open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Vähä Petääjärvi

**Vähä Petääjärvi** , joka voidaan kirjoittaa myös **Vähä-Petäjäjärvi** , on Pirkanmaalla Juupajoen Petääjärvellä sijaitseva järvi.

## Maantietoa
Järven pinta-ala on 59 hehtaaria ja se on 2,6 kilometriä pitkä ja 1,1 kilometriä leveä. Järven lahdet myötäilevät makisen ylänköalueen laaksoja ja siksi järven todellinen leveys on sen ulottuvuuksia pienempi. Se on suurimmillaan järven keskivaiheilla 350 metriä leveä. Järven pohjoispää haarautuu kahdeksi lahdeksi, joista luoteeseen työntyy 650 metriä pitkä Orilahti ja koilliseen työntyy toinen yli 650-metrinen lahti. Järvellä on kartan mukaan kaksi saarta. Järven eteläpäässä sijaitsee pieni luoto ja Orilahdella 60 metriä pitkä saari. Järven rantaviivan pituus on 8,9 kilometriä ja sen rannat ovat puoliksi metsämaata ja peltomaata. Järven pohjoispäässä sijaitsee kaksi soistunutta lahdenpohjukkaa. Osa Petääjärven kylän haja-asutuksesta sijaitsee tämän järven ympäristössä. Talouksia on 12, joista mahdollisesti kuusi on maatiloja. Rannoille on rakennettu 20 vapaa-ajan asuntoa. Niille tulee tiet yhdystieltä 14291 ja siitä haarautuvilta kyläteiltä.

## Vedenlaatu
Järven vedenlaatua on tutkittu ainakin vuosina 1977, 1987, 1988, 2002, 2003, 2011 ja 2012. Tutkimustuloksien mukaan järvi vesi on humuspitoista, lievästi hapanta ja ravinteiden osalta lievästi rehevöitynyt. Talvella 2012 järven tila oli lähellä suomalaisen järven luonnontilaa eli se vastasi karun humusjärven tasoa. Järven vedenlaatu ja virkistyskäyttökelpoisuus ovat molemmat hyvät.

## Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Leppähampaanjoen valuma-alueella (35.75), jonka Sahajoen valuma-alueeseen (35.756) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 116,2 metriä mpy. Siihen laskee koillisesta valkeajoki, joka alkaa Pienestä Valkeajärvestä (1 ha). Lampeen tulee Iso Valkeajärven (39 ha) laskuoja ja kaakosta Heinäoja, jonka valuma-alueella sijaitsee toistakymmentä yli hehtaarin kokoista järveä tai lampea. Muut järveen laskevat ojat ovat peltojen, metsien ja pieneten soiden kuivatusojia. Järven laskujoki on Luhtaanjoki, joka alskaa Orilahdesta. Se virtaa ensin Rautalammin (6 ha) läpi ja laskee sitten Hirvijärveen (73 ha), josta vesireitti jatkaa Pajujokena Pylkinjärveen (20 ha) ja jonka laskujoki yhtyy lopulta Sahajokeen.

## Historiaa
Vuoden 1957 peruskartassa kartan ja nykykarttojen välillä ei ole merkittäviä eroja muuten kuin peltopalstojen laajuudessa. Peltoala on vuosikymmenten aikana hieman pienentynyt. Suurin muutos on vapaa-ajan asuntojen määrän suuruus.

## Lähteet
Ahvenjärvi (Orivesi, Ristijärvi)

**Ahvenjärvi**  on Pirkanmaalla Oriveden Längelmäen Ristijärven lähellä sijaitseva järvi.

## Maantietoa
Järven pinta-ala on 30 hehtaaria ja se on 1,5 kilometriä pitkä ja 600 metriä leveä. Se sijaitsee Juupajoen ja Längelmäen alueiden mäkisellä ylänköalueella mäkien välisessä painaumassa. Järvi on kaksiosainen, koska sen keskivaiheilla sijaitsee yli 20 metriä leveä salmi, joka yhdistää pienemmän pohjoisosan eteläiseen osaan.Pohjoisosan itärannat ovat laajan mäen länsirinteitä. Rinteet kohoavat 40 metrin korkeuteen. Eteläisen osan etelärannoille ulottuvat Ahvenjärven vuoren ja yhden kallioiden mäen rinteet. Ahvenjärvenvuori kohoaa 25 metrin ja nimetön mäki 30 metrin korkeuteen. Järvellä on kartan mukaan kolme saarta, joista suurimmalla on mökki. Se on 60 metriä pitkä ja sen pinta-ala on alle 15 aaria. Sen rantaviivan pituus on 5,0 kilometriä ja sen rannat ovat pääasiassa metsämaata, joka on paikoin kalliopohjaista. Sen rannoilla sijaitsee yli kymmenen vapaa-ajan asuntoa. Niille tulee tiet yhdystieltä 14299.

## Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Leppähampaanjoen valuma-alueella (35.75), jonka Sahajoen valuma-alueeseen (35.756) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 150,3 metriä mpy. Järveen on johdettu kolme lyhyttä metsäojaa. Peipposenmeri on pieni lampi samannimisellä suolla. Sen valuma-alueeseen kuuluu myös ylempänä ylängöllä sijaitseva Syväjärvi, jolla ei ole laskuojaa. Sille ei ole piirretty karttoihin laskuojaa, mutta sellainen on välillä olemassa. Todennäköisin vesireitti kulkee Haukijärven kautta Kartiskajärveen. Tämä vesireitti jatkaa Heinäojaa myöten Vähään Petääjärveen.

## Historiaa
Vuoden 1958 peruskartassa on järven laskuoja merkitty virtaavan Haukijärveen. Tuolloin oli järvi autio metsäjärvi, jonne tuli muualta joitakin polkuja. Seuraavassa vuoden 1977 kartassa oli Peipposenmeren suo ojitettu ja sekä saaressa että Ahvenjärvenvuoren rannassa sijaitsi mökit. Järvelle ei johtanut varsinaisia autoteitä.

## Lähteet
Muhujärvi

**Muhujärvi**  on Pirkanmaalla Juupajoen Hirvijärven lähellä sijaitseva järvi.

## Maantietoa
Järven pinta-ala on 159 hehtaaria eli 1,6 neliökilometriä ja se on 2,8 kilometriä pitkä ja 2,6 kilometriä leveä. Se sijaitsee kallioisella ja mäkisellä ylängöllä, jota erisuuntaiset kalliomurrokset halkovat. Erityisesti järven kaakkoispuolella sijaitsee korkeita ja jyrkkärantaisia mäkiä. Niitä ovat esimerkiksi Tuohivuori, Tukkivuori, Markunvuori, Kulovuori ja Lahdenvuori. Tukkivuori kohoaa lähes 80 metrin korkeuteen. Mäkien rinteet putoavat monin kohdin suoraan veteen. Järven selälle työntyy kolme niemeä niin, että niiden viereen muodostuu kolme lahtea. Näin muodostuva Soikanlahti on 650 metriä pitkä ja 130 metriä leveä. Myös Tukkilahti on kahden niemen väliin jäävä laasuinen lahti. Sen rannat ovat jyrkänteiden reunustamat. Kallioperän murroksiin on syntyneet lounaaseen työntyvä 800-metrinen Muhulahti. Sama murros aiheuttaa Suvitienlahden koilliseen päin. Pohjoiseen työntyvä Mustalahti kääntyy lopuksi takaisin päin. Lahden perältä saa alkunsa Salkinoja. Mustalahden poikki on rakennettu pengertie.

Järvellä on kartan mukaan kuusi saarta. Niistä viisi sijaitsevat järven selällä. Miiansaari on suurin saari, jolla on pituutta 150 metriä ja sen pinta-ala on 0,7 hehtaaria. Muuta saaret ovat Nälkäsaari, Tyhjäsaari ja Mäntysaari. Tukkilahdella oleva saari on nimeltään Latosaari. Miiansaarella, Nälkäsaarella ja kartassa nimetömällä saarella on vapaa-ajan asuntoja.

Järven rantaviivan pituus on 14,8 kilometriä ja sen rannat ovat pääosin metsämaata. peltoja ulottuu rantaan asti sen pohjoisosissa ja eteläisessä niemessä. Järven lähiympäristön haja-asutus muodostuu kymmenestä taloudesta, joista kolme ovat maatiloja. Järven rannoille on rakennettu 25 vapaa-ajan asuntoa. Niille tulee tiet Hirvijärven läpi kulkevalta yhdystieltä 14299.

## Vedenlaatu
Järven vedenlaatua on tutkittu ainakin vuosina 1975, 1993 ja 2012. Tutkimusten mukaan järvi on kirkasvetinen ja karu järvi. Myös veden humuspitoisuudet ovat pienet. Veden happamuustaso vaihtelee pH 6,5–7,0 ja vesi on tämän mukaan lievästi happamana normaalitasolla. Veden happitilanne on hyvä. Järven vedenlaatu ja virkistyskelpoisuus ovat molemmat erinomaisella tasolla.

## Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Leppähampaanjoen valuma-alueella (35.75), jonka Sahajoen valuma-alueeseen (35.756) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 119,1 metriä mpy. Muutaman metsäojan lisäksi järveen laskee Mustijärvi (8 ha) etelästä Tukkilahteen ja Lauttanen (12 ha) pienen Vaippasen kautta Muhulahteen. Niskasjärvi (2 ha) ja Mustijärvi laskevat vuorostaan Lauttaseen. Järven pohjoispuolella oleva kuivatettu järvi paskolammi on laskenut aikanaan Soikanlahteen. Muhujärven laskuoja Salkinoja lähtee Mustalahdelta pohjoiseen, jossa se laskee 650 metrin jälkeen Hirvijärveen (73 ha). Ojalle tulee pudotusta tällä matkalla 4,5 metriä. Vesireitin vedet jatkavat Pylkinjärven (20 ha) kautta Sahajokeen.

## Historiaa
Vuoden 1958 peruskartassa Mustalahden ylittävä pengertie näkyy jo kartassa.

## Lähteet
Lauttastenjärvi

**Lauttastenjärvi**  on Pirkanmaalla Juupajoen Hirvijärvellä sijaitseva järvi.

## Maantietoa
Järven pinta-ala on 32 hehtaaria ja se on 1,4 kilometriä pitkä ja 400 metriä leveä. Se sijaitsee mäkisellä ylänköalueella mäkien välisessä painaumassa. Tällaisia mäkiä ovat esimerkiksi Tielevonvuori, Lauttasvuori ja Kissannokanmäki. Eräät rannat ovat jyrkkiä, vaikka edellä lueteltujen mäkien huiput sijaitsevat kauempana. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 3,7 kilometriä ja sen rannat ovat metsämaata. Rannoille on rakennettu yhdeksän vapaa-ajan asuntoa. Niille tulee tiet yhdystieltä 14299, joka kulkee Ristijärven ja Hirvijärven välillä. Jämsän vastainen raja ohittaa sen 150 metrin etäisyydellä.

## Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Leppähampaanjoen valuma-alueella (35.75), jonka Sahajoen valuma-alueeseen (35.756) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 129,2 metriä mpy. Siihen on johdettu viisi metsäojaa, joista yksi tuo pienen Lilvasjärven vesiä. Järven oma laskuoja lähtee sen länsipäästä ja se laskee 1,5 kilometrin päässä Lamminjärveen. Vesireitti jatkuu alemmaksi ja päättyy lopulta Sahajokeen.

## Historiaa
Vuoden 1958 peruskartassa oli järven itäpäässä ja länsipäässä peltomaita, jotka kuuluivat kahdelle maatilalle. Seuraavassa vuoden 1977 kartassa oli itäpään rantaan ulottuvat pellot metsitetty. Länsipään maatila on luopunut viljelystä vuoden 1986 kartan julkaisun jälkeen.

## Lähteet
Väihijärvi

**Väihijärvi**  on Pirkanmaalla Juupajoen Hirvijärvellä sijaitseva järvi.

## Maantietoa
Järven pinta-ala on 58 hehtaaria ja se on 2,1 kilometriä pitkä ja 700 metriä leveä. Se sijaitsee itä-länsi-suuntaisesti ja se on verrattain kapea järvi. Järven etelärannat ja koillisrannat ovat korkeiden mäkien rinteitä, mutta muualla ovat rannat alavia. Esimerkiksi Kissannokanmäki kohoaa 55 metrin korkeuteen. Muut etelärannan mäet ovat saman korkuisia. Järven länsipäätä kutsutaan Jussilanpääksi. Järven keskivaiheilla on vastarannoilla Leponokka ja Kissannokka nimiset pyöreät niemet. Kissannokan itäpuolelle jää 350 metriä pitkä Kylmälahti. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 5,5 kilometriä ja sen rannat ovat metsämaata lukuun ottamatta pieniä peltopalstoja itäpäässä ja Kylmälahdella. Järven ympäristön haja-asutus muodostuu neljästä taloudesta, joista kaksi saattaa viljellä maata, sekä 30 vapaa-ajan asunnosta. Niille tulee tiet Hirvijärveltä. Oriveden kuntaraja ohittaa järven kaakkoispään 700 metrin päästä.

## Luontoarvoja
### Vedenlaatu
Väihijärven valuma-alue on pääasiassa metsämaata, mutta sen rannoilla on kohtalaisesti vapaa-ajan asutusta. Järven vedenlaadusta on tutkimustuloksia vuosilta 1977, 1984, 1986, 1987 ja 2005. Niiden mukaan vesi on kirkasta ja sen humuspitoisuus on vähäistä. Vedenväri on 30–40&nbsp;mg Pt/l. Järvi ravinteiltaan karu metsäjärvi, joka ei ole havaittu rehevöityneen tai happamoituneen koskaan. Veden kokonaisfosforipitoisuus on noin 10 mikrogrammaa litrassa vettä (µg/l). Väihijärven veden laatu ja virkistyskäyttökelpoisuus ovat erinomaista tasoa.

### Kalakanta
Väihijärvessä pidettiin kalastuskirjanpitoa vuonna 2001. Eniten saatiin saaliiksi pääasiassa haukea ja siikaa, mutta saaiiksi tuli myös madetta ja ahventa. Järveen on istutettu kalaa. Vuonna 2001 laskettiin järveen pieni määrä harjusta ja vuosina 2003, 2006 ja 2008 planktonsiikaa.

## Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Leppähampaanjoen valuma-alueella (35.75), jonka Sahajoen valuma-alueeseen (35.756) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 120,8 metriä mpy. Eteläiseltä metsäalueelta laskee järveen kolme metsäojaa ja idästä Pontikkaojan länteen laskeva jatke. Järven laskuoja on Väikkisuonoja, joka lähtee Leponokan kainalosta Hirvijärveltä tulevan tien alta. Oja virtaa 2,8 kilometriä Väikkisuon läpi meanderoiden ja se laskee Rassinjärveen, jonka jälkeen vesireitti jatkuu Rassinojana Hulippaaseen. Hulipas on Sahajoen lähdejärvi.

## Historiaa
Vuoden 1958 peruskartassa lahden nimenä oli Kylmälänlahti ja sen niemenä Kissaniemi. Kulmakunnalla oli enemmän peltomaata, joista on nykyään jäljellä enää neljäsosa.

## Lähteet
Danny Green

**Daniel Richard ”Danny” Green jr.** (s. 22. kesäkuuta 1987 North Babylon, New York) on yhdysvaltalainen koripalloilija. Hän voitti NBA:n mestaruuden San Antonio Spursissa vuonna 2014, Toronto Raptorsissa vuonna 2019 ja Los Angeles Lakersissä vuonna 2020. Hän edustaa kaudella 2020–2021 Philadelphia 76ersiä. 

Green pelasi Pohjois-Carolinan yliopistossa ja varattiin NBA:han 46. pelaajana . NBA:ssa hän edusti Cleveland Cavaliersia kaudella 2009–2010, minkä jälkeen hän siirtyi San Antonio Spursiin. Vuonna 2014 hän voitti San Antonio Spursin joukkueessa NBA:n mestaruuden. Hänet valittiin NBA-kauden 2016–2017 kakkospuolustustähdistöön.

Kaudeksi 2018–2019 Green siirtyi Toronto Raptorsiin. Hän voitti kauden päätteeksi Raptorisissa NBA:n mestaruuden.

Kaudeksi 2019-2020 Green siirtyi Los Angeles Lakersiin kahden vuoden sopimuksella. Hän voitti NBA:n mestaruuden Lakersissa. 

Green vaihdettiin marraskuussa 2020 Oklahoma City Thunderiin, josta hänet vaihdettiin lähes heti Philadelphia 76ersiin.

## Lähteet
* Danny Green Stats Basketball-Reference.com 

### Viitteet

## Aiheesta muualla
Ylä-Lylyjärvi

**Ylä-Lylyjärvi**  on Pirkanmaalla Juupajoella Lylyn kylän lähellä sijaitseva järvi.

## Maantietoa
Järven pinta-ala on 70 hehtaaria ja se on 1,7 kilometriä pitkä ja 700 metriä leveä. Se sijaitsee Lylyn lounaispuolella Ala-Lylyjärven lähellä ja sen lounaispuolella kohoaa muutamia mäkiä, jonka vuoksi se myös laskee Ala-Lylyjärveen. Korkein mäki on eteläpuolella nouseva Pirunvuori, jonka laki kohoaa 60 metrin korkeuteen. Muut lounaispuolen mäet kohoavat vain 40 metrin korkeuteen. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria ja sen järvenselkä on avoin. Sen rantaviivan pituus on 4,4 kilometriä ja sen rannat ovat metsämaata lukuun ottamatta laskuojan alavassa ympäristössä sijaitsevia peltoja. Järven ympäristön haja-asutus muodostuu viidestä taloudesta, joista kaksi on maatiloja, sekä rannoille rakennetusta 15 vapaa-ajan asunnosta. Niille tulee tiet järven itärantaan tulevalta yhdystieltä 14293. Yhdystien kohdalla on rannassa uimaranta.

## Vedenlaatu
Järven vedenlaatua on tutkittu ainakin vuosina 1966, 1977, 1986, 1987 ja 2005. Lisäksi uimarannan vedestä otetaan vuosittain bakteerinäytteitä. Mittausten mukaan se voidaan luokitella humuspitoisiin järviin, jonka ravinnetasot ovat olleet karun ja lievästi rehevöityneiden järvien tasolla. Nämä arvot vaihtelevat sadannan voimakkuuden mukaan, mutta veden happamuustaso on normaali. Sekä järven vedenlaatu että sen virkistyskäyttökelpoisuus ovat molemmat hyvää tasoa.

## Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Leppähampaanjoen valuma-alueella (35.75), jonka Sahajoen valuma-alueeseen (35.756) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 122,5 metriä mpy. Järveen on ympäristöstä johdettu tai siihen on luontaisesti laskenut kahdeksan metsä- tai pelto-ojaa. Holioja, joka on Iso-Karvian laskuoja, virtaa peltojen halki ja laskee järven länsirantaan. Lyödynoja laskee järven luoteisrantaan ja sen kautta tulevat Lepolammin ja joidenkin muiden yläpuolisten järvien vedet. Järven laskuoja lähtee sen koillisrannasta ja se laskee 700 metrin päässä Ala-Lylyjärveen. Ojalla on pudostusta noin 30 senttimetriä.

## Historiaa
Vuoden 1964 peruskartassa järven nimi oli vielä ”Vähä Lylyjärvi” ja ”Karvianjärvestä” laskeva Holioja oli ”Myllyoja”. Myllyojan ja Ylä-Lylyjärven pohjoisrannoilla on monia peltopalstija, joista nykyään on enää jäljellä yksi laskuojan pohjoispuolella ja toinen nykyisen Holiojan varrelta. Vuoden 1979 karttaan nimet oli muutetty nykykäytännön mukaisiksi.

## Lähteet
Iso-Karvia

**Iso-Karvia**  on Pirkanmaalla Juupajoella Lylystä 2,5 kilometriä länteen Ruoveden kunnanrajan tuntumassa sijaitseva järvi.

## Maantietoa
Järven pinta-ala on 62 hehtaaria, ja se on 2,1 kilometriä pitkä ja 750 metriä leveä. Järvi on pitkän muotoinen ja sen eteläpää päättyy Karvianlahteen. Järvi sijaitsee korkeiden mäkien välisessä painanteessa. Mäkien jyrkät rinteet tekevät pohjoispuoliskon rannoista melko jyrkkiäkin. Niemennenä on itärannalla sijaitseva korkea mäki, jolla on lähes 40 metriä korkeutta. Vastarannalla laskeutuvat järveen Loukasvuoren rinteet, jotka ovat 30 metriä korkeat. Vuoren huippu sijaitsee kauempana ja se yltää yli 45 metriä järveä korkeammalle. Järven eteläpäässä kohoavat hieman kauempana Paltanmäki ja Hallamäki. Järvellä on kartan mukaan neljä tai viisi saarta , joista suurimman nimi on Saarikallio. Saaret sijaitsevat rannan tuntumassa ja Saarikallio sijaitsee järven keskivaiheilla sen itärannan tuntumassa. Järven rantaviivan pituus on 5,9 kilometriä ja sen rannat ovat metsämaastoa. Sen haja-asutus muodostuu yhdestä taloudesta, joka on entinen maatila. Muut rakennukset ovat rannoilla sijaitsevia vapaa-ajan asuntoja. Niitä on 34 ja niille tulee tiet yhdystieltä 14293.

## Vedenlaatu
Järven vedenlaatua on tutkittu ainakin vuosina 1972, 1977, 1994 ja 1995. Koska Iso-Karvia on Lylyjärvien valuma-alueen latvajärviä, on sen valuma-alue pieni ja sen vesi vahtuu hitaasti. Valuma-alueella on kuitenkin pinta-alana vain vähän metsämaata ja siksi vesi on väritöntä ja kirkasta. Vesi on hapanta, sillä veden happamuustaso vaihtelee pH 5,8–6,0, mutta toisaalta veden puskurikyky happamoitumista vastaan on kohtuullinen. Järven happitilanne on erittäin hyvä eikä lämpötilakerrostumisen aikana esiinny alusvedessäkään happivajetta. Veden ravinnetasot ovat karun järven tasolla. Kokonaisfosforipitoisuus on ollut vain 6 mikrogrammaa litrassa eli hyvin alhainen. Levämäärät ovat olleet pienet ja veden näkösyvyys on välillä jopa 5 metriä. Järven virkistyskelpoisuus ja samalla vedenlaatu ovat erinomaiset.

## Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Leppähampaanjoen valuma-alueella (35.75), jonka Sahajoen valuma-alueeseen (35.756) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 143,3 metriä mpy. Järven laskuoja Holioja lähtee järven eteläpäästä ja se laskee 1,5 kilometrin päässä Yli-Lylyjärveen. Ojalle tulee matkalla pudotusta 20,8 metriä.

## Historiaa
Vuoden 1964 peruskartassa järveä kutsuttiin vielä nimellä ”Karvianjärvi”, mutta se muuttui kartoissa vuodesta 1979 alkaen Iso-Karviaksi. Samoin oli järven laskuoja aluksi ”Myllyoja”, mutta se on nykyään nimeltään Holioja. Vuoden 1954 kartassa on järven pohjoispäässä maatila ja sen eteläpäässä kaksi maatilaa. Laskuojan varrella on kartassa kaksi maatilaa lisää, joten laskuojan ympärillä olevat pellot jakautuvat jollakin tavalla niiden kesken.

## Lähteet
Kuusijärvi (Orivesi)

**Kuusijärvi** on Pirkanmaalla Orivedellä ja Kuhmoisissa sijaitseva järvi.

## Maantietoa
Järven pinta-ala on 28 hehtaaria ja se on 1,4 kilometriä pitkä ja 600 metriä leveä. Se muodostuu kahdesta järvenosasta, joita yhdistävät toisiinsa Suoniemen ja Niittyniemen välinen kapea salmi. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 4,6 kilometriä ja sen rannat ovat metsämaata. Järven lähialueen asutus on haja-asutusta ja sen rannoille on rakennettu kuusi vapaa-ajan asuntoa. Niille tulee tiet Mattilankylän ja Löytäneen väliseltä kylätieltä. Järven ylittää Oriveden ja Kuhmoisten välinen kuntaraja.

## Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Pääskylänjoen valuma-alueella (35.76), jonka Pääskylänjoen suualueeseen (35.761) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 106 metriä mpy. Siihen on johdettu viisi metsäojaa, jotka tuovat esimerkiksi Louhunkorven ja Lehmisuon kuivatusvesiä. Järven lasku-uoma on 40 metriä pitkä kapea salmi Pitkäveteen. Järvien vedenpinnat ovat samalla korkeudella.

## Historiaa
Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa Pitkäveden vedenpinta oli nykyistä korkeammalla. Kuusijärvi oli Pitkäveden eräs lahti, mutta myöhemmin järvellä toimitettu järvenlasku laski pintaa niin paljon, että Kuusijärvi kuroutui erilleen. Kuusijärvi on verrattain nuorin järvi, mutta järvenlaskun ajankohtaa ei tätä kirjoitettaessa tiedetä.

Vuoden 1965 peruskartassa peltoja oli järven luoteis-, lounais- ja koillisrannoilla. Silloin järveen johti vain yksi oja. Vuoden 1985 peruskartassa pellot olivat pienentyneet ja järvelle oli rakennettu kaksi vapaa-ajan asuntoa lisää.

## Lähteet
Curtis Sanford

**Curtis Sanford** (s. 5. lokakuuta 1979 Owen Sound, Ontario, Kanada) on kanadalainen uransa lopettanut jääkiekkomaalivahti. Hän edusti NHL-liigassa St. Louis Bluesia, Vancouver Canuksia ja Columbus Blue Jacketsia sekä KHL:ssä Lokomotiv Jaroslavia.

Sanfordia ei ole varattu NHL:ään.
Lahnajärvi (Orivesi, Lahnajärvenkulma)

**Lahnajärvi**  on Pirkanmaalla Oriveden Längelmäellä Lahnajärvenkulmalla sijaitseva järvi.

## Maantietoa
Järven pinta-ala on 44 hehtaaria ja se on 1,5 kilometriä pitkä ja 700 metriä leveä. Se sijaitsee Puirolanvuoren pohjoispuolella, missä on järvelle muutamia mäkiä ja niiden laaksoja muodostumiseen. Järven alavilla alueilla on ollut viidellä maatilalla viljelytoimintaa, mutta niiden peltoalat ovat olleet pienet. Järvellä on kaksi kiilamaista lahtea kummassakin päässä järveä: Enolahti ja toinen on kartassa nimetön lahti. Eteläosassa Vasmanninniemen eteläpuolelle leviää kolmas lahti, jonka rannat ovat kosteikkoa. Järvellä on kartan mukaan kolme saarta. Yksi saari sijaitsee järvenselällä, yksi pohjoisrannat tuntumassa ja kolmas eteläisen lahden suulla. Järven rantaviivan pituus on 6,4 kilometriä ja sen rannat ovat metsämaata lukuun ottamatta muutamaa peltopalstaa. Nykyiset ja entiset maatilat ovat pysyvästi asuttuja ja niiden lisäksi rannoille on rakennettu noin 10 vapaa-ajan asuntoa. Niille tulee tiet Myllynpohjan ja Länkipohjan väliseltä yhdystieltä 3280. Pohjoisrannalla sijaitseva Leporanta on toiminut taidekeskuksena .

## Luontoarvoja
Järven koillispään rannoista ja Tampinniemen ympäristöstä on muodostettu luonnonsuojelualue.

## Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Pääskylänjoen valuma-alueella (35.76), jonka Lahnajärven valuma-alueeseen (35.763) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 102,4 metriä mpy. Siihen on johdettu Valkeissuon ja Puirolanvuoren kuivatusoja, missä sijaitsee Sammakkolammi, ja näiden lisäksi Vähäsuon, Koukkusuon ja Aukeasuon kuivatusojat. Lahnajärven valuma-alueen järvet sijaitsevat kaukana, mutta suoraan järveen laskee kolme järveä. Viljastenjärvi (16 ha) sijaitsee Lahnajärven pohjoispuolella ja sen laskuoja laskee Lahnajärven pohjoisrantaan. Kalliojärvi (10 ha) laskee pohjoiseen lahteen ja sen kautta tulevat valuma-alueen vesistä suuri osa. Järven laskuoja on Sahinoja, joka laskee Luukkanjoen Rimmiin. Sahinojan pudotus tällä matkalla on 3,0 metriä.

## Lähteet
Aulusjärvi

**Aulusjärvi** on Keski-Suomessa Jämsässä ja Pirkanmaalla Kuhmoisten Pukarankulmalla sijaitseva järvi.

## Maantietoa
Järven pinta-ala on 71 hehtaaria ja se on 1,4 kilometriä pitkä ja 1,1 kilometriä leveä. Se sijaitsee Kuoksenjärven ja Pukarajärven välissä. Järven pohjoispäätä kutsutaan Pitkäpohjaksi. Järvellä on kartan mukaan 8 saarta, joista Laivasaaret ovat suurimmat. Ne muodostavat kolmen saaren jonon järven etelärannan edustalle. Sen rantaviivan pituus on 6,8 kilometriä ja sen rannat ovat metsämaata. Rannoille on rakennettu yli 20 vapaa-ajan asuntoa, joille tulee tiet Pukarankulman kautta kulkevalta kylätieltä. Jämsän ja Kuhmoisten välinen kuntaraja ylittää järven kaakkoispään siten, että suuri osa järvestä jää Jämsään.

## Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Pääskylänjoen valuma-alueella (35.76), jonka Pukarajärven alueeseen (35.764) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 123,8 metriä mpy. Siihen on johdettu yli 10 metsä- tai suo-ojaa. Suuri metsäoja Kaijanoja laskee järven luoteisrantaan. Se tuo sieltä Kaijanjärven (6 ha) ja Lammin vesiä. Aulusjärven laskuoja lähtee Pitkäpohjan itärannasta ja se laskee 150 metrin jälkeen Kuoksenjärveen. Ojalle tulee matkalla pudotusta 0,3 metriä.

## Historiaa
Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa sen karttanimi on ”Autusjärvi”, mutta se lienee kirjoitusvirhe. Kartassa järvi on autio.

Vuoden 1965 peruskartassa järvi on edelleen autio ja siihen oli johdettu vain kaksi lyhyttä metsäojaa. Vuonna 1986 ojia oli enemmän ja rannoille oli rakennettu kaksi mökkiä.

## Lähteet
Lamminjärvi (Kangasala)

**Lamminjärvi**  on Pirkanmaalla Kangasalla Vehkajärvellä sijaitseva järvi.

## Maantietoa
Järven pinta-ala on 57 hehtaaria ja se on 1,9 kilometriä pitkä ja 850 metriä leveä. Sen järvenselältä haarautuu kolme kapeaa lahtea: eteläpäässä yli 600 metriä pitkä oleva Soukionlahti työntyy kohti etelää, lyhyempi Riuttalahti samasta paikasta kohti luodetta, ja pohjoispäässä Vitalahti kohti pohjoista. Korkein kohta on Plevnanvuori, joka sijaitsee lounaisrannassa ja kohoaa yli 40 metrin korkeuteen. Järvellä on kartan mukaan yksi luotomainen saari. Järven rantaviivan pituus on 7,5 kilometriä ja sen rannat ovat metsämaata, mutta sen lähialueella on useita peltopalstoja. Lisäksi järven ilmakuvissa näkyy rantoja seuraavia kosteikkovyöhykkeitä. Sen asutus on haja-asutusta. Järvellä on kiinteää asutusta vain kolmen tilan verran ja toistakymmentä vapaa-ajan asuntoa. Niille tulee tiet yhdystieltä 14229, joka kulkee Pajulanjärven välisellä kannaksella seututieltä 325 kohti Pajulaa, ja Plevnanvuoren alta kulkevalta haaratieltä.

## Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Pääskylänjoen valuma-alueella (35.76), jonka Pajulanjärven valuma-alueeseen (35.762) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 106,1 metriä mpy. Siihen on johdettu oseita metsä- tai suo-ojia etelästä ja pohjoisesta päin. Yksi pohjoisista ojista on Pitkäjärven (10 ha) laskuoja. Pitkäjärven valuma-alueella ovat vielä Tankojärvi (6 ha), Koverojärvi (4 ha) ja Ahvenainen (5 ha). Järven 400 metriä pitkä laskuoja lähtee järvenselän itärannasta ja se laskee Pajulanjärven Viljunjärven länsirantaan. Laskuojalla on pudotusta vain 0,1 metriä.

## Lähteet
Kuoksenjärvi

**Kuoksenjärvi** on Pirkanmaalla Kuhmoisissa ja Keski-Suomessa Jämsässä metsäalueella sijaitseva järvi.

## Maantietoa
Järven pinta-ala on 261 hehtaaria eli 2,6 neliökilometriä ja se on 4,0 kilometriä pitkä ja 2,2 kilometriä leveä. Se sijaitsee metsäalueella Pukaranjärven ja Pitkäjärven välissä. Sen jakaa osiin kolme niemeä, joista Hirviniemi on 1,8 kilometriä pitkä ja noin 400 metriä leveä. Niemen eteläpuolelle jää niemen kanssa yhtä pitkä ja leveä Hirvilahti. Niemen pohjoispuolelle jää 3,2 kilometriä pitkä, mutta niemen kanssa yhtä leveä lahtimainen järvenosa. Sen pohjukkaa kutsutaan Kylmälahdeksi. Järven länsirannasta työntyy vastakkaiseen suuntaan 650 metriä pitkä Narusniemi, jonka eteläpuolella sijaitsee suojaisa Naruspohja. Tämän niemen vieressä on pohjoiseen työntyvä lyhyt Majaniemi, joka suojaa etelään työntyvää Koselahtea, joka muuttuu lopussa laskujoen luusuaksi.

Järvellä on kartan mukaan 15 saarta. Suurin saari on Hirvisaari, joka on 250 metriä pitkä, 160 metriä leveä ja jonka pinta-ala on 2,8 hehtaaria. Sen vieressä on toinen Hirvisaari, joka on saman kokoinen kuin Kylmälahdella sijaitseva toinen nimetön saari. Kylmälahdella on kaksi saarta, Hirvilahdella kolme, länsirannan tuntumassa kolme saarta ja Naurusniemen ja Majaniemen lähellä Kuivasaari, Kalliosaari sekä kaksi pientä saarta.

Sen rantaviivan pituus on 25,8 kilometriä ja järven rannat ovat metsämaata. Ympäristön asutus on haja-asutusta. Se muodostuu kuudesta kiinteästä ja lähes sadasta vapaa-ajan asunnosta. Niille tulee tiet Pukarankulman kautta ja Herettyyn kulkevilta tieltä. Kuhmoisten ja Jämsän välinen kuntaraja jakaa järven lähes puoliksi sen tulojoen ja laskujoen kautta kulkevalla mutkaisella linjauksella.

## Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Pääskylänjoen valuma-alueella (35.76), jonka Pukarajärven alueeseen (35.764) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 123,5 metriä mpy. Järven tärkein tulouoma on Pitkäjärven valuma-alueen (35.765) lasku-uoma, joka laskee Kuoksenjärveen virrattuaan Pitkäjärvestä (214 ha) ensin Teinusjärven (27 ha) läpi. Järveen on johdettu kolmattakymmentä metsä- ja suo-ojaa. Osa niistä tuo vettä kauempaakin ja osa pienistä järvistä. Esimerkiksi Kylmälahden etelärantaan laskee Kärpäslammin (5 ha) laskuoja ja pohjoisrannan Veikkasenlahteen Valkealammi (4 ha) ja Kuikkalammi (1 ha) yhdessä, järven etelärantaan Nännälammin oja, Hirviniemen edustalle Leissanpohjaan Otsikkojärvi (6 ha) ja Kovassuo, ja järven itärantaan Aulusjärvi (71 ha). Järven laskujoki lähtee Koskelahden eteläpäästä jokena, joka virtaa Ruhkalammin (16 ha) kautta Pukarajärven (195 ha) Latopohjaan.

## Historiaa
Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa järvi oli autio lukuun ottamatta sen luoteispään ainoan Kuoksen maataloa.

Vuoden 1965 peruskartassa löytyy pieniä peltopalstoja Kylmälahden itäpäästä ja järven luoteispäässä. Järvellä on kartassa seitsemän maatilaa, seuraavassa niitä on toiminnassa ehkä neljä.

## Lähteet
Rasinjärvi

**Rasinjärvi**  on Keski-Suomessa Jämsän Rasissa ja Kuhmoisten Kylämässä sijaitseva järvi.

## Maantietoa
Järven pinta-ala on 50 hehtaaria ja se on 2,5 kilometriä pitkä ja 750 metriä leveä. Se sijaitsee Pitkäjärven länsipuolella Pukarajärveltä alkavan kalliomurroksen painaumassa . Monet sen rantojen rinteistä putoavat viistosti veteen. Järvellä on kartan mukaan neljä saarta, joista suurin on 80 metriä pitkä ja 70 metriä leveä. Eräässä toisessa 65 metriä pitkässä saaressa on mökki. Muut saaret ovat luotoja. Järvenen rantaviivan pituus on 6,3 kilometriä ja sen rannat ovat metsämaata. Järven ympäristö on haja-asutusaluetta, joka muodostuu kuudesta tilasta ja vajaasta 30 vapaa-ajan asunnosta. Niille tulee tiet ohi kulkevasta yhdystiestä 3284. Järven eteläpään halki kulkee Jämsän ja Kuhmoisten välinen kuntaraja. Suuri osa järvestä jää Jämsän puolelle.

## Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Pääskylänjoen valuma-alueella (35.76), jonka Pitkäjärven valuma-alueeseen (35.765) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 123,8 metriä mpy. Siihen on johdettu kaksi lyhyttä metsäojaa. Niiden lisäksi siihen laskee lähijärvien laskuojia. Näitä ovat Jussinvuorella sijaitseva pieni Koljonlampi ja alempana sijaitsevat molemmat Riihijärvet. Ilman näitä Rasinjärvi olisi latvajärvi, jonka laskuoja Salmenoja laskee Pitkäjärveen.

## Lähteet
Särkijärvi (Kuhmoinen, Kylämä)

**Särkijärvi**  on Pirkanmaalla Kuhmoisten Kylämässä sijaitseva järvi.

## Maantietoa
Järven pinta-ala on 98 hehtaaria ja se on 2,5 kilometriä pitkä ja 1,0 kilometriä leveä. Keskellä järveä on kaksi vastakkaista niemeä, joiden väliin jää 100 metriä leveä salmi. Salmi yhdistää siten kaksi järvenosaa, joista läntisen osan rikkoo kolme saarta ja kolmas niemi ja itäisen osan rikkovat Lortinniemi ja Särkiniemi. Säkiniemi suojaa etelässä 700 metriä pitkää Tallahtea. Järven lähiympäristö on alavaa maastoa, jossa korkein mäki on alle 20 metriä korkea. Järvellä on kartan mukaan 13 saarta, joiden nimiä ei kartoissa ilmoiteta. Itäisen järvenosan kolme suurta saarta ovat 150–180 metriä pitkät ja 40–70 metriä leveät. Suurimman saaren pinta-ala on kartasta mitattuna 0,8 hehtaaria. Muut saaret ovat pieniä luotoja. Järven rantaviivan pituus on 12,7 kilometriä ja sen rannat ovat metsämaata. Järvi sijaitsee haja-asutusalueella, joka muodostuu yhdestä entisestä maatilasta ja yli kymmenestä vapaa-ajan asunnosta. Niille tulee tiet yhdystieltä 3284.

## Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Pääskylänjoen valuma-alueella (35.76), jonka Pitkäjärven valuma-alueeseen (35.765) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 127,2 metriä mpy. Siihen on johdettu yli kymmenen metsäojaa. Niiden lisäksi järveen laskee muutaman järven laskuoja. Näitä ovat Särkilammi (4 hehtaaria, ha), joka laskee Lortinniemen juureen, ja Kannuslammi (1 ha), joka laskee läntiseen osaan ja jonka kautta laskevat Särkijärveen myös eräs nimetön lampi, Likolammi, Vuorisjärvi (2 ha) ja ojan valuma-alueen latvoilta esimerkiksi Vatijärvi (10 ha).

Särkijärven laskuoja lähtee sen länsipäästä Heretynlahdelta ja se virtaa ensin etelään Heretynlammiin (3 ha) ja siitä länteen Pitkäjärven Toijanlahteen.

## Lähteet
Saaresjärvi (Kuhmoinen, Kylämä)

**Saaresjärvi** on Pirkanmaalla Kuhmoisten Kylämässä sijaitseva järvi.

## Maantietoa
Järven pinta-ala on 67 hehtaaria ja se on 2,7 kilometriä pitkä ja 500 metriä leveä. Järvenselän rikkoo monet saaret ja siinä on kaksi niemeä Kytöniemi ja Isoniemi. Kytöniemi on 450 metriä oitkä ja sen suojaan jää Kytölahti. Isoniemi on muodoltaan saarimainen, mutta se on maatunut mantereeseen matalalla suolla. Sen takana on järven päässä Isolahti ja kaakkoispäässä Saarenlammin lahti. Järven ympäristö on alavaa maata, vaikka Isoniemessä on 14 metriä korkea ja Kytöniemellä 17 metriä korkea mäki. Kytöniemen lounaisrannassa on jyrkänne kuten myös vastarannassa Peurakalliolla. Järvellä on kartan mukaan 17 saarta. Suurin saari on 130 metriä pitkä ja 30 metriä leveä. Muut saaret ovat samalla tavalla pitkänmuotoisia. Järven rantaviivan pituus on 11,4 kilometriä ja sen rannat ovat metsämaata, joka on paikoin soistunutta. Sen luoteispäässä sijaitsee kaksi entistä maatilaa, mutta muuten haja-asutus muodostuu rannoille rakennetuista vapaa-ajan asunnoista. Niitä on kartasta laskien noin kymmenen ja niille tulee tiet yhdystieltä 3284.

## Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Pääskylänjoen valuma-alueella (35.76), jonka Pitkäjärven valuma-alueeseen (35.765) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 123,9 metriä mpy.

Saaresjärvi on valuma-alueeltaan pieni järvi, mutta koillisesta päin siihen laskee saman kokoinen Kurkijärvi (70 ha), joka sijaitsee osittain Isojärven kansallispuiston alueella. Kurjojärveen laskevia järviä on muutama lisää, joista esimerkiksi Kurkilammi (13 ha) ja Kuorejärvi (18 ha) voidaan tässä mainita. Saaresjärveen laskee vielä lisäksi Nuorajärvi (26 ha) luoteesta, Tuppilammi (1 ha) lännestä, Vehmaslammi (2 ha) ja Takalammi ja Sammakkolammi luoteesta.

Saaresjärven lasku-uoma lähtee kaakkoispäässä sijaitsevasta Saareslammin lahdelta ja se laskee 200 metrin jälkeen Pitkäjärven Kotalahteen. Laskuojalle tulee pudotusta 0,1 metriä.

## Historiaa
Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa Saaresjärven vedenpinta on ollut niin korkealla, että järvellä on ollut vesiyhteys salmien kautta sekä Pitkäjärveen että Teinusjärveen samanaikaisesti. Kartan julkaisun jälkeen on ilmeisesti tapahtunut järvenlasku, jossa Teinusjärvi, Pitkäjärvi ja Saaresjärvi ovat kuroutuneet erilleen toisistaan.

## Lähteet
Kurkijärvi (Kuhmoinen, Kylämä)

**Kurkijärvi**  on Pirkanmaalla Kuhmoisten Kylämässä sijaitseva järvi. Suuri osa järven rannoista kuuluu Isojärven kansallispuistoon.

## Maantietoa
Järven pinta-ala on 70 hehtaaria ja se on 2,5 kilometriä pitkä ja 850 metriä leveä. Kapealla järvellä on kolme lahtea. Kurkilahti, joka on 750 metriä pitkä, työntyy luoteeseen päin, 1,1 kilometriä pitkä Kannuslahti työntyy kaakkoon ja Mäyräniemen takana lyhyt Mäyräniemi samaan suuntaan. Järvenselkä on pohjois-etelä-suuntainen ja se on 1,5 kilometriä pitkä. Kurkiniemi jää järvenselän ja Kurkilahden väliin Järvellä on kartan mukaan kolme kartassa nimetöntä saarta, jotka sijaitsevat järvenselällä. Järven rantaviivan pituus on 9,2 kilometriä ja sen rannat ovat metsämaata. Sen rantaan on rakennettu yksi vapaa-ajan asunto, jolle tulee tie yhdystieltä 3284. Kannuslahden Kannussalmella on nuotiopaikka ja kävelyreitistöön kuuluva silta. Retkikohteisiin tulee kävelypolku Heretyn kämpältä yhdystien varresta .

## Luontoarvoja
Vaikka itse järvi ei kuulu Isojärven kansallispuistoon, kuuluvat lähes kaikki sen rannat. Kurkilahden etelärannat ovat jääneet kansallispuiston ulkopuolelle.

## Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Pääskylänjoen valuma-alueella (35.76), jonka Pitkäjärven valuma-alueeseen (35.765) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 126,6 metriä mpy. Siihen on johdettu vain muutama lyhyt metsäoja. Muut ojat ovat luontaisia järvien ja lampien laskuojia. Kurkilahteen tuleva oja on Haukiaisen (1 ha) laskuoja. Järven pohjoispäähän tule kaksi ojaa. Kurkilammin (13 ha) laskuoja on vain 200 metriä pitkä ja Yläinen-Lortikan (1 ha) ja Alaisen-Lortikan yhteinen oja kulkee pitempänä pitkää laaksoa pitkin. Kyseiseen ojaan yhtyy idästä tuleva metsäoja, jonka valuma-alueella ovat Kaakkolammi (1 ha), Lepolammi ja Likolammi. Järvenselän saarien kohdalle laskee Kuorejärvestä (18 ha) alkava oja. Sen takana sijaitsee Hevosjärvi (5 ha), joka laskee Kuorejärveen. Kurkijärven valuma-alueella sijaitsevat vielä Kurkiniemen takana oleva Ripakkolammi ja Kannuslahdella oleva Piimälammi, joilla ei ole laskuojia.

Kurkijärven laskuoja on Kurkioja, joka lakaa Kurkilahden suulta ja joka laskee 550 metrin mittaisena Saaresjärveen. Kurkiojalle tulee pudostusta tuolla matkalla 2,7 metriä.

## Lähteet
Hahmajärvi (järvi Kuhmoisissa)

**Hahmajärvi** on Pirkanmaalla Kuhmoisten Hahmajärvellä ja Poikuskulmalla sijaitseva järvi.

## Maantietoa
Järven pinta-ala on 618 hehtaaria eli 6,2 neliökilometriä ja se on 4,3 kilometriä pitkä ja 2,8 kilometriä leveä. Se on pyöreähkö järvi, jolla on avoin järvenselkä. Pohjoispäässä sijaitsee pieni Sunttilanlahti, joka jää Kortelahdenniemen ja Vintturinniemen suojaan. Myös järven länsirannassa on pieni Niemimaa. Itärannassa sijaitsee Ojalanlahti, joka jää Haukkaniemen pohjoispuolelle, ja etelärannassa on Tenhetynlahti.

Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Järven tilavuudeksi on saatu 52,5 miljoonaa kuutiometriä eli 0,0525 kuutiokilometriä. Sen keskisyvyys on 8,5 metriä ja suurin syvyys on 26,1 metriä. Syvin kohta sijaitsee keskellä järveä. Yli 20 metriä syviä kohtia esiintyy muualla vain pienialaisesti kahdesti. Rannat ovat yleensä matalia, mutta itärannan jyrkillä kohdilla myös vesi syvenee äkisti. Jopa Ojalanlahti on lähes 18 metriä syvä.

Järvessä on laskettu olevan 35 saarta. Niiden yhteispinta-ala on 8,0 hehtaaria, mikä on noin 1,3 prosenttia järven kokonaispinta-alasta. Saarista kolme on yli hehtaarin suuruisia, 27 yli aarin ja loput viisi ovat alle aarin kokoisia. Suurimmat neljä saarta ovat Lukkarinsaari ja kartassa nimetön saari Ojalanlahdella sekä Kanisaari ja Mäntysaari Niemimaan tuntumassa. Muita nimettyjä saaria ovat Niemimaan tuntumassa Raatosaari, Selkäsaaret ja Lintula, etelärannikolla Pikkusaari, Parisaari, Harmaankivensaari, Virstasaari ja Hattusaari, ja järven pohjoisosassa Verkkosaari ja Talassaari.

Järveen rantaviivan pituus on 27,7 kilometriä ja sen rannat ovat metsämaata. Suorantoja on erittäin vähän ja korkeita rantoja ovat itärannikko Jylynvuori mukaan lukien. Järven ympäristö on haja-asutusaluetta, joka muodostuu kuudesta entisestä maatilasta ja noin 70 vapaa-ajan asunnosta. Niille tulee tiet kirkonkylältä tulevalta yhdystieltä 3282 ja siitä pohjoiseen Hahmajärvellä haarautuvalta yhdystieltä 16977, joka kiertää järven.

## Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Pääskylänjoen valuma-alueella (35.76), jonka Hahmajärven valuma-alueeseen (35.766) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 129,6 metriä mpy. Siihen on johdettu metsäojia ja rantojen suo-ojia. Etelärantaan Tenhetynlahteen laskevat Pikku-Tenhetyn (2 hehtaaria, ha) kautta Kelkku, Salmi-Tenhetty (5 ha) ja Iso-Tenhetty (9 ha). Niiden lähellä sijaitsee vielä Luippunen (22 ha), jolla on oma laskuojansa. Suurin tulojärvi on Lievejärvi (110 ha), joka kerää vesiä Hahamjärven länsipuolella ja laskee ne järven  länsirantaan. Hahmajärven lasku-uoma laskaa Vintturinniemen takaa lahden luusuasta. Se virtaa ensin 1,3 kilometriä luoteeseen ja laskee siellä Pitkäjärveen (8 ha), ja jatkaa siitä Mauharinjokena länteen päin, missä se 1,5 kilometrin päässä laskee Lahnajärveen (14 ha). Lahnajärvi laskee lyhyttä kaivettua uomaa pitkin Ruhkalammin ja Pukarajärven väliseen leveään uomaan.

## Lähteet
Lievejärvi

**Lievejärvi** on Pirkanmaalla Kuhmoisten Hahmajärven ja Leppäkosken välissä sijaitseva järvi.

## Maantietoa
Järven pinta-ala on 110 hehtaaria eli 1,1 neliökilometriä ja se on 2,2 kilometriä pitkä ja 1,0 kilometriä leveä. Järven niemet ovat pieniä, mutta sillä on nimettyjä lahtia. Sen länsipäässä sijaitsee Otteleenlahti, joka on 500 metriä pitkä, ja kaakkoispäässä Salakkaniemen eteläpuolella haaroittuva lahti Kylmälahti ja Ponanlahti. Myös Salakkalahden pohjoista osaa voidaan pitää leveänä lahtena. Etelärannassa on vielä pieni lahti, joka on kartassa kuitenkin nimetön. Järvellä on kartan mukaan 16 saarta. Ne sijaitsevat rantojen läheisyydessä jättäen järvenselän avoimeksi. Poikkeuksena ovat Salakkaniemen kärjessä sijaitseva järven suurin saari, joka suojaa itäistä lahtea. Saaren pituus on kartasta mitattuna 90 metriä. Järven rantaviivan pituus on 10,1 kilometriä ja sen rannat ovat metsämaata, joka on alavissa paikoissa soistunutta. Sen haja-asutus muodostuu kolmesta entisestä maatilasta ja noin 25 vapaa-ajan asunnosta. Niille tulee tiet kirkonkylältä alkavalta yhdystieltä 3282.

## Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Pääskylänjoen valuma-alueella (35.76), jonka Hahmajärven valuma-alueeseen (35.766) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 141,8 metriä mpy. Siihen on johdettu muutamia metsäojia, mutta järven valuma-alue on kartan mukaan varsin pieni. Pohjoisrantaan laskee Vehkojärven (1 ha) ja Kaiturinjärvien (6 ha) yhteinen laskuoja. Lievejärven laskuoja lähtee sen itäpään lahdenpohjukasta ja se laskee Hahmajärven länsipäähän. Kartoissa laskuojia on merkitty kaksi, mutta niistä on mahdoton sanoa, kumpi on vetävä uoma. Lasku-uomalla on pudotusta 12,2 metriä.

## Lähteet
Jokijärvi (Hämeenlinna)

**Jokijärvi**  on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa Hauhon Ilmoilan kylän lähellä sijaitseva järvi.

## Maantietoa
Järven pinta-ala on 70 hehtaaria ja se on 1,6 kilometriä pitkä ja 750 metriä leveä. Järvellä on kartan mukaan neljä saarta, joista kolme on pieniä luotoja ja yksi 3–4 hehtaaria suuri metsäsaari. Sen rantaviivan pituus on 5,1 kilometriä ja sen rannat ovat kosteikkoa. Järven lähiympäristössä on neljä maatilaa, neljä vakituista asuntoa ja neljä vapaa-ajan asuntoa, joista yksi sijaitsee suuressa saaressa. Rantaan asti tulee kaksi tietä kantatieltä 57.

## Luontoarvoja
Jokijärvi on lähes kokonaan Natura 2000-ohjelman luonnonsuojelualuetta (FI0304001, 101 hehtaaria). Siihen kuuluu järven vesialue rannoilta alkaen, mutta järven suurin saari on rajattu alueen ulkopuolelle. Se on matala ja rehevä järvi, josta on avovettä noin puolet järven pinta-alasta. Järven vesikasvillisuus sisältää joitakin harvinaisuuksia kuten esimerkiksi litteävita, ristilimaska, kiehkuraärviä, sahalehti, kapeaosmankäämi, haarapalpakko, vankkasara ja varstasara. Se on lintujärvenä valtakunnallisesti arvokas kohde. Alueen linnuista 12 on lintudirektiivin liitteen I mukaisia lajeja. Järven pesimälajistoon kuuluu laulujoutsen, ruskosuohaukka, kaulushaikara, punasotka ja pikkulokki. Järveltä tavataan myös haarahaukka, harmaasorsa, suopöllö, luhtakana, liejukana ja kurki. Yölaulajia ovat ruokokerttunen ja rastaskerttunen. Se on tärkeä linnustolle muuttoaikaisena levähdyspaikkana ja sulkasadonaikana kerääntymispaikkana. Muuttoaikana voi nähdä esimerkiksi suokukko, punakuiri, suosirri, jänkäsirriäinen, jänkäkurppa ja mustaviklo. Lintuja voi tarkkaila järven itäpuolen kallioilta. Alueella voi metsästää ja kalastaa. Kalat lisääntyvät mielellään järvessä.

## Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Hauhon alueella (35.77), jonka Ilmoilanselän alueeseen (35.771) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 84,3 metriä mpy. Järveen on johdettu rantasoiden kuivatusojia. Siihen laskee kaakosta päin johto-oja, joka alkaa Työjärvestä. Työjärveen on johdettu Palssarin pelto-ojia. Järvestä laskee leveä 750 metriä pitkä joki Ilmoilanselkään. Joella on pudotusta 0,1 metriä.

## Historiaa
Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa järvi on merkitty kosteikoksi, jonka karttanimenä on ”Yokijarvi”. Sille on merkitty saari. Sen ympäriltä on raivattu niittyjä nykyisten peltomaiden kohdilta. Järven lasku-uomaa on perattu 1920-luvulla, jolloin järvenlaskussa vedenpinta aleni puoli metriä. Rantojen kasvillisuusvyöhykkeet muodostuivat silloin hyvin leveiksi. Vuoden 1957 peruskartassa on niityt vaihtuneet peltomaiksi ja suuri saari keskellä järveä on viljelty. Saaren viljely on lopetetty vuoden 1976 kartassa ja vuoden 1986 kartassa on järven luusuassa oleva pieni peltopalsta metsitetty.

## Katso myös
* Luettelo Suomen Natura 2000 -alueista

## Lähteet
Konaanjärvi

**Konaanjärvi**  on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa Torvoilan kylän lähellä sijaitseva järvi.

## Maantietoa
Järven pinta-ala on 106 hehtaaria eli 1,1 neliökilometriä ja se on 1,9 kilometriä pitkä ja 1,4 kilometriä leveä. Järvellä on kartan mukaan kaksi saarta. Sen rantaviivan pituus on 7,8 kilometriä.

## Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Hauhon alueella (35.77), jonka Iso-Roineen alueeseen (35.773) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 84,4 metriä mpy.

## Lähteet
Pitkäjärvi (Pälkäne)

**Pitkäjärvi**  on Pirkanmaalla Pälkäneellä sijaitseva järvi.

Pitkäjärvellä ei ole lainkaan polttomoottorikäyttöisiä vesikulkuneuvoja (poikkeuksena  kunnostustyössä satunnaisesti  tarvittavat työkoneet).

## Maantietoa
Järven pinta-ala on 73 hehtaaria ja se on 2,3 kilometriä pitkä ja 850 metriä leveä. Järvellä on kartan mukaan kaksi saarta. Sen rantaviivan pituus on 8,2 kilometriä.

## Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Hauhon alueella (35.77), jonka Iso-Roineen alueeseen (35.773) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 98,5 metriä mpy.

### Historiaa
Pälkäneen ja Hauhon rajamailla Myllyhaudanojassa oli myös vanha myllynpaikka. Vuodelta 1692 olevan kartan selityksissä mainitaan paikalla olleen puromyllyn. Viime vuosisadan  puolimaissa rakennutti Hauhon Vuolijoen rusthollari, joka omisti kolmanneksen Pitkäjärven talosta, paikalle tullimyllyn, jonka oli tarkoitus tyydyttää Vuolijoen, Pitkäjärven, Kuiseman ja Joensuun jauhatustarve. Myllynpaikka oli 408 kyynärää Pitkäjärvestä puroa alaspäin. Myllyrakennus oli samaa luokkaa kuin edellä selostetuissa myllyissä. Myllyssä oli 1 kivipari ja kivien halkaisija 2 kyynärää. Koejauhatuksessa myllyn tehoksi havaittiin kappa ruista 7 minuutissa. Pitkäjärven pikku myllyn etuna oli pitkä vuotuinen käyttöaika, noin viisi kuukautta.

Pitkäjärven ranta-asukkaat ovat perustaneet v. 2011 Pälkäneen Pitkäjärven kunnostusyhdistyksen hidastamaan järven rehevöitymistä ja elvyttämään sen luonnontilaa. 

## Lähteet
Vuorenselkä

**Vuorenselkä**  on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa Hauhon kylän lähellä sijaitseva järvi.

## Maantietoa
Järven pinta-ala on 92 hehtaaria ja se on 1,9 kilometriä pitkä ja 700 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 5,2 kilometriä.

## Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Hauhon alueella (35.77), jonka Hauhonselän alueeseen (35.772) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 84,2 metriä mpy.

## Lähteet