Maatalousoppilaitokset Suomessa

**Maatalousalan [[Ammattioppilaitos|ammattioppilaitoksiin]] Suomessa** kuuluivat 1800-luvun puolivälistä 1900-luvun loppupuolelle toimineet maanviljelyskoulut, jotka oli suunnattu etupäässä miehille ja kasvinviljelyn opetukseen. Naisille suunnattuja maatalousalan kouluja olivat meijerikoulut, emäntäkoulut ja karjanhoitokoulut. Nämä koulutyypit sijaitsivat usein yhdessä saman opetusmaatilan yhteydessä. Niiden tehtäviä hoitavat nykyisin toisen asteen oppilaitoksiin kuuluvat ammattikoulut, jotka ovat usein monialaisia. Korkeamman asteen maatalousalan opetusta antoivat aiemmin maatalousopistot, joiden tehtäviä hoitavat nykyisin ammattikorkeakoulut. Yliopistotasoista maa- ja metsätalouden opetusta on 1900-luvun alusta antanut Helsingin yliopiston maatalous-metsätieteellinen tiedekunta ja 1960-luvulta alkaen Itä-Suomen yliopiston luonnontieteiden ja metsätieteiden tiedekunta.

## Historia
Maanviljelyskoulut olivat kooltaan varsin pieniä. 1800–1900-lukujen vaihteessa maanviljelyskoulujen oppilasmäärä vaihteli alle kymmenestä runsaaseen 50:een, ja opettajia kussakin koulussa oli tyypillisesti puolen tusinaa. 1940-luvulla, kun kaksi kolmannesta Suomen työväestöstä työskenteli yhä maataloudessa, maatalouskoulujen lukumääräinen osuus Suomen ammattioppilaitoksista oli yli puolet, mutta niiden yhteinen oppilasmäärä vain kolmannes kaikista ammattiin opiskelevista.

Suomen ensimmäinen ja parikymmentä vuotta ainoa maatalousoppilaitos oli Mustialan entiseen kuninkaankartanoon vuonna 1840 perustettu maanviljelyskoulu, jossa miehet saattoivat kouluttautua voudiksi eli suurtilan työnjohtajaksi ja naiset karjakoksi. Lampuriosastokin perustettiin, mutta lakkautettiin vuonna 1860 vähäisen opiskelijamäärän vuoksi.

Toisena maanviljelyskouluna aloitti Jouhkola Tohmajärvellä vuonna 1857 ja saman vuosikymmenen kuluessa vielä Korsholma Mustasaaressa, Otava Mikkelin pitäjässä, Koivikko Muhoksella, Leväsen maanviljelyskoulu Kuopion pitäjässä ja Maaskola Viipurin pitäjässä. Korsholman jälkeen toinen ruotsinkielinen maanviljelyskoulu perustettiin Sipoon Söderkullaan vuonna 1863. Vuoteen 1880 mennessä oli perustettu koulut myös Saarijärven Tarvaalaan (1867), Kurkijoen Elisenvaaraan, Piikkiön Tuorlaan, Isonkyrön Orismalaan, Hämeenkyrön Osaraan, Liperin Simananniemeen ja Virolahden Harjuun. Kun muut maanviljelyskoulut painottivat työnjohto-opetusta suurtilojen voudin tehtäviin, Harjun koulu oli ensimmäinen, jonka tavoitteena oli nuorten kouluttaminen omien tilojensa hoitajaksi.

Alkuaikojen oppilaiden perusvalmiudet olivat heikot, ja paljon aikaa jouduttiin käyttämään lukemisen ja laskennon opettamiseen. Opetus painottui aluksi perinteisiin miesten töihin eli kasvinviljelyyn, ja vasta vähitellen alettiin antaa koulutusta myös naisille perinteisesti kuuluneessa karjanhoidossa perustamalla karjakkokouluja ja karjanhoitokouluja, nekin aluksi usein vain miehille tarkoitettuina.

Toiseen maailmansotaan asti Suomen maatalouskouluista kaksi kolmannesta oli ollut yksityisiä, ja vasta sotien jälkeen valtio tuli kaikkien ylläpitäjäksi. 1950-luvulla maatalouden koneistuminen ja tilakokojen kasvu antoivat aiheen kehittää maanviljelyskoulutusta teknisen ja liiketaloudellisen osaamisen suuntaan. Sotien jälkeinen maatalouspolitiikka salli maataloustuotteiden ylituotantoa ja uuden peltoalan raivaamista kehitysaluepoliittisista syistä. Siksi myös maanviljelyskoulutusta laajennettiin aina 1980-luvulle asti ajatuksella, että maatalous olisi jatkuvasti paljon koulutettua työvoimaa vaativa elinkeinohaara.

Korkeinta maatalousopetusta ryhdyttiin antamaan Mustialassa vuonna 1865, kunnes kaksivuotinen agronomikoulutus siirrettiin Helsingin yliopistoon vuonna 1908. Tämän jälkeen Mustialassa aloitettiin opistotasoinen agrologikoulutus. Agrologeja kouluttavia maatalousopistoja perustettiin pian lisää, ensin Kurkijoelle vuonna 1910, vuonna 1930 Hyvinkäälle ja vuonna 1916 Turkuun ruotsinkielinen maatalousopisto.

Vuosikymmenten jälkeen 1970- ja 1980-luvun vaihteessa maatalousopistoja alkoi syntyä lisää: Muhoksen Koivikolle vuonna 1979, Ilmajoelle vuonna 1980, Peltosalmelle vuonna 1985, Kiteelle vuonna 1986, Saarijärven Tarvaalaan vuonna 1988 ja Rovaniemelle vuonna 1989. Pian kuitenkin huomattiin agrologeja valmistuvan liikaa, ja 2000-luvun alussa Suomen ammattikoulutusverkosto koki muillakin aloilla suuria muutoksia, kun alettiin muodostaa suuria alueellisia koulutuskeskuksia.

Vuonna 1950 Suomen maanviljelijöistä 6 prosenttia oli saanut jotain ammattikoulutusta. Vuonna 1980 sitä oli saanut 20 prosenttia, ja vuonna 2000 maatalousalan koulutus oli jo 33 prosentilla maatalouden harjoittajista.

## Maanviljelyskouluja 1900-luvun alussa

1800-luvun loppuvuosina Suomessa toimivat ainakin seuraavat maanviljelyskoulut:

* Elisenvaaran maanviljelyskoulu, Kurkijoki
* Haapapuron maanviljelyskoulu, Nurmes
* Hagan ruotsinkielinen maanviljelyskoulu, Saltvik
* Harjun maanviljelyskoulu, Virolahti
* Jokisaaren maanviljelyskoulu, Nivala
* Kurkijoen ylempi maanviljelyskoulu, suomenkielinen
* Koivikon maanviljelyskoulu, Muhos
* Korsholman ruotsinkielinen maanviljelyskoulu, Mustasaari
* Långsjön maanviljelyskoulu, Somero
*Lantmannaskolan i Östra Nyland, Lapinjärvi, 1913–1957
* Mustialan maanviljelys- ja meijeriopisto, suomen- ja ruotsinkielinen
* Orismalan maanviljelyskoulu, Isokyrö
* Osaran maanviljelyskoulu, Ikaalinen
* Otavan maanviljelyskoulu, Mikkeli
* Peksalan ruotsinkielinen maanviljelyskoulu, Angelniemi
* Peltosalmen maanviljelyskoulu, Iisalmi
* Pääskylahden maanviljelyskoulu, Sääminki
* Seppälän maanviljelyskoulu, Kajaani
* Sjökullan suomenkielinen maanviljelyskoulu, Lapinjärvi
* Simananniemen maanviljelyskoulu, Liperi
* Soanlahden maanviljelyskoulu, Soanlahti
* Suohovin alempi maanviljelyskoulu, Elisenvaara 1896–1940
* Söderkullan ruotsinkielinen maanviljelyskoulu, Sipoo
* Tarvaalan maanviljelyskoulu, Saarijärvi
* Tuorlan maanviljelyskoulu Piikkiö
* Verhon maanviljelyskoulu, Padasjoki

## Maatalousopistoja
* Mustiala 1908, vuodesta 1992 osa Hämeen ammattikorkeakoulua
* Kurkijoki 1910–1940
* Kauhajoen maatalousoppilaitos, perustettu 1919, nyt osa Suupohjan ammatti-instituuttia
* Itä-Hämeen teoreettispainotteinen karjatalouskoulu 1927, myöhempi Kujalan maatalousoppilaitos.
* Hyvinkää 1930, vuodesta 1993 Uudenmaan maaseutuopisto, nyt osa Hyriaa ja Laurea-ammattikorkeakoulua
* Turun ruotsinkielinen maatalousopisto (Högre Svenska Lantbruksläroverket i Åbo) 1916, vuodesta 2005 osa Yrkeshögskolan Noviaa Tammisaaressa.
* Koivikko, Muhos 1979, nyt osa Oulun seudun ammattiopistoa
* Ilmajoki 1980, entinen Etelä-Pohjanmaan karjatalouskoulu, nyt osa toisen asteen Koulutuskeskus Sedua
* Peltosalmi, Iisalmi 1985, nyt osa Savonia-ammattikorkeakoulua
* Kitee 1986, nykyisin Pohjois-Karjalan ammattiopisto Kitee, agrologikoulutus Savonia-ammattikorkeakoulun ja Karelia-ammattikorkeakoulun yhteistyönä Iisalmessa ja Joensuussa
* Tarvaala, Saarijärvi 1988, nyt Jyväskylän ammattikorkeakoulun luonnonvarainstituutin agrologikoulutus sekä Pohjoisen Keski-Suomen oppimiskeskuksen (POKE) luonnonvara-alan yksikkö
* Rovaniemi 1989, nyt osa Lapin ammattiopistoa

## Katso myös
* Maanviljelyskoulu
* Maamiesopisto
* Karjanhoitokoulut Suomessa

## Lähteet
* (artikkelin nimi ja tekijä?), sivut 491–492 teoksessa 
* Vihola, Teppo, *Pärjääkö pienviljelys?*, sivut 198–203 teoksessa 
*Niemelä Jari, *Hevosista traktoreihin – lannasta väkilannoitteisiin*, sivut 187–192 teoksessa 

### Viitteet

## Kirjallisuutta
* Klemelä, Kirsi, ”Auran takaa ammattikoulun penkille. Maatalousväestön ammatillinen koulutus.” Teoksessa *Ammattia oppimassa,* toim. Anu-Hanna Anttila ja Anu Suoranta. Väki Voimakas 14. Työväen historian ja perinteen seura, Helsinki 2001, s. 144–164.