Hangul

**Hangul** (, McCune-Reischauer: **han'g&#365;l**, Pohjois-Koreassa *chos&#335;n'g&#365;l* (&#51312;&#49440;&#44544;)) on korean aakkosto. Ennen hangulin kehittämistä koreaa kirjoitettiin kiinan merkeillä, jotka koreaksi ovat hanja. Nimeä *hangul* ei voi kirjoittaa hanja-merkein, paitsi osa *Han* (&#54620;), joka merkitsee korealaista (&#38867;).

Hangul kirjoitetaan merkkeihin tavuittain. Tavut koostuvat 24 kirjaimesta (*jamo*), joista 14 on konsonantteja ja 10 vokaaleja. Aikaisemmin on käytetty kolmea muutakin konsonanttia ja yhtä vokaalia.

## Historia
Hangul kehitettiin Korean Joseon-dynastian neljännen kuninkaan Sejong Suuren käskystä. Häntä nimitetään järjestelmän keksijäksi. Järjestelmä valmistui vuonna 1443 tai tammikuussa 1444, ja julkaistiin 1446 dokumentissa nimeltä *[[Hunmin Jeongeum (dokumentti)|Hunmin Jeongeum]]*. Tämä nimi annettiin myös aakkostolle. Dokumentin julkaisupäivä 9. lokakuuta on Etelä-Koreassa Hangul-päivä, Pohjois-Koreassa vastinetta vietetään 15. tammikuuta.

Kuningas Sejong halusi että hangeulia käytettäisiin hanja-merkkien lisänä, käytettäväksi pääasiassa hanja-merkkien opettamiseen. Tämä oli myös syynä niiden nimeen *hunmin jeongeum*, joka tarkoittaa ”oikeat äänteet kansan opetukseen”. Tuohon aikaan hanja-merkkejä osasivat lukea ja kirjoittaa vain miespuoliset aristokratian jäsenet, ja koska hanja oli ainoa käytössä oleva kirjoitusjärjestelmä, lukutaitoisia oli erittäin vähän. Oppinut eliitti vastusti hangul-järjestelmää ja piti hanjaa ainoana oikeana kirjoitusjärjestelmänä. Se aiheutti hangul-vastaisuutta myös hallinnossa, ja Joseon-dynastian kymmenes kuningas Yeonsan-gun kielsi vuonna 1504 hangul-järjestelmän opettamisen ja sen käytön asiakirjoissa. Hangul-järjestelmää olivat alkaneet käyttää naiset ja kouluttamattomat henkilöt.

Kun nationalismi rantautui Japanista Koreaan, eräät uudistusmieliset alkoivat pitää hangul-järjestelmää kansallisena symbolina. Se otettiin japaninmielisten poliitikkojen ajaman Gabo-reformin myötä ensimmäistä kertaa käyttöön virallisissa asiakirjoissa vuonna 1894. Japanin miehitettyä Korean 1910, hangul-järjestelmän opetuksesta tehtiin kouluissa pakollinen.

Hunminjeongeum Society -niminen yksityinen ajatushautomo on yrittänyt levittää hangul-merkistöä aasialaisiin ilman kirjoitusjärjestelmää oleviin kieliin. Vuonna 2009 hangulia kokeiltiin epävirallisesti Baubaun kaupungissa Kaakkois-Sulawesissa, Indonesiassa, cia-cia-kielen kirjoitusjärjestelmänä. Lokakuuhun 2012 mennessä oli varmistunut, että merkistö ei lopulta kuitenkaan vakiintunut käyttöön Indonesiassa.

## Kirjaimet (jamo)
”Jamo” (&#51088;&#47784;, Hanja: &#23383;&#27597;) on hangul-kirjoituksen perusosanen eli kirjain. Jamoja on 51 kappaletta, joista 24 on yksinkertaisia (eivät yhdisteitä). Loput 27 ovat kahden tai joskus kolmen jamon yhdistelmiä. Kirjainten määrä ryhmittäin on seuraava:

* 14 yksinkertaista konsonanttia
*  5 kaksoiskonsonanttia
* 11 monimutkaista konsonanttia
* 10 yksinkertaista vokaalia
* 11 diftongia

### Konsonantit
Peruskirjainten muodot pohjautuvat kielen, suulaen, hampaiden ja kurkun aseman kuvaukseen. Konsonantit voidaan jakaa neljään ryhmään, tässä sulkeissa annetut nimet ovat perinteiset sinokorealaiset lingvistiset termit.

*Velaarit (&#50500;&#51020; ; &#29273;&#38899; ; *a-eum*; "poskihammasäänteet"):
** &#12593; g, &#12619; k
** perusmuoto: &#12593; on sivukuva kielestä koskettamassa kitapurjetta. 
*Alveolaarit (&#49444;&#51020; ; &#33292;&#38899; ; *seol-eum*; "kielelliset äänteet"): 
** &#12596; n, &#12599; d, &#12620; t, &#12601; r  tai  l  jos se on tavun viimeinen merkki (esim. 러시아 lausutaan "reosia" mutta 헬싱키 lausutaan "helsinki". Huomaa ㄹ-merkin sijainti näissä sanoissa.). 
** perusmuoto: &#12596; on sivukuva kielen kärjestä koskemassa hammasvallia.
*Bilabiaalit (&#49692;&#51020; ; &#21767;&#38899; ; *sun-eum*; "labiaaliäänteet"): 
** &#12609; m, &#12610; b, &#12621; p
** perusmuoto: &#12609; kuvastaa huulia.
*Dentaalisibilantit (&#52824;&#51020; ; &#40786;&#38899; ; *chieum*; "hammasäänteet"):
** &#12613; s, &#12616; j, &#12618; ch
** perusmuoto: &#12613; oli alun perin muodoltaan kuin kiila /\, ilman huipulla olevaa yhteistä nyppyä. Se on sivukuva hampaista.
*Glottaalit (&#54980;&#51020; ; &#21897;&#38899; ; *hueum*; "kurkkuäänet"): 
** &#12615; ng (tavun alussa mykkä), &#12622; h
** perusmuoto: &#12615; kuvaa kurkun muotoa.

### Vokaalit
Vokaalit muodostuvat kolmesta elementistä:
* Vaakasuora viiva kuvastaa maata
* Piste kuvastaa taivasta (myöhemmin muotoutunut lyhyeksi viivaksi
* Pystysuora viiva kuvastaa seisovaa ihmistä

Yhdessä niistä muodostuu erilaisia yhdistelmiä, jotka kuvastavat vokaaliäänteitä:
* Yksinkertaiset vokaalit:
** Vaakasuorat vokaalit: äännetään suuontelon etuosassa
*** ㅗ o
*** ㅜ u
*** ㅡ eu (ŭ)
** Pystysuorat vokaalit: äännetään suuontelon takaosassa
*** ㅏ a
*** ㅓ eo (ŏ) 
*** ㅣ i
* Yhdistelmävokaalit: yhdistävät yksinkertaisia vokaaleja
** ㅐ = ㅏ + ㅣ ae, Muistuttaa suomen ä-äännettä.
** ㅔ = ㅓ + ㅣ e
** ㅘ = ㅗ + ㅏ wa
** ㅙ = ㅗ + ㅏ + ㅣ wae
** ㅚ = ㅗ + ㅣ oe, Muistuttaa suomen ö-äännettä.
** ㅝ = ㅜ + ㅓ wo (wŏ, weo)
** ㅞ = ㅜ + ㅓ + ㅣ we
** ㅟ = ㅜ + ㅣ wi, Muistuttaa suomen y-äännettä.
** ㅢ = ㅡ + ㅣ ui (ŭi)
* palatalisoituneet vokaalit: Latinisoidaan muotoon *y-*, kirjoitetaan lisäämällä ylimääräinen veto viivan yhteyteen
** ㅑ = ㅣ + ㅏ ya
** ㅕ = ㅣ + ㅓ yeo
** ㅛ = ㅣ + ㅗ yo
** ㅠ = ㅣ + ㅜ yu
** ㅒ = ㅣ + ㅐ yae
** ㅖ = ㅣ + ㅔ ye

### Aakkosjärjestys
Hangul-järjestelmässä jokainen tavu alkaa konsonantilla. Mikäli konsonanttia tavun alussa ei ääntämyksessä ole, kirjoitetaan tavun alkuun kirjain &#12615; (tavun lopussa ng), joka ei koskaan äänny tavun alussa. Siten vokaalialkuiset tavut myös aakkosjärjestyksessä järjestetään &#12615;-kirjaimen kohdalle.
Nykyisen aakkosjärjestyksen asetti Choi Sejin vuonna 1527.

Etelä- ja Pohjois-Koreassa käytetään hieman toisistaan poikkeavaa aakkosjärjestystä, joista kumpikin kuitenkin noudattaa Choi Sejinin peruskirjainten järjestystä.

#### Etelä-Korean järjestys
Konsonanttien järjestys on:

&#12593; &#12594; &#12596; &#12599; &#12600; &#12601; &#12609; &#12610; &#12611; &#12613; &#12614; &#12615; &#12616; &#12617; &#12618; &#12619; &#12620; &#12621; &#12622;

Kaksoiskonsonantit sijoitetaan heti niitä vastaavan yksinkertaisen kirjaimen jälkeen.

Vokaalien järjestys on:

&#12623; &#12624; &#12625; &#12626; &#12627; &#12628; &#12629; &#12630; &#12631; &#12632; &#12633; &#12634; &#12635; &#12636; &#12637; &#12638; &#12639; &#12640; &#12641; &#12642; &#12643;

#### Pohjois-Korean järjestys
Konsonantit:

&#12593; &#12596; &#12599; &#12601; &#12609; &#12610; &#12613; &#12615; &#12616; &#12618; &#12619; &#12620; &#12621; &#12622; &#12594; &#12600; &#12611; &#12614; &#12617; &#12615; 

Ensimmäinen &#12615; vastaa tavunloppuista äännettä /ng/. Toinen &#12615; on tavun alkuinen mykkä äänne. Kaksoiskirjaimet ovat lopussa, ennen mykkää &#12615;:a, mutta kaikkien muiden kirjainten jälkeen, toisin kuin Etelä-Koreassa.

Vokaalit: 

&#12623; &#12625; &#12627; &#12629; &#12631; &#12635; &#12636; &#12640; &#12641; &#12643; &#12624; &#12626; &#12628; &#12630; &#12634; &#12639; &#12642; &#12632; &#12637; &#12633; &#12638; 

&#12624; ja &#12628; sijoitetaan kaikkien perusvokaalien jälkeen, ei &#12623;:n ja &#12627;:n perään.

### Kirjainten nimet
Aakkosten nimi on "*ganada*-järjestys" (&#44032;&#45208;&#45796;&#35347;), 
joka on saanut nimensä järjestyksen kolmen ensimmäisen konsonantin mukaan (*g*, *n*, and *d*), liittämällä niihin ensimmäinen vokaali (*a*). Kirjainten nimet antoi Choi Sejin vuonna 1527. Pohjois-Koreassa nimiä on sittemmin muutettu.

#### Konsonanttien nimet
Konsonanteilla on nykyisin kaksitavuiset nimet, joissa kyseinen konsonantti esiintyy sekä nimen alussa että lopussa.

Kolmea lukuun ottamatta nimeämisjärjestelmä on *kirjain* + *i* + *eu* + *kirjain*. Ensimmäisen tavun muodostaa "*kirjain* + *i*"-yhdistelmä, toisen "*eu* + *kirjain*". Poikkeavat kolme ovat *g*, *d* ja *s*, sillä tavuille *euk*, *eut* ja *eus* ei ole hanja-merkkejä. *Yeok* (&#24441;) kirjoitetaan *euk*in tilalle. Koska mikään hanja ei lopu *t* eikä *s*, Choi valitsi kaksi hanjaa, jotka luettaisiin korealaisittain: &#26411; (*kut* "loppu") ja &#34915; (*os* "vaatteet").

Alun perin Choi antoi kirjaimille *j*, *ch*, *k*, *t*, *p* ja *h* epäsäännölliset yksitavuiset nimet *ji*, *chi*, *ki*, *ti*, *pi* ja *hi*. Nämä muutettiin nykyiselleen vuonna 1933.

Kaksoiskonsonanttien nimissä on sana *ssang* (&#49933;), joka merkitse ”kaksosta” tai ”kaksinkertaista” ennen kirjaimen nimeä.

#### Vokaalien nimet
Vokaalien nimet ovat yksinkertaisesti kyseiset äänteet. Tosin, koska järjestelmään kuuluu konsonanttimerkki jokaisen tavun alussa, näidenkin eteen on kirjoitettava mykkä &#12615; (*ieung*).

### Käytöstä poisjääneet kirjaimet
Alkuperäisistä kirjaimista ovat jääneet pois käytöstä seuraavat:
* &#12685; tai &#20022; (*arae-a* tai *araea*): Lausutaan IPA: [ʌ], samantapaisesti kuin *eo*.
*: esiintyi vain tavussa &#12686; (area-ae)
* &#12671; (*bansiot*) [z]
* &#12678; (*yeorinhieut*, &#50668;&#47536;&#55176;&#51031;; tai &#46108;&#51060;&#51025; ”kevyt hieut” tai ”kaksois-ieung”) [glottaalifrikatiivi/-pysäys]: "kevyempi kuin &#12622; ja raskaampi kuin &#12615;".
* &#12673; (*yetieung*, &#50715;&#51060;&#51025;) [nollamerkki]: Nyt yhdistynyt samaksi kuin &#12615; (*ieung*), joka perinteisesti ääntyi vain [ŋ]. Tietokoneen kirjasimissa *yetieung* on vähemmän pyöreä kuin *ieung*. Käsinkirjoituksessa siinä ei koskaan ole pientä vetoa ympyrän huipulla kuten *ieung*:ssa.

Lisäksi on olemassa viisi käytöstä poistunutta muodoltaan johdettua kirjainta, jotka kuvastavat yksittäistä äännettä:
* &#12657; (*ipsul-gabyeoun-mieum*) [ɱ]
* ㅸ (*ipsul-gabyeoun-bieup*) [ɸ]
* ㅹ (*ipsul-gabyeoun-ssang-bieup*) [β]
* ㆄ (*ipsul-gabyeoun-pieup*) [ɸʰ]
* &#12677; (*ssang-hieut*) [x]

## Kirjoitus
Hangulia voidaan kirjoittaa sekä vaaka- että pystysuoraan. Perinteinen kirjoitussuunta on sama kuin kiinan, siis ylhäältä alas ja oikealta vasemmalle. Ju Si-gyeong ajoi vaakasuoraa järjestelmää, ja se muovautui yleiseksi käytännöksi (vasemmalta oikealle ja ylhäältä alas).

## Katso myös
* Luettelo kirjoitusjärjestelmistä

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Hangeul Kanjikaverin koreasivuilla.