Harald Gallen

**Arthur Harald Gallen**, taiteilijanimi *Harald-Gallen*, kirjoitti nimensä *Gallen i Finland* (21. toukokuuta 1880 Tallinna – 2. toukokuuta 1931 Helsinki) oli suomalainen taidemaalari ja graafikko.

Gallenin vanhemmat olivat kuvernementin eläinlääkäri, maisteri Peter Wilhelm Gallen ja Augusta Ottiliana Dahlström. Gallen muutti jo lapsena Tallinnasta Helsinkiin ja opiskeli Helsingissä Suomen Taideyhdistyksen piirustuskoulussa 1900–1902, Helsingin yliopiston piirustussalissa sekä Pariisissa, jossa hän asui vuosina 1902–1919. Gallen harjoitti taideopintoja 1902–1906 Ecole des Beaux-Artsissa, Académie Colarossissa ja Académie Julianissa. Hänen opettajinaan olivat William-Adolphe Bouguereau, Jules Février, Christian Krohg, etsaustekniikkassa Fernand Desmoulin ja maisemamaalauksessa Frits Thaulow. Vuosina 1902–1906 hän opiskeli taidehistoriaa, estetiikkaa ja kirjallisuutta Sorbonnen yliopistossa. Ranskassa asuessaan Gallen oli 1908–1911 taiteellisena lähettiläänä (*chargé de mission*) Algerian ja Marokon kenraalikuvernöörinvirastoissa. Vuosina 1919–1921 Gallen asui Barcelonassa. Hän toimi Suomen lähetystöattaseana Madridissa Espanjassa 1919–1921.

Gallen piti näyttelyitä Suomen suurimmissa kaupungeissa, Kööpenhaminassa, Berliinissä, Lontoossa, Pariisissa, Douaissa, Algerissa ja Oranissa. Hänellä oli taidenäyttely muun muassa Galérie d'Art décoratifissa Pariisissa 1909, Musée Municipalissa Algerissa 1909 ja Galerie Bernheimissa Pariisissa 1911. Gallen myi seitsemän teostaan Ranskan valtiolle, joista kolme Algerissa sijainneelle museolle. Tunnetuin Gallenin töistä oli *Tie Betlehemiin*, joka levisi runsaina painoksina kautta koko Suomen.

Gallen teki maisemamaalauksia, öljy- ja vesivärimaalauksia sekä etsauksia. Hän asetti ensimmäisenä Suomessa näytteille monivärisiä etsauksia, joiden painatustekniikkaan hän oli perehtynyt Pariisissa. Viime vuosinaan Gallen keskittyi vesivärimaalausten ohella pääasiassa yksivärisiin etsauksiin. Gallenin teokset syntyivät pääasiassa matkoilla, joita hän teki elämänsä loppuun saakka. Matkat ulottuivat Afrikasta Lappiin, Espanjasta ja Italiasta Intiaan, Kiinaan ja Japaniin. Hän saikin leikillisen matkataiteilijan nimen. Vuosina 1913–1914 ja 1929–1930 hän matkusti Intiaan ja edelleen Kiinaan, Japaniin, Tiibetiin ja Etelä-Afrikkaan. 1929–1930 Gallen teki 10 kuukautta kestäneen matkan Ceyloniin ja Intiaan. Ceylonilla hän vietti muutamia viikkoja Kakkapallya-nimisessä buddhalaisessa luostarissa Dodanduwassa. Intiassa hän kävi muun muassa Peshawarissa, Benaresissa ja Kalkutassa. Hän toi matkaltaan 150 esinettä käsittäneen kokoelman hindulaisia jumalankuvia sekä erilaisia hopea-, kulta- ja jalokiviteoksia. Pohjois-Afrikan maihin Gallen teki useita matkoja. Hän oli Société Nationale des Beaux-Artsin ja useiden muiden taideyhteisöjen jäsenenä Ranskassa. 

Gallenin setä oli taiteilija Akseli Gallen-Kallela. Gallen kuoli toukokuussa 1931 Helsingissä viikon kestäneen keuhkotulehduksen jälkeen.

## Kirjallisuutta
* Sinna Rissanen : *Orientin tuulia : suomalaiset taiteilijamatkat Pohjois-Afrikkaan - [[Hugo Backmansson]], Harald Gallén, [[Helle Olin]] ja [[Oscar Parviainen]] Orientin lumoissa*. Taidehistorian pro gradu -työ, Taiteiden ja kulttuurin tutkimuksen laitos, Jyväskylän yliopisto 2003 (Linkki julkaisuun)

## Lähteet