open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Fakaravan lentoasema

**Fakaravan lentoasema**  on lentoasema Fakaravan atollilla Ranskan Polynesiassa. Se sijaitsee 3,5 kilometrin päässä Rotoavan kylästä. Vuonna 2014 sen kautta kulki noin 26&nbsp;000 matkustajaa.

## Lentoyhtiöt ja kohteet

## Lähteet
Rurutun lentoasema

**Rurutun lentoasema**  on lentoasema Rurutun saarella Ranskan Polynesiassa. Se sijaitsee 2,5 kilometrin päässä Moerain kylästä. Vuonna 2014 sen kautta kulki noin 18&nbsp;500 matkustajaa.

## Lentoyhtiöt ja kohteet

## Lähteet
Ola Forsell

**Bertil Ola Edward Forsell** (30. kesäkuuta 1899 Helsinki – 9. heinäkuuta 1964) oli suomalainen piirustuksenopettaja ja taidemaalari.

Ola Forsell opiskeli piirustuksenopettajaksi Helsingin yliopiston piirustussalissa 1920–1921 ja 1925–1926 sekä Taideteollisessa keskuskoulussa. Hänen taiteilijan debyyttinsä tapahtui 1930. Forsell toimi piirustuksenopettajana oppikoulussa. Hän maalasi muun muassa muotokuvia.

## Teoksia
* Savitaipaleen kirkon lasimaalaus 1939

## Kirjankuvituksia
* Pekka Ervast : *Kalevalan avain* ; somistanut Ola Forsell. 7. painos Ruusu-Ristin Kirjallisuusseura, Helsinki 2013

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Suomalaisen kuvataiteen bibliografia : Ola Forsell
Eva Levenius

**Eva Levenius** (28. kesäkuuta 1899 Helsinki – 16. helmikuuta 1946) oli suomalainen taidemaalari.

Eva Levenius opiskeli E. Lutsinskin johdolla 1924–1927, Albert Gebhardin johdolla 1929 ja William Lönnbergin johdolla 1931. Hänen taiteilijan debyyttinsä tapahtui 1932.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Suomalaisen kuvataiteen bibliografia : Eva Levenius
Frans Nyberg

**Frans Nyberg** (17. lokakuuta 1882 Pietari – 18. toukokuuta 1962 Porvoo) oli suomalainen arkkitehti, graafikko ja taidemaalari.

## Ura
Nyberg opiskeli kadettikoulussa ja sen jälkeen Polyteknillisessä opistossa valmistuen arkkitehdiksi vuonna 1903. Hän oli vuosisadan vaihteessa Emanuel Nobelin öljy-yhtiön palveluksessa Bakussa. Arkkitehdiksi valmistuttuaan Nyberg työskenteli 1910-luvulla Eliel Saarisen arkkitehtitoimistossa ja avusti muun muassa Canberran ja Tallinnan asemakaavakilpailuihin lähetettyjen ehdotusten tekemisessä. Nyberg oli myös mukana laatimassa Lahden ja Joensuun kaupungintalon työpiirustuksia.

Nyberg siirtyi sitten tekemään yksinomaan kuvataidetta, ja hän toimi 1920-luvulla piirustuksenopettajana Strömborgin tyttökoulussa Porvoossa. Hän teki etsauksia ja akvarelleja suomalaisten kaupunkien maisemista ja katunäkymistä ja järjesti useita näyttelyitä. Vuonna 1933 hän julkaisi eri Suomen kaupunkien näkymistä tekemiään etsauksia kirjan muodossa. Nyberg kiersi ympäri Suomea tallentamassa piirustuksiinsa muun muassa satamanäkymiä sekä tehdasrakennusten sisänäkymiä. Hän tallensi myös tunturi- ja vaaramaisemia Kuolajärven seudulle tekemillään matkoilla sekä Suomenlahden rannikon saaristonäkymiä.

Porvoon museon kokoelmissa on yli 100 Nybergin Porvoo-aiheista työtä ja Arkkitehtuurimuseossa on 800 Nybergin piirustusta eri puolilta Suomea.

## Rakennuksia
* Huvila Hellberg Porvoon lähistöllä 

## Kirjallista tuotantoa
* *Etsauksia – Etsningar*. Porvoo 1933

## Kirjankuvituksia
* Paul Nyberg: *Där havet blommar*. Konstnärlig utstyrsel av Frans Nyberg. Söderström, Helsingfors 1943
* Gunnar Mårtenson: *Gamla gårdar i Borgå*. Med illustrationer av Frans Nyberg. WSOY 1946.
* Gunnar Mårtenson: *Vanhaa Porvoota*. WSOY 1946
* Margit von Willebrand-Hollmerus: *Pojken med guldhåret: Folksagor från svenska Finland fritt bearbetade för barn och ungdom*. Med teckningar av Frans Nyberg. Söderströms ungdomsböcker. Söderström, Helsingfors 1951.

## Lähteet

## Kirjallisuutta
* 
* Widjeskog, Susanna: *Frans Nyberg taidegraafikkona – Frans Nyberg som konstgrafiker*. Översättning Susanne Kurtén-Lehtinen. Porvoon museo, Porvoo 1995. 
* Wilska, Liisa: ''Elävä esteettinen tunne, sopusointu ja viihtyisyys”: Arkkitehti Frans Nyberg graafikkona ja kirjoittajana''. Taidehistorian pro gradu -tutkielma. Jyväskylän yliopisto, Taiteiden ja kulttuurin tutkimuksen laitos. 2008.

## Aiheesta muualla
*
Maija Hänninen

**Maija-Liisa Hänninen-Pekurinen** (s. 16. elokuuta 1953 Helsinki) on suomalainen balettitanssija ja -pedagogi.

Hänninen syntyi kelloseppä Onni Kalervo ja hovimestari Anna-Liisa Hännisen perheeseen. Hänen puolisonsa vuosina 1984–2005 oli Seppo Pekurinen, jonka kanssa hän sai kaksi lasta (s. 1984 ja 1998). Hänninen opiskeli Suomen Kansallisbaletin balettikoulussa 1963–1970 ja suoritti lisäopintoja Vaganovan balettiakatemiassa 1976–1977. Suomen Kansallisbaletin tanssijana ja solistina Hänninen toimi 1971–1996. Hän esiintyi tanssijanuransa aikana Suomen lisäksi useita kertoja ulkomailla, muun muassa Kiinassa, Kanadassa ja Yhdysvalloissa. Suomen Kulttuurirahaston Edvard Fazer -palkinto myönnettiin Hänniselle 1988, Tanssin kukka -palkinto 1990 sekä Uudenmaan läänin Artium Cultori -mitali 1996. Hännisen "Malja Maijalle" -jäähyväisjuhlaa Kansallisbaletista vietettiin oopperassa 1996. Tämän jälkeen Hänninen aloitti sekä akateemiset että ammatilliset opinnot suorittaen muun muassa ammatillisen opettajan pedagogiset opinnot ja tanssitaiteen maisterin tutkinnon, samalla hän jatkoi tanssijan uraansa freelancerina sekä on toiminut opettajana ja tanssinharjoittajana. Hänninen on toiminut suomalaisen tanssikentän eri yhdistysten hallituksissa, muun muassa Tanssitaiteilijain liitto, Balettipedagogit ry. ja Helsingin Kansainvälinen Balettikilpailu ry. Hän on myös järjestänyt ja tuottanut useita tanssiesityksiä, -kursseja, -leirejä ja -kilpailuja kuten Valtakunnallisen balettikilpailun 2014 ja 2016. 

## Lähteet
Else Aropaltio

**Else Aili Aropaltio** (o.s. **Hannus**; 5. elokuuta 1914 Turku – 7. heinäkuuta 2008 Helsinki) oli suomalainen arkkitehti, joka suunnitteli useita kerrostaloja Helsingin Lauttasaareen.

Else Aropaltio pääsi ylioppilaaksi 1933 Turun tyttölyseosta ja hän valmistui arkkitehdiksi Teknillisestä korkeakoulusta 1943. Aropaltio perusti oman arkkitehtitoimiston 1945 ja teki yhteistyötä rakennusliikkeen omistaneen miehensä varatuomari Paavo Aropaltion kanssa.

Aropaltio suunnitteli 1930-luvun lopulta alkaen yhteensä noin 50 kerrostaloa Helsingin Lauttasaaren kaupunginosaan, muun muassa Lauttasaaren Isokaaren varteen yhdeksän kerrostalon ryhmän sekä Haahkatien varteen kolme kerrostaloa. Ensimmäiset Aropaltion Lauttasaareen suunnittelemat kerrostalot olivat vuosina 1938–1939 Otavantien varteen valmistuneet seitsenkerroksiset Otavantie 5 ja Otavantie 3. Hän suunnitteli myös 1948 oman perheensä omakotitalon sisustuksineen Lauttasaaren Kaakkurinkujalle. Talo valmistui vuonna 1949, mutta se on sittemmin purettu.

## Lähteet

## Kirjallisuutta
* 
* Riikonen, Alma: ''Arkkitehti Else Aropaltio Lauttasaaren rakennetun ympäristön kehittäjänä''. Taidehistorian pro gradu -työ. Helsingin yliopisto 2014.

## Aiheesta muualla
* Lauttasaaren rakennusinventointi 2001–2002: As Oy Otavantie 3. Helsingin kaupunginmuseo.
* Lauttasaaren rakennusinventointi 2001–2002: Isokaari 10. Helsingin kaupunginmuseo.
Georg Jägerroos

**Georg Jägerroos** (4. toukokuuta 1901 Viipuri – 4. marraskuuta 1956 Helsinki) oli suomalainen arkkitehti joka suunnitteli useita rakennuksia OTK:lle.

Georg Jägerroos pääsi ylioppilaaksi 1920 ja hän valmistui arkkitehdiksi Teknillisestä korkeakoulusta 1925. Aropaltio perusti oman arkkitehtitoimiston 1945. Hän oli harjoittelijana Uno Ullbergin arkkitehtitoimistossa Viipurissa ja Armas Lindgrenin ja Väinö Vähäkallion arkkitehtitoimistoissa Helsingissä. Jägerroos oli työssä vuodesta 1924 Kulutusosuuskuntien Keskusliiton (KK) rakennusosastolla ja hän toimi osaston johtajana vuodesta 1928 aina sotien jälkeisiin vuosiin. Jägerroos osallistui 1920- ja 1930-luvuilla useisiin arkktehtuurikilpailuihin usein yhdessä arkkitehti Arne Helanderin kanssa. Jägerroos yhdisti töissään klasissismin piirteitä funktionalismiin käyttäen rakennusten julkisivuissa graniittia ja terastirappausta jossa laastin pintaa elävöitetään värillisellä kiviaineksella. 

## Jägerroosin suunnittelutöitä

* As. Oy Hämeentie 33, Helsinki 1933, tilaaja vakuutuskonserni Kansa-yhtymä 

* OTK:n pääkonttori, Hämeentie, Helsinki 1933 (yhdessä Väinö Vähäkallion ja Antero Pernajan kanssa)
* OTK:n Helsingin mylly
* OTK:n Katajanokan varasto, Helsinki
* Voiman talo, Tampere 1937
* OTK:n mylly ja keskusvarasto, Viipuri
* Kuusankosken kaupungintalo
* Kuusankosken kansakoulu
* Osuusliike Ahjon liiketalo, Hyvinkää 1935 
* Kirjan talo, Kirjatyöntekijänkatu 10, Helsinki 1935
* Eliel Saarisen suunnitteleman Kotkan työväentalon sodanaikaisten pommitusvaurioiden korjauksen suunnittelu
* Topeliuksenkatu 3, Töölö, Helsinki
* Nihattulan koulu, Hattula 1952

## Lähteet
Rudolf Lanste

**Rudolf Lanste** (sukunimi aik. *Landstedt*, 3. joulukuuta 1903 – 21. toukokuuta 1985) oli suomalainen arkkitehti. 

Lanste teki huomionarvoisen uran suunnitellessaan 1930-luvulta lähtien useita funktionalismia tyylillisesti edustaneita asuinkerrostaloja Helsingin kantakaupunkiin. 

Valtaosa hänen suunnittelemistaan kohteista sijaitsee Munkkiniemessä, Töölössä ja Meilahdessa, mutta Lansten rakennuksia löytyy myös muun muassa Punavuoresta, Lauttasaaresta ja Kalliosta. Ehein Lansten arkkitehtuurin keskittymä sijaitsee Munkkiniemen Perustiellä, jonka varrella on kaikkiaan kahdeksan Rudolf Lansten sunnittelemaa asuintaloa.

Arkkitehtuurimuseon mukaan Lansten arkkitehtuuri on harkittua ja viimeisteltyä, huolellisesti toteutettua suunnittelutyötä. Moni hänen 1930-luvulla suunnittelemansa rakennus on säilynyt hyvin alkuperäisessä asussaan. 

Helsingin kaupunginmuseo on arvottanut hänen suunnittelemansa rakennukset muun muassa Munkkiniemessä ja Lauttasaaressa paikallishistoriallisesti merkittäviksi.

Vanhuusvuotensa Espoon Nuottaniemen Villa Lanstessa viettänyt Rudolf Lanste on haudattu Hietaniemen vanhalle hautausmaalle, samaan kortteliin pääjohtaja Simbri Aholan ja jääkärimajuri Harald Silanderin kanssa.  

Lansten piirustuskokoelma lahjoitettiin 1985 Arkkitehtuurimuseolle.

## Lansten suunnittelutöitä
*
*

## Lähteet
Östersunds FK

**Östersunds Fotbollsklubb** on ruotsalainen jalkapalloseura Östersundin kaupungista. Se perustettiin 31. lokakuuta 1996, kun Ope IF:n, IFK Östersundin ja Östersund/Torvalla FF:n edustusjoukkuetoiminta yhdistettiin. Vuonna 1997 kolmikon seuraksi liittyi myös Frösö IF.

Östersunds IF:n edustusjoukkue nousi kaudelle 2016 ensimmäistä kertaa seurahistoriassa maan korkeimmalle sarjatasolle Allsvenskaniin. Ennen kautta 2013 joukkue oli pelannut pääasiassa Ruotsin kolmostasolla. Joukkue pelasi kuusi kautta pääsarjassa ja sijoittui parhaimmillaan viidenneksi kaudella 2017. Se putosi Superettaniin kaudeksi 2022.

Kotiottelunsa joukkue pelaa kesällä 2007 avatulla Jämtkraft Arenalla, johon mahtuu 9 500 katsojaa. Nousukaudella 2015 joukkueen katsojakeskiarvo Superettanissa oli 3 857.

## Libya-yhteistyösopimus

Östersunds FK solmi tammikuussa 2014 puolen miljoonan kruunun arvoisen sopimuksen Libyan hallituksen kanssa. Sopimuksen mukaan seura harjoittaa ja opettaa vuosittain yhteensä 250:tä libyalaista nuorta miestä.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Seuran kotisivut
K. R. Lindgrén

**Karl Ruben Lindgrén** (4. toukokuuta 1905 Hammarland, Ahvenanmaa – 30. tammikuuta 1976 Helsinki) oli suomalainen arkkitehti, joka suunnitteli useiden Ahvenanmaan keskiaikaisten kivikirkkojen restauroinnin.

Karl Lindgrén opiskeli Hannoverin teknillisessä korkeakoulussa 1923–1926 ja valmistui arkkitehdiksi Teknillisestä korkeakoulusta 1945. Hän oli työssä 1928–1930 W. G. Palmqvistin arkkitehtitoimistossa, 1930–1935 Gösta Juslénin arkkitehtitoimistossa, 1935–1940 Bertel Liljequistin arkkitehtitoimistossa ja vuonna 1940 Ragnar Gustafssonin arkkitehtitoimistossa. Sotien jälkeen hän oli myyntiyhdistys Puurakenteen piirustuskonttorin johtajana 1945–1952 ja rakennusmatematiikan ja rakennustyyliopin opettajana Helsingin ruotsinkielisessä teknillisessä oppilaitoksessa (Tekniska läroverket i Helsingfors) 1951–1954. Lindgrén suunnitteli 1950-luvulta lähtien useiden Ahvenanmaan kirkkojen korjaus- ja restaurointityöt.

## Lindgrenin suunnittelutöitä
* Saltvikin kirkon kunnostus 1954–1956
* Maarianhaminan kirkon ja siunauskappelin kunnostus 1955–1959
* Hammarlandin kirkon kunnostus 1957
* Lumparlandin kirkon kunnostus 1960
* Kumlingen kirkon kunnostus 1960
* Sottungan kirkon kunnostus 1963
* Jomalan kirkon kunnostus 1963
* Getan kirkon kunnostus 1964–1965

## Lähteet
Brunei paralympialaisissa

**[[Brunei]]** on osallistunut **[[Paralympialaiset|paralympialaisiin]]** vain kerran, vuonna 2012 Lontoon kesäparalympialaisiin. Silloinkin maalla oli vain yksi urheilija joukkueessa. Mitaleita tai mainittavaa menestystä maa ei ole saavuttanut.

## Osallistumiskerrat

## Lähteet
Arshile Gorky

**Arshile Gorky** (**Vostanik Manoug Adoian**, ; 15. huhtikuuta 1904 Khorgom, Osmanien valtakunta  – 21. heinäkuuta 1948 Sherman, Connecticut, Yhdysvallat) oli armenialaissyntyinen, Yhdysvaltoihin muuttanut taidemaalari. Gorky tunnetaan maalauksistaan, joissa hän muisteli lapsuuttaan ja nuoruuttaan Armenian kansanmurhan aikoihin.
 
Gorkyn vaikutus abstraktin ekspressionismin syntyyn oli merkittävä. Hän omaksui surrealististen taidemaalareiden biomorfisia muotoja, mutta vapautui myöhemmin niistä korostamalla itse maalausprosessia, lyyrisiä värejä ja henkilökohtaista sisältöä. Lähestymistavallaan väriin ja muotoon hän pystyi viestimään katsojalle Armenian kansanmurhan tuskallisia lapsuudenkokemuksiaan, sekä kadotettua kotimaataan kohtaan tuntemiaan miellyttäviä ja nostalgisia tunteita. Gorkyn työ kuvastaa myös New Yorkin kulttuuriympäristöä 1940-luvulla ja sotien jälkeistä eksistentialistista filosofiaa. Se julisti elämän järjettömyyttä samalla kun se vetosi ihmisten vastuuseen luoda oma merkityksensä, jonka Gorky toteutti luomalla kauneutta henkilökohtaisesta tragediastaan.
 
## Lapsuus ja nuoruus
Gorky syntyi Länsi-Armeniassa Van-järven rannalla olevassa kylässä. Hän kuvasi varhaisinta lapsuuttaan onnelliseksi. Noin kymmenvuotiaasta asti hän joutui kokemaan Armenian kansanmurhan. Perheen isä oli muuttanut Yhdysvaltoihin ja hän oli äitinsä hoidossa. Hän vaelsi Vanista jalkaisin äitinsä ja sisarensa kanssa Jerevaniin. Siellä sisarukset todistivat äitinsä nälkäkuoleman. Paettuaan ensin Istanbuliin, Gorky emigroitui Yhdysvaltoihin vuonna 1920.

## Teoksia

File:Arshile Gorky, The Artist and His Mother.jpg|*The Artist and His Mother*, 1926-1936.
File:Garden of wish fulfilment (1944) - Arshile Gorki (1904-1948) (43954519964).jpg|*Garden of Wish Fulfilment*, 1944.
File:The Liver is the Cock's Comb y Arshile Gorky, 1944.jpg|*The Liver is the Cock's Comb*, 1944.
File:Diary of a Seducer.jpg|*Viettelijän päiväkirja*, 1945
File:Arshile Gorky Paesaggio 1945.jpg|*Paesaggio*, 1945.
File:Making the Calendar.jpg|*Making the Calendar*, 1947
File:"Agony" by Arshile Gorky.jpg|*Tuska*, 1947.


## Suomessa
Viisi Arshile Gorkyn maalausta, muun muassa *Viettelijän päiväkirja* (1945), *Kalenteri* (1946-47) ja *Tuska* (1947) oli esillä Helsingin Taidehallissa tammikuussa 1954 järjestetyssä yhdysvaltalaisen taiteen kiertonäyttelyssä. 

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*
*
*
*
*
*Artcyclopedia, Arshile Gorky
*The Arshile Gorky Foundation
Brunei kesäparalympialaisissa 2012

**[[Brunei]]** osallistui Lontoon kesäparalympialaisiin vuonna 2012 vain yhden yleisurheilijan joukkueella. Kyseessä oli maan ensimmäinen, ja toistaiseksi myös ainoa, esiintyminen paralympialaisissa, eikä se saavuttanut mitaleita. Maan ainoa edustaja Shari Haji Juma'at toimi myös maan lipunkantajana avajaisissa.

## Joukkue
### Yleisurheilu
Maan ainoa edustaja, Shari Haji Juma'at, osallistui miesten keihäänheittoon luokassa F54-56 sijoittuen 15 heittäjän joukossa kahdeksanneksi tuloksella 26.17 metriä.

*Shari Haji Juma'at - Miesten keihäänheitto (Luokka:F54-56)

## Lähteet
Peugeot 5008

**Peugeot 5008** on Peugeot’n vuodesta 2009 lähtien valmistama henkilöautomalli. Sen ensimmäistä sukupolvea markkinoitiin tila-autona, vuonna 2016 esiteltyä toista sukupolvea taas crossoverina.

## Peugeot 5008 I (2009–2016)

Ensimmäisen sukupolven Peugeot 5008 tuli markkinoille vuonna 2009. Suurin osa alustarakenteista oli yhteisiä Citroën C4 Grand Picasson kanssa.

Vuoden 2009 Euro NCAP -kolaritestistä 5008 sai tulokseksi täydet viisi tähteä. 

Syksyllä 2013 mallin ulkoasua hiottiin vastaamaan uusien Peugeot-mallien ilmettä. Uusittu 5008 esiteltiin yleisölle Frankfurtin autonäyttelyssä. 

## Peugeot 5008 II (2016–)

Toisen sukupolven Peugeot 5008 esiteltiin Pariisin autonäyttelyssä syyskuussa 2016. Se on edeltäjäänsä 11 senttimetriä pidempi, ja valmistaja markkinoi sitä crossover-katumaasturina. 

Syyskuussa 2020 esiteltiin kasvojenkohotuksen kokenut malli, jonka suurimmat muutokset kohdistuivat uudistuneeseen keulailmeeseen. Lisäksi auto on jatkossa aina seitsemänpaikkainen. Kolmannen rivin istuimet on kuitenkin mahdollista taittaa alas tavaratilan laajentamiseksi. 
 

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Mount Ossa (Tasmania)

**Mount Ossa** on Tasmanian korkein vuori. Se on 1&nbsp;617 metriä korkea. Näkyvyys huipulta on kirkkaina päivinä jopa 30 kilometriä. Mount Ossa on suosittu vaelluskohde. Edestakainen matka Arm Riverin pysäköintialueelta huipulle ja takaisin on 36 kilometriä. Nousu on rankka vetisissä ja lumisissa olosuhteissa.

## Etäisyyksiä
* Devonport 110 km
* Launceston 140 km
* Hobart 210 km

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Anders Wijkman

**Anders Wijkman** on ruotsalainen poliitikko (Ruotsin kristillisdemokraatit) ja ilmastotoimija. Hän on ollut Euroopan parlamentin jäsenenä vuosina 1999–2009 ja on toiminut Rooman klubin puheenjohtajana. Wijkman on ollut myös Ruotsin kierrätysteollisuuden yhdistyksen puheenjohtaja ja maailman tulevaisuusneuvoston jäsen.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

*
Jarl Köhler

**Harald Jarl Fredrik Köhler** (s. 7. maaliskuuta 1935 Helsinki) on suomalainen teollisuusjohtaja. Hän oli Finnboardin toimitusjohtaja 1979–1990 ja Suomen Metsäteollisuuden Keskusliiton toimitusjohtaja 1990–1996.

Köhler on ollut työurallaan pitkän linjan paperi- ja kartonkialan toimija. Hän aloitti Finnpapin myyntimiehenä 1950-luvun puolivälissä ja siirtyi 1960-luvun alussa Finnpapin edustajaksi Kairoon. 1960-luvun lopulla hän siirtyi Kairosta edelleen Finnpapin myyntijohtajaksi Lontooseen. Vuonna 1971 hänestä tuli Lontoon-yksikön toimitusjohtaja. Vuonna 1979 hän palasi Suomeen Finnboardin toimitusjohtajaksi.

Metsäteollisuuden vuorineuvokset halusivat Köhlerin johtamaan 1990-alussa kansainvälistyvän metsäteollisuuden suomalaista edunvalvontajärjestöä. Hänet nähtiin sopivaksi tehtävään pitkän kansainvälisen uransa ansiosta. Köhler on hoitanut lukuisia muitakin luottamustehtäviä muun muassa suomalais-englantilaisen kauppayhdistyksen, Citi-Bankin ja EVAn hallituksessa.

Köhler osallistui Yhdysvaltain-matkoillaan CSIS:n ja Bilderberg-ryhmän kokouksiin, tutustui muiden muassa Henry Kissingeriin ja toimi tämän Suomen-yhdyshenkilönä 1980-luvun alusta lähtien.

## Lähteet
Aino Kallio-Ericsson

**Aino Kallio-Ericsson** (25. toukokuuta 1917 Mikkeli – 28. toukokuuta 2018 Helsinki) oli suomalainen arkkitehti.

Aino Kallio-Ericsson valmistui arkkitehdiksi Teknillisestä korkeakoulusta vuonna 1943. Hän oli opiskelijana työssä Yrjö Lindegrenin ja R. V. Luukkosen arkkitehtitoimistoissa ja 1942–1945 Alvar Aallon toimistossa. Mentyään naimisiin 1945 majuri Gunnar Ericssonin kanssa hän oli työssä 1945–1947 Tukholmassa ja sen jälkeen Suomessa toimistoarkkitehtina Viljo Revellin arkkitehtitoimistossa. Aino Kallio-Ericssonilla oli oma arkkitehtitoimisto 1950-luvulta lähtien Helsingissä.

## Suunnittelutöitä
* Pukkilan kirkon sankarimuistomerkki, 1948 (Reino Koivulan kanssa) 
* Maunulan vanhustentalo, Helsinki 1951 (Veikko Malmion kanssa)
* Villa Wahlfors, Toppelund, Espoo 1951 (Veli Paatelan kanssa)
* Helsingin Ranskalainen koulu, Laivurinkatu 3, 1956, nykyisin Eiran aikuislukio
* Ähtärin aluesairaala 1959
* Kulosaaren entisen hotellin muutostyö Wihuri Oy:n pääkonttoriksi 1973
* Mäntän aluesairaalan laajennus 1970-1973

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Aino Kallio-Ericssonin muistokirjoitus ''Helsingin Sanomissa''.
August Edvard Granfelt

**August Edvard Granfelt** (7. maaliskuuta 1812 Hausjärvi – 31. lokakuuta 1899 Tammela) oli suomalainen kirkkoherra ja teologian tohtori, joka toimi lounaishämäläisen Tammelan seurakunnan kirkkoherrana vuosina 1855–1899. Hänen veljensä oli teologian professori Axel Fredrik Granfelt. Hän kuului Granfeltien aatelissukuun.

Granfeltin vanhemmat olivat Hausjärven Ryttylässä asunut tilanomistaja ja ylijahtimestari August Fredrik Granfelt (k. 1863) ja Magdalena Elisabet af Enehjelm. Hän pääsi ylioppilaaksi Helsingissä 1828 ja valmistui Helsingin yliopistosta filosofian kandidaatiksi ja maisteriksi 1836, teologian kandidaatiksi 1841, teologian lisensiaatiksi 1843 ja teologian tohtoriksi 1857. Granfelt vihittiin papiksi Turun hiippakunnassa 1843. Hänestä tuli riemumaisteri 1886.

Granfelt oli Janakkalan kirkkoherran apulaisena 1843–1844, Turun lukion vt. lehtorina 1844–1845 ja Suomen krenatööritarkk'ampujapataljoonan saarnaajana 1847−1855. Hänestä tuli Tammelan kirkkoherra vuonna 1855 ja hän sai sotarovastin arvon samana vuonna. Lääninrovastina Granfelt toimi 1856–1890. Hän oli Turun tuomiokapitulin jäsenenä 1876–1879 ja toimi synodaaliväitöksen varapreeseksenä pappeinkokouksessa Turussa 1864. Granfelt osallistui säätyvaltiopäiville 1863–1864, 1872 ja 1882.

Granfelt oli naimisissa vuodesta 1843 Fredrika Evelina Kåhlmanin (k. 1902) kanssa.

## Lähteet
Leila Laatikainen

**Leila Tuulikki Laatikainen** (o.s. **Konka**, 30. joulukuuta 1939 Valkeala – 29. toukokuuta 2024) oli suomalainen silmälääkäri ja professori. Hän oli Oulun yliopiston silmätautien professori 1988–1997. Helsingin yliopiston silmätautiopin professori hän oli 1997–2003. 

Aikaisemmin hän oli Helsingissä silmätautiopin dosentti 1977–1997. 1990-luvulla hän toimi myös Suomalaisen Lääkäriseura Duodecimin valtuuskunnan puheenjohtajana.

Vuonna 2004 Laatikainen sai yhdistetyn pohjoismaisen Acta Ophthalmologica Award and KKK Lundsgaard Prize -palkinnon erinomaisesta toiminnasta silmätautien tutkimuksen alalla.

## Lähteet
Peugeot 3008

**Peugeot 3008** on Peugeot’n vuodesta 2009 lähtien valmistama crossover-tyyppinen henkilöautomalli. Toisen sukupolven mallin pohjalta on suunniteltu Dakar-rallia varten Peugeot 3008 DKR.

## Peugeot 3008 I (2009–2016)

Ensimmäisen sukupolven Peugeot 3008 tuli markkinoille vuonna 2009. Suuri osa tekniikasta on yhteistä Peugeot 308 -mallin kanssa.

Vuoden 2009 Euro NCAP -kolaritestistä 3008 sai tulokseksi täydet viisi tähteä.

Mallin ulkoasua muokattiin syksyllä 2013 vastaamaan uusien Peugeot-mallien ilmettä. Uusittu 3008 esiteltiin yleisölle Frankfurtin autonäyttelyssä. 

## Peugeot 3008 II (2016–)

Toisen sukupolven Peugeot 3008 esiteltiin Pariisin autonäyttelyssä syyskuussa 2016. Se perustuu samalle alustarakenteelle kuin Opel Grandland. Peugeot 3008 valittiin Vuoden Autoksi Euroopassa 2017. Kiinassa autoa myydään nimellä **Peugeot 4008**, sillä edellinen sukupolvi säilyi yhä mallistossa 3008-nimisenä.

Vuoden 2016 Euro NCAP -kolaritestistä toisen sukupolven 3008 sai tulokseksi täydet viisi tähteä.

Bensiinimoottorivalikoimassa ovat kolmesylinterinen 1,2 Puretech (130&nbsp;hv) ja nelisylinterinen 1,6 THP (165&nbsp;hv). Dieselmoottoriksi on valittavissa 1,6 Blue HDi (120&nbsp;hv) tai 2,0 Blue HDi (150/180&nbsp;hv). Tehokkaimmat bensiini- ja dieselmoottorit on aina varustettu kuusiportaisella automaattivaihteistolla. 

Syksyllä 2020 malli sai kasvojenkohotuksen, jonka näkyvimmät muutokset kohdistuivat keulailmeeseen. Uudistuksia tehtiin muun muassa etusäleikköön ja ajovaloihin, lisäksi konepeltiin tuli näkyviin auton mallimerkintä. Erilliset etusumuvalot korvattiin ajovaloissa olevalla sumuvalotilalla. 

## Katso myös
* Peugeot 3008 DKR 

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Ulla Lahtinen

**Ulla Margaretha Lahtinen** (s. 1943) on suomalainen erityispedagogiikan professori. Hän on liikuntatieteiden tohtori ja ollut Åbo Akademin erityispedagogiikan professori vuodesta 1990 ja Åbo Akademin Vaasan yksikön (aiemmin Österbottens högskola) rehtori vuodesta 1996.

Lahtinen on ollut erityisliikuntapedagogiikan uranuurtaja Suomessa. Hän oli 1970-luvulla erityisliikunnan ensimmäinen viranhaltija Jyväskylän yliopistossa. Hänen merkityksensä erityisliikunnan perusopetuksen kehityksissä on suuri. Hän on myös IFAPA-yhteyksien uranuurtaja, ja hän toi Suomeen alan vaikutteita muualta maailmasta varsinkin 1970- ja 1980-luvuilla.

## Palkinnot ja tunnustukset
* kunniakirja Liikuntatieteellisen Seuran ja opetusministeriön erityisliikunnan juhlaseminaarissa 2004

## Lähteet
Ragnar Wessman

**Ragnar Alexander Wessman** (30. elokuuta 1894 Tampere – 7. marraskuuta 1977 Helsinki) oli suomalainen arkkitehti.

Ragnar Wessman pääsi ylioppilaaksi Turun ruotsalaisesta yhteiskoulusta 1915 ja valmistui arkkitehdiksi Teknillisestä korkeakoulusta vuonna 1921. Hän oli työssä Väinö Vähäkallion arkktehtitoimistossa vuosina 1924–1929 ja Einar Sjöströmin sekä Karl Lindahlin arkktehtitoimistoissa vuosina 1927–1930. Wessman työskenteli vuodesta 1929 Lääkintöhallituksen rakennustoimistossa ja vuodesta 1942 Rakennushallituksessa toimistoarkkitehtina. 

## Ragnar Wessmanin suunnittelutöitä

* Rauhankatu 2b, Helsinki 1926 (P. J. Pärnäsen kanssa)
* Tarkk'ampujankatu 10, Helsinki 1927 (Hugo Wuorion kanssa)
* Kalevankatu 38, Helsinki 1928
* Kaivokatu 38, Porvoo 1928
* Meritullinkatu 13, Helsinki 1929
* Hämeenlinnan suojeluskuntatalo Hämeen Suoja 1930
* Saarenmaan sairaalan ensimmäinen osa, Viro 1936–1940
* Kalevankatu 31, Helsinki 1937
* Varkauden sairaala
* Uudenkaupungin sairaala
* Kajaanin sairaala
* Pietarsaaren Östanlidin tuberkuloosiparantola 1941
* Tammisaaren vanha vesitorni
* Joulumerkkikoti, Kuopio 1952 (Elina Wessmanin kanssa)
* Kuusankosken aluesairaala 1953 
* Lohjan seudun sairaala 1959 (nykyisin Keskustan terveysasema)

## Lähteet
Talmud Beach

**Talmud Beach** on suomalainen blues- ja boogierockia soittava yhtye, joka on kotoisin Jyväskylästä. TB:ssä soittavat Petri Alanko, Aleksi Lukander ja Mikko Siltanen. Yhtye aloitti toimintansa duona vuonna 2006 Alanko–Lukander-kokoonpanolla. Mikko "Silli" Siltanen liittyi yhtyeeseen vuonna 2010. Yhtye itse kuvailee tyyliään sanoilla "Lempeää boogieta ja herkkää bluesia hiustenlähdöstä sateen saapumiseen". Vaikutteikseen yhtye nimeää esimerkiksi Blind Willie Johnsonin ja ZZ Topin.

## Historia

Yhtyeen historia alkaa vuodesta 2006. Alanko ja Lukander asuivat tuolloin Helsingissä ja keksivät viettää aikaa katusoittajina ja ansaita näin myös hieman rahaa. Samalla miehet alkoivat tehdä katukävelyreissuja. Näiden yhdistelmänä alkoi syntyä omia biisejä. Bändin nimi sen sijaan syntyi vasta vuonna 2010 duon Baltian reissun tuloksena. Lukanderia oli Virossa "epäilty juutalaiseksi", minkä seurauksena miehiin kohdistui väkivallan uhkaa. Matka jatkui Liettuaan. Kuurinkynnään hiekkarannan avaruus ja meren läheisyys yhdessä aiempien koettelemusten kanssa yhdistyi nimeksi "Talmud Beach". Talmud on juutalaisten yhteiskunnallisten ja lainopillisten kirjoitusten kokoelma, johon juutalainen laki perustuu.

Matka poiki uutta materiaalia, jota miehet innoissaan äänittivät Helsingin Pihlajamäessä joulukuussa 2010. Uutta potkua kokoonpanoonsa kaipaavat miehet pyysivät kaveriaan Silli Siltasta liittymään yhtyeeseensä basistiksi. Talmud Beachin lisäksi Alangon meriittilistalle kuuluvat yhtyeet Joose Keskitalon Kolmas Maailmanpalo, Muuan Mies ja Inariveljet. Silli Siltasella on taustallaan muun muassa Räjäyttäjät.

Trion ensimmäinen levy *Talmud Beach* tuli ulos vuonna 2012. Vinyylin julkaisi Helmi Levyt ja vuonna 2013 saman levyn CD-formaatissa Bone Voyage Recordings. Jukka Nousiainen soittaa esikoislevyllä huuliharppua "The Wizard" -kappaleella. Ville Pirinen vertasi ''Soundissa'' muutamia levyn kappaleita pieniin hermolomiin, "joilta palatessaan on valmis taas kohtaamaan julman maailman piirun verran onnellisempana".

Toinen levy *Chief* ilmestyi vinyylinä ja CD:nä vuonna 2016 Svart Recordsin julkaisemana. *Chiefillä* vierailevat Okke Komulainen (perkussiot) ja Sami Sippola (saksofoni). *Soundin* Pekka Laine kuvailee trion musiikkia sekä juurevaksi että karvaiseksi ja toisaalta lauluissa on "värit päällä".

## Jäsenet

* Petri Alanko – rummut, laulu
* Aleksi Lukander – kitara, basso, laulu
* Mikko "Silli" Siltanen – basso, kitara, laulu

## Julkaisut

### Studioalbumit

* 
* 

### EP:t / singlet

*  

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Soundcloud : Search results for “talmud beach”
Niklas Jokelainen

**Niklas Jokelainen** (s. 30. maaliskuuta 2000, Oulu) on suomalainen jalkapalloilija, joka pelaa hyökkääjänä Veikkausliigan AC Oulussa. Jokelainen debytoi Veikkausliigassa kaudella 2017 Ilveksen riveissä.

## Seurajoukkueet

Niklas Jokelaisen pelaajaura aikuisten tasolla alkoi kaudella 2015, kun hän nousi vain 15-vuotiaana Ykkösessä pelanneen AC Oulun kokoonpanoon. Jokelaisesta tuli 15 vuoden ja yhden kuukauden ikäisenä nuorin AC Oulun paidassa sarjaottelussa esiintynyt pelaaja. Hän pelasi kausina 2015 ja 2016 kuudessa Ykkösen ottelussa, kunnes siirtyi kaudeksi 2016–17 Englannin liigassa pelanneen Stoke Cityn Akatemiaan.

Jokelainen siirtyi elokuussa 2017 Veikkausliigassa pelanneen Ilveksen riveihin. Hän debytoi Veikkausliigassa 8. huhtikuuta 2018 ottelussa HJK–Ilves. Jokelainen pelasi kaudella 2018 yhteensä 18 liigaottelua ja yhden Eurooppa-liigan karsintaottelun. Ensimmäisen liigamaalinsa hän teki 25. huhtikuuta 2018 VPS:aa vastaan. Ilves oli kaudella 2018 Veikkausliigassa viides. Jokelainen siirtyi kaudeksi 2019 liigassa pelanneeseen RoPS:iin. Jokelainen pelasi kaudella 2019 yhteensä 20 liigaottelua ja teki niissä kaksi maalia. Hän pelasi myös RoPS:in molemmissa Eurooppa-liigan karsintaotteluissa. RoPS oli kaudella 2019 Veikkausliigassa kymmenes.

Jokelainen palasi kaudeksi 2020 takaisin Ykkösen AC Ouluun. Hän pelasi kaudella 2020 yhteensä 21 sarjaottelua ja teki viisi maalia, kun AC Oulu voitti Ykkösen ja nousi Veikkausliigaan. Jokelainen teki AC Oulun kanssa sopimuksen myös kaudesta 2021.

Niklas Jokelainen on pelannut Veikkausliigassa kauden 2024 loppuun mennessä kuusi kautta kolmessa joukkueessa (Ilves, RoPS ja AC Oulu) yhteensä 130 ottelua ja tehnyt 20 maalia.

## Maajoukkue

Niklas Jokelainen debytoi poikien maajoukkueessa 14-vuotiaana 10. maaliskuuta 2015 Consdorfissa pelatussa ottelussa Luxemburg–Suomi. Debyytti tapahtui vuotta vanhempien (1999) ikäluokan mukana. Jokelainen pelasi yhteensä 44 poikien maaottelua. Hän kuului Suomen joukkueeseen Vaasassa ja Seinäjoella pelatuissa vuoden 2018 alle 19-vuotiaiden EM-kisoissa.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Niklas Jokelainen Palloliiton sivuilla
* Niklas Jokelainen Veikkausliigan sivuilla
* Niklas Jokelainen Soccerwayn sivuilla
Heikki Lang

**Armas Henrik (Heikki) Lang** (20. maaliskuuta 1933 Helsinki – 19. maaliskuuta 2013) oli suomalainen lääkäri ja professori. 

## Henkilöhistoria
Langin vanhemmat olivat laamanni Niilo Alarik Lang ja Annette Helene Hvidt. Hänen puolisonsa vuodesta 1957 oli sairaanhoitaja Hely Inkeri Takala. Lang tuli ylioppilaaksi Jämsän yhteiskoulusta 1951 ja valmistui lääketieteen lisensiaatiksi 1958. Uransa alkuvaiheessa hän työskenteli muun muassa Turun yliopistossa ja Oulun yliopistossa. Lang oli Turun yliopiston kliinisen neurologian professori vuodesta 1988. Hänen tutkimuskohteitaan ovat olleet neurofysiologian kysymykset sekä alkoholin vaikutus. Lang oli Suomen ensimmäinen kliinisen neurofysiologian professori.

Musiikki ja kuvataide olivat Langille erityisen läheisiä. Hän oli harrastajasäveltäjä, jonka säveltämiä teoksia esitettiin muun muassa Turun Soitannollisen Seuran tilaisuuksissa ja kliinisen neurofysiologian kongresseissa. Lang oli mukana perustamassa Turkuun yksityistä laboratoriota, jonka yhteyteen hän perusti myös kustannusyhtiö Kiasman. Sen kautta hän kustansi alan teoksia.

## Kirjallinen tuotanto
### Omat teokset
* Kari Lauritsalo ja Heikki Lang: *Laajaspektrinen... : medisiinarien laulukirja*, laulukirja laadittu Turun lääketieteenkandidaattiseura r.y:n toimeksiannosta; Turun lääketieteenkandidaattiseura : Lääke oy, 1957.
* Lang, H. 2007: *Elämän virtoja: kliinisen neurofysiologian vaiheet Suomessa*. Helsinki: Suomen kliinisen neurofysiologian yhdistys. 

### Toimitukset
* *Hermoston herätepotentiaalit*, toim. Heikki Lang, Björn Falck. Kustannusyhtiö Kiasma, 1980 (Turussa 5.–6.10.1979 järjestetyn symposiumin esitysten pohjalta.) (
* *Uni ja elimelliset unihäiriöt*, toim. Heikki Lang, Björn Falck, Joel Hasan. Parainen: Kustannusyhtiö Kiasma, 1983 
* *Kooma – Tutkimus, ennuste ja hoito*, toim. Lang, H. Parainen: Kustannusyhtiö Kiasma 1986. 
* *Kliinisen neurofysiologian artikkelikooste*, toim. Heikki Lang & Björn Falck. Turku: Kustannusyhtiö Kiasma, 1989 
* *Obstruktiivinen uniapneasyndrooma*, toim. Matti Erkinjuntti, Markku Partinen, Heikki Lang. Turku: Kustannusyhtiö Kiasma, 1990 
* *Sähköiset hermomme*, toim. Lang, H., Häkkinen, V., Larsen T. A., & Partanen, J. Turku: Suomen Kliinisen neurofysiologian yhdistys r.y 1991. 
* *Sähköiset aivomme*, toim. Lang, H., Häkkinen, V., Larsen, A., Partanen J. & Tolonen U., Turku: Suomen kliinisen neurofysiologian yhdistys ry 1994. 
* *Mieli ja aivot: kognitiivinen neurotiede*, toim. Revonsuo, A. Lang, H. & Aaltonen, O., Turku: Kognitiivisen neurotieteen tutkimusyksikkö, Turun yliopisto 1996. 

## Lähteet
Flindersinsaari

**Flindersinsaari** () on suurin Furneauxsaarten yli 60 saaresta. Muodoltaan Flindersinsaari on pitkä, kapea saari. Sen pituus on 75 km ja leveys 40 km. Se sijaitsee Bassinsalmella, Australian Victorian osavaltion rannikon ja Tasmanian välissä.

Tasmanian aboriginaalit ovat asuttaneet Flindersinsaarta jo yli 35&nbsp;000 vuotta sitten. Tuntemattomasta syystä, noin 4&nbsp;000–9&nbsp;000 vuotta sitten, aboriginaalit hylkäsivät Furneuauxsaaret, joihin Flindersinsaarikin kuuluu, kokoaikaisena asuinpaikkanaan. Nykyisin hieman yli 16&nbsp;% saaren väestöstä on Tasmanian aboriginaaleja. Flindersinsaarella on noin 900 pysyvää asukasta (2015).

## Lähteet
Backhendl

**Backhendl** (Itävallan saksan murteella sanasta *Backhänchen*, ) on 1700-luvulta lähtien ollut oleellinen osa wieniläistä keittiötä. Backhendelannos koostuu erikokoisista kananpaloista, joissa osassa on vielä luut sisällä ja jotka on maustettu, leivitetty ja kypsennetty uppopaistamalla.

Bakhendel valmistetaan nuoresta broilerista, joka jaetaan kahteen rintapalaan, kahteen koipi- ja kahteen siipipalaan, maustetaan suolalla, pippurilla tai kuminalla. Sen jälkeen palaset käännellään jauhossa, upotetaan nopeasti rikottuun kananmunaan ja lopuksi vielä käännellään korppujauhoissa ennen kuin ne paistetaan runsaassa voissa tai öljyssä paistinpannulla tai uppopaistimessa suljetun kannen alla. Perinteisesti annokseen on kuulunut myös leivitetty ja uppopaistettu maksa, sydän ja maha. Ravintoloissa on yleistä, että kanapalat on esikypsennetty ennen paneerausta ja uppopaistamista.

Backhendel tarjoillaan persiljan, sitruunapalan ja lehtisalaatin tai perunasalaatin kera, joskus myös keitettyjen perunoiden kera. 

Biedermeier-aikaan backhendel oli hienon wieniläiskeittiön ruumiillistuma ja varattu vain aatelisille ja ylemmälle porvaristolle.

## Lähteet
Ammeliini

**Ammeliini** (C3H5N5O) on triatsiinijohdannaisiin kuuluva orgaaninen yhdiste. Yhdistettä voidaan käyttää voiteluaineiden valmistamiseen.

## Ominaisuudet
Ammeliini on huoneenlämpötilassa valkoista kiteistä ainetta. Yhdiste on useisiin liuottimiin niukkaliukoinen ja liukenee kuumaan veteen ja kuumaan dimetyylisulfoksidiin. Sen sijaan yhdiste liukenee hyvin emäksisiin ja happamiin liuoksiin. Yhdiste on amfolyyttinen johtuen emäksisistä triatsiinirenkaan typpiatomeista ja happamasta hydroksyyliryhmästä. Laskennallisesti hydroksyyliryhmän on todettu olevan fenolin hydroksyyliryhmää happamampi. Ammeliinilla on kaksi tautomerista muotoa, joista toisessa on hydroksyyliryhmä ja toisessa ketoryhmä. Ammeliini reagoi hypokloorihapokkeen tai dikloorioksidin kanssa muodostaen trikloori-isosyanuurihappoa.

## Valmistus ja käyttö
Ammeliinia voidaan valmistaa hydrolysoimalla melamiinia. Lisäksi muodostuu ammelidia (C3H4N4O2). Yhdistettä muodostuu myös sivutuotteena melamiinin ja syanuurihapon valmistuksessa.

Ammeliinia voidaan käyttää paksuntimena voiteluaineissa.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Kyoto Encyclopedia of Genes and Genomes (KEGG): Ammeline
Yrjö A. Waskinen

**Yrjö Armas Waskinen** (myös muodossa **Vaskinen**; 9. elokuuta 1892 Tampere – 22. heinäkuuta 1963 Helsinki) oli suomalainen arkkitehti.

Waskinen kirjoitti ylioppilaaksi Tampereen klassillisesta lyseosta vuonna 1912 ja kouluttautui aluksi isänsä tavoin kuparisepäksi. Arkkitehdiksi hän valmistui vuonna 1919. Hän työskenteli vuosina 1920–1952 Rakennushallituksen arkkitehtina ja teki lisäksi yksityisiä suunnittelutöitä.

Waskisen ensimmäinen puoliso oli arkkitehti Toini Granholm-Waskinen (1894–1949). Tämän kuoltua hän meni naimisiin yrittäjä Elina Karellin (1898–1979) kanssa. Heidän testamenttilahjoituksellaan perustettiin Suomen Kulttuurirahaston yhteydessä toimiva Elina ja Yrjö Waskisen rahasto, joka tukee lääketieteen tutkijoita sekä musiikin ja muiden alojen opiskelijoita.

Waskinen harrasti viulunrakennusta ja oli Suomen Viulunrakentajat ry:n johtokunnan jäsen.

## Suunnittelutöitä
* Pyhäselän kirkko 1928
* Vuorikatu 16 – Vilhonkatu 4, Helsinki 1928
* Jääkärinkatu 10b – Laivurinkatu 39, Helsinki 1929 
* Sortavalan kaupungin kansakoulu 1929
* Helsingin tyttönormaalilyseo, Runeberginkatu 20–24
* Eläinlääkintälaboratorio (myöhemmin Eläinlääketieteellisen korkeakoulun päärakennus), Helsinki
* Maanmittaushallituksen talo, Helsinki
* Tainionkosken kirkko, Imatra 1932
* Viinikan kirkko, Tampere 1932
* Turun maakunta-arkisto, 1932
* Koomankankaan siunauskappeli, Peipohja 1933 
* Jalasjärven seurakuntatalo 1938
* Sortavalan siunauskappeli 1939
* Uudenkaupungin hautausmaan kappeli 1940 
* Järvenpään vanha kirkko (alkuaan seurakuntatalo) 1940
* Lahden seurakuntatalo 1940
* Viirinkankaan siunauskappeli, Rovaniemi 1948 
* Kouvolan poliisitalo
* Pakilan kirkko, Helsinki 1950 
* Korian kirkko, Elimäki 1951 
* Käpylän kirkko, Kouvola 1952

## Kirjallisia teoksia
**Viola, viulu, cello: cremonalaisvartaloiden ksylofoneettis-akustinen, tasasävyinen harmonia*. Helsinki 1962.

## Lähteet
Erimiá

**Erimiá** () on kreikkalaislaulajien María Farantoúrin sekä Manólis Mitsiásin yhteinen studioalbumi vuodelta 2006. Albumilla Farantoúri sekä Mitsiás laulavat Míkis Theodorákisin säveltämiä ja Leftéris Papadópoulosin sanoittamia ennen julkaisemattomia kappaleita. Raidoilla 1, 4, 5, 8, 9 sekä 11 laulaa Mitsiás, muilla Farantoúri.

## Kappaleet

# To kelí (Το κελί)
# Mou arkeí (Μου αρκεί)
# Den peirázei (Δεν πειράζει)
# Sto zeïmpékiko Grigóri (Στο ζεϊμπέκικο Γρηγόρη)
# Stis zoís sou ta sokákia (Στης ζωής σου τα σοκάκια)
# Kai thélo na 'nai nýchta (Και θέλω να ‘ναι νύχτα)
# Ki an tha gyríseis (Κι αν θα γυρίσεις)
# Várdia (Βάρδια)
# Na me filás (Να με φιλάς)
# Káne kourágio mi mou peis (Κάνε κουράγιο μη μου πεις)
# To geráki (Το γεράκι)
# Ádiki méra (Άδικη μέρα)

## Lähteet
* farantouri.gr
Odýsseia (María Farantoúrin albumi)

**Odýsseia** () on kreikkalaislaulaja María Farantoúrin studioalbumi vuodelta 2007. Albumilla Farantoúri laulaa Míkis Theodorákiksen säveltämiä ja Kóstas Karteliáksen sanoittamia, ennen julkaisemattomia kappaleita. Niiden aiheet liittyvät Homeroksen *[[Odysseia]]an*. Kappaleella *Ston káto kósmo* laulajana toimii Theodorákis.

## Kappaleet

# Dípla sti thálassa (Δίπλα στη θάλασσα)
# To tragoúdi ton syntrófon (Το τραγούδι των συντρόφων)
# Navagós (Ναυαγός)
# To tragoúdi ton Seirínon (Το τραγούδι των Σειρήνων)
# Ston káto kósmo (Στον κάτω κόσμο) (Theodorákis)
# Stin Kalypsó (Στην Καλυψώ)
# I oraía Eléni (Η ωραία Ελένη)
# Kírki (Κίρκη)
# San to thirío (Σαν το θηρίο)
# O érotas theós (Ο έρωτας θεός)
# Thálassa mágissa (Θάλασσα μάγισσα)
# Sti Nafsiká (Στη Ναυσικά)
# To tragoúdi tis Pinelópis (Το τραγούδι της Πηνελόπης)
# Chorís taftótita (Χωρίς ταυτότητα)

## Lähteet
* farantouri.gr
Antti Lassila

**Antti Juhani Lassila** (s. 8. marraskuuta 1932 Lapua) on suomalainen diplomaatti, koulutukseltaan valtiotieteiden kandidaatti, arvoltaan ministerineuvos. Hän on ollut ulkoministeriön neuvotteleva virkamies 1981–1985, pääkonsuli New Yorkissa 1985–1989, suurlähettiläs Tripolissa 1989–1991, Riiassa 1991–1995 ja Ateenassa 1995–1997.

Lassila aloitti ulkoministeriössä vuonna 1961. Hän on ollut perustamassa Paasikivi-seuraa, Ulkopoliittista instituuttia, Suomen Akvarellitaiteen Yhdistystä ja Suomen Arktista Seuraa.

Lassilan puoliso oli toimittaja Sirkka Lassila.
## Lähteet
Veijo Lassila

**Veijo Päiviö Lassila** (6. syyskuuta 1933 Karjala Tl – 4. heinäkuuta 2000 Kuopio) oli suomalainen hammaslääkäri. Hän oli Kuopion yliopiston kliinisen hammaslääketieteen professori vuodesta 1986. Hänen tutkimuskohteensa oli protetiikka.

Lassila oli Helsingin yliopiston geroprotetiikan ja geriatrisen hammashoidon dosentti 1990–1998.

## Lähteet
Kaitajärvi

**Kaitajärvi** voi tarkoittaa seuraavia:

* Kaitajärvi, järvi Hirvensalmella
* Kaitajärvi, järvi Ikaalisten Karpanperällä
* Kaitajärvi, järvi Ilomantsissa
* Kaitajärvi, järvi Jyväskylän Korpilahdella
* Kaitajärvi, järvi Jyväskylän Markkulanjärvellä
* Kaitajärvi, järvi Jyväskylän Reijunperällä
* Kaitajärvi, järvi Jyväskylän Synsiällä
* Kaitajärvi, järvi Jämsän Jämsänniemellä
* Kaitajärvi, järvi Jämsän Rasissa
* Kaitajärvi, järvi Karjalan tasavallan Suojärven piirissä Venäjällä
* Kaitajärvi, järvi Kontiolahdella
* Kaitajärvi, järvi Kuhmoisten Ouninpohjalla
* Kaitajärvi, järvi Kuhmoisten Pihlajakoskella
* Kaitajärvi, järvi Lemillä
* Kaitajärvi, järvi Lempäälässä
* Kaitajärvi, järvi Lohjalla
* Kaitajärvi, järvi Mikkelissä
* Kaitajärvi, järvi Mäntyharjun Ketunkylässä
* Kaitajärvi, järvi Mäntyharjussa
* Kaitajärvi, järvi Orimattilassa lähellä Luhtikylää
* Kaitajärvi, järvi Padasjoen Arrakoskella
* Kaitajärvi, järvi Padasjoen Kailankuilmalla
* Kaitajärvi, järvi Padasjoen Vakkilassa
* Kaitajärvi, järvi Pirkkalassa
* Kaitajärvi, järvi Puumalassa (sen rannalla on Kaitajärven kalliomaalaus)
* Kaitajärvi, järvi Ranualla
* Kaitajärvi, järvi Rovaniemellä
* Kaitajärvi, järvi Sastamalan Horniossa
* Kaitajärvi, järvi Sastamalan Kiikassa
* Kaitajärvi, järvi Sysmässä
* Kaitajärvi, järvi Virroilla lähellä Keihään kylää
* Kaitajärvi, järvi Ylitornion Lohijärvellä
* Kaitajärvi, järvi Ylitornin Mellajärvellä
* Takainen Kaitajärvi, järvi Ylitornion Mellajärvellä
* Iso Kaitajärvi, järvi Ylöjärven Kaidankylässä
* Vähä Kaitajärvi, järvi Ylöjärven Kaidankylässä
* Tammelan Kaitajärvi, järvi Tammelassa
* Ala-Kaitajärvi, järvi Pellossa lähellä Ruuhijärveä
* Yli-Kaitajärvi, järvi Pellossa lähellä Ruuhijärveä.
Birgitan polku

{
    "type": "ExternalData",
    "service": "geoline",
    "ids": "Q27995617"
  }


**Birgitan polku** on Lempäälän alueella kulkeva retkeilypolkuverkosto. Se muodostaa noin 50 kilometriä pitkän ympyräreitin. Polkureitin varressa on monia laavuja. Birgitan polulta on yhteys Kangasalan Kaarinanpolulle.  

## Kohteita polulla
* Siisjärvi
* Ammejärvi
* Kaitajärvi
* Kirskaanniemi Höytämöjärven rannalla
* Vähä-Riutta ja Iso-Riutta
* Haapalammi, Vähä-Kausjärvi, Kyynäröjärvi, Haapalammi
* Hääkiven rautakautinen polttokenttäkalmisto
* Lempäälän kirkko eli Pyhän Birgitan kirkko

## Historia
Birgitan polku avattiin käyttöön vuonna 1997. Polku on saanut nimensä Lempäälän keskustassa sijaitsevan Pyhän Birgitan kirkon mukaan.

Birgitan polku valittiin Vuoden retkikohteeksi vuonna 2006.

## Lähteet
*Birgitan polku -esite

### Viitteet

## Aiheesta muualla

* Birgitan polku; Lempäälän kunta
* Birgitan polku, esittely
Eta Sagittarii

**Eta Sagittarii** on kaksoistähti eteläisellä eläinradan puoliskolla jousimiehen tähdistössä.

Tähtipari sijaitsee noin 149 valovuoden päässä maapallosta. Ensisijainen tähti järjestelmässä on η Sagittarii A, joka on spektriltään luokkaan M III sijoittuva punainen jättiläinen. Tähden parin η Sagittarii B:n löysi vuonna 1879 amerikkalainen astronomi S. W. Burnham.

## Lähteet
Sirkka Lauri

**Sirkka Helena Lauri** (o.s. **Ihalainen**; 17. maaliskuuta 1939 Ilmajoki – 5. tammikuuta 2023 Helsinki) oli suomalainen erikoissairaanhoitaja ja filosofian tohtori, joka toimi hoitotieteen tutkijana ja oli hoitotieteen professori sekä Turun yliopistollisen keskussairaalan (TYKS) aiempi ylihoitaja. 

Lauri tuli ylioppilaaksi Kuopion tyttölyseosta (1958). Hän suoritti Helsingissä erikoissairaanhoitajan tutkinnon (1963), valmistui kasvatustieteen kandidaatiksi Jyväskylän yliopistosta (1972) ja filosofian tohtoriksi Joensuun korkeakoulusta (myöhempi Joensuun yliopisto; FT 1979). Hän kävi opinto- ja tutkimusmatkalla Kalifornian yliopistossa vuonna 1976. Hänen suomenkielinen väitöskirjansa (1979) oli otsikoitu *Terveydenhoitaja 1–2-vuotiaan lapsen hoidon ja kasvatuksen ohjaajana*. Hän oli Kuopion korkeakoulun terveyden- ja sairaanhoidon didaktiikan dosentti (1980–1983).

Työuransa alkupuolella Lauri oli HYKS:n sairaanhoitaja (1961–1962), SPR:n terveydenhoitaja (1963–1964), Pohjois-Karjalan sairaanhoitajaopiston opettaja (1964–1967) ja Honkalammen keskuslaitoksen ylihoitaja (1971–1973). Kasvatustieteen korkeakoulututkinnon suoritettuaan hän oli Joensuun korkeakoulun assistentti (1973–1977) ja yliassistentti (1978–1982). Sitten hän toimi Kuopion korkeakoulun terveyden- ja sairaanhoidon apulaisprofessorina (1983–1986), vuodesta 1984 Kuopion yliopistossa, ja oli saman yliopiston hoitotieteen professori (1986–1988) sekä johti yhteiskuntatieteen osastoa (1984–1986). Vuodesta 1988 vuoteen 2002 saakka hän oli Turun yliopiston hoitotieteen professori toimien samalla osan aikaa hoitotieteen laitoksen johtajana (1989–1995 ja 1998–2000) sekä TYKS:n ylihoitajana (1991– eläkkeelle jäämiseensä saakka). Hän oli kanadalaisen Manitoban yliopiston vieraileva professori vuonna 1992. Hän jäi Turun yliopistosta eläkkeelle 2002. 

Turun yliopistossa Sirkka Lauri oli hoitotieteen ensimmäinen professori 1. heinäkuuta 1988 lukien. Hoitotieteen laitos puolestaan perustettiin Turkuun 1. tammikuuta 1989. Hoitotieteellinen tutkimus käynnistettiin Turussa erityisesti tieteellisen jatkokoulutuksen alettua syksyllä 1988. Laitoksen ensimmäinen tutkimusohjelma laadittiin vuonna 1991. Tutkimuksen lähtökohta oli terveystieteellinen, ja se kohdistui hoidollista toimintaa koskevan tiedon eri alueille.

Laurin tutkimuskohteita olivat hoitotieteen teoria ja käytäntö. Hän oli luottamustehtävänään esimerkiksi aikakauskirja *[[Hoitotiede (lehti)|Hoitotieteen]]* päätoimittaja (1989–1991) ja Turun kesäyliopiston rehtori (1997–1998).

Laurin saamiin tunnustuksiin kuuluu Suomen Valkoisen Ruusun ritarikunnan I luokan ritarin arvo. 

Lauri on haudattu Hietaniemen hautausmaan uurnalehtoon.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Sirkka Laurin muistokirjoitus Helsingin Sanomissa
Maupitin lentoasema

**Maupitin lentoasema**  on lentoasema Maupitin saarella Ranskan Polynesiassa. Se sijaitsee kahden kilometrin päässä saaren kylästä. Vuonna 2014 sen kautta kulki noin 22&nbsp;500 matkustajaa.

## Lentoyhtiöt ja kohteet

## Lähteet
Lauri (täsmennyssivu)

**Lauri** tarkoittaa seuraavia:

* Lauri, miehen etunimi

## Sukunimi
* Arvo Lauri (1931–2015), eversti
* Hannele Lauri (s. 1952), näyttelijä
* Hannu Lauri (s. 1945), näyttelijä
* Kaarle Albert Lauri (1865–1942), kirkkoherra
* Maris Lauri (s. 1966), virolainen taloustieteilijä, poliitikko ja ministeri
* Sirkka Lauri (1939–2023), hoitotieteen professori
* Tomi Lauri (s. 1979), kuvataiteilija, lavastaja ja näyttelijä
* Urpo Lauri (1919–1962), teatteriohjaaja, radiokuunnelmien ohjaaja, dramaturgi ja kääntäjä

## Nimen muita käyttöyhteyksiä
*Lauri on radioaakkosissa L (*”L niin kuin Lauri”*)
*S/S Lauri, Saimaalla liikennöivä yksityinen hinaaja
*Tieto-Lauri, nuorten tietokirjojen tekijöille myönnettävä palkinto
*Vantaan Lauri, Vantaan seurakuntien lehti
Rakkopensaat

**Rakkopensaat** (*Colutea*) on suku hernekasvien heimossa. Siihen kuuluu 28 lajia. Useimmat lajit esiintyvät Länsi- tai Keski-Aasiassa. Euroopassa esiintyy muutama rakkopensaslaji, laajimmin on levinnyt keltarakkopensas, jota kasvaa alkuperäisenä Välimereltä Saksan korkeudelle.

## Lajeja
* keltarakkopensas (*Colutea arborescens*)
* rodoksenrakkopensas (*Colutea insularis*)

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Finto, Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet: Rakkopensaat (''Colutea'')
* Suomen Lajitietokeskus: Rakkopensaat – ''Colutea''
* ITIS: ''Colutea'' 
* United States Department of Agriculture (USDA): ''Colutea'' 
* Flora of China: ''Colutea''
KHL-kausi 2016–2017

**KHL-kausi 2016–2017** on järjestyksessään jääkiekkoliiga KHL:n yhdeksäs kausi. Hallitsevana mestarina kauteen lähti venäläinen Metallurg Magnitogorsk. Runkosarja alkoi 22. elokuuta 2016. Uutena joukkueena sarjaan liittyi kiinalainen HC Red Star Kunlun.

## Joukkueet

## Runkosarja

### Läntinen konferenssi

#### Bobrov divisioona

#### Tarasov divisioona

### Itäinen konferenssi

#### Harlamov divisioona

#### Tšernyšov divisioona

### Tilastot

## Pudotuspelit