden muun suomalaisen, Jorma Ruissalon ja Antero Ojalan kanssa (aika 44,9). Toisena kilpailupäivänä käytiin 5&nbsp;000 metrin kilpailu, jossa Wasenius luisteli Hollannin Jan Langedijkin parina. Wasenius oli alusta saakka jo aiemmin luistelleen Norjan Ivar Ballangrudin väliajoista muutaman sekunnin jäljessä ja saapui maaliin ajassa 8.23,3 häviten norjalaiselle 3,7 sekuntia, mutta se riitti hopeamitaliin. Langedijk jäi lopputuloksissa neljänneksi Antero Ojalan taakse.

Kolmantena kilpailupäivänä 1&nbsp;500 metrillä Wasenius luisteli viimeisessä täydessä parissa – hänen jälkeensä Åke Ekman luisteli vielä yksin. Ensimmäiset 300 metriä Wasenius luisteli kisan kärjessä olleita norjalaisia, Charles Mathiesenia ja Ivar Ballangrudia nopeammin mutta hävisi lopulta ykköselle 1,7 ja kakkoselle 0,7 sekuntia. Ajallaan 2.20,9 hän pudotti kuitenkin Yhdysvaltain Leo Freisingerin mitaleilta saaden itse pronssia.

Viimeisenä kilpailupäivänä, 14. helmikuuta, luisteltiin 10&nbsp;000 metrin kilpailu, jossa Wasenius pääsi luistelemaan Ivar Ballangrudin parina. Norjalainen pysyi koko matkan edellä ja johti 8 kilometrin kohdalla 7 sekunnilla. Lopussa Wasenius otti Ballangrudia hieman kiinni häviten parilleen maalissa 3,9 sekuntia. Ajallaan 17.28,2 hän voitti kilpailua johtaneen Itävallan Max Stieplin 1,8 sekunnilla ja sai hopeaa.

Waseniuksen uran voittoisa hetki osui Helsingin MM-kisoihin 1939, jolloin hän vei maailmanmestaruuden.

Vänrikki Birger Wasenius kaatui talvisodassa Laatokan Lunkulansaaressa käydyssä taistelussa.

## Saavutuksia

* Olympiahopeaa 5&nbsp;000:lla ja 10&nbsp;000 metrillä Garmisch-Partenkirchenissä 1936
* Olympiapronssia 1&nbsp;500 metrillä Garmisch-Partenkirchenissä 1936
* MM-kultaa 1939 ja hopeaa 1934, 1936, 1937 (yleiskilpailu)
* EM-hopeaa 1933 ja pronssia 1935, 1937 (yleiskilpailu)
* SM-kultaa 1933, 1934, 1935, 1937, 1938 ja 1939

## Lähteet
**Isänmaan puolesta, talvisodan 1939–1940 kaatuneiden upseerien elämäkerrasto.* Porvoo: WSOY 1949.

### Viitteet
Hyperboloidi

**Hyperboloidi** on matematiikassa hyperbelin vastine kolmiulotteisessa avaruudessa. Hyperboloidin yhtälössä oikea puoli määrittää, onko hyperboloidi yksivaippainen, kaksivaippainen vai asymptoottikartion mallinen. Jos yhtälön oikealla puolella on 1, kyseessä on yksivaippainen hyperboloidi; jos nolla, on hyperboloidi asymptoottikartio; jos -1, on kyseessä kaksivaippainen hyperboloidi. Hyperboloidin yhtälön vasemman puolen plus- ja miinusmerkit vaihtelevat sen mukaan, minkä suuntainen hyperboloidi on. Miinusmerkki on aina sen muuttujan edessä, jonka suuntainen hyperboloidi on. Jos hyperboloidi on x-akselin suuntainen, tulee miinusmerkki x-muuttujan eteen ja muille muuttujille positiivinen etumerkki jne.

## Esimerkkejä hyperboloidin yhtälöstä

Näissä yhtälöissä a, b, c \in\mathbb{R} ja x, y, z  ovat muuttujia.

:{x^2 \over a^2} + {y^2 \over b^2} - {z^2 \over c^2}=1 &nbsp;(Yksivaippainen z-akselin suuntainen hyberboloidi ),

:{x^2 \over a^2} - {y^2 \over b^2} + {z^2 \over c^2}=-1 &nbsp;(Kaksivaippainen y-akselin suuntainen hyberboloidi )

: - {x^2 \over a^2} + {y^2 \over b^2} + {z^2 \over c^2}=0 &nbsp; (Asymptoottikartionmallinen x-akselin suuntainen hyperboloidi)

Jos a=b, niin hyperboloidia voidaan kutsua pyörähdyshyperboloidiksi.

## Hyperboloidin tasoleikkaukset

Hyperboloidin tasoleikkaukset ovat ellipsin, paraabelin tai hyperbelin muotoisia riippuen, mistä suunnasta hyperboloidia leikataan.

## Hyperboloidin muodostaminen suorista

Kaksivaippaista hyperboloidia ei voi muodostaa suorista sen kahden erillisen osan vuoksi.

Asymptoottikartiohyperboloidin voi muodostaa suorista. Se muodostuu joukosta suoria, jotka kulkevat sen keskipisteen eli kuvassa origon kautta.

Yksivaippaisen hyperboloidin voi myös muodostaa suorista. Näitä suoria kutsutaan hyperboloidin emäsuoriksi ja jokaisen hyperboloidin vaipan pisteen kautta kulkee kaksi eri emäsuorasarjoihin kuuluvaa emäsuoraa. Emäsuorasarjojen yhtälöt saadaan johdettua suoraan itse hyperboloidin yhtälöstä. Helpoiten tämä nähdään kertomalla esimerkiksi ensimmäisen emäsuorasarjan yhtälöt keskenään. Kun kyseessä on esimerkiksi y-akselin suuntainen hyperboloidi, toteuttavat sen emäsuorat seuraavat emäsuorasarjojen yhtälöt:

Emäsuorasarja 1

:\left\{\begin{matrix}{y \over b} + {z \over c}= \lambda (1 - {x \over a}) \\ {y \over b} - {z \over c}= {1 \over \lambda}(1 + {x \over a}) \end{matrix}\right.

Emäsuorasarja 2

:\left\{\begin{matrix}{y \over b} + {z \over c}= \mu (1 + {x \over a}) \\ {y \over b} - {z \over c}= {1 \over \mu}(1 + {x \over a}) \end{matrix}\right.

Näissä emäsuorasarjoissa **&lambda;** ja **&mu;** ovat mielivaltaisia apumuuttujia. Jokaisen **&lambda;**:n arvolle määrää ensimmäisen emäsuorasarjan yhtälöpari suoran, joka on hyperboloidin pinnalla; samoin jokaiselle **&mu;**:n arvolle määrää toisen emäsuorasarjan yhtälöpari suoran, joka on hyperboloidin pinnalla.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Työväenpuolue (Irlanti)

**Työväenpuolue** (, ) on irlantilainen sosiaalidemokraattinen puolue. Työväenpuolue kuuluu Sosialistiseen internationaaliin ja Euroopan sosialidemokraattiseen puolueeseen.

Työväenpuolue perustettiin vuonna 1912 Irlannin ammattiyhdistysliikkeen keskusjärjestön *Irish Trade Union Congressin* poliittiseksi siiveksi. Irlannin vapaavaltion perustamisen jälkeen vuodesta 1921 puolue on ollut hallituksessa useasti, ja ollut aina pienempänä hallituspuolueena.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Työväenpuolueen verkkosivusto
Kadenssi (musiikki)

**Kadenssi** (), myös **lopuke**, on musiikissa erityinen joukko intervalleja tai sointuja säkeen, fraasin, säeryhmän, sävellyksen osan tai koko sävellyksen lopussa. Kadensseja sanotaan *vahvoiksi* tai *heikoiksi* sen mukaan, miten voimakkaasti lopettavia ne ovat. Kaikista vahvin kadenssi on täydellinen autenttinen lopuke.

Perinteisessä tonaalisen musiikin harmoniassa on erotettu muun muassa seuraavat lopuketyypit:

* *Autenttinen kadenssi* päättyy I asteen sointuun eli toonikaan. Toonikaa edeltää jokin dominanttisointu. Esimerkiksi sointukulku V – I.
** Täydellinen autenttinen kadenssi: V – I siten, että I asteen sointu on pohjamuotoinen, oktaaviasemassa ja vahvalla tahdinosalla.
** Epätäydellinen autenttinen kadenssi: esimerkiksi V – I siten, että toonikasointu on terssikäännöksenä.
* *Dominantti- eli puolilopuke* päättyy V asteen sointuun (I – V).
* *Plagaalinen kadenssi*: toonikaa edeltää subdominantti (IV – I).
* *Harhalopuke*: dominanttisointua seuraa jokin muu kuin I aste (esimerkiksi V – VI).

*Täyskadenssi* eli täyssointulopuke sisältää tonaalisesti kaikki tärkeät tehot: toonika – subdominantti – dominantti – toonika.
:Esimerkiksi
:I – IV – V – I
:I6 – II – V7
:VI – II6 – V7
:VI – II6 – V8–7
:II6, IV5+6 – VII6
:II7 – VII7
:N6 – I 6–V

## Kadenssi konsertossa
Kadenssiksi nimitetään myös konserton (usein nopeiden) osien loppupuolelle sijoittuvaa soitinsooloa, jossa on perinteisesti käsitelty virtuoosisesti kappaleen temaattista materiaalia. Alun perin kadenssit ovat olleet solistien itsensä improvisoimia, nykyään vapaa kadenssi on harvinainen ja kirjoitetut kadenssit ovat sävellyksen elimellinen osa.
Gettext

**gettext** on kirjasto ohjelmien lokalisointiin.

Sun Microsystems toteutti kirjaston ensimmäisen kerran vuonna 1993 Solaris-käyttöjärjestelmässä.
1980-luvun lopulla lokalisointiin oli kaksi kilpailevaa toteutusta, X/Openin catgets ja Sunin gettext. Sun yritti standardoida gettextiä Uniforum-ryhmässä.
GNU-projekti katsoi gettextin olevan yksinkertaisempi ja ohjelmoijalle helppo ja toteutti sen myös.
Laajalti käytetty toteutus on GNU-projektin vuonna 1995 julkaisema GNU Gettext.

## Käyttö

gettextia käytettäessä ohjelma muutetaan suoran tulostuksen sijaan käyttämään gettext-kirjaston kutsuja. C-kieltä käytettäessä tämä tehdään yleisimmin käyttämällä funktiota nimeltä "_".

Tulostuskutsusta:

```
printf("My name is %s.\n", my_name);
```

tulisi:

```
printf(_("My name is %s.\n"), my_name);
```


gettext käyttää ohjelmassa olevia merkkijonoja avaimina käännöksiä etsittäessä, ja palauttaa alkuperäisen merkkijonon sijaan tiedostosta ladatun, tai alkuperäisen, jos halutulle kielelle ei ole käännöstä.

Ohjelman kääntäminen tapahtuu ajamalla lähdekoodille xgettext-ohjelma, joka poimii käännettävät kohdat .pot-päätteiseen tekstitiedostoon.
Tästä luodaan .po-päätteinen käännöstiedosto halutulle kielelle:

msginit --locale=fi --input=name.pot

Edellä mainitulle ohjelmalle fi.po olisi:

```
#: src/name.c:36
msgid "My name is %s.\n"
msgstr "Minun nimeni on %s.\n"
```


Ohjelman kääntäjä kirjoittaa käännöksen msgstr-riville lainausmerkkien väliin jättäen C:n tulostuksenohjauskoodit kuten "%s" ja "\n" paikoilleen.

.po-tiedostosta käännetään .mo-tiedosto msgfmt-ohjelmalla ja se sijoitetaan esimerkiksi /usr/share/locale/fi/LC_MESSAGES-hakemistoon.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* GNU `gettext' utilities
GMP (täsmennyssivu)

**GMP** voi tarkoittaa seuraavia:
* Guanosiinimonofosfaatti
* GNU Multiple Precision Arithmetic Library, GNU-projektin matematiikkakirjasto
Iconv

**iconv** Unix-käyttöjärjestelmän standardoitu ohjelmointirajapinta merkkijonojen merkistöjen välisiin muunnoksiin.

iconv oli alun perin HP-UX-käyttöjärjestelmän laajennus, joka standardoitiin XPG4:ssa otettiin osaksi Single UNIX Specificationia (SUS).

iconv on suhteellisen yksinkertainen ja koostuu iconv.h-otsikkotiedostosta sekä kirjastokutsuista `iconv_open`, `iconv` ja `iconv_close`:
* `iconv_open` alustaa muunnettavan merkkijonon lähtö- ja kohdemerkistön ja palauttaa olion tyyppiä `iconv_t`. 
* `iconv`-funktiolla voidaan muuntaa tekstiä lähtö- ja kohdemerkistön välillä. 
* `iconv_close` vapauttaa `iconv_open`:in varaamat tietorakenteet.

Kaikki Linux-jakelut sisältävät GNU-projektin iconv-toteutuksen osansa glibc-kirjastoa. Siihen sisältyy myös komentoriviltä käytettävä iconv-ohjelma. Muut käyttöjärjestelmät käyttävät omaansa, esimerkiksi NetBSD käyttää Citrus-projektin iconvia.

## Aiheesta muualla
* iconv.h, The Open Group Base Specifications Issue 6, IEEE Std 1003.1, 2004 Edition
* iconv(3C), HP, System Calls and Libraries: Sections 2 and 3 (Ref Pages Vol 3)
Image

**Image** voi tarkoittaa muun muassa seuraavia asioita:

* *image*, imago, jostain kohteesta vallitseva julkinen kuva
* Image, suomalainen aikakauslehti
* , PHP:n luokkakirjasto
* IMAGE (*Imager for Magnetopause-to-Aurora Global Exploration*), Maan magnetosfääriä tutkiva satelliitti
LDAP

**Lightweight Directory Access Protocol** on hakemistopalvelujen käyttöön tarkoitettu verkkoprotokolla. LDAP on tarkoitettu tietojen hakemiseen verkon yli keskitetystä palvelusta. Hakemistopalvelut sisältävät attribuuttipohjaista tietoa, mutta eivät tue monimutkaisia päivitystoimintoja kuten transaktioita. LDAP on tyypillisesti käytössä suurien hakumäärien kanssa nopeaan vasteeseen.

LDAP syntyi yksinkertaistettuna vaihtoehtona täydelliselle ja monimutkaisemmalle X.500-hakemistopalvelulle. LDAP seuraa X.500-mallia, jossa hakemiston tiedot on järjestetty hakemistopuuhun avain-arvopareina. LDAP-hakemiston rakenne on yleensä järjestetty puuksi maantieteellisten tai organisaatioiden rakenteen mukaan ja se käyttää DNS-nimiä hierarkian nimeämisessä.

LDAP käyttää TCP/IP-verkkopalveluna TCP-protokollaa ja porttia 389 tai SSL-tunnelointia käytettäessä porttia 636. Verkkoprotokolla on määritelty ASN.1:n (*Abstract syntax notation one*) pohjalta ja se käyttää BER-binäärikoodausta (*Basic encoding rules*). LDAP-URL käyttää muotoa `ldap[s]://host:port/DN?attributes?scope?filter?extensions`

Sitä tukevat useimmat UNIX-järjestelmät (OpenLDAP-ohjelmisto) ja Microsoftin Active Directory käyttää LDAPia pohjanaan. Myös useat muut tuotteet käyttävät LDAP:ia, mm. Apache Directory Server ja Oracle Internet Directory. LDAP soveltuu myös käyttöoikeuden tarkistamiseen.

LDAP-palvelinta voidaan käyttää käyttäjän tunnistautumiseen.
LDAP-palvelin voi sisältää myös muuta tietoa kuin käyttäjän tunnuksen ja salasanan. Suodattimen avulla voidaan käyttää lisätietoja tunnistamiseen.

## Standardit
*  - Technical Specification Road Map
*  - The Protocol, versio 3
*  - Directory Information Models
*  - Authentication Methods and Security Mechanisms
*  - String Representation of Distinguished Names
*  - String Representation of Search Filters 
*  - Uniform Resource Locator
*  - Syntaxes and Matching Rules
*  - Internationalized String Preparation
*  - Schema for User Applications 

## Katso myös
* Kerberos

## Lähteet
Afganistanin lippu

**Afganistanin lippu** on Afganistanin islamilaisen emiraatin lippu, joka on käytännössä ollut valtiolippu 15. elokuuta 2021 eteenpäin Talibanin noustua valtaan. Siinä on islamin šahada mustalla valkoista taustaa vasten.

Afganistanin islamilaisen tasavallan viimeisin vuosina 2013–2021 käytössä ollut lippu on trikolori, joka koostuu kolmesta pystykentästä. Vasemmalta oikealle niiden värit ovat musta, punainen ja vihreä, ja lipun keskiosaan on sijoitettu valkoinen Afganistanin vaakuna. Vaakunaan on kuvattu mihrab, jota reunustavat kaksi lippua ja vehnäntähkää. Vaakunaan on kirjoitettu šahada eli uskontunnustus, takbīr eli lause Allāhu akbar, *Jumala on suuri*, nimi Afganistan ja islamilaisen aurinkokalenterin vuosi 1298 (eli 1919), jolloin maa julistautui itsenäiseksi Britanniasta. Šahadan ja takbīrin välissä on nouseva aurinko. Lipun suhteet ovat 2:3.

Lipun määrittelee Afganistanin perustuslaki, joka hyväksyttiin 4. tammikuuta 2004 ja jonka presidentti Hamid Karzai allekirjoitti samassa kuussa. Lippu eroaa aiemmasta vuosina 2002–2004 käytetystä väliaikaisen hallinnon lipusta vain hieman; aiemman lipun suhteet olivat 1:2, vuosiluku oli Mohammed Nadir Shahin islamilaisen kuukalenterin mukainen kruunajaisvuosi 1348 (eli 1929), eikä lipussa ollut nousevaa aurinkoa. Afganistanin lipulla on ollut hyvin värikäs historia, ja käytännössä lipuista on olemassa monia erilaisia versioita.

## Afganistan demokraattisen tasavallan entiset liput

Image:Flag of Afghanistan (1978-1980).svg|Lippu 1978–1980
Image:Flag of Afghanistan (1980-1987).svg|Lippu 1980–1987


## Lähteet

## Aiheesta muualla
* FLAGS ii. Of Afghanistan Encyclopædia Iranica
Irlannin presidentti

**Irlannin presidentti** (, ) on vuodesta 1938 lähtien ollut Irlannin valtionpäämies. Irlannin presidentiksi on useimmiten valittu Fianna Fáilin ehdokas. Nykyinen presidentti on sitoutumaton Catherine Connolly.

Irlannin presidentin hallituskausi kestää seitsemän vuotta, ja hänet voidaan valita uudestaan vain kerran. Presidentin valta ei ole käytännössä kovin suuri, mutta hän voi esimerkiksi joissain tapauksissa alistaa Seanad Éireannin viivyttämän lakiesityksen kansanäänestykseen.

Irlannin perustuslain mukaan presidentiksi valittavan henkilön tulee täyttää seuraavat ehdot:

* Irlannin kansalainen 
* vähintään 35-vuotias
* jokin seuraavista on nimennyt hänet ehdokkaaksi:
** vähintään 20 Oireachtasin edustajaa
** vähintään neljä kunnanvaltuustoa
** istuva tai entinen presidentti (vain nimittäessään itse itsensä)

Perustuslaki ei määrittele presidenttiä valtionpäämieheksi, mutta hänellä on selvä seremoniallisen valtionpäämiehen rooli. Hän on puolustusvoimien nimellinen ylipäällikkö ja nimittää korkeat virkamiehet esityksen perusteella. Hän allekirjoittaa uudet lait. Hänellä on oikeus viedä lakiesitys korkeimman oikeuden tarkasteltavaksi, jos on epäiltävissä että se ei ole perustuslain mukainen.

Vuonna 2018 presidentin vuosipalkka oli 249 014 euroa.

## Luettelo

## Lähteet
Pikaluistelu talviolympialaisissa 1998

**[[Talviolympialaiset 1998|XVII talviolympialaiset]]** järjestettiin vuonna 1998 Naganossa, Japanissa. **[[Pikaluistelu]]ssa** järjestettiin kymmenen kilpailutapahtumaa. 

Kisoissa olivat ensi kertaa käytössä uudet, mullistavat ns. *klap*-luistimet, joissa kantapää irtoaa terästä. Uusi luistintyyppi siirtää entistä tehokkaammin reisien voiman jäähän. Luistinten ansiosta pikaluistelun tuloskehitys eteni huomattavaa vauhtia myös olympialaisten aikana.

## Miehet
### 2 x 500 m



Ensimmäistä kertaa olympialaisten historiassa 500 metrillä luisteltiin kaksi kilpailua, joiden yhteisaika ratkaisi mestaruuden. Maailmanennätysmies Shimizu luisteli jo ensimmäisellä osuudella koko joukon parhaan ajan ja toisessa kilpailussa paransi jääden ennätyksestään vain pari kymmenystä.




### 1 000 m




Yleensä parempana keskimatkojen luistelijana tunnettu 24-vuotias Postma yllätti sprintterit 1 000 metrin kilpailussa viemällä kultamitalin uudella olympiakisojen ennätysajalla. Alankomaalaisten luistelumahtia vankisti Bos kakkossijallaan. Japanilainen 500 metrin voittaja Shimizu riemastutti kotiyleisöä pronssillaan. Ennakkosuosikki, maailmanennätysmies, Kanadan Jeremy Wotherspoon oli vasta kuudes ajalla 1.11,39. Postma käytti luistellessaan alankomaalaisten uutta tieteellisesti kehitettyä luisteluasua, johon on liitetty kumiraitoja vauhdittamaan menoa. Kumiraitojen tuomaksi hyödyksi arveltiin puolisen sekuntia kierrosta kohden. 




### 1 500 m




Norjalainen Søndrål pääsi vihdoin eroon ikuisen kakkosen asemastaan luistelemalla olympiavoittoon uudella maailmanennätysajalla. Hänen takanaan tuloslistalla oli kolme Alankomaiden luistelijaa. Søndrål voitti oman vastustajansa Potsman 26 sekunnin sadasosalla. Jäljellä oli vielä viimeinen pari: Kanadan Kevin Overland ja suuri ennakkosuosikki Ritsma, jonka aika ei kuitenkaan riittänyt kuin pronssiin.




### 5 000 m




Olympiavoittonsa myötä Romme otti takaisin nimiinsä maailmanennätyksen, joka hetkeä aikaisemmin oli mennyt Veldkampille ja myöhemmin Ritsmalle. Huikea tuloskehitys oli pääasiassa uuden *klaps*-luistintyypin ansiota. Rommen tuolloin kaksi kuukautta vanha maailmanennätys parani kuudella sekunnilla. Lisävauhtia alankomaalaisille toivat uudet luisteluasut, joiden aerodynaamisia ominaisuuksia oli kehitetty.



### 10 000 m




Alankomaalainen Romme otti jo kisojen toisen kultamitalinsa parannettuaan yli 15 sekunnilla norjalaisen Johann Olav Kossin maailmanennätystä. Rommen keskimääräinen kierrosaika oli 32 sekunnin tietämissä, hitaimman ollessa 32,28. Myös kaksi muuta mitalisijaa menivät alankomaalaisille luistelijoille, jotka molemmat myös alittivat Kossin maailmanennätysajan.



## Naiset

### 2 x 500 m



Myös naisilla 500 metrin olympiamitalit ratkaistiin ensimmäistä kertaa kahden kilpailun yhteisajan perusteella. Kanadan LeMay-Doan lähti kilpailuun ennakkosuosikkina eikä pettänyt odotuksia, vaan vei kultamitalin uudella olympiakisojen ennätysajalla. Kanadan menestystä säesti Susan Auch kakkossijallaan. Kotiyleisön mieluisaksi yllätykseksi Tomomi Okazaki luisteli pronssia.




### 1 000 m






### 1 500 m






### 3 000 m






### 5 000 m
Brady Corbet

**Brady James Monson Corbet** (s. 17. elokuuta 1988 Scottsdale, Arizona) on yhdysvaltalainen näyttelijä sekä elokuvaohjaaja- ja käsikirjoittaja.

Corbet on esiintynyt pitkissä elokuvassa, useissa televisiosarjoissa sekä antanut äänensä piirroshahmoille animaatiosarjoihin. Lisäksi hän on muun muassa televisiosarjan *[[24 (televisiosarja)|24]]* viidennen tuotantokauden vakituinen näyttelijä.

Corbet tiesi jo nuorena haluavansa näyttelijäksi. Seitsenvuotiaana hän esiintyi televisiomainoksessa, ja hän teki elokuvadebyyttinsä 15-vuotiaana. Corbetin synnyinkaupunki Scottsdale tunnetaan kuuluisista asukkaistaan, ja siellä on kuvattu monia elokuvia (muun muassa *[[Kolmetoista]]*).

Corbet on ohjannut myös kolme elokuvaa, jotka hän on myös käsikirjoittanut yhdessä puolisonsa Mona Fastvoldin kanssa; vuonna 2015 ilmestynyt *The Childhood of a Leader*, vuonna 2018 ilmestynyt *Vox Lux* sekä vuonna 2024 ilmestynyt *[[The Brutalist]]*.

## Filmografia (näyttelijänä)

*Kolmetoista (2003) – Mason Freeland
*Myrskylinnut (2004) – Alan Tracy
*Mysterious Skin (2004) – Brian Lackey
*Funny Games (2007) – Peter
*Melancholia (2011) – Tim

## Filmografia (ohjaajana)
*The Childhood of a Leader (2015)
*Vox Lux (2018)
*The Brutalist (2024)

## Aiheesta muualla
*
Irlannin vapaavaltio

**Irlannin vapaavaltio** (, ) oli Britanniasta 1921 eronneen 26 Irlannin kreivikunnan (, ) nimike. Vapaavaltio syntyi 1921 tehdyn Ison-Britannian ja Irlannin sopimuksen (, ) myötä vapaavaltion perustuslain astuttua voimaan joulukuussa 1922. Kuusi Ulsterin yhdeksästä kreivikunnasta vastusti kuitenkin sopimusta ja jäi näin ollen sopimuksen ulkopuolelle ollen edelleen osa Britanniaa Pohjois-Irlantina.

Vapaavaltion muodollinen valtionpäämies oli Britannian kuningas, jota Irlannissa edusti kenraalikuvernööri. Vuonna 1936 Edvard VIII:n luopuessa kruunustaan ja Yrjö VI:sta tullessa kuningas irlantilaiset käyttivät tilaisuutta hyväkseen, muuttivat hallitusmuodon sanamuotoa ja lakkauttivat kenraalikuvernöörin toimiston.
Uuden perustuslain mukaan kuninkaalle jäi Irlannin ulkomaansuhteiden hoito.

Irlannin hallituksen päämiehen nimike vapaavaltion aikana oli toimeenpanevan neuvoston puheenjohtaja. Tämä titteli vaihtui uuden perustuslain myötä hallituksen taoiseachiksi eli päälliköksi 1937, jolloin myös Irlannin vapaavaltio lakkasi olemasta ja viralliseksi nimeksi lyhentyi Irlanti (, ). Nykyisen virallisen nimensä Irlannin tasavalta (, ) maa otti käyttöön 1949.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Continental Airlines

**Continental Airlines**  oli vuosina 1934-2012 toiminut yhdysvaltalainen lentoyhtiö (Continental-nimellä vuodesta 1937). Se oli Yhdysvaltojen viidenneksi suurin ja maailman kuudenneksi suurin lentoyhtiö. Sen tärkeimmät lentoasemat olivat George Bushin kansainvälinen lentoasema Houstonissa, Teksasissa, Newarkin kansainvälinen lentoasema lähellä New Yorkia ja Cleveland-Hopkinsin kansainvälinen lentoasema. Yhtiön päämaja sijaitsi Houstonissa. Continental Airlinesillä oli kohteita Amerikassa, Euroopassa ja Aasiassa. Sen tytäryhtiö Continental Micronesia lensi Havaijin, Polynesian, Mikronesian, Australian, Itä-Aasian ja Kaakkois-Aasian reittejä Guamista.

Continental oli ExpressJet Airlinesin vähemmistöomistaja, joka lensi Continental Express -nimen alla. Syyskuusta 2004 lähtien Continental Airlines oli SkyTeamin jäsen.

Toukokuussa 2010 yhtiö ilmoitti fuusioituvansa United Airlinesin kanssa. Uusi yhtiö käyttää United Airlinesin nimeä, mutta toisaalta Continental Airlinesin väritystä ja tunnusta sekä liikennelupaa. Tästä yhtiöstä tuli maailman suurin lentoyhtiö, joka siis on hallinnollisesti nimen omaan Continentalin jatke. 

## Laivasto

Continental Airlinesin laivaston keski-ikä oli yhtiön yhdistyessä United Airlinesiin 30. marraskuuta noin 9 vuotta.

21. joulukuuta 2008 Continental Airlinesin lentokone Boeing 737-500 suistui kiitotieltä Denverissä. Kukaan ei kuollut onnettomuudessa, mutta 38 ihmistä loukkaantui onnettomuudessa.

## Aiheesta muualla

*Continental Airlines
*Continental Airlines Cargo
Kloridi

**Kloridi** (Cl-) on anioni, jossa klooriatomiin on liittynyt yksi ylimääräinen elektroni, tai ioniyhdiste, jossa kloridi-ioni on anionina. Tällaiset ioniyhdisteet ovat kloorivetyhapon (suolahapon, HCl) suoloja, ja niissä on tavallisesti kationina jokin metalli-ioni. Tunnetuin kloridi on tavallinen ruokasuola eli natriumkloridi (NaCl).  Klorideja käytetään teollisuudessa kloorin ja muiden klooriyhdisteiden sekä lipeän valmistukseen.

Klorideiksi kutsutaan myös klooripitoisia kovalenttisia yhdisteitä kuten metyylikloridia CH3Cl.

## Klorideja

### Ionisidoksellisia (suoloja)

* Natriumkloridi eli ruokasuola (NaCl)
* Kaliumkloridi (KCl)
* Magnesiumkloridi (MgCl2)
* Kalsiumkloridi (CaCl2)
* Alumiinikloridi (AlCl3)
* Hopeakloridi (AgCl)
* Radiumkloridi (RaCl2)
* Ammoniumkloridi eli salmiakki (NH4Cl)

### Kovalenttisia yhdisteitä

* Vetykloridi eli suolahappo (HCl)
* Hiilitetrakloridi (CCl4)
* Metyylikloridi (CH3Cl)
* Metyylitrikloridi eli kloroformi (CHCl3)

## Lähteet
Kaakaopuu

**Kaakaopuu** eli **kaakao** (*Theobroma cacao*) on trooppinen kasvi, joka tarvitsee kasvamiseen 25–28 celsiusasteen lämpötilan ja 1&nbsp;000–2&nbsp;000 millimetrin vuotuisen sademäärän. Kaakaopuu kasvaa luonnonvaraisena trooppisessa Etelä-Amerikassa ja viljeltynä kuuman vyöhykkeen kaikissa maissa. Kaakaopuun siemeniä eli kaakaopapuja käytetään suklaan ja kaakaon valmistuksessa. Viisi suurinta kaakaopapujen tuottajamaata ovat Norsunluurannikko (38 %), Ghana (21 %), Indonesia (13 %) Nigeria (5 %) ja Kamerun (5 %).

## Viljely ja kaakaopapujen käsittely

Viljelyssä käytetään kolmea eri kaakaopuun tyyppiä. Arvostetuin näistä on Criollo, yleisin Forastero. Trinitario on edellisten hybridi/yhdistelmä.

Kaakaopuun hedelmät ovat keltaisia tai punaisia, kurkunmuotoisia marjoja, jotka riippuvat puun rungosta. Siemenet poimitaan niistä käsin, kasataan läjiin, kaivetaan maahan tai pannaan puu- tai sementtiastioihin käymään, jolloin ne saavat miellyttävän maun. Sen jälkeen ne kuivataan. Kuivatuissa ja kuorituissa kaakaopavuissa on 37–54 % rasvaa ja muun muassa jonkin verran valkuaisaineita, hiilihydraatteja ja teobromiinia (1–4 %).

Suklaata valmistettaessa kaakaopavut paahdetaan, kuoritaan, jauhetaan ja puserretaan kuumuudessa, käsitellään emäksillä ja jauhetaan sen jälkeen uudelleen. Suklaa on puristetun ja puristamattoman kaakaon, sokerin ja erinäisten mausteiden (vaniljan, kanelin) seos. Maitosuklaata valmistettaessa lisätään seokseen maitoa. Puserrustuotteena pavuista saadaan kaakaovoita eli kaakaorasvaa, joka sulaa 30–35 °C:een lämmössä ja jota käytetään lääkkeiden ja saippuan sekä hienojen suklaalajien valmistukseen.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Finto: Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet: Kaakao(puu) (''Theobroma cacao'')
* ITIS: ''Theobroma cacao'' 
* United States Department of Agriculture (USDA): ''Theobroma cacao'' 
* Flora of China: ''Theobroma cacao'' 
* Dr. Duke's Phytochemical and Ethnobotanical Databases: ''Theobroma cacao''  
* Centre for Agriculture and Biosciences International (CABI): ''Theobroma cacao'' (cocoa) 
* Pherobase: Floral volatiles of ''Theobroma cacao'' 


Kuva:Koeh-136.jpg|Kaakaopuun lehti ja kukka.
Kuva:Theobroma_cacao_-_Köhler–s_Medizinal-Pflanzen-137.jpg|Kaakaopuun hedelmä ja siemen (papu).
File:Theobroma cacao MHNT.BOT.2004.0.204.jpg|Theobroma cacao - Museum specimen
Arno Kotro

**Arno Kristian Kotro** (s. 21. toukokuuta 1969 Helsinki) on suomalainen opettaja, kirjailija, kolumnisti ja juontaja.

Kotro valmistui ylioppilaaksi Ressun lukiosta vuonna 1988 ja valtiotieteiden maisteriksi Helsingin yliopistosta vuonna 1999. Hän opiskeli muun muassa sosiologiaa, filosofiaa, psykologiaa ja sosiaalipolitiikkaa. Kotro toimii filosofian, psykologian ja elämänkatsomustiedon opettajana lukiossa ja aikuislukiossa.

Vuonna 1999 Kotro alkoi kirjoittaa yhdessä Jaakko Lyytisen kanssa pakinoita ja kolumneja Liisaleena-salanimellä ensin ''Ylioppilaslehteen'' ja sitten *[[City (lehti)|City]]*-lehteen. 

Tämän jälkeen Kotro on toiminut muun muassa ''Metron'', ''Ilta-Sanomien'', ''Annan'', ''Kotilääkärin'', *[[Opettaja (lehti)|Opettaja]]*-lehden ja ''Helsingin Sanomien'' kolumnistina. 

Kotron esikoisrunokokoelma *Sanovat sitä rakkaudeksi* ilmestyi vuonna 2003. Se oli Helsingin Sanomien kirjallisuuspalkintoehdokas. Kirja oli toukokuussa 2003 kolmanneksi myydyin kotimainen kaunokirja. Kotro sai vuosina 2004 ja 2006 Suomen Kustannusyhdistyksen palkinnon vuoden myydyimmästä runokirjasta. Esikoiskokoelmaa myytiin noin 20&nbsp;000 kappaletta. Kotron toinen runokokoelma *Musta morsian* ilmestyi vuonna 2005.

Syksyllä 2006 Kotro sai Raittiuden Ystävät ry:n *Vuoden raittiusteko* -tunnustuksen ”raittiiden elämänarvojen selväsanaisena puolustajana”. Hän on käsitellyt julkisuudessa täysraittiuteen siirtymistään. 

Opetusalan Ammattijärjestö OAJ on myöntänyt Kotrolle OAJ-mitalin.

Kotro on toiminut Opettaja.tv:n juontajana. Vuosina 2008–2010 hän juonsi Yle Teemalla suoria keskusteluohjelmia *Suoraa puhetta* ja *Studio Kotro*.

Kotro on Opetusalan eettisen neuvottelukunnan puheenjohtaja.

## Teokset
### Runokokoelmat ja aforismit
* 
* 
* 
* 

### Oppikirjat

* 
* 
* Arno Kotro, Eenariina Hämäläinen & Heikki A. Kovalainen. *Idea 02, Etiikka*. Helsinki: Otava, 2016. 

### Muut kirjat
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* Arno Kotro & Jenni Pääskysaari: *Elämän A ja Ö*. Helsinki: Otava, 2017. 
* Arno Kotro & Olli Lindholm: *Olli – yhden miehen varietee*. Jyväskylä: Docendo, 2017. 
*Maria Ohisalo & Arno Kotro (toim.): *Sinua on petetty*. Helsinki: Like, 2019. 

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Arno Kotron kotisivut
* Arno Kotro Kirjasampo.fi:ssä
* Ylen Elävä arkisto: Inhimillinen tekijä 2.12.2003.
Tietokannan peruskyselyt

**Tietokannan peruskyselyt** ovat kyselyitä, joilla voidaan hoitaa tietokantaan kohdistuvat *[[#hakukysely|haku-]]*, *[[#lisäys- ja muokkauskysely|lisäys-]]* ja poistotoimenpiteet.

## Kyselyille tyypilliset osa-alueet

# Kentät
#* Käytössä vain hakukyselyssä, määrittelee mitkä kentät palautetaan tuloksen mukana
# Taulu
#* Taulu johon kysely vaikuttaa
# Arvot
#* Lisäys- ja muokkauskyselyssä tuotavat arvot sarakkeisiin
# Liitokset
#* Kyselyn palauttamien kenttien, ehdon tai järjestyslauseen vaatimat liitostaulut. Välillä liitos tarvitsee myös oman, erillisen ehdon
# Ehto
#* Ehto jolla rajataan kyselyn vaikutusta
# Järjestys
#* Järjestys mitä käytetään määrittämään tulosjoukon järjestys
# Rajoitus
#* Rajoituksella rajoitetaan tulosjoukon maksimikokoa

## Hakukysely

Hakukysely on ainoa kysely joka ei vaikuta tietokannan taulun sisältöön, vaan ainoastaan hakee tietoja taulusta sekä sen mahdollisista liitoksista. Hakukysely tarvitsee yleensä vähintään 1. ja 2. osa-alueen, ja monesti käyttää tehokkaasti hyväksi myös muita osa-alueita.

**Esimerkki hakukyselystä [[SQL]]-kielellä:**

```

```


Tämä esimerkin mukainen yksinkertainen hakukysely hakisi taulusta *users* kaikki a:lla alkavat nimet sekä relaatioavaimen mukaisen kaupungin järjestäen tuloksen nimen mukaan laskevaan järjestykseen.

## Lisäys- ja muokkauskysely

Lisäys- ja muokkauskyselyllä vaikutetaan tietokannan taulun sisältöön nimensä mukaisesti lisäävästi tai muokkaavasti. Kysely tarvitsee yleensä vähintään 2. ja 3. osa-alueen, ja muokkaustilanteessa myös ehdon sekä mahdollisen rajoituksen mikäli ei haluta vaikuttaa muokkauksella kaikkiin taulun tietueisiin.

**Esimerkki lisäys- ja muokkauskyselystä [[SQL]]-kielellä:**

```

```


Ensimmäisessä esimerkissä lisäsimme tauluun *users* Antonio Banderasin kaupunkitunnuksella 1234 joka vastaa Málagaa *cities* taulussa. Toisessa esimerkissä muokkasimme nimen oikeaksi nimeksi rajoittaen vaikutuksen mahdollisesti vain ensimmäiseen vastaantulevaan Antonio Banderakseen.

## Poistokysely

Poistokysely toimii periaatteessa aivan samoin kuin muokkauskysely, sillä erotuksella että tietojen muokkaamisen sijaan tiedot poistetaan taulusta. Kysely tarvitsee vähintään 2. osa-alueen, ja mikäli ei haluta poistaa kaikkia tietueita valitusta taulusta, myös ehdon sekä mahdollisen rajoituksen.

**Esimerkki poistokyselystä [[SQL]]-kielellä:**

```

```


Esimerkissä poistetaan tietokannan taulusta *users* ensimmäinen vastaantuleva tietue jonka *name*-kenttä sisältää arvon *José Antonio Domínguez Bandera*.

Näiden lisäksi monilla kyselykielillä on omia, erikoispiirteiden omaavia kyselyitä kuten yhdistämis- ja tyhjennyskysely. Näitä kyselytyyppejä ei kuitenkaan voi pitää tietokannan peruskyselyinä koska aivan kaikki tietokantakielet eivät näitä kyselytyyppejä tue.

## Katso myös

*Tietokanta
*SQL
Änglagård

**Änglagård** on ruotsalainen progressiivisen rockin yhtye, jonka perustivat vuonna 1991 laulaja-kitaristi Tord Lindman ja basisti Johan Högberg. Muita jäseniä olivat mm. Mattias Olsson (lyömäsoittimet), Anna Holmgren (huilu), Thomas Johnson (piano, urut, mellotroni) ja Jonas Engdegård (kitara). Yhtye loi omaperäisen soundin, ottaen vaikutteita progressiivisen rockin klassikoilta, kuten Yes ja King Crimson.

Yhtyeen ensimmäinen albumi, *Hybris* ilmestyi vuonna 1992. Sitä seurasi vuonna 1994 instrumentaalinen *Epilog*. Yhtye hajosi toisen albuminsa julkaisun jälkeen. Vuonna 1996 kuitenkin ilmestyi livelevy *Buried alive*, joka oli nauhoitettu Yhdysvalloissa vuonna 1994. Yhtye teki lyhytaikaisen comebackin vuonna 2003. Yhtye nauttii edelleen kulttisuosiota, mutta sen studiolevyistä ilmestyy uusintapainoksia harvakseltaan.

## Jäsenet

### Nykyiset
* Johan Brand (Högberg) – basso (1991–1994, 2002–2003, 2009–)
* Tord Lindman – kitara, laulu (1991–1994, 2012-)
* Anna Holmgren – huilu (1992–1994, 2002–2003, 2009–)
* Jonas Engdegård – kitara (1991–1994, 2002–2003, 2009–2012, 2014-)
* Erik Hammarström – rummut, lyömäsoittimet (2012-)
* Linus Kåse – kosketinsoittimet (2012-)

### Entiset
* Thomas Johnson – kosketinsoittimet (1991–1994, 2002–2003, 2009–2012)
* Mattias Olsson – rummut, lyömäsoittimet (1991–1994, 2002–2003, 2009–2012)

## Diskografia

### Studioalbumit
* Hybris – 1992
* Epilog – 1994
* Viljans Öga – 2012

### Livealbumit
* Buried Alive  – 1996
* Prog på Svenska: Live in Japan – 2014
* Änglagård Live: Made in Norway - 2017
La Garita

**La Garita -kaldera** on suuren tulivuorenpurkauksen synnyttämä kaldera Coloradon osavaltiossa Yhdysvalloissa. Kalderan alueella oli purkauksia 40–25 miljoonaa vuotta sitten, todellinen jättiläispurkaus tapahtui 28&ndash;26 miljoonaa vuotta sitten oligoseenikaudella. Suurimman purkauksen tilavuus on arviolta 5&nbsp;000&nbsp;km3. Tämä purkaus on suurin tunnettu tulivuorenpurkaus koskaan. Kalderan koko on 35&nbsp;×&nbsp;75&nbsp;km. Kalderassa tapahtui ainakin 7 purkausta 1,5 miljoonan vuoden sisään. 

## Aiheesta muualla
*The Mid-Tertiary Ignimbrite Flare-Up
Pekka Niemi (hiihtäjä)

**Juho Pekka Niemi** (alun perin **Yli-Niemi**, 14. marraskuuta 1909 Kemin maalaiskunta (nyk. Keminmaa) &ndash; 9. joulukuuta 1993 Kittilä) oli suomalainen hiihtäjä ja olympiamitalisti. 

Seuratasolla Niemi edusti Ounasvaaran Hiihtoseuraa ja Kittilän Urheilijoita. Ammatiltaan hän oli Kemi Oy:n metsäpiiripäällikkö.

Pekka Niemi osallistui talvisotaan kaukopartiomiehenä. Hänen johtamansa partio kävi Kantalahden suunnalla aina Muurmannin radalla saakka.

## Saavutuksia

* Olympiapronssia Garmisch-Partenkirchenissä 1936 (18&nbsp;km hiihto)
* MM-kultaa (50&nbsp;km hiihto), hopeaa (4&nbsp;×&nbsp;10&nbsp;km viesti) ja pronssia (18&nbsp;km) Chamonix'ssa 1937
*MM-kisat Lahti 1938 10. (18 km), 4. (50 km)
*MM-kisat Zakopane 1939 6. (18 km), 5. (50 km)
*SM-hopeaa 1935 (50&nbsp;km)
*SM-pronssia 1938 (50 km)
* Holmenkollenin voitto 1938 (50&nbsp;km)
*Kolosjoki 1943 (30 km) - Kiertopalkinto (International Nickel Company of Canada)
*Holmenkollen 1937 9. (17 km)
* Bodenin voitto 1935 (50&nbsp;km), 2. 1941 (44 km)
* Ounasvaaran voitto 1935, 1937, 1939 ja 1941 (50&nbsp;km)
*Lappeenranta Huhtiniemi 1938 2. (34 km)



* Suomen hiihtoliiton mestariluokka 1940 ja erikoismestariluokka 1941.

## Triviaa

Pekka Niemi sijoittui toiseksi Bodenin kisojen 44 kilometrin hiihdossa 1941 ajalla 3.33.33, joka tuli myöhemmin tunnetuksi Veikko Hakulisen 50 kilometrin olympiavoittotuloksena Oslossa 1952.

Hiihtäjä Pekka Niemi on toinen kahdesta samannimisesta suomalaisesta olympiapronssimitalistista. Painonnostaja Pekka Niemi voitti pronssia Los Angelesissa vuonna 1984.

## Lähteet

* Rislakki, Jukka: Erittäin salainen. Vakoilu Suomessa. LOVE KIRJAT, 1982. 
*

### Viitteet

## Aiheesta muualla
* Ylen Elävä arkisto: Chamonix´sta Sankt Moritziin
* Maailmanmestarihiihtäjä koululaisena. Suurhiihtäjä Pekka Niemen vaiheita ja Rovaniemen metsäkoululaisten toimintaa, Hakkapeliitta, 20.12.1938, nro 51-52, s. 18, Kansalliskirjaston digitaaliset aineisto
Kvaak.fi

**Kvaak.fi** on suomalainen sarjakuvaportaali, joka pyrkii edistämään suomalaista sarjakuvakulttuuria tarjoamalla suomalaisille sarjakuvanharrastajille, -tekijöille ja -kustantajille interaktiivisen suomenkielisen sarjakuvia journalistisesti käsittelevän verkkopalvelun. Palvelun mahdollistavat Suomen sarjakuvaseura, Säätöyhteisö B2 ja Nettihotelli Internet Oy. Ylläpidosta ja sisällöntuotannosta vastaavat vapaaehtoisvoimin toimivat sarjakuvanharrastajat ja -toimittajat. 

Palvelun suosituin osa-alue on keskustelufoorumi, jossa on noin 6&nbsp;077 rekisteröitynyttä jäsentä ja yli 450&nbsp;000 kirjoitettua viestiä. Lisäksi palvelu sisältää uutisia, arvosteluita ja erilaisia sarjakuva-aiheisia artikkeleita sekä monipuolisen sarjakuvalinkkihakemiston. Sarjakuvaportaali laajeni vuonna 2007 sarjakuvagallerialla.

Vuonna 2005 Kemin sarjakuvakeskus myönsi Kvaak.fi:lle Lehti-Lempi-palkinnon. Palkinnon vastaanotti palvelun perustaja, sarjakuvantekijä ja yrittäjä Juha Kouvalainen. Myös Grafia ry on tukenut sarjakuvaportaalin ylläpitoa ja kehitystyötä apurahalla.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Kvaak.fi -sarjakuvaportaali
Ghanan kuningaskunta

**Ghanan kuningaskunta** (noin 750–1240) sijaitsi nykyisen Mauritanian ja Malin alueella. Se rikastui Saharan poikki kulkeneen kullan ja suolan kaupalla. Ghanan kuningaskunnasta on hyvin vähän tietoa, lähinnä Andalusian kauppiailta ja Almorovadeilta, jotka hyökkäsivät sinne 1100-luvulla. Valloituksesta seurasi maan islamisoituminen. 

Ghanan nousu alkoi, kun dromedaari ja muut arabien tuntemat kotieläimet tuotiin alueelle. Tällöin voitiin aloittaa laajamittainen kullan, norsunluun ja suolan kauppa ja vaihdanta Saharan pohjoispuolella valmistettuihin tuotteisiin. 

Syynä valtakunnan heikkenemiselle on pidetty ilmastonmuutosta. Saharan aavikkoalueen laajeneminen teki viljelemisen mahdottomaksi. Yhtenä syynä on myös pidetty Almorovadien hyökkäystä, mutta ilmastonmuutosta pidetään todennäköisempänä vaihtoehtona. 

Ghanan kuningaskuntaa seurasivat Malin kuningaskunta ja  Songhain valtakunta.

Nykyinen Ghanan valtio on ottanut nimensä Ghanan kuningaskunnasta, vaikka se sijaitseekin eri alueella. Tarinoiden mukaan kuningaskunnan henkiin jääneet pakenivat nykyisen Ghanan alueelle, mutta todisteita siitä ei ole.  

## Lähteet

* 

### Viitteet
Antero Ojala

**Yrjö Antero Ojala** (10. joulukuuta 1916 Terijoki – 5. helmikuuta 1982 Helsinki) oli suomalainen pikaluistelija ja olympiamitalisti.

Antero Ojala voitti yllättäen vasta 19-vuotiaana olympiapronssia 5&nbsp;000 metrillä Garmisch-Partenkirchenissä 1936. Myös kolmella muulla matkalla hän sijoittui kymmenen parhaan joukkoon. Yleisluistelijoiden MM-kilpailuissa hän sijoittui yhteispisteissä viidenneksi 1937. Hän kilpaili myös pyöräilyssä ja saavutti PM- ja SM-hopeaa.

Sankt Moritzin olympialaisissa 1948 Ojala luisteli 500 metrillä neljänneksitoista ajalla 44,8 ja 1&nbsp;500 metrillä kahdenneksitoista. 5&nbsp;000 metrillä hän oli kahdeskymmeneskuudes.

Ojala luisteli 13. tammikuuta 1952 Oulun olympiakatsastuksissa jokaisessa lajissa ja myös pisteissä toiseksi. Hänen aikansa 500 metrillä oli 46,0, 1&nbsp;500 metrillä 2.28,7, 3&nbsp;000 metrillä 5.10,4 sekä 5&nbsp;000 metrillä 8.40,2. Toisissa olympiakatsastuksissa Kuusankoskella 26.–27. tammikuuta hän sijoittui 3&nbsp;000 metrillä toiseksi ajalla 5.14,0.

## Saavutukset
### Pikaluistelussa

* Olympiakisoissa Garmisch-Partenkirchenissä 1936:
** pronssia 5&nbsp;000 metrillä (aika 8.30,1)
** seitsemäs 10&nbsp;000 metrillä (aika 17.46,6)
** kahdeksas 500 metrillä (aika 44,9)
** yhdeksäs 1&nbsp;500 metrillä
* Yleisluistelijoiden MM-kilpailuissa viides yhteispisteissä 1937
* Yleisluistelijoiden EM-kilpailuissa 17:s yhteispisteissä 1947
* PM-pronssia yhteispisteissä 1951
* SM-matkavoitto 500:lla ja 10&nbsp;000 metrillä 1937 sekä 1&nbsp;500 metrillä 1943 ja 1951

### Pyöräilyssä

* PM-hopeaa 1 kilometrin aika-ajossa 1934
* SM-hopeaa 50 kilometrin maantiepyöräilyssä 1933 ja 1 kilometrin aika-ajossa 1935

## Lähteet

* 
* 

### Viitteet
Air Greenland

**Air Greenland**  on Grönlannin kansallinen lentoyhtiö. Se lentää lukuisia Grönlannin sisäisiä lentoja sekä lentokoneilla että helikoptereilla ja muutamia kansainvälisiä lentoja. Lentoyhtiön solmukohtana toimii Nuukin lentoasema, josta lentoyhtiö lentää päivittäin Kööpenhaminaan ja viikoittain Keflavíkiin. Lisäksi yhtiö operoi tilaus-, ambulanssi- ja pelastuslentoja. Yhtiö on kokonaan Grönlannin hallituksen omistama.

Vuonna 2023 Air Greenland kuljetti kokonaisuudessaan 459 000 matkustajaa.

## Historia

Yhtiö perustettiin ja se aloitti toimintansa marraskuussa 1960 Greenlandair-nimellä, jonka perustivat lentoyhtiö SAS ja kaivosyhtiö Kryolitselskabet. Vuonna 1962 omistajiksi tulivat Grönlannin ja Tanskan hallitukset.

Ensimmäiset suihkukonelennot Greenlandair operoi Boeing 757-200:lla vuonna 1998. Yhtiö vaihtoi nimensä Air Greenlandiksi vuonna 2002.

Grönlannin hallitus on omistanut Air Greenlandin kokonaan vuodesta 2019 lähtien, kun se osti aiemmat vähemmistö-omistajat SAS Groupin ja Tanskan hallituksen ulos.

Suorat lennot Kööpenhaminasta Nuukiin alkoivat marraskuussa 2024, aikaisemmin pääkaupunkien väliseen yhteyteen sisältyi vaihto Kangerlussuaqissa.

## Laivasto

Laivaston keski-ikä huhtikuussa 2024 on 24,2 vuotta.

## Kohteet

Air Greenland lentää säännöllisesti seuraaviin kohteisiin (tilanne syyskuussa 2024):

 Islanti

* Keflavíkin kansainvälinen lentoasema

 Tanska

* Kööpenhaminan lentoasema

 Grönlanti

*Aappilattoq
*Aasiaat
*Attu
*Arsuk
*Ikerasak
*Illorsuit
*Ilulissat
*Innaarsuit
*Isortoq
*Itilleq
*Ittoqqortoormiit
*Kangerlussuaq
*Kangersuatsiaq
*Kitsissuarsuit
*Kullorsuaq
*Kulusuk
*Kuummiut
*Maniitsoq
*Narsasuaq
*Niagornat
*Nuuk
*Nuusuaq
*Paamiut
*Pituffik
*Qaanaaq/Thule
*Qeqertarsuaq
*Gaarsut
*Sarfannguit
*Saattut
*Saqqaq
*Savissivik
*Sermiligaaq
*Siorapaluk
*Sisimiut
*Tasiilaq
*Tasiusaq
*Tiniteqilaaq
*Ukkusissat
*Upernavik
*Uummannaq

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Air Greenlandin kotisivut
* Planespotters.net: Air Greenland Fleet Details and History 
* Air Greenland Route Map 
* CBC News: Air Greenland teams with First Air for Iqaluit flights
Lauri Silvennoinen (hiihtäjä)

**Lauri Johannes Silvennoinen** (7. marraskuuta 1916 Kesälahti – 24. joulukuuta 2004 Lahti) oli suomalainen hiihtäjä ja olympiamitalisti. Lisäksi hän oli 1940-luvulla aktiivi rata- ja maastojuoksija.

## Hiihtoura
Silvennoinen voitti olympiahopeaa 4&nbsp;×&nbsp;10 kilometrin viestissä Sankt Moritzin talvikisoissa vuonna 1948. Hän hiihti viestissä ensimmäisen osuuden. Hän osallistui jo Lahden MM-kisoihin 1938 mutta ei menestynyt. Cortina d'Ampezzon MM-kisoissa 1941 hän voitti kultaa viestissä ja pronssia 18 kilometrillä, mutta nämä kisat julistettiin sodan jälkeen epävirallisiksi.

Seuratasolla Silvennoinen edusti Pohjois-Karjalan Hiihtoseuraa ja Lahden Hiihtoseuraa. Hän voitti Suomen mestaruuden 18 kilometrillä 1943, 30 kilometrillä 1944 sekä viestissä LHS:n ankkurina vuosina 1943, 1944, 1947 ja 1948.

## Juoksu-ura
Juoksijana Silvennoinen sijoittui 800 metrillä viidenneksi Kalevan kisoissa 1940 sekä neljänneksi vuoden 1947 SM-maastojen pitkällä matkalla ja voitti useita Lahden piirin mestaruuksia eri matkoilla Lahden Ahkeran edustajana. Hänen omat ennätyksensä olivat: 800 metrillä 1.58,3, 1 500 metrillä 4.03,0 ja 3 000 metrillä 8.43,4.

## Muu urheilutoiminta

Silvennoinen oli ikämiesvuosinaan aktiivi suunnistaja; hän voitti useita Suomen mestaruuksia edustaessaan Lahden Suunnistajat-37:ää.

Aktiiviuransa jälkeen Silvennoinen toimi Suomen Hiihtoliiton johto-, valmennus- ja huoltotehtävissä sekä Lahden Hiihtoseuran johtokunnassa. Ammatiltaan hän oli poliisi ja ylietsivä.

Urheiluansioistaan Silvennoiselle myönnettiin Suomen urheilun kultainen ansioristi vuonna 1970.

## Lähteet

* 
*

### Viitteet
Toralf Engan

**Toralf Engan** (s. 1. lokakuuta 1936 Hølonda, Norja) on norjalainen mäkihypyn olympiavoittaja ja maailmanmestari. Hänen urheilu-uransa menestyksekkäimmät vuodet ajoittuivat 1960-luvun alkupuolelle.

Engan voitti pienen mäen maailmanmestaruuden ja sijoittui isossa mäessä neljänneksi Zakopanen MM-hiihdoissa 1962, kun yksissä hiihdon arvokisoissa kilpailtiin ensi kerran kaksi mäkikilpailua. Kauden 30 kilpailustaan hän hävisi vain kaksi, MM-kisojen ison mäen sekä Norjan mestaruuskilpailun. Seuraavana talvena hän voitti ylivoimaisella 51 pisteen erolla Keski-Euroopan mäkiviikon kokonaiskilpailun oltuaan paras kolmessa osakilpailussa neljästä. Innsbruckin talviolympialaisissa 1964 hän voitti suurmäessä kultaa ja pienessä mäessä hopeaa.

Engan voitti mäkikilpailun Ruotsin hiihtokisoissa vuosina 1961–1963 ja Holmenkollenilla vuonna 1962, jolloin hänelle myönnettiin myös Holmenkollen-mitali. Hänet valittiin Norjan parhaaksi urheilijaksi vuonna 1962.

## Lähteet
* 
* 

### Viitteet
Karkun evankelinen opisto

**Karkun evankelinen opisto** on Sastamalan Karkussa Rautaveden rannalla sijaitseva Suomen Luterilaisen Evankeliumiyhdistyksen (SLEY) omistama kansanopisto. Opistossa toimii peruskoululinja, lukiolinja, raamattukoulutusta, eräopaskoulutus ja useita lyhytkursseja.

Vuonna 2021 opiston rehtoriksi valittiin Matti Rusama, joka aloitti työssään 2022. Vuosina 2012–2021 rehtorina toimi Marja Koskenniemi.

## Opiston historiaa

Orpokotiyhdistys Siunauksela perusti kansanopiston vuonna 1918 ensimmäiseksi evankeliseksi kansanopistoksi Suomeen. Ensimmäinen rehtori oli kirjailija ja lähetyssaarnaaja Pietari Kurvinen. Opisto toimi Nokian Maatialassa Siunaukselan orpokodin tiloissa pari ensimmäistä vuotta. Vuonna 1920 ostettiin huutokaupasta Mäkipään entinen ratsutila Karkusta, jossa opisto on toiminut vuodesta 1920 lähtien. 1920-luvun lopussa opistoa laajennettiin viereisen, kihlakunnantuomari Mikael Paqvalinin vuonna 1905 rakennuttaman Mainiemen huvilan ostolla. Opisto toimi tässä huvilassa, kunnes huvila paloi 1959. Sen entisellä paikalla sijaitsee opiston nykyinen päärakennus, joka on valmistunut 1961.

Nurmeksen evankelinen opisto toimi osana Karkun opistoa vuosina 1995–2005, minkä jälkeen Nurmeksen opisto lakkautettiin.
## Rehtorit
* Pietari Kurvinen 1918–1922
* P. J. I. Kurvinen 1922–1949
* Veikko Takala 1949–1955
* Aimo Kymäläinen 1955–1973
* Erkka Nurmi 1973–1975
* Atso Eerikäinen 1975–1976
* Sakari Virtanen 1976–1985
* Lauri Parvio 1985–2001
* Pentti Rantanen 2001–2011
* Marja Koskenniemi 2012–2021 (vs. rehtori 2011–2012)
* Matti Rusama 2022–
* Timo Vehviläinen 2024-2025 (vs. rehtori)

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Karkun evankelisen opiston kotisivu
* Kymäläinen, Aimo: *Maatialasta Mainiemeen. Karkun evankelinen opisto 1918–1968*. Vammala: 1968.
* Marja Koskenniemi, Erkki Koskenniemi ja Tiina Laaninen: *Meidän opisto: Karkun evankelinen opisto 100 vuotta.* Sastamala: Karkun evankelinen opisto ja Warelia, 2017. .
Kodin suuri tietosanakirja

**Kodin suuri tietosanakirja** on vuosina 1975–1983 julkaistu 18-osainen suomenkielinen tietosanakirja.

*Kodin suuren tietosanakirjan* päätoimittaja oli Matti Hakala ja julkaisija Weilin+Göös. Se perustui *[[Tiedon värikäs maailma|Tiedon värikkääseen maailmaan]]*. 

## Osat

Sarjan osat ovat:
# A–Biop. 1975. 
# Bios–Em. 1975. 
# En–Göös. 1975. 
# H–Insi. 1978. 
# Insk–Kalm. 1976. 
# Kalo–Klim. 1976. 
# Klin–Latr. 1977. 
# Latt–Marsa. 1977. 
# Marse–Nord. 1977. 
# Norf–Poni. 1978. 
# Pont–Ru. 1978. 
# Ry–Sudd. 1978. 
# Sude–Tilas. 1979. 
# Tilat–Verr. 1979. 
# Vers–Ö ja hakemisto. 1980. 
# Täydennysosa A–Izv. 1982. 
# Täydennysosa J–Pert. 1983. 
# Täydennysosa Peru–Öö. 1983. .

Osien 1–15 yhteinen . Täydennysosien yhteinen . Osista 1–15 otettiin toinen painos 1976–1982, osista 1–13 kolmas painos 1977–1982, osista 1–11 neljäs painos 1979–1981, osista 1–6 viides painos 1979–1981 ja osista 1–5 kuudes painos 1981.
Teuvo Laukkanen

**Teuvo Johannes Laukkanen** (16. heinäkuuta 1919 Pielavesi – 14. toukokuuta 2011 Pielavesi) oli suomalainen hiihtäjä ja olympiamitalisti.

Laukkanen voitti olympiahopeaa 4&nbsp;×&nbsp;10 kilometrin viestissä Sankt Moritzin talvikisoissa vuonna 1948. Hän hiihti viestissä toisen osuuden. Samojen kisojen 18 kilometrillä hän sijoittui kahdeksanneksi.

Seuratasolla Pielaveden Sampoa, Joensuun Katajaa ja Kuopion Poliisi-Urheilijoita edustanut Laukkanen voitti Suomen mestaruuden 30 kilometrillä ja 3&nbsp;×&nbsp;10 kilometrin viestissä vuonna 1945. Lisäksi hän sai urallaan kaksi SM-hopeaa ja kaksi SM-pronssia. Salpausselän Kisoissa hän voitti 18 kilometrin kilpailun vuonna 1944 ja Ounasvaaralla 30 kilometriä vuonna 1943.

Ammatiltaan Laukkanen oli ylikonstaapeli. Hänen poikansa Matti Laukkanen saavutti hiihdon SM-mitaleja nuorten sarjassa 1960-luvulla.

## Lähteet
* 

### Viitteet