open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Miko Summanen

**Miko "Pomppe" Summanen** (s. 18. kesäkuuta 1995) oli suomalainen salibandynpelaaja, pelipaikaltaan hyökkääjä.

Summanen pelasi kahdeksan kautta Indiansissa, mutta kauden 2019–2020 jälkeen hän siirtyi try out -sopimuksella Oilersin riveihin. Ennen kauden alkua Summanen sai kauden 2020–2021 kattavan sopimuksen. Jota loppuenlopuksi jatketiin vuoteen 2023 asti  Summanen lopetti 2022-2023 kauden päätyttyä vedoten haluvasa lopettaa terveenä 

## Lähteet
Yes (Pet Shop Boysin albumi)

__NOTOC__
**Yes** on Pet Shop Boysin studioalbumi, joka julkaistiin 18. maaliskuuta 2009.

## Kappaleet
#
#
#
#
#
#
#
#
#
#
#

## Arvostelut
* Soundi: 

## Lähteet
Kärpäshome

**Kärpäshome** (*Entomopthora muscae*) on kaksisiipisiin kuuluvilla hyönteislajeilla esiintyvä sienitauti. 

## Esiintyminen

Kärpäshometta tavataan kaksisiipisten lahkoon lukeutuvilla hyönteislajeilla. Tautia on tavattu heimojen Muscidae, Calliphoridae, Sarcophagidae, Tachinidae, Drosophilidae, Scatophagidae, Culicidae ja Syrphidae lajeilla. Kärpäshomeen aiheuttamia epidemioita hyönteisissä esiintyy lähes kaikilla lauhkean vyöhykkeen alueilla ja tavallisimmin syksyisin ja keväisin. Kärpäshomeen itiöitä muodostuu viileän ja kostean sään aikana. Tauti leviää tavallisimmin paikoilla, joilla lepäilee monia kärpäsiä, kuten esimerkiksi kotitalouksissa ikkunoilla tai ikkunalaudoilla, tai maaseudulla kasvien lehtien alapinnalla, aidoilla, navetoissa ja kanaloissa.

Koska kärpäshome ei kasva lämpimässä, sitä ei esiinny kesän kuumuudessa juuri ollenkaan. Sairastuneet hyönteiset voivat myös parantua taudista oleskelemalla lämpimällä paikalla. Hyönteismyrkyt voivat hankaloittaa kärpäshomeen itiämistä.

## Piirteet
Kärpäshomeen saaneen hyönteisen takaruumis pullistuu. Sairastunut yksilö levittää usein jalkansa ja siipensä, sekä kiinnittyy joskus alustaansa suuosillaan. Kärpäshomeen itiöistä muodostuu kehä ruumiin ympärille. Kehän voi huomata erityisen helposti lasipinnoilla.

## Elinkaari
Kärpäshomeen elinkaareen kuuluu kaksi vaihetta. Itiöitä muodostuu nopeasti sienitaudin tapettua isäntänsä. Itiöt muodostuvat kuromankannattimessa ja niiden kypsyttyä ne leviävät ympäröivälle pinnalle, josta ne voivat levitä edelleen seuraavaan isäntälajiin kosketustartuntana. Itiöt itiävät muutamassa tunnissa, minkä jälkeen ne läpäisevät hyönteisen kutikulan. Hyönteisen hemoseelissä kärpäshomeen sytoplasma leviää hyönteisen hemolymfaan sen verenkierrossa. Kärpäshome käyttää ravinnokseen hyönteisen hemolymfan. Hyönteisen kuolemaan menee tämän johdosta 5–7 päivää. Kuoleva hyönteinen kiipeää tavallisesti pystysuoralle pinnalle ja kärpäshomeen kuormankannattimet ilmestyvät noin kolmen tunnin jälkeen sen kuolemasta. 

## Lähteet

## Aiheesta muualla

*Index Fungorum : taksonomia
Bussigny

**Bussigny** on kaupunki Lounais-Sveitsissä Vaud’n kantonissa. Siellä on noin 9&nbsp;000 vakinaista asukasta.

## Sijainti
Bussigny sijaitsee Genevenjärven pohjoisrannalla runsaat viisi kilometriä Lausannesta luoteeseen. Kaupunki muodostaa yhteisen kaupunkialueen rajanaapurinsa Crissierin kanssa.

## Talous
Bussignyn talouselämä alkoi kehittyä 1800-luvun puolessavälissä, kun siitä tuli rautateiden risteysasema: Bussignystä rakennettiin rautatie Lausanneen, Morgesiin ja Yverdon-les-Bainsiin.

### Liikenne
Moottoritiet A1 ja A9 kulkevat Bussignyn poikki.

Bussignystä on SBB:n rautatieyhteys kolmeen suuntaan: Geneveen, Brigiin ja Neuchâteliin .

## Lähteet
*

### Viitteet

## Aiheesta muualla

*
Aika pakkaus

**Aika pakkaus** on suomalaisen pop-laulaja Einin studioalbumi vuodelta 1983. Sen tuotti Jori Sivonen. Albumi on esittäjänsä viides. Einin edellinen albumi sisälsi kaksi suomalaista alkuperäissävellystä, tällä albumilla niitä on seitsemän. Diskopoljentoinen albumi noudattaa linjaa, josta Eini tuli tunnetuksi uransa varhaisvaiheessa.

Sivosen lisäksi *Aika pakkausta* työstivät Vexi Salmi ja Raul Reiman. Kolmikko vastaa suuresta osasta Einin 1980-luvun tuotantoa.

Albumilta julkaistiin kolme singleä: nimikappale "Aika pakkaus" b-puolenaan "Kultasein", avausraita "Elämäni mies" b-puolenaan "Vie, vie, vie" ja "Je t’aime je t’aime" b-puolenaan "Kiitävän hetken hurma". "Kultasein" julkaistiin edellisvuoden studioalbumilla *[[Jossakin jos haluat]]*.

## Kappaleet

## Muusikoita
*Peter Lerche – kitarat (”Uudelleen nyt luotan tunteeseen”)

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Fenno-levytietokanta (Teoshaku)
*Fono.fi: Äänitteen tiedot : Aika pakkaus
Lauantai-illan tyttö

**Lauantai-illan tyttö** on suomalaisen pop-laulaja Einin studioalbumi vuodelta 1989. Sen tuotti Jaakko Salo. Albumi on esittäjänsä seitsemäs. 1950- ja 1960-lukujen mollivoittoisia ikivihreitä tanssi-iskelmiä sisältävä levy poikkeaa täysin Einin aiemmasta tuotannosta. Hän suuntautui perinteiseen lavaiskelmään 1980-luvun diskokauden jälkeen, ja jatkoi linjallaan halki 1990-luvun.

## Kappaleet

## Kokoonpano
### Muusikot
* Eini – laulu
* Juha Björninen – kitarat
* Janne Louhivuori – kitarat
* Jari Heino – bassokitara
* Vesa Aaltonen – rummut
* Jari Lappalainen – viulu
* Juhani Aaltonen – huilu, saksofoni
* Ari Ismälä – kosketinsoittimet, taustalaulu
* Jaakko Salo – kosketinsoittimet
* Jori Sivonen – kosketinsoittimet
* Martti Metsäketo – taustalaulu
* Arvo Paajanen – taustalaulu

## Muuta
*Lauantai-illan tyttö* oli Einin ensimmäinen studioalbumi kiihkeän levytyskauden 1978–1985 jälkeen. Myös seuraavaan studioalbumiin, *[[Sydän onnea soi]]*, kului aikaa: se julkaistiin 1994.

Nimikappale "Lauantai-illan tyttö" julkaistiin vinyylisinglenä, jonka b-puolena on "Hyväile, hyväile vaan". Toinen albumilta lohkaistu single on "Joutsenet" b-puolenaan "Rakkauden satu".

"Isoisän olkihattu" on Tapio Rautavaaran laulelma vuodelta 1951. Sitä on versioitu vakavasti ja parodisesti useaan otteeseen. Einin tulkinta on yksi harvoista naisen esittämistä.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Fenno-levytietokanta (Teoshaku)
*Fono.fi: Äänitteen tiedot : Lauantai-illan tyttö
Sydän onnea soi

**Sydän onnea soi** on suomalaisen iskelmälaulaja Einin studioalbumi vuodelta 1994. Albumi on esittäjänsä kahdeksas. Kappaleista suurin osa on Jukka Koiviston säveltämiä. Sanat ovat suurelta osin Turkka Malin ja Jorma Toiviaisen. Merkittävä ero aiempiin Einin albumeihin on käännösiskelmien vähäinen määrä. Niitä on vain yksi: Elvis Presleyn vuonna 1962 levyttämä "The Walls Have Ears", josta Eini tulkitsee Sauvo Puhtilan 1963 tekemän käännöksen.

## Kappaleet

## Muuta
*Sydän onnea soi* -albumin kappaleista radiossa soivat etenkin "Lyhyt rakkaustarina" ja "Nukuitko sä kulta jo?".

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Fenno-levytietokanta (Teoshaku)
*Fono.fi: Äänitteen tiedot : Sydän onnea soi
Jossakin jos haluat

**Jossakin jos haluat** on suomalaisen pop-laulaja Einin studioalbumi vuodelta 1982. Sen tuotti Timo Lindström. Albumi on esittäjänsä neljäs. Se sisältää kymmenen käännösiskelmää ja kaksi suomalaista alkuperäissävellystä. Käännöksistä vastaavat pääosin Raul Reiman ja Pertti Reponen. Albumi on osa Einin 1980-luvun diskokautta, sen avausraita "Haloo hela Finland" julkaistiin singlenä 1982.

## Yleistä
*Jossakin jos haluat* -albumilta on päätynyt Einin myöhempien vuosikymmenten kokoelma-albumeille muun muassa "Haloo hela Finland", "Monta monta yötä" ja "Haaveissain", joka on suomenkielinen versio sävellyksestä "All I Have to Do Is Dream". Vuonna 1958 ensi kerran julkaistu kappale on versioitu tiuhaan. Kannen suunnitteli Erik Uddström.

"Haloo hela Finland" julkaistiin myös singlenä b-puolenaan "Pasadena". Toinen single-julkaisu on nimikappale "Jossakin jos haluat" b-puolenaan "Pikku nainen".

## Kappaleet

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Fenno-levytietokanta (Teoshaku)
*Fono.fi : Äänitteen tiedot : Jossakin jos haluat
Jean de Rotrou

**Jean de Rotrou ** (19. elokuuta 1609 Dreux, Ranska – kuoli ruttoon 1650) oli ranskalainen kirjailija. Hän opiskeli juridiikkaa mutta alkoi samalla 1628 harrastaa kirjoittamista, ja hän julkaisi kaksi runokokoelmaa, 1631 ja 1635. Tärkeämpi on kuitenkin hänen näytelmätuotantonsa. Hän liittyi 1632 Hôtel de Bourgognen teatteriryhmään, ja vuodesta 1634 hän oli yksi Richelieun ”viidestä kirjailijasta”, ja myös Pierre Corneille kannusti häntä kirjailijantyössä.

Rotrou osti 1639 synnyinkaupungistaan lainkäyttöön liittyvän viran mutta ei kuitenkaan luopunut kirjoittamisesta. Hän on 1600-luvun merkittävimpiä näytelmäkirjailijoita, jonka edelle menevät vain Corneille ja Jean Racine. Hänen työlleen ovat ominaisia mielikuvitus, loistelias kirjoittaminen, jota on verrattu jopa William Shakespeareen, ja romanttinen kepeys. Hän on kirjoittanut yhteensä 35 näytelmää, sekä vakavia että komedioita. Merkittävimpiä niistä ovat *Saint-Genest*, *Venceslas*, *Chosroès* . Aiheet hän lainasi usein italialaisilta mutta ennen kaikkea espanjalaisilta, kuten Lope de Vegalta. Rotroun *Oeuvres dramatiques* julkaisi Viollet-le-Duc 1820–1822.

## Näytelmät (valikoima)
* *Saint-Genest* (1645; painettu 1648)
* *Venceslas* (1647; painettu 1648)
* *Chosroès* (1648; painettu 1649)
* *Les deux sosies* (1636–1637; painettu 1638), komedia
* *Les captifs* (1638; painettu 1640), komedia

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Luettelo Käpylän suojelluista rakennuksista

Tämä on luettelo **Helsingin [[Käpylä|Käpylän kaupunginosan]] suojelluista rakennuksista**. Käpylä on osa Vanhankaupungin peruspiiriä. Käpylän läntinen osa ja Puu-Käpylä ovat omissa luetteloissaan.

Puu-Käpylä on 1920-luvun ”englantilaistyyppisenä” puutaloalueena huomattava yhtenäinen rakennuskokonaisuus, jolla on historiallista arvoa. Se oli kuitenkin 1960-luvulla tarkoitus purkaa ja rakentaa tilalle kivisiä pienkerrostaloja. Suunnitelmista nousi julkinen kohu. Perustettu komitea tuli 1971 valmistuneessa mietinnössään siihen tulokseen, että rakennukset ovat kunnostettavissa ja rakennushistoriallisesti arvokkaita. Suojelukaava astui voimaan samana vuonna. Käpylän kirkko edustaa funktionalismia. Käpylässä sijaitsee myös Karjalatalo, joka on rakennettu sotien jälkeen karjalaisten kokoontumispaikaksi.
__TOC__

## Luettelo

## Koskelantie

## Kotipolku

## Kullervonkatu

## Kuutamotie

## Käpyläntie

## Metsätie

## Mäkelänkatu

## Onnentie

## Osmonkuja

## Sofianlehdonkatu

## Taivaskalliontie

## Tähtitie

## Untamontie

## Misc

## Lähteet
*
* 
### Viitteet
Aina sun luonas

**Aina sun luonas** on suomalaisen pop-laulaja Einin studioalbumi vuodelta 1996. Albumi on esittäjänsä yhdeksäs. Eini haki 1990-luvulla taiteellista suuntaansa, ja häneltä julkaistiin vuosikymmenen aikana lähinnä iskelmällistä tanssimusiikkia. *Aina sun luonas* -albumin lauluista suurin osa on Karri Sallin säveltämiä. Einin 1990-luvun tuotannon keskeinen tekijä Turkka Mali on sanoittanut useat.

*Aina sun luonas* -albumi sisältää CD-singlenä julkaistun "Yön jälkeen", jonka kakkoskappaleena on Tauskin kirjoittama "Tahdon rakastaa". Mukana on myös uusi versio kappaleesta "Vie vain", joka julkaistiin ensi kerran Einin esikoisalbumilla.

## Kappaleet

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Fenno-levytietokanta (Teoshaku)
*Fono.fi: Äänitteen tiedot : Aina sun luonas
Toda

**Toda** voi tarkoittaa:

## Maantiede
* Toda, Japanin kaupunki Saitaman prefektuurissa

## Muuta
* todat, kansa Intian eteläosassa Tamil Nadun osavaltiossa
* todan kieli, todien puhuma dravidakieli
* Toda-klaani, japanilainen klaani
* Toda-ryū, Toda Seigenin perustama japanilainen miekkailukoulukunta
* 6049 Toda, päävyöhykkeen asteroidi

## Henkilöt
* Erika Toda (s. 1988), japanilainen näyttelijä
* Jōsei Toda (1900–1958), japanilainen opettaja ja rauhanaktivisti
* Kazuyuki Toda (s. 1977), japanilainen jalkapalloilija
* Keiko Toda (s. 1957), japanilainen näyttelijä
* Toda Katsushige (1557–1600), japanilainen daimio
* Toda Seigen (1519?–1590?), sengoku-kauden japanilainen miekkamies.
Tule vain

**Tule vain** on suomalaisen pop-laulaja Einin studioalbumi vuodelta 1998. Albumi on esittäjänsä kymmenes. Sen tuotti Kari Salli, joka on myös säveltänyt suuren osan albumin kappaleista. Tyyliltään *Tule vain* on perusiskelmää, jota Eini levytti 1990-luvulla kolmen CD-albumin verran.

*Tule vain* -albumilla on muun muassa suomalainen versio Christian Bruhnin 1960-luvun menestyksestä "Liebeskummer lohnt sich nicht". Albumin single-lohkaisuna on nimikappale "Tule vain", samaan singleen sisällytettiin "Kaiken kauniin rinnalla".

## Kappaleet

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Fenno-levytietokanta (Teoshaku)
*Fono.fi: Äänitteen tiedot : Tule vain
Volakiás

**Volakiás** () on vuori Lefká Óri -vuorilla Kreetan saarella Kreikassa. Sen korkeus on  metriä.

Volakiás-vuori sijaitsee Sfakián kunnassa Chanián alueyksikössä ja kohoaa Samarián rotkon länsipuolella. Sen luoteispuolella ovat Omalóksen ylätasanko ja Tourlí-vuori, ja itäpuolella Samarían rotkon toisella puolella Lefká Órin päämassiivi Páchnes-vuori mukaan lukien. Volakiáksen huipulle johtaa vaellusreitti Xylóskalosta eli samasta paikasta, josta Samarián rotkovaellus yleensä aloitetaan.

## Lähteet
Vouvála

**Vouvála** () on vuori Kreetan saarella Kreikassa. Sen korkeus on 944 metriä (toisen lähteen mukaan 947 metriä).

Vouvála-vuori sijaitsee Réthymnon alueyksikön eteläosassa Ágios Vasíleioksen kunnassa. Vuoren pohjoisrinteessä sijaitsevat kylät Mélampes, Káto Saktoúria ja Saktoúria. Vouválan pohjoispuolella sijaitsee Kéntros-vuori ja luoteispuolella Sidérotas-vuori.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Kępnon piirikunta

**Kępnon piirikunta** () on yksi Ison-Puolan voivodikunnan piirikunnista. Piirikunnan arvioitu väkiluku oli vuoden 2019 lopussa 56&nbsp;451. Siihen kuuluvat seitsemän kuntaa ovat Baranów, Bralin, Kępno, Łęka Opatowska, Perzów, Rychtal ja Trzcinica.

Vuoden 2019 lopussa Kępnon piirikunnan asukkaista 50,4 prosenttia oli naispuolisia ja 49,6 prosenttia miespuolisia. Alle 18-vuotiaat muodostivat 19,5 prosenttia piirikunnan väestöstä, työikäiset 61,1 prosenttia ja eläkeikäiset 19,4 prosenttia väestön keski-iän ollessa 40,3 vuotta. Vuonna 2019 piirikunnassa syntyi 587 lasta. Kępnon piirikunnan väkiluvun ennakoidaan pienenevän 49&nbsp;565 asukkaaseen vuoteen 2050 mennessä.

## Lähteet
Xiró Óros (Kreeta)

**Xiró Óros** (, , ”Kuiva vuori”) eli **Ntimplochorianó Aóri** (Ντιμπλοχωριανό Αόρι) on vuori Kreetan saarella Kreikassa. Sen korkeus on 904 metriä. Vuoressa on useita huippuja, joista eräs matalampi on nimeltään *Koúles* (Κούλες, 676 m).

Xiró Óroksen poikki kulkee Fratín rotko. Vuoren länsipuolella sijaitsee Kouroúpa-vuori. Vuorten välissä kulkee Kourtaliótiksen rotko. Xiró Óroksen itäpuolella sijaitsevat Sidérotas-vuori, joka voidaan nähdä Xiró Óroksen jatkeena, sekä Kéntros (Kédros) -vuori.

Kreetan Xiró Órosta ei tule sekoittaa Xiró Óros -vuoreen Euboialla.

## Lähteet
Xiró Óros

**Xiró Óros** (, , ”Kuiva vuori”) voi viitata seuraaviin vuoriin Kreikassa:

* Xiró Óros, vuori Euboian saarella
* Xiró Óros, vuori Kreetan saarella
Vrýsinas

**Vrýsinas** () on vuori Kreetan saarella Kreikassa. Sen korkeus on 857 metriä (toisen lähteen mukaan 858 metriä).

Vrýsinas-vuori sijaitsee Réthymnon kaupungin eteläpuolella. Sen korkeimman huipun nimi on *Ágio Pnévma* (Άγιο Πνεύμα, ”Pyhä Henki”) siellä olevan Pyhälle Hengelle omistetun kappelin mukaan. Minolaisella kaudella eli Kreetan pronssikaudella huipulla on ollut vuorenhuippupyhäkkö. Paikalta on tehty löytöjä ajalta 1900–1050 eaa. Niihin lukeutuu muun muassa ihmis- ja eläinhahmoisia pienoisfiguriineja sekä sinettileimasin, jossa on kirjoitusta kreetalaisilla hieroglyfeillä.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Xiró Óros (Euboia)

**Xiró Óros** (, , ”Kuiva vuori”) on vuori Euboian saarella Kreikassa. Se sijaitsee saaren pohjoisosissa ja sen korkeus on 990 metriä.

Euboian Xiró Órosta ei tule sekoittaa Xiró Óros -vuoreen Kreetalla.

## Lähteet
Kołon piirikunta

**Kołon piirikunta** () on yksi Ison-Puolan voivodikunnan piirikunnista. Piirikunnan arvioitu väkiluku oli vuoden 2019 lopussa 86&nbsp;727. Siihen kuuluvat kymmenen kuntaa ovat Babiak, Chodów, Dąbie, Grzegorzew, Kłodawa, Koło, Kościelec, Olszówka, Osiek Mały ja Przedecz.

Kołon piirikunnalla on yhteistä rajaa Radziejówin, Włocławekin, Kutnon, Łęczycan, Poddębicen, Turekin ja Koninin piirikuntien kanssa. Sen pinta-alasta noin 80 prosenttia on maatalousmaata ja noin 12 prosenttia metsää.

Vuoden 2019 lopussa Kołon piirikunnan asukkaista 51 prosenttia oli naispuolisia ja 49 prosenttia miespuolisia. Alle 18-vuotiaat muodostivat 18 prosenttia piirikunnan väestöstä, työikäiset 60,4 prosenttia ja eläkeikäiset 21,6 prosenttia väestön keski-iän ollessa 41,7 vuotta. Vuonna 2019 piirikunnassa syntyi 587 lasta. Kołon piirikunnan väkiluvun ennakoidaan pienenevän 71&nbsp;553 asukkaaseen vuoteen 2050 mennessä.

## Lähteet
Melidónin luola

**Melidónin luola** () eli **Gerontóspilios** (Γεροντόσπηλιος) on luola Kreetan saarella Kreikassa. Se sijaitsee Mylopótamoksen kunnassa Kouloúkonas-vuorten rinteessä noin 220 metrin korkeudessa merenpinnasta laskettuna, noin 1,8 kilometriä luoteeseen luolalle nimensä antaneesta Melidónin kylästä.

Melidónin luola on ollut käytössä myöhäiseltä neoliittiselta kaudelta roomalaiselle kaudelle saakka. Se toimi alun perin kivikaudella asuinpaikkana, ja keskiseltä minolaiselta kaudelta 2100–1600 eaa. lähtien kulttipaikkana. Kultti oli mahdollisesti omistettu Talos-jättiläiselle, josta Tallaia-vuoret eli nykyiset Kouloúkonas-vuoret saivat nimensä. Luolasta tehtyjä löytöjä on Réthymnon arkeologisessa museossa.

Kreikan vapaussodan ja Kreetan kansannousun aikaan lokakuussa 1823 noin 340 kyläläistä pakeni turkkilaisia luolaan. Piiritettyään luolaa kolme kuukautta turkkilaiset tukkivat tammikuussa 1824 luolan suun palavalla materiaalilla, sytyttivät suuaukon palamaan ja tukehduttivat kyläläiset näin luolaan. Robert Pashley tutki luolaa jo vuonna 1834 apunaan Manólis Kyrmizákis, ainoa tapahtumasta hengissä selvinnyt. Nykyisin luolassa on suuri sarkofagi, jossa ovat surmattujen luut. Luolassa on useita kammioita ja paljon tippukiviä.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Arádainan rotko

**Arádainan rotko** (; myös transl. *Arádenan rotko*) on rotko Kreetan saarella Kreikassa. Se sijaitsee saaren etelärannikolla Sfakián kunnassa Lefká Óri -vuorten etelärinteessä.

Rotkon pituus on noin 15 kilometriä. Se saa alkunsa Drakolákkin luolalta ja päättyy Mármaran rannalle Kreetan etelärannikolle eli Libyanmeren puolelle noin 2,5 kilometriä länteen Loutrón kylästä. Rotkon seinämien korkeus on noin 150 metriä.

Rotkovaellus aloitetaan yleensä Arádainan autiokylästä rotkon reunalta noin 520 metrin korkeudesta merenpinnasta laskettuna. Sinne pääsee Anópolin kylästä. Tällöin vaelluksen pituudeksi kylästä rannikolle tulee noin seitsemän kilometriä ja se kestää noin 2,5 tuntia. Vaellus on suhteellisen helppo, ja vaikeimpiin ja jyrkimpiin kohtiin on rakennettu portaita. Mármaran rannalta pääsee veneellä Loutróon ja edelleen Chóra Sfakíoniin, joihin voi jatkaa myös vaeltamalla.

Rotkossa Arádainan kylän kohdalla on Arádainan silta, joka on Kreetan korkein. Sitä käytetään usein benjihyppyihin.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Fratín rotko

**Fratín rotko** (, myös Φρατιανό Φαράγγι, *Fratianó Farángi*) on rotko Kreetan saarella Kreikassa. Se sijaitsee Ágios Vasíleioksen kunnassa noin 22 kilometriä etelään Réthymnosta.

Fratín rotko kulkee Xiró Óros -vuoren poikki. Sen pohjoispää on Fratín kylän lähellä, mistä se on saanut nimensä. Eteläpäässään rotko yhtyy sen länsipuoliseen Kourtaliótiksen rotkoon. Rotkovaellus on suhteellisen haastava monien vesiputousten vuoksi ja kestää noin 6–7 tuntia. Vaellusta voi jatkaa edelleen Prévelin rannalle noin 2–3 tuntia.

## Lähteet
Mä jään

**Mä jään** on suomalaisen pop-laulaja Einin studioalbumi vuodelta 2011. Albumi on esittäjänsä yhdestoista. Sen tuotti Risto Eskolin. *Mä jään* on Einin paluu diskomusiikin pariin ja hänen ensimmäinen studiojulkaisunsa kolmeentoista vuoteen. Risto Eskolin, Antti Karisalmi, Lasse Väyrynen ja Jani Hölli sävelsivät albumin kappaleet paitsi "Sä vain yksin tiedät mistä aloittaa", joka on käännös vuoden 1964 sävellyksestä "Don't Let Me Be Misunderstood". Sana Mustonen ja Sanna Korkee sanoittivat useimmat kappaleet.

## Arvostelut
Keskisuomalaisen Mikko Siltanen arvioi Einin paluun diskomusiikin pariin onnistuneeksi. Hän mainitsi erityisen taidokkaiksi kappaleet "Saisit haudatun kuun", "Kevätaurinko" ja "Puuterilunta". Siltasen mielestä *Mä jään* uppoaa parhaiten keski-ikäiseen tanssipaikkojen yleisöön. Tony Latva arvioi albumin rytmeiltään monipuoliseksi ja hyvin sanoitetuksi. Levyn ainoaa balladia, "Neitoperhosta", Latva pitää kappaleista heikkotasoisimpana.

## Muuta
*Mä jään* -albumin CD-julkaisu sisältää 12-sivuisen kansivihkon, johon on painettu kappaleiden sanat. Keskiaukeamalla on Einin kiitokset albumin tekijöille. Graafikkona on Jani Jokimies ja kannen suunnitteli Maria Ahonen.

Nimikappale "Mä jään" julkaistiin myös promosinglenä, jolla on kolme versiota kappaleesta.

## Kappaleet

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Fono.fi: Äännitteen tiedot : Mä jään
Kotsifóksen rotko

**Kotsifóksen rotko** (, myös *Kotsyfóksen rotko*, Φαράγγι Κοτσυφού, *Farángi Kotsyfoú*) on rotko Kreetan saarella Kreikassa. Se sijaitsee Kreetan etelärannikolla Ágios Vasíleioksen kunnassa Réthymnon alueyksikössä.

Rotkon pituus on noin 1,8 kilometriä. Se kulkee lännenpuoleisen Kryonerítis-vuoren ja idänpuoleisen Kouroúpa-vuoren välissä. Rotkon eteläpää on Sellián ja Mýrthioksen kylien välillä ja pohjoispää Kánevoksen kylän kohdalla. Kapeimmillaan pohjoisosassaan rotkon leveys on noin kymmenen metriä. Alhaalla rotkossa kulkee talvisin virta, joka on muina aikoina kuiva. Rotkossa sijaitsee Pyhälle Nikolaokselle (*Ágios Nikólaos*) omistettu kappeli.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Nubécourt

**Nubécourt** on kunta Koillis-Ranskassa Meusen departementissa Grand Estin alueella. Kunnassa asui 249 asukasta vuonna 2017 ja sen pinta-ala on 27,52 neliökilometriä.

Nubécourtin väkiluku on pienentynyt 28 asukkaalla vuodesta 2007, jolloin kunnassa asui 277 asukasta. Vuonna 2012 kunnan väkiluku oli 258, eli siellä asui yhdeksän asukasta enemmän kuin vuoden 2017 väestönlaskennassa.

## Kuvia

Tiedosto:Eglise de Nubécourt..JPG|Kirkko
Tiedosto:Nubécourt - Tombe de Raymond Poincaré.jpg|Presidentti Raymond Poincarén ja hänen vaimonsa Henrietten hauta
Tiedosto:Nubécourt1.jpg|Hautausmaa


## Lähteet

## Aiheesta muualla
Jurassic World: Liitukauden leiri

**Jurassic World: Liitukauden leiri** () on animoitu tieteis- ja seikkailusarja. Sarja on sijoittuu Jurassic Park -elokuvasarjaan ja sitä aloitettiin näyttämään Netflixissä 18. syyskuuta 2020 alkaen. Sarja tapahtuu *[[Jurassic World]]* -elokuvan aikana ja sen jälkeen. Sarjassa seurataan kuutta teini-ikäistä ihmistä, jotka jäivät jumiin Isla Nublar -nimiselle saarelle dinosaurusten paettua aitauksistaan. Viimeinen kausi julkaistiin Netflixissä 21. heinäkuuta 2022.

Vuoden 2024 toukokuusta alkava tuotantokausi (eng. Jurassic World: Chaos Theory) on jatkoa sarjalle *Jurassic World: Liitukauden leiri*.

## Ääninäyttelijät

## Jaksot

### Ensimmäinen tuotantokausi (2020)

|}

### Toinen tuotantokausi (2021)

|}

### Kolmas tuotantokausi (2021)

|}

### Neljäs tuotantokausi (2021)

|}

### Viides tuotantokausi (2022)

|}

## Lähteet
Koudoumíksen rotko

**Koudoumíksen rotko** () eli **Tourlotín rotko** (Φαράγγι Τουρλωτής, *Farángi Tourlotís*) on rotko Kreetan saarella Kreikassa. Se sijaitsee Ornó-vuoren pohjoisrinteessä saaren koillisosassa Lasíthin alueyksikössä Siteían kunnassa noin 27 kilometriä länteen Siteían kaupungista.

Rotkon pituus on noin 2,5 kilometriä. Se saa alkunsa Monokarán ylätasangolta, ja sen suu on lähellä Tourlotín kylää, josta se on saanut toisen nimensä.

## Lähteet
Kourtaliótiksen rotko

**Kourtaliótiksen rotko** () eli **Kourtaliótikon rotko** (Κουρταλιώτικο Φαράγγι, *Kourtaliótiko Farángi*) on rotko Kreetan saarella Kreikassa. Se sijaitsee Ágios Vasíleioksen kunnassa noin 22 kilometriä etelään Réthymnosta.

Rotkon pituus on noin kolme kilometriä. Se saa alkunsa Koxarén kylän laaksosta ja kulkee Kouroúpa-vuoren ja Xiró Óros -vuoren välissä. Eteläpäässään rotko yhtyy sen itäpuoliseen Fratín rotkoon. Rotkossa virtaa Kourtaliótis- eli Megálos Potamós -joki, joka virtaa alajuoksullaan läpi Prévelin palmumetsän ja laskee mereen Prévelin rannalla.

Rotkovaellus alkaa Koxarén ja Asómatoksen kylien väliseltä tieltä, josta on portaat alas rotkoon. Vaellusta voi jatkaa aina Prévelin rannalle asti.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Tammerinpuisto

**Tammerinpuisto** on vuonna 1930 valmistunut pienehkö muotopuutarhatyyppinen puisto, joka sijaitsee Tampereen keskustassa Hotelli Tammerin vieressä. Se on alun perin ollut osa Koskipuistoa.

Tammerinpuistossa on pieni **Tammerlampi**, jota on kutsuttu myös ”ankkalammeksi” ja ”Tammerin lammikoksi”. Siinä on aikoinaan ollut vesilintuja. Lampi sijaitsee samassa paikassa, missä Ronganoja-niminen luonnonoja on muinoin laskenut Tammerkosken poukamaan. Nykyään koski sijaitsee kauempana, koska rantaa on täytetty Koskipuiston kohdalta. Ronganoja on puolestaan hävinnyt Rongankadun alle.

 

Tammerinpuisto kunnostettiin vuosina 2000–2002, ja työt viimeisteltiin 2007. Vesialue ympäröitiin graniittisella muurilla ja metalliaidalla. Puistoon tehtiin myös kivetty käytävä ja oleskelualue. Vuodesta 2010 alkaen lammessa on ollut kesäisin esillä suomalaista kuvanveistotaidetta.

Museovirasto on määritellyt Tammerinpuiston osaksi valtakunnallisesti merkittävää Tammerkosken teollisuusmaisemaa.

## Lähteet
Bouquemont

**Bouquemont** on kunta Koillis-Ranskassa Meusen departementissa Grand Estin alueella. Kunnassa asui 111 asukasta vuonna 2017 ja sen pinta-ala on 7,49 neliökilometriä.

Bouquemontin väkiluku on kasvanut 18 asukkaalla vuodesta 2007, jolloin kunnassa asui 93 asukasta. Vuonna 2012 kunnan väkiluku oli 128, eli siellä asui 17 asukasta enemmän kuin vuoden 2017 väestönlaskennassa.

## Kuvia

Tiedosto:Bouquemont (Meuse) city limit sign.JPG|Katukuvaa
Tiedosto:Bouquemont l'église Saint-Remi.JPG|Kirkko
Tiedosto:Bouquemont (Meuse) croix de chemin dans la rue principale.JPG|Tienvarsiristi
Tiedosto:Bouquemont (Meuse) rue principale.JPG|Katukuvaa


## Lähteet

## Aiheesta muualla
Kritsán rotko

**Kritsán rotko** () on rotko Lasíthi- eli Díkti-vuorilla Kreetan saarella Kreikassa. Se sijaitsee Lasíthin alueyksikössä noin 9,5 kilometriä lounaaseen Ágios Nikólaoksesta.

Rotkon pituus on noin 13 kilometriä. Se saa alkunsa läheltä Kritsán kylää, josta se on saanut nimensä, ja päättyy Tápesin kylään. Kapeimmillaan rotko on vain noin 1,5 metriä leveä. Rotkovaellus on keskivaikea ja vaatii jonkin verran kiipeilyä rotkon pohjan suurilla kivillä. Vaelluksen voi tehdä 5–6 kilometrin tai 10–12 kilometrin mittaisena.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Ríchtiksen rotko

**Ríchtiksen rotko** () on rotko Kreetan saarella Kreikassa. Se sijaitsee Ornó-vuoren pohjoisrinteessä saaren koillisosassa Siteían kunnassa Lasíthin alueyksikössä.

Rotkon pituus on noin kolme kilometriä. Se saa alkunsa Éxo Moulianán kylän läheltä ja päättyy Ríchtiksen rannalle saaren pohjoisrannikolla itään Kalavróksen kylästä. Korkeusero matkalla on noin 350 metriä. Rotkossa virtaa joki, jossa on noin 20 metriä korkea Ríchtiksen vesiputous. Nimi ”Ríchtis” itsessään tarkoittaa Kreetalla vesiputousta, ja se on antanut nimensä koko rotkolle. Rotkovaellus kestää noin 3–4 tuntia.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Sarakínan rotko

**Sarakínan rotko** () on rotko Kreetan saarella Kreikassa. Se sijaitsee saaren itäosassa,  Lasíthin alueyksikössä Ierápetran kunnassa.

Rotkon pituus on noin 1,5 kilometriä ja sen leveys vaihtelee 3–10 metrin välillä. Seinämien korkeus on noin 150 metriä. Rotkossa virkaa Kryopótamos-joki. Veden määrä vaihtelee vuodenaikojen mukaan. Rotkon nimi viittaa saraseeneihin.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Bowen

**Bowen** on muun muassa seuraavien henkilöiden sukunimi:

* Andrea Bowen (s. 1990), yhdysvaltalainen näyttelijä
* Angela Daigle-Bowen (s. 1976), yhdysvaltalainen pikajuoksija
* Dave Bowen (1928–1995), walesilainen jalkapalloilija
* Elizabeth Bowen (1899–1973), irlantilainen kirjailija
* Harold G. Bowen (1883–1965), yhdysvaltalainen amiraali
* Ira S. Bowen (1898–1973), yhdysvaltalainen astrofyysikko
* James Bowen (s. 1979), brittiläinen kirjailija ja katusoittaja
* Jarrod Bowen (s. 1996), englantilainen jalkapalloilija
* Julie Bowen (s. 1970), yhdysvaltalainen näyttelijä
* Katie Bowen (s. 1994), uusiseelantilainen jalkapalloilija
* Mark Bowen (s. 1963), walesilainen jalkapalloilija
* Michael George Bowen (1930–2019), brittiläinen roomalaiskatolinen arkkipiispa
* Otis Bowen (1918–2013), yhdysvaltalainen republikaanisen puolueen poliitikko
* Stephen Bowen (s. 1964), yhdysvaltalainen NASA:n astronautti ja Yhdysvaltain laivaston sukellusvenemies
* Tristan Bowen (s. 1991), yhdysvaltalainen jalkapalloilija
* Wilfrid Wedgwood Bowen (1899–1987), yhdysvaltalainen eläintieteilijä ja lintutieteilijä
* York Bowen (1884–1961), brittiläinen säveltäjä ja pianisti.

## Etunimenä
* Bowen Byram (s. 2001), kanadalainen jääkiekkoilija
* Bowen Stassforth (1926–2019), yhdysvaltalainen uimari ja olympiamitalisti
Topólian rotko

**Topólian rotko** ( tai Τοπολιανό Φαράγγι, *Topolianó Farángi*) on rotko Kreetan saarella Kreikassa. Se sijaitsee saaren länsiosissa Chanián alueyksikössä.

Rotkon pituus on noin 1,5 kilometriä. Se saa alkunsa Koutsomatádoksen kylän läheltä noin 250 metrin korkeudesta merenpinnasta laskettuna ja päättyy rotkolle nimensä antaneen Topólian kylän lähelle noin 150 metrin korkeuteen. Rotkossa on useita luolia ja siellä virtaa Tyflós-joki, joka laskee Kíssamoksenlahteen saaren pohjoisrannikolla.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Vähän kipeää

**Vähän kipeää** on suomalaisen pop-laulaja Einin studioalbumi vuodelta 2014. Albumi on esittäjänsä kahdestoista. Sen tuotti kolmikko Risto Eskolin, Antti Karisalmi ja Lasse Väyrynen. He myös sovittivat kaikki kappaleet, osan yhdessä Ressu Redfordin kanssa. Sana Mustonen ja Sanna Korkee vastaavat useimmista sanoituksista.

## Yleistä
"Sulle tuli faksi" sävellettiin alkuaan televisiomainokseen, joten sen kertosäe "Yksi, kaksi, sulle tuli faksi" tehtiin mieleenpainuvaksi. Yleisö halusi kuulla sen kiertueilla, joten kertosäkeen ympärille rakennettiin kokonainen musiikkikappale. Siitä kehkeytyi yksi Einin 2010-luvun suosituimmista.

*Vähän kipeää* -albumin CD-julkaisu sisältää kahdeksansivuisen kansivihkon. "Palanen onnea" -kappaleen haitaririffin soittaa Samuli Jokinen.

## Kappaleet

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Fono.fi: Äänitteen tiedot : Vähän kipeää
Wavrille

**Wavrille** on kunta Koillis-Ranskassa Meusen departementissa Grand Estin alueella. Kunnassa asui 50 asukasta vuonna 2017 ja sen pinta-ala on 5,31 neliökilometriä.

Wavrillen väkiluku on kasvanut viidellä asukkaalla vuodesta 2007, jolloin kunnassa asui 45 asukasta. Vuonna 2012 kunnan väkiluku oli 46, eli siellä asui neljä asukasta vähemmän kuin vuoden 2017 väestönlaskennassa.

## Kuvia

Tiedosto:Vue générale wavrille.jpg|Katukuvaa
Tiedosto:Wavrille L'église Saint-Hilaire.JPG|Kirkko
Tiedosto:Église wavrille.jpg|Kirkko


## Lähteet

## Aiheesta muualla
Koninin piirikunta

**Koninin piirikunta** () on yksi Ison-Puolan voivodikunnan piirikunnista. Piirikunnan arvioitu väkiluku oli vuoden 2019 lopussa 130&nbsp;053. Siihen kuuluvat 14 kuntaa ovat Golina, Grodziec, Kazimierz Biskupi, Kleczew, Kramsk, Krzymów, Rychwał, Rzgów, Skulsk, Ślesin, Sompolno, Stare Miasto, Wierzbinek ja Wilczyn.

Koninin piirikunnan pinta-alasta noin 16 prosenttia on metsää.

Vuoden 2019 lopussa Koninin piirikunnan asukkaista 50,2 prosenttia oli naispuolisia ja 49,8 prosenttia miespuolisia. Alle 18-vuotiaat muodostivat 19,2 prosenttia piirikunnan väestöstä, työikäiset 62,9 prosenttia ja eläkeikäiset 17,9 prosenttia väestön keski-iän ollessa 39,9 vuotta. Vuonna 2019 piirikunnassa syntyi 1&nbsp;262 lasta. Koninin piirikunnan väkiluvun ennakoidaan pienenevän 132&nbsp;024 asukkaaseen vuoteen 2050 mennessä.

## Lähteet
Trypitín rotko

**Trypitín rotko** (; myös transl. *Tripitín rotko*) on rotko Kreetan saarella Kreikassa. Se sijaitsee Lefká Óri -vuorten etelärinteessä Sfakián kunnassa Chanián alueyksikössä.

Rotkon varsinaisen osuuden pituus on noin neljä kilometriä. Rotko saa alkunsa Pyhän Paraskevan (*Agía Paraskeví*) kirkolta noin 655 metrin korkeudesta merenpinnasta laskettuna. Rotkon suu on noin viisi kilometriä itään Soúgian kylästä ja yhdeksän kilometriä länteen Agía Roumélin kylästä. Siellä sijaitsee Trypitín ranta. Rotkovaellus on haastava vaikean maaston ja erityisesti jyrkkien kohtien vuoksi.

Rotkon länsipuolella sijaitsee Agía Eirínin rotko ja itäpuolella Samarián rotko.

## Lähteet
Tsigkoúniksen rotko

**Tsigkoúniksen rotko** () on rotko Kreetan saarella Kreikassa. Se sijaitsee Ornó-vuoren pohjoisrinteessä saaren koillisosassa Lasíthin alueyksikössä Siteían kunnassa.

Rotkon pituus on noin kolme kilometriä. Se saa alkunsa Monokarán ylätasangolta noin 730 metrin korkeudelta merenpinnasta laskettuna ja sen pää sijaitsee lähellä Sfákan kylää noin 220 metrin korkeudessa.

## Lähteet
Draamaa

**Draamaa** on suomalaisen pop-laulaja Einin studioalbumi vuodelta 2016. Albumi on esittäjänsä kolmastoista. Se on jatkoa Einin 2010-luvun diskolinjalle. Albumi sisältää Einille sävelletyn "Draaman" ohella kahdeksan cover-versiota 2000-luvun suomalaisista menestyskappaleista, kuten "Kriisit" ja "Rusketusraidat".

Albumin nimisävellys "Draamaa" julkaistiin promosinglenä tammikuussa 2016.

## Kappaleet

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Fono.fi: Äänitteen tiedot : Draamaa
Kościanin piirikunta

**Kościanin piirikunta** () on yksi Ison-Puolan voivodikunnan piirikunnista. Piirikunnan arvioitu väkiluku oli vuoden 2019 lopussa 79&nbsp;183. Siihen kuuluvat neljä kuntaa ovat Czempiń, Kościan, Krzywiń ja Śmigiel.

Vuoden 2019 lopussa Kościanin piirikunnan asukkaista 50,9 prosenttia oli naispuolisia ja 49,1 prosenttia miespuolisia. Alle 18-vuotiaat muodostivat 19,2 prosenttia piirikunnan väestöstä, työikäiset 60,9 prosenttia ja eläkeikäiset 19,8 prosenttia väestön keski-iän ollessa 40,5 vuotta. Vuonna 2019 piirikunnassa syntyi 879 lasta. Kościanin piirikunnan väkiluvun ennakoidaan pienenevän 71&nbsp;049 asukkaaseen vuoteen 2050 mennessä.

## Lähteet
Mylonáksen rotko

**Mylonáksen rotko** (; myös transl. *Milonáksen/Milonán rotko*) eli **Ágios Ioánniksen rotko** (Φαράγγι του Αγίου Ιωάννη / Άη Γιάννη, *Farángi tou Agíou Ioánni / Ái Giánni*) on rotko Kreetan saarella Kreikassa. Se sijaitsee Lasíthin alueyksikössä noin 18 kilometriä itään Ierápetran kaupungista.

Rotko saa alkunsa Ágios Ioánniksen kylän läheltä noin 500 metrin korkeudesta merenpinnasta laskettuna ja päättyy Kakiá (Kakí) Skálan rannalle Kreetan etelärannikolle. Rotkossa on suuri vesiputous noin puolivälissä, joten rotkovaellus ei ole mahdollinen koko matkalta. Virrassa on vettä erityisesti talvisin ja keväisin.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Krotoszynin piirikunta

**Krotoszynin piirikunta** () on yksi Ison-Puolan voivodikunnan piirikunnista. Piirikunnan arvioitu väkiluku oli vuoden 2019 lopussa 77&nbsp;274. Siihen kuuluvat viisi kuntaa ovat Kobylin, Koźmin Wielkopolski, Krotoszyn, Rozdrażew ja Zduny.

Krotoszynin piirikunnalla on yhteistä rajaa Jarocinin, Pleszewin, Ostrówin, Miliczin, Rawiczin ja Gostyńin piirikuntien kanssa.

Vuoden 2019 lopussa Krotoszynin piirikunnan asukkaista 50,9 prosenttia oli naispuolisia ja 49,1 prosenttia miespuolisia. Alle 18-vuotiaat muodostivat 19,7 prosenttia piirikunnan väestöstä, työikäiset 60,4 prosenttia ja eläkeikäiset 19,9 prosenttia väestön keski-iän ollessa 40,3 vuotta. Vuonna 2019 piirikunnassa syntyi 799 lasta. Krotoszynin piirikunnan väkiluvun ennakoidaan pienenevän 69&nbsp;456 asukkaaseen vuoteen 2050 mennessä.

## Lähteet
Emily Diamond

**Emily Diamond** (s. 11. kesäkuuta 1991 Bristol) on brittiläinen  pikajuoksija, joka kilpailee 200 ja 400 metrin matkoilla juoksussa. 

Vuonna 2016 hän oli mukana voittamassa kultamitalia yleisurheilun EM-kisoissa Ison-Britannian joukkueen osana 4 x 400 metrin viestissä, jota seurasi viestipronssi samalla matkalla vuoden 2016 kesäolympialaisissa. Yleisurheilun maailmanmestaruuskilpailuissa vuonna 2017 hän oli mukana voittamassa hopeaa  4 x 400 metrin viestissä.
.scot

**.scot** on ylätason verkkotunnus, jota käytetään Skotlannissa. Tunnus otettiin käyttöön 15. heinäkuuta 2014. Verkkotunnusta hallinnoi Skotlannin hallituksen tukema voittoa tavoittelematon yritys Dot Scot Registry. Kuka tahansa on oikeutettu verkkotunnukseen, jos hän tunnistaa olevansa skotlantilainen tai hänellä on suhde Skotlantiin.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Dot Scot Registry (voittoa tavoittelematon yritys)
Joseph Roumanille

**Joseph Roumanille** (1818 Saint-Rémy-de-Provence, Ranska – 1891 Avignon, Ranska) oli provencelainen runoilija. Hän oli ensin opettaja, sen jälkeen oikolukija. 1850-luvun alussa hän avasi Avignonissa kirjakaupan ja vaikutti voimakkaasti provencelaisen kirjallisuuden elvyttämiseen. Hän vaikutti kansan tapojen siistiytymiseen, osittain raikkailla ja viattomilla runoillaan, osin satiirisilla kirjoituksillaan ja kertomuksillaan, joissa hän iloisen hyväntahtoisesti sivalteli muun muassa seudun kansankiihottajia vuoden 1848 helmikuun vallankumouksen jälkeen. Roumanille oli sihteerinä perustamassaan Félibrigessä ja julkaisi aikakauskirjaa *Armana provençau*.

Roumanillen julkaistuista teoksista ovat huomattavia runosarja *Li margarideto* (1847), koominen sankarirunoelma *La campano mountado* (1857), joululaulut (Li nouvè, 1865), kootut proosateokset (Lis oubreto en proso, 1864) ja kootut runot (Lis oubreto en vers, 1859).

Roumanillen puoliso Rose-Anaïs Roumanille, s. Gras, on julkaissut lyyrisiä runoja.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Luettelo Kulosaaren peruspiirin suojelluista rakennuksista

Tämä on luettelo **Helsingin [[Kulosaari|Kulosaaren peruspiirin]] suojelluista rakennuksista**. Kulosaareen kuuluu Mustikkamaa-Korkeasaari ja *Kivinokan niemi* saaren pohjoispuolella.

Kulosaari tunnetaan vanhana huvilakaupunginosana, joskin saarella on 1960-luvulta lähtien ollut myös jonkin verran kerrostaloasutusta. Vanhat huvila-alueet sijaitsevat pääasiassa saaren eteläisillä ja itäisillä ranta-alueilla, kerrostaloalue taas saaren keskiosassa, joka 1960-luvulle saakka oli pysynyt rakentamattomana.

__TOC__

## Luettelo

## Kulosaari

## Mustikkamaa-Korkeasaari

## Lähteet
*
* 
### Viitteet
Lachalade

**Lachalade** on kunta Koillis-Ranskassa Meusen departementissa Grand Estin alueella. Kunnassa asui 54 asukasta vuonna 2017 ja sen pinta-ala on 19,45 neliökilometriä.

Lachaladen väkiluku on pienentynyt kahdella asukkaalla vuodesta 2007, jolloin kunnassa asui 56 asukasta. Vuonna 2012 kunnan väkiluku oli 71, eli siellä asui 17 asukasta enemmän kuin vuoden 2017 väestönlaskennassa.

## Kuvia

Tiedosto:Lachalade le cloître.JPG|Luostarikirkon pihaa
Tiedosto:Ravin du Génie2.jpg|Génien rotkoa
Tiedosto:TombesRAFCimetiereLaChalade.jpg|Hautausmaata


## Lähteet

## Aiheesta muualla
Luettelo Puu-Käpylän suojelluista rakennuksista

Tämä on luettelo **Helsingin [[Käpylä|Puu-Käpylän kaupunginosan]] suojelluista rakennuksista**. Käpylä on osa Vanhankaupungin peruspiiriä.

Puu-Käpylä on 1920-luvun ”englantilaistyyppisenä” puutaloalueena huomattava yhtenäinen rakennuskokonaisuus, jolla on historiallista arvoa. Se oli kuitenkin 1960-luvulla tarkoitus purkaa ja rakentaa tilalle kivisiä pienkerrostaloja. Suunnitelmista nousi julkinen kohu. Perustettu komitea tuli 1971 valmistuneessa mietinnössään siihen tulokseen, että rakennukset ovat kunnostettavissa ja rakennushistoriallisesti arvokkaita. Suojelukaava astui voimaan samana vuonna. Käpylän kirkko edustaa funktionalismia. Käpylässä sijaitsee myös Karjalatalo, joka on rakennettu sotien jälkeen karjalaisten kokoontumispaikaksi.
__TOC__

## Luettelo

## Joukolantie

## Kalervonkatu

## Käpylänkuja

## Metsolantie

## Nyyrikintie

## Onnentie

## Osmontie

## Pellervontie

## Peltolantie

## Pohjolankatu

## Sampsantie

## Tapiolantie

## Untamontie

## Väinölänkatu

## Lähteet
*
* 
### Viitteet
Luettelo Herttoniemen peruspiirin suojelluista rakennuksista

Tämä on luettelo **Helsingin [[Herttoniemi|Herttoniemen peruspiirin]] suojelluista rakennuksista**. Herttoniemeen kuuluu osa-alueina Länsi-Herttoniemi,Roihuvuori, Herttoniemen yritysalue, Herttoniemenranta ja Tammisalo.

Herrtoniemen asutus on Helsingin vanhimpia. Paikannimien valossa Herttoniemen alkuperäinen pysyvä suomalainen asutus oli tullut paikalle mahdollisesti 1100-luvulla. Herttoniemen kylä oli Helsingin pitäjän vanhimpia. Herttoniemen kartano on Itä-Helsingin vanhin ja se oli Jägerhorn-suvun hallussa jo 1500-luvulla.

__TOC__

## Luettelo

## Herttoniemen yritysalue

## Herttoniemenranta

## Herttoniemi

## Länsi-Herttoniemi

## Roihuvuori

## Lähteet
*
* 
### Viitteet
Luettelo Laajasalon peruspiirin suojelluista rakennuksista

Tämä on luettelo **Helsingin [[Laajasalo|Laajasalon peruspiirin]] suojelluista rakennuksista**. Laajasalon peruspiiriin kuuluu osa-alueina  Vartiosaari, Yliskylä, Jollas, Tullisaari, Kruunuvuorenranta, Hevossalmi, Villinki, Santahamina, Itäsaaret ja Aluemeri.

Suurin osa Laajasalon kaupallisista palveluista on keskittynyt Yliskylään, jossa on myös kirkko ja terveyskeskus. Helsingin kristillinen opisto, Suomen vanhin kristillinen kansanopisto, toimii saaren pohjoisosassa.

__TOC__

## Luettelo

## 

## Hevossalmi

## Jollas

## Kruunuvuorenranta

## Läntinen Pihlajasaari

## Tullisaari

## Vartiosaari

## Yliskylä

## Lähteet
*
* 
### Viitteet
Juha-Pekka Lammi

**Juha-Pekka Lammi** (28. elokuuta 1953 Pori – 13. huhtikuuta 2020 Tampere) oli suomalainen urheilutoimittaja. Hän kirjoitti Aamulehteen 16.6.1980–30.10.2015. Lammi eläköityi 31.5.2016. Ennen siirtymistä Aamulehteen hän työskenteli Satakunnan Kansassa.

## Lähteet
Luettelo Latokartanon peruspiirin suojelluista rakennuksista

Tämä on luettelo **Helsingin [[Latokartano|Latokartanon peruspiirin]] suojelluista rakennuksista**. Latokartanon peruspiiriin kuuluu osa-alueina Viikinranta, Latokartano, Viikin tiedepuisto, Viikinmäki, Pihlajamäki, Pihlajisto.

Latokartano sijaitsee Helsingin yliopiston Viikin kampusalueesta koilliseen, yliopiston koetilan peltojen vieressä. Sotien jälkeen maatalousylioppilaiden yhdistys Sampsa ajoi Latokartanoon omaa kylähanketta, jota kutsuttiin nimellä Viikin agraarikylä, joksi ylioppilaskylää kutsuttiin 1950-luvulla. Viikin agraarikylä vihittiin syyskuussa 1953. 1950—70-luvuilla Latokartanon alueelle rakennettiin jonkin verran lähinnä opiskelija-asuntoja (Latokartanon ylioppilaskylä). Latokartanon eteläisin osa on ns. ekologista asuinaluetta, jossa on pyritty kestävän kehityksen mukaiseen asumiseen. Ekoalueen rakentamisesta on järjestetty kaksi suunnittelukilpailua, joiden seurauksena alueen taloissa on kokeiltu muun muassa aurinkoenergiajärjestelmiä.

__TOC__

## Luettelo

## 

## Pihlajamäki

## Viikin tiedepuisto

## Viikinranta

## Lähteet
*
* 
### Viitteet
Toda (Saitama)

**Toda** () on Japanin kaupunki Honshūn saarella Kantōn alueella Saitaman prefektuurissa. Se sijaitsee sisämaassa prefektuurin kaakkoisosassa Arajoen vasemmalla rannalla. Etelässä kaupunki rajautuu Tokion metropoliin. Todassa on 140&nbsp;789 asukasta (syyskuussa 2020) ja sen pinta-ala on 18,19 neliökilometriä.

Toda kehittyi historiallisesti paikkaan, jossa tärkeä Nakasendō-tiereitti ylitti Arajoen (*Toda no watashi*). 1960-luvulta lähtien Toda on kasvanut voimakkaasti yhtenä Suur-Tokion metropolialueen esikaupungeista. Sinne on sijoittunut muun muassa metalli-, kone-, elintarvike- ja painoteollisuutta sekä logistiikkaa. Kaupunkioikeudet Toda sai vuonna 1966.

Todassa sijaitsee muun muassa Arajoen rannalle rakennettu Todan puisto, jossa toimii Todan soutustadion. Siellä järjestettiin vuoden 1964 kesäolympialaisten soutukilpailu. Todaa palvelee JR Higashi-Nihonin Saikyō-linja, joka avattiin 1980-luvun puolivälissä.

## Kuvia

Tiedosto:Japan National Route 17 -03.jpg|Kawagishin kaupunginosaa, valtatie 17
Tiedosto:Myoken-ji (Toda).JPG|Myōken-ji
Tiedosto:KitaToda First Gate Tower.jpg|Kita-Toda First Gate Tower
Tiedosto:TodaCivicCulturalHall.jpg|Todan kulttuurikeskus
Tiedosto:JR Toda-koen Sta west exit 20140427.jpg|Toda-kōenin rautatieasema


## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Kaupungin internetsivut
Luettelo Pukinmäen peruspiirin suojelluista rakennuksista

Tämä on luettelo **Helsingin [[Pukinmäki|Pukinmäen peruspiirin]] suojelluista rakennuksista**. Junaradan eteläpuolella sijaitseva Savela kuuluu Pukinmäkeen.

__TOC__

## Luettelo

## Pukinmäki

## Lähteet
*
* 
### Viitteet
Luettelo Suutarilan peruspiirin suojelluista rakennuksista

Tämä on luettelo **Helsingin [[Suutarila|Suutarilan peruspiirin]] suojelluista rakennuksista**.  Suutarilan peruspiiriin kuuluu osa-alueina Siltamäki, Tapulikaupunki ja Töyrynummi.
 
__TOC__

## Luettelo

## Siltamäki

## Töyrynummi

## Lähteet
*
* 
### Viitteet
Luettelo Malmin peruspiirin suojelluista rakennuksista

Tämä on luettelo **Helsingin [[Malmi_(Helsinki)|Malmin peruspiirin]] suojelluista rakennuksista**.  Malmin peruspiiriin kuuluu osa-alueina Ylä-Malmi, Ala-Malmi, Tattariharju, Malmin lentokenttä, Tapaninvainio ja Tapanila.

Kaupunginosan läpi kulkee Suomen päärata. Malmin rautatieasema on tärkeä asema lukuisten vaihtoyhteyksien ja läheisyydessä asuvan suuren ihmismäärän ansiosta. Rautatie jakaa Malmin ydinalueen Ylä-Malmiin ja Ala-Malmiin. Malmintori on alueen keskus. Alueen nähtävyyksiin kuuluu 1930-luvulla perustettu Helsingin entinen päälentoasema Helsinki-Malmin lentoasema.
 
__TOC__

## Luettelo

## 

## Ala-Malmi

## Malmin lentokenttä

## Pihlajamäki

## Tapanila

## Tapaninvainio

## Tapulikaupunki

## Töyrynummi

## Ylä-Malmi

## Lähteet
*
* 
### Viitteet
Luettelo Puistolan ja Jakomäen peruspiirien suojelluista rakennuksista

Tämä on luettelo **Helsingin [[Puistola|Puistolan]] ja [[Jakomäki|Jakomäen]] peruspiirien suojelluista rakennuksista**. Osa-alueina näihin kuuluvat Alppikylä,  Heikinlaakso, Puistola,  Tapulikaupunki, Tattarisuo ja Jakomäki. 
__TOC__

## Luettelo

## Puistola

## Puistolan peruspiiri

## Siltamäki

## Tapulikaupunki

## Töyrynummi

## Lähteet
*
* 
### Viitteet
Päivänsilmät

**Päivänsilmät** (*Heliopsis*) on asterikasvien (Asteraceae) heimoon kuuluva kasvisuku. Sukuun kuuluu ainakin 15 lajia, mutta mahdollisesti jopa noin 30 lajia.

Suvun lajeista ainakin isopäivänsilmää eli päivänsilmää (*Heliopsis helianthoides*) sekä sen muunnosta karhoisopäivänsilmää (var. *scabra*) kasvatetaan koristekasveina.

## Lajeja
* *[[Heliopsis annua]]*
* *[[Heliopsis anomala]]*
* *[[Heliopsis buphthalmoides]]*
* *[[Heliopsis canescens]]*
* *[[Heliopsis decumbens]]*
* *[[Heliopsis filifolia]]*
* *[[Heliopsis gracilis]]*
* *[[isopäivänsilmä|Heliopsis helianthoides]]* – isopäivänsilmä eli päivänsilmä
** *Heliopsis helianthoides* var. *helianthoides*
** ''Heliopsis helianthoides'' var. ''scabra'' – karhoisopäivänsilmä
* *[[Heliopsis lanceolata]]*
* *[[Heliopsis longipes]]*
* *[[Heliopsis novogaliciana]]*
* *[[Heliopsis parviceps]]*
* *[[Heliopsis parvifolia]]*
* *[[Heliopsis procumbens]]*
* *[[Heliopsis sinaloensis]]*

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Finto: Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet: ''Heliopsis''
* Suomen Lajitietokeskus: Päivänsilmät – ''Heliopsis''