Kaapelimodeemi

**Kaapelimodeemi** on kaksisuuntaisessa kaapelitelevisioverkossa toimiva päätelaite (modeemi). Yleisin kaapelimodeemin avulla toteutettava palvelu on laajakaistainen Internet-yhteys. Tällöin kaapelimodeemi kytketään palvelun tilaajan kotona kaapelitelevisioverkon antennirasiaan. Kaapelimodeemi muuntaa antennista tulevan signaalin tietokoneiden ja muiden oheislaitteiden käyttämään muotoon. Kaapelimodeemissa voi olla Ethernet-liitin ja langaton tukiasema muuntamaan kaapeliverkon tietoliikenteen yhteyskäytäntö Ethernet-yhteyskäytännöksi ja päinvastoin. Verrattuna esimerkiksi DSL-yhteyteen, kaapelimodeemiliittymä aktivoidaan asiakkaan verkkoalueelle heti ostovaiheessa. Myöskin nopeuden vaihto onnistuu poikkeuksetta välittömästi. Operaattorin palvelin tunnistaa kaapelimodeemin sen MAC-osoitteen perusteella ja antaa oikean määrän kaistaa.

Suomessa kaapelimodeemiverkossa käytettäviä standardeja ovat euroDOCSIS 1.1, 2.0 ja 3.0 (). 100Mbit/s ja sen ylittäviä liittymiä tarjoavat suurimmat kaapelimodeemioperaattorit Kaisanet, Elisa, Telia ja DNA. Pienemmät operaattorit tuottavat yhteyksiä pääasiassa muilla tekniikoilla. Kaapelimodeemiliittymän nopeus on yleensä asymmetrinen. Paluusuunnan nopeus on yleensä merkittävästi hitaampi kuin latausnopeus. DNA:lla on 2013 vuodesta lähtien ollut nopein liittymä, 350/20Mbit/s.  Nykyisin keskiluokan yhteyksillä on yleensä 10Mbit/s lähetyskaistaa. Käytännössä näin suuriin nopeuksiin päästään vain tehokkaalla laitteistokokoonpanolla ja Ethernet-kaapelilla suoraan modeemiin. Vaikka käytettävät verkkokortit ja mahdolliset kuluttajahintaiset kytkimet ja reitittimet tukisivatkin 1 Gbit/s nopeuksia, ei niiden suorituskyky välttämättä riitä 200 Mbit/s nopeuteen. Langattomalla verkolla huippunopeudet jäävät saavuttamatta, sillä nopeimmallakin 802.11n-standardilla ylletään käytännössä 100 Mbit/s nopeuteen. Uusimmilla 802.11ac-tekniikkaa tukevilla laitteilla voidaan päästä jopa 500Mbit/s nopeuteen.

**[[CMTS]]** *(Cable Modem Termination System)* on kaapelitelevisioverkon laitetilassa oleva koaksiaali- ja kuitukaapelit päättävä keskitin. Yhteys kotoa Internetiin toteutetaan yhdellä paluusuuntaisella taajuuskaistalla ja yhteydet koteihin toisella myötäsuuntaisella kaapelimodeemikäyttöön varatulla taajuuskaistalla, joka vastaa yhden televisiokanavan käyttämää taajuuskaistaa. Samassa verkon haarassa on internet-liikennettä varten varattu yleensä useita myötä- ja paluusuunnan taajuuskanavia, joiden tarjoamaa tiedonsiirtokapasiteettia kaapelimodeemit jakavat.

## Standardit

Aikaisemmin USA:ssa käytettiin standardia DOCSIS (nyt versio 2.0) ja Euroopassa standardia DAVIC. Eurooppalainen versio on kuitenkin saanut väistyä amerikkalaisen standardin eurooppalaistetun euroDOCSIS-version tieltä.

euroDOCSIS-standardissa kehysrakenne on DVB-standardin mukainen, kanavanvarausmenetelmä on TDMA ja modulointimenetelmä kaapelissa on QPSK ja QAM.

euroDOCSIS-määrittelyt ovat saatavissa  tComLabs-sertifiointiyrityksen sivuilta. DOCSIS-määrittelyn ovat saatavissa DOCSIS-sivustolta.

## Kaapelimodeemiyhteyksien tarjoajia Suomessa
*DNA (pääkaupunkiseutu, Lahti, Hollola, Kuopio, Lohja, Vihti, Karkkila, Eura, Harjavalta, Naantali, Nousiainen, Masku, Nakkila, Oulu, Pori, Raisio, Rauma, Rusko, Kymenlaakso, Kotka ja Ulvila)
*Telia (Hyvinkää, Hämeenlinna, Imatra, Jyväskylä, Kaarina, Kemi, Kouvola, Kuusankoski, Lappeenranta, Mäntsälä, Porvoo, Rovaniemi, Toijala, Tornio, Turku, Valkeakoski ja Varkaus)
*Kaisanet Oy (Iisalmi, Kajaani, Sotkamo)
*Elisa (Espoo, Lieto, Tampere, Riihimäki, Nurmijärvi, Järvenpää, Sipoo, Kerava, Tuusula, Vantaa, Kirkkonummi, Vaasa, Seinäjoki, Kokkola, Joensuu ja Jyväskylä)
*Lounea (Salon ja Forssan seutu)
*BLC (Savonlinnan Puhelin Oy) (Savonlinna, Parikkala)
*MPY (Mikkeli, Juva, Pieksämäki, Varkaus, Kangasniemi, Pertunmaa, Mäntyharju, Puumala)
* Aina (Hämeenlinna ja ympäristö)

## Katso myös
* Internet
* DSL
* Laajakaista
* Modeemi

## Lähteet

## Aiheesta muualla