Velskolan Pitkäjärvi

**Velskolan Pitkäjärvi** () on Uudellamaalla Espoossa pohjoisosassa Velskolan ja Sorvalammen lähellä sijaitseva järvi.

Espoossa on kolme Pitkäjärveä, jotka ovat Velskolan Pitkäjärvi&nbsp;(102 ha), Espoon Pitkäjärvi&nbsp;(171 ha) ja Nuuksion Pitkäjärvi&nbsp;(245 ha).

## Maantietoa
Pitkäjärvi on pohjois-eteläsuuntainen ja muodoltaan pitkä ja kapea järvi. Se on 3,7&nbsp;kilometriä pitkä, 1,0&nbsp;kilometriä leveä, ja sen pinta-ala on 102&nbsp;hehtaaria eli hieman yli yksi neliökilometri. Suuri leveys johtuu eteläosan lounaisesta lahdesta, mutta useimmiten järven leveys on 100–350&nbsp;metriä. Keskiosassa on leveä kohta, jossa järvi on puoli kilometriä leveä. Pohjoispää on kapea vesikasvillisuuden valloittama lahti. Leveimmässä kohdassa sijaitsee länsirannan lahti Karhulahti (). Lahden eteläpuolella alkaa kapean järvenosan vesialue. Jänisniemen eteläpuolella sijaitsee Rävviken ja eteläpäässä järvi haarautuu kahdeksi kapeaksi lahdeksi. Kettuniemen taakse jäävää lounaista lahtea kutsutaan Haaralahdeksi (*Haraviken*), jonka pohjukkaa kutsutaan Pääskyslahdeksi (*Svaluviken*). Järvi on muodostunut kallioisen ja mäkisen maaston painanteeseen. Sitä ympäröi monet mäet, joiden huiput kohoavat yli 50&nbsp;metrin korkeuteen vedenpinnasta. Nimettyjä mäkiä ovat Lippukallio (60&nbsp;metrin korkuinen), Kräckelbacka (50&nbsp;m) ja Pääskykallio (60&nbsp;m). Erityisesti itärannikolla on jyrkänteisiä rinteitä.

Pitkäjärvessä ei ole kartan mukaan saaria. Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Järven tilavuudeksi on määritetty 2,72&nbsp;miljoonaa kuutiometriä, jolloin sen keskisyvyydeksi tulee 2,7&nbsp;metriä. Sen syvin syvänne sijaitsee Kettuniemen kaakkoispuolella olevassa syvänteessä . Siinä on 8,0&nbsp;metriä vettä. Järven leveimmässä kohdassa on 7,4-metrinen syvänne ja Pääskyslahdessa on yli 6&nbsp;metriä vettä. Järven rannat ovat tavallisesti matalia, mutta esimerkiksi sen itärannat ovat pääosin äkkisyviä.

Pitkäjärven rantaviivan pituus on 10,8&nbsp;kilometriä. Järvellä on vapaa-ajan asuntoja parisen kymmentä. Kiinteästi asuttuja kotitaloja on viisi. Itäreunalla kulkee Velskolantie Bodomista Vanhalle Porintielle. Velskolan Pitkäjärven pohjoispäässä sijaitsee seurakuntien toimintakeskus Velskolan tilalla. Siellä sijaitsee uimaranta, joka ei kuitenkaan ole yleisessä käytössä. 

## Luontoarvoja
### Luonnonsuojelualueet
Pitkäjärven luoteisranta, pohjoispään lahti, itäpuolen pohjoisrannat, kapeikon itä- ja länsirannat kuuluvat Natura 2000-verkoston Nuuksion kansallispuistoon. Kapeikon länsipuolelta voidaan erottaa erityisesti Metsä-Mattilan luonnonsuojelualue&nbsp;(2,3&nbsp;ha) ja Jänisniemi-Björnträskin luonnonsuojelualue&nbsp;(17,6&nbsp;ha), josta osa on Jänisniemen lehmusmetsää (0,8 ha). Kapeikon itäpuolelta löytyy Pöllökallion (0,9 ha), Merikorven (1,4 ha) ja Merikodon luonnonsuojelualueet&nbsp;(1,7&nbsp;ha) sekä Jänisniemi-Björnträskin luonnonsuojelualueen itäosat. Haaralahden pohjukassa sijaitsevat vielä Ala-Haran&nbsp;(15,0&nbsp;ha) ja Pääskysvuoren&nbsp;(4,2&nbsp;ha) luonnonsuojelualueet. Järven pohjoispään itäranta kuuluu Wällskogin luonnonsuojelualueeseen&nbsp;(50,8&nbsp;ha).

### Vesikasvillisuus, linnusto ja kalasto
Vuoden 2008 raportin mukaan järven rantoja kiertää kapea (1–3&nbsp;metriä) järviruokovyöhyke. Matalilla rannoilla ruokovyöhykkeen takana levittäytyi kelluslehtisten kasvien (ulpukka ja lumme), järvikortteiden, nuottaruohojen ja terttualpin leveämpi vyöhyke. Järven pohjoispäässä oleva lahti on matala ja se on kasvanut lähes umpeen.

Järvellä pesii kuikka ja pohjoispäässä toisinaan laulujoutsen. Järveen on useina vuosina ennen vuotta 2008 istutettu kaloja. Järvessä esiintyy esimerkiksi siika, muikku, hauki, ahven ja kuha. Yleisin kala on kuitenkin särki. Järvellä toimii Pakankylän osakaskunta.

## Vedenlaatu
Pitkäjärvi on niukkaravinteinen ja sen vesi on hyvälaatuista. Vuonna 2008 julkaistussa vedenlaadun tutkimuksessa, järven käyttökelpoisuusluokituksen todettiin olleen hyvä vuosina 1984–1986, 1989–1992 ja 2000–2003. Vuonna 2008 tutkittiin Pitkäjärven vedenlaatua ja silloin oli vesi kirkasta (sameus 2,5&nbsp;FNU), näkösyvyys oli kesällä 2,2&nbsp;metriä, ja vesi oli lievästi humuspitoista (vedenväri oli 40&nbsp;mg&nbsp;Pt/l). Vesi oli myös hygieenistä, sillä vesinäytteissä ei ollut juurikaan bakteereja. Päällysvedessä esiintyi ravinteita niukasti. Kokonaisfosforipitoisuus oli 13&nbsp;mikrogrammaa litrassa vettä&nbsp;(μg/l) ja kokonaistyppipitoisuuus oli 300&nbsp;μg/l. Pohjan läheisessä alusvedessä vastaava fosforiluku oli 19&nbsp;μg/l ja typpiluku 310&nbsp;μg/l. Veden happipitoisuus oli pohjan lähellä vain 1,0&nbsp;milligrammaa litrassa vetää, eli syvänteessä vallitsi happivajausta. Kesinä 2002 ja 2008 oli alusvesi hapetonta. Yli kuuden metrin syvänteitä on järven pinta-alasta pieni osa, joten happikato ei vaivaa järveä merkittävästi. Talvisin on järven happitilanne hyvä.

## Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Vantaanjoen vesistössä (vesistöaluetunnus&nbsp;21)  Lepsämänjoen valuma-alueella&nbsp;(21.04), jonka Lakistonjoen valuma-alueeseen&nbsp;(21.044) järvi kuuluu. Pitkäjärvi sijaitsee Lakistonjoen valuma-alueen (pinta-ala 31,67&nbsp;km²&nbsp; tai 30,18&nbsp;km²&nbsp;) latvoilla ja järven valuma-alueen pinta-ala on 7,61&nbsp;neliökilometriä. Järveen laskevat esimerkiksi etelässä sijaitseva Hynkänlampi, keskikohtaan samassa ojassa laskevat Sorvalampi, Häkläjärvi ja Hepolampi, samaan lahteen laskevat pikkuinen Lillträsk ja Kaitalampi. Pitkäjärven pohjoispäästä alkaa Raasillanoja, jonka nimi muuttuu alajuoksulla Lakistonjoeksi. Se yhtyy Lepsämänjokeen, joka vuorostaan yhtyy Vantaanjokeen. Pitkäjärven vedenpinnan korkeus on 51,2&nbsp;metriä&nbsp;mpy. (N2000, ennen se oli 51,0&nbsp;m&nbsp;(N60)).

## Historiaa
Vuoden 1919 Helsingin seudun taloudellisessa kartassa on Vällskogin maatila järven ainoa viljelytila. Sen peltomaat ylettyvät rantaan asti vain yhdessä pienessä kapeassa paikassa. Järvi vaikuttaa muuten autiolta, vaikka Härkälään johtaa Bodomilta tie järven rantaa myöten. Järven nimi on vielä *Långträsk*. Vuoden 1936 taloudellisessa kartassa Långträsk ja Välskogin maatilan peltomaita on raivattu rannoilta lisää. Erä-Matin ja Sorvajärven tilat on nyt perustettu rannoille.
Vuoden 1958 peruskartassa on Karhulahden rantaan raivattu Erä-Mattilan pientila, ja vastarantaan ja Haralahden (vanhahtava karttanimi) etelärantaan pienet peltopalstat. Välskogin peltomaat ulottuvat järvenrantaan kahdessa kohtaa. Sorvalammen ympäristöön on rakennettu yli 20 vapaa-ajan asuntoa. Järven pohjoispäässä on vuoden 1972 kartassa jätetty pellonreunat rannikon tuntumassa viljelemättä ja annettu soistua. Sorvajärven ympäristössä on lähes 50 vapaa-ajan asuntoa. Vuoden 1984 peruskartassa on Erä-Mattilan peltomaat annettu metsittyä. Myös Välskolan maatilan peltomaat ovat pirstoutuneet metsäpalstojen väleihin.

## Katso myös
* Luettelo Suomen Natura 2000-alueista

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Nuuksion kansallispuisto ja muut suojelualueet, 2023, Metsähallitus