open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
MODY

**MODY** (engl. *Maturity-Onset Diabetes of the Young*) on ryhmä oireyhtymiä, joissa pääoire on hyperglykemia. Ne kuuluvat siksi diabetes mellitus -oireyhtymiin. Määritelmän mukaan MODY:t alkavat alle 25-vuotiaana, ne aiheutuvat yhden geenin mutaatiosta eli ne ovat monogeenisiä sairauksia, ne periytyvät autosomaalisesti ja dominantisti, eikä niissä ilmene haiman tuhoutumista autoimmuunivälitteisesti. MODY:t ovat harvinaisia ja kattavat arviolta 1–5% kaikista diabetestapauksista. MODY-oireyhtymät luokitellaan numeroin. MODY2 ja eritoten MODY3 ovat yleisimmät.

## MODY:t
MODY:jen esiintyvyys vaihtelee maittain. Esimerkiksi Ruotsissa MODY2:n on arvioitu kattavan 3.5&nbsp;% kaikista MODY-tapauksista ja MODY3:n 5.2&nbsp;%. Taas vaikkapa Britanniassa vastaavien osuuksien on arvioitu olevan 11–20&nbsp;% ja 73&nbsp;%.

## Lähteet
Live in Lambertland

**Live in Lambertland** on suomalaisen Tasavallan Presidentti -yhtyeen 29. marraskuuta 2019 julkaistu livealbumi. Sen materiaalin äänitti Yleisradio vuonna 1972 kolmella keikalla Helsingissä: heinäkuussa Natsalla, elokuussa Kappelissa ja syyskuussa Kulttuuritalolla. Svart Records julkaisi *Live in Lambertlandin* tupla-CD:nä, tuplavinyylinä sekä rajoitettuna 400 kappaleen kullanvärisenä tuplavinyylinä. *Live in Lambertland* nousi Suomen virallisen albumilistan sijalle 36.
__NOTOC__
## Kappaleet
### Levy 1
**A-puoli**
#
#
**B-puoli**
#
#

### Levy 2
**A-puoli**
#
#
**B-puoli**
#
#
#

*Levyn 1 kappaleet äänitetty Helsingin Esplanadikappelissa 17. elokuuta 1972.
*Levyn 2 kappaleet 1 ja 2 äänitetty Helsingin Kulttuuritalolla 4. syyskuuta 1972.
*Levyn 2 kappaleet 3–5 äänitetty Helsingin Natsalla 10. heinäkuuta 1972.

## Kokoonpano
*Eero Raittinen – laulu, lyömäsoittimet
*Pekka Pöyry – sopraano- ja tenorisaksofonit, huilu, urut, taustalaulu
*Jukka Tolonen – sähkökitara
*Måns Groundstroem – sähköbasso
*Vesa Aaltonen – rummut

## Lähteet
Erilaishampaiset

**Erilaishampaiset** (Heterodonta) on simpukoiden alaluokista suurin, monimuotoisin ja laajimmalle levinnein. Sen lajeja tunnetaan sekä suolaisista että makeista vesistä. Perinteisesti erilaishampaiset on ollut lahko, mutta se on myöhemmin saanut alaluokan aseman, ja siihen on yhdistetty vähähampaisten (Adapedonta) ja satunnaishampaisten (Anomalodesmacea, nyk. Anomalodesmata) lahkot sekä seulakiduksisten alaluokka (Septibranchia).

## Luokittelu
* Alaluokka: **Erilaishampaiset** (Heterodonta)
** Heimo: †Lipanellidae
** Osaluokka: Archiheterodonta
*** Lahko: †Actinodontida
*** Lahko: Carditida
** Osaluokka: Euheterodonta
*** Yläheimo: †Babinkoidea
*** Yläheimo: †Orthonotoidea
*** Ylälahko: Satunnaishampaiset (Anomalodesmata, sis. Septibranchia)
*** Ylälahko: Imparidentia

## Lähteet
Vihreä liberalismi

**Vihreä liberalismi** on liberalismin suuntaus, joka korostaa vihreän liikkeen arvoja. Ideana on, että liberalismin puolustamat vapaat markkinat ja yksilöt, jotka kaikki tekevät osansa, pystyvät yhdessä pelastamaan maailman. Bill Clinton on myös sanonut 1992 puheessaan, että ”Adam Smithin näkymättömällä kädelläkin voi olla vihreä peukalo”.

Nimen ”vihreä liberalismi” teki tunnetuksi hollantilainen Mercel Wissenburg kirjassaan *Green Liberalism: The Free and The Green Society* (1998). Wissenburgin mukaan liberaalit voivat ottaa kantaa ympäristöasioissa ja tehdä vihreää politiikkaa uhraamatta periaatteitaan kuten vapautta. Valtiovalta voidaan joissain tilanteissa nähdä tärkeänä toiminnan mahdollistajana.    

## Lähteet
Pop-Liisa 1: Tasavallan Presidentti 1973

**Pop-Liisa 1: Tasavallan Presidentti 1973** on suomalaisen Tasavallan Presidentti -yhtyeen vuonna 2016 julkaistu livealbumi. Se on äänitetty studiolivenä Helsingin Liisankadun studiossa 12. syyskuuta 1973. Albumi on osa Svart Recordsin julkaisemaa Pop-Liisa-sarjaa.

Albumilla on kaksi kappaletta. A-puolella on yli 19-minuuttinen cover Eero Koivistoisen säveltämästä ja Jarkko Laineen sanoittamasta kappaleesta ”Lennosta kii”, jonka Tasavallan Presidentin laulusolisti Eero Raittinen oli laulanut Koivistoisen albumilla *[[Valtakunta (Eero Koivistoisen albumi)|Valtakunta]]* vuonna 1968. Tasavallan Presidentti levytti kappaleen tulevalle *[[Milky Way Moses]]* -albumilleen Jim Pembroken kääntämänä englanniksi nimellä ”Caught from the Air”. B-puolella on yhtyeen *[[Lambertland]]*-albumilla ilmestynyt Jukka Tolosen sävellys ”Dance”, jonka liveversio kestää yli 14 minuuttia. Siinä on vaikutteita fuusiojazzista ja free jazzista.

Albumi nousi Suomen virallisen albumilistan sijalle 48. Se pysyi listalla yhden viikon ajan.

Albumin CD-versio julkaistiin samalla levyllä Pop-Liisa-sarjan kakkososan, Jukka Hauru & Superkingsin albumin *Pop-Liisa 2: Jukka Hauru & Superkings 1973:n*, kanssa.

## Kappaleet
**A-puoli**
#
**B-puoli**
#

## Kokoonpano
*Eero Raittinen – laulu, lyömäsoittimet
*Pekka Pöyry – altto- ja sopraanosaksofonit, huilu, piano, sähköpiano
*Jukka Tolonen – sähkökitara
*Heikki ”Häkä” Virtanen – sähköbasso
*Vesa Aaltonen – rummut

## Lähteet
Haisuli (täsmennyssivu)

**Haisuli** viittaa ainakin seuraaviin asioihin:

* Haisuli, kuvitteellinen henkilö Muumi-teoksissa
* Henry Haisuli, kuvitteellinen haisunäätä Warner Bros -yhtiön tuotannossa
* haisulihedelmä eli durio
Andreas Borregaard

**Andreas Borregaard** on tanskalainen harmonikansoittaja.

Borregaard aloitti harmonikansoiton 5-vuotiaana ja aloitti vuonna 2001 opinnot Tanskan kuninkaallisessa musiikkikonservatoriossa James Crabbin johdolla. Hän piti virallisen valmistujaiskonserttinsa keväällä 2010. Hän suoritti opintoja myös Guildhall School of Music and Dramassa ensimmäisenä sinne koskaan päässeenä harmonikansoittajana. Siellä hänen opettajiaan olivat David Takeno ja James Johnstone.

Borregaard teki kansainvälisen ensiesiintymisensä solistina vuonna 2007 BBC:n Walesin kansallisorkesteri kanssa Gia Qantšelin teoksen *Kapote* Britannian-ensiesityksessä. Vuonna 2012 hän kantaesitti Fredrik Österlingin konserton *Endymion* ja vuonna 2017 Maja Ratkjen sekä Kathy Hinden poikkitaiteellisen konserton. Hän on osallistunut muihinkin poikkitaiteellisiin hankkeisiin. Borregaard on tulkinnut myös muiden muassa Simon Steen-Andersenin, Jennifer Walshen, Niels Rønsholdtin, Bent Sørensenin ja Juliana Hodkinsonin uusia teoksia. Hän on esittänyt ja levyttänyt vanhempaakin musiikkia, kuten Johann Sebastian Bachin teoksia. Borregaard on pitänyt soolo- ja kamarimusiikkiresitaaleja Australiassa, Etelä-Amerikassa, Yhdysvalloissa ja monissa Euroopan maissa. 

Vuonna 2010 Borregaard aloitti harmonikansoiton ja kamarimusiikin opettamisen Tanskan kuninkaallisessa musiikkiakatemiassa, ja vuonna 2017 hän pääsi luennoitsijaksi Norjan valtiolliseen musiikkikorkeakouluun. Hän on tehnyt levytyksiä eri levymerkeille, kuten BIS:lle ja Dacapolle. Hän sai vuonna 2013 Tanskan taidesäätiön ”Young Elite” -stipendin ja vuonna 2017 Tanskan säveltäjäseuran musiikkipalkinnon.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Viralliset sivut
Sanuki

**Sanuki** () on Japanin kaupunki Shikokun saarella Kagawan prefektuurissa. Se sijaitsee prefektuurin itäosassa Seton sisämeren rannikolla Takamatsun kaupungin itäpuolella. Sisämeren rannikkoalueelle luonteenomaisia ovat Sanukissa useat niemet kallio- ja hiekkarantoineen, kaupungin keskiosissa on tasankoa ja etelässä sen alue nousee korkealle Sanukivuorille. Kabe- ja Tsudajoet virtaavat mereen kaupungin halki. Sanukissa on 48&nbsp;177 asukasta (marraskuussa 2019) ja sen pinta-ala on 158,63 neliökilometriä.

Sanuki on kaupunkina suhteellisen uusi: se perustettiin vuonna 2002 liittämällä yhteen Tsudan, Ōkawan, Shidon, Sangawan ja Nagaon maaseutukaupungit. Niistä Tsuda ja Shido ovat vanhoja satamapaikkakuntia. Merkittäviä elinkeinoja ovat maatalous, joka tuottaa riisiä, hedelmiä ja vihanneksia, vesiviljely ja karjankasvatus. Shidon ja Nagaon alueille on sijoittunut kone-, kumi- ja elintarviketeollisuutta. Tärkeitä paikallisia tuotteita ovat napit, keisaripuusta valmistetut geta-jalkineet ja käsineet. 

Sanukissa on kolme Shikokun pyhiinvaellusreitin temppeliä: Shido-ji (temppeli nro. 86), Nagao-ji (temppeli nro. 87) ja Ōkubo-ji (temppeli nro. 88), jolla on erityinen merkitys reitin viimeisenä temppelinä. Tsudan rannikkoalue kuuluu hiekkarantoineen Seton sisämeren kansallispuistoon, ja siellä sijaitsee Kinrinin puisto laajoine mäntymetsineen. Kikakun puisto Nagaon alueella tunnetaan vuorostaan kirsikkapuistaan. Kaupunkia palvelevat JR Shikokun Kōtoku-linja sekä Takamatsu–Kotohira-rautateiden Shido- ja Nagao-linjat.

## Kuvia

Tiedosto:Nagaoji 04.JPG|Nagao-ji
Tiedosto:Tomida Chausuyama Kofun, zenpoubu-2.jpg|Kofun-hautakumpu ja ympäröivää maaseutua Tomidassa
Tiedosto:Row of cherry blossom trees of the middle embankment of Kikaku park.jpg|Kirsikankukkia Kikakun puistossa
Tiedosto:Theatron.jpg|Sanukin amfiteatteri


## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Kaupungin internetsivut
EU-myönteisyys

**EU-myönteisyys** on poliittinen mielipide, jonka mukaan Euroopan unioni ja siihen kuuluminen ovat hyviä asioita. Aatteen pidemmälle viety versio on ajatus ”Euroopan yhdysvalloista”. EU-myönteisyyden vastakohta on euroskeptismi.

## Lähteet
Carl Lilliestierna

**Carl Lilliestierna** (16. heinäkuuta 1696 Tukholma – 2. kesäkuuta 1742 Tukholma) oli ruotsalaissyntyinen tuomari ja virka- ja valtiopäivämies, joka toimi Suomessa Turun hovioikeuden sihteerinä ja asessorina, samoin kuin laamannina. 

Carl Lillienstiernan vanhemmat olivat ylisotatuomari Henrik Gerhard Lilliestierna ja Anna Nohlanvähr ja puoliso vuodesta 1731 Briita Hirvo, joka oli Naantalin pormestarin tytär. Toimittuaan ensin sotatuomarina Lillienstiernasta tuli Turun hovioikeuden sihteeri 1718 ja asessori 1728. Lillistierna edusti aatelistoa säätyvaltiopäivillä 1734 ja 1738. Karjalan laamannikunnan laamanniksi hänet määrättiin 1736. 

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Kansallisbiografia: Lilliestierna, Carl (1696–1742) (Maksullinen artikkeli, Viitattu 7.12.2019)
N-Trancen diskografia

**[[N-Trance]]** on brittiläinen elektronista musiikkia tekevä yhtye, joka vaikutti erityisesti 1990-luvulla.
## Albumit
* 1995 Electronic Pleasure
* 1999 Happy Hour
* 2009 The Mind of the Machine

## Kokoelmat
* 2001 Best Of N-Trance 1992–2002

## Singlet
* 1993 *"Set You Free"*
* 1994 *"Set You Free" (Re-release)* 
* 1994 *"Turn Up The Power"* 
* 1995 *"Set You Free"* 
* 1995 *"Stayin' Alive"*
* 1996 *"Electronic Pleasure"*
* 1997 *"D.I.S.C.O."*
* 1997 *"The Mind Of The Machine"*
* 1997 *"Da Ya Think I'm Sexy?"*
* 1998 *"Paradise City"*
* 1998 *"Tears In The Rain"*
* 2000 *"Shake Ya Body"*
* 2001 *"Set You Free 2001"*
* 2002 *"Forever"*
* 2003 *"Destiny"*
* 2004 *"I'm In Heaven"*
* 2005 *"Set You Free 2001"*
* 2009 *"Nothing Lasts Forever"*
* 2009 *"Set You Free 2009"*

## Musiikkivideot
* 1994 Turn Up the Power
* 1995 Set You Free
* 1995 Stayin' Alive
* 1996 Electronic Pleasure
* 1997 D.I.S.C.O.
* 1997 The Mind of the Machine
* 1997 Da Ya Think I'm Sexy?
* 1998 Paradise City
* 1998 Tears in the Rain
* 1999 Broken Dreams
* 2000 Shake Ya Body
* 2001 Set You Free 2001
* 2002 Forever
* 2003 Destiny
* 2004 I'm in Heaven
Viivakirjoahven

**Viivakirjoahven** (*Mesonauta festivus*) on kirjoahventen (Cichlidae) heimoon kuuluva kalalaji. Sitä tavataan luonnossa Etelä-Amerikassa Boliviassa, Brasiliassa, Paraguayssa ja Perussa. Sitä voidaan pitää akvaariossa.

Villinä viivakirjoahvenen havaittu enimmäispituus on 12,1 senttimetriä. Suurin luonnossa tavattu paino on 97.41 grammaa. Akvaario-olosuhteissa se on tavallisesti 15 senttimetrin mittainen. Viivakirjoahvenen sukupuoli on vaikea määrittää, vaikkakin joskus koirailla on pidentynyt selkäevä. Tavallisesti viivakirjoahven elää noin 10-vuotiaaksi.

Viivakirjoahvenille sopii runsaskasvinen akvaario, jossa on kestäviä kasveja kuten vallisnerioita ja melalehtiä.

## Lähteet
Lehtikalat

**Lehtikalat** (*Pterophyllum*) on kirjoahventen (Cichlidae) heimoon kuuluva kalasuku. Siihen luetaan seuraavat kolme Etelä-Amerikassa tavattavaa kalalajia:
*Lippulehtikala (*Pterophyllum altum*)
*Pikkulehtikala (*Pterophyllum leopoldi*)
*Lehtikala (*Pterophyllum scalare*)

## Lähteet
Ruutumonninen

**Ruutumonninen** (*Scleromystax barbatus*) on panssarimonnien heimoon kuuluva kalalaji. Lajia tavataan ainoastaan Brasiliassa. Ruutumonnisen kuvasivat tieteelle ensimmäisen kerran Jean René Constant Quoy ja Joseph Paul Gaimard vuonna 1824.

## Koko ja ulkonäkö
Ruutumonninen voi kasvaa korkeimmillaan noin 10 senttimetrin mittaiseksi. Yleensä sen pituus on 5 cm.

## Levinneisyys ja elinympäristö
Ruutumonninen elää luonnonvaraisena kaikkialla Brasiliassa. Ruutumonnista pidetään myös akvaariokalana.

## Lähteet
Sanikkakasvit

**Sanikkakasvit** (Pteridaceae) on Polypodiales-lahkoon kuuluva kasviheimo. Siihen kuuluu noin 50 sukua ja arviolta 950 lajia. Sanikkakasvit ovat levittäytyneet joka puolelle maapalloa.

## Alaheimot
* Cryptogrammoideae
* Ceratopteridoideae
* Pteridoideae
* Cheilanthoideae
* Vittarioideae

## Sukuja
* *[[mangrovesaniaiset|Acrostichum]]* – mangrovesaniaiset
* *[[sädesaniaiset|Actiniopteris]]* – sädesaniaiset
* *[[adiantumit|Adiantum]]* – adiantumit
* *[[Allosorus]]*
* *[[liesukit|Anogramma]]* – liesukit
* *[[riisisaniaiset|Ceratopteris]]* – riisisaniaiset
* *[[kietosaniaiset|Cheilanthes]]* – kietosaniaiset
* *[[villasulka|Cosentinia]]* – villasulat, ainoa laji villasulka (*C. vellea*)
* *[[liesut|Cryptogramma]]* – liesut
* *[[sormisaniaiset|Doryopteris]]* – sormisaniaiset
* *[[lievesaniaiset|Notholaena]]* – lievesaniaiset
* *[[Onychium]]* – loipiot
* *[[soikkosaniaiset|Parahemionitis]]* – soikkosaniaiset
* *[[pelleat|Pellaea]]* – pelleat
* *[[jauhiot|Pityrogramma]]* – jauhiot
* *[[sanikat|Pteris]]* – sanikat
* *[[kaitasaniaiset|Vittaria]]* – kaitasaniaiset

## Lähteet
Nephila

**Nephila** on ristihämähäkkien (Araneidae) heimoon kuuluva hämähäkkisuku. 

Sukuun kuuluvan *[[Nephila komaci]]*-lajin ruumiin on havaittu voivan olla lähes 4 senttimetrin mittainen ja sen jalkojen 10–12 senttimetrin mittaisia.

*Nephila*-hämähäkit tunnetaan kyvystään kutoa jättimäisiä verkkoja, jotka ovat 6–8 metrin levyisiä tai suurempia. Ne ovat joskus niin vahvoja, että pikkulinnut ja hiiret jäävät niihin kiinni. Tyynenmeren ja Intian valtameren rannikoilla paikalliset asukkaat tekevät kalaverkkoja *Nephila*-hämähäkkien seitistä.

## Lähteet
Imparidentia

**Imparidentia** on erilaishampaisiin kuuluva simpukkaylälahko. Se on simpukoiden kuudesta pääkehityslinjasta suurin ja monimuotoisin. Imparidentia sisältää joitakin parhaimmin tunnetuista simpukkalajeista ja suurimman osan kaupallisista simpukkalajeista.

## Luokittelu
* **Imparidentia**
** Lahko: Vähähampaiset (Adapedonta)
** Lahko: Cardiida
** Lahko: Galeommatida
** Lahko: Gastrochaenida
** Lahko: †Hippuritida
** Lahko: Lucinida
** Lahko: †Megalodontida
** Lahko: †Modiomorphida
** Lahko: Myida
** Lahko: Sphaeriida
** Lahko: Venerida
** Yläheimo: Cyamioidea
** Yläheimo: Gaimardioidea
** Yläheimo: †Grammysioidea
** Yläheimo: †Kalenteroidea
** Heimo: †Palaeocarditidae

## Lähteet
Union nationale des travailleurs du Mali

**Union nationale des travailleurs du Mali** eli UNTM on Malin suurin ammattiliittojen keskusjärjestö.

Ammattiyhdistystoiminta laillistettiin Ranskan siirtomaissa vuonna 1945. Vuonna 1946 silloisessa Ranskan Sudanissa perustettiin Abdoulaye Diallon johtama ammattiliittojen alueellinen järjestö Union régionale des syndicats du Soudan, joka kuului Ranskan CGT-keskusjärjestöön. Vuonna 1957 perustettiin Union territoriale des travailleurs du Soudan, joka liittyi afrikkalaiseen UGTAN-keskusjärjestöön. Vuonna 1960 järjestö sai nimen Union syndicale des travailleurs du Soudan. Nykyinen nimi otettiin vuonna 1963, jolloin myös järjestön rakenne organisoitiin uudelleen.

Mamadou Famady Sissokon johtama, lähinnä virkamiehistä ja palkkatyöläisistä koostunut UNTM oli Modibo Keïtan hallinnon aikana käytännössä osa hallitsevaa Sudanin liitto -puoluetta. Se lakkautettiin vuoden 1968 vallankaappauksen jälkeen, mutta perustettiin uudelleen Seydou Diallon johdolla vuonna 1974. Moussa Traorén yksipuoluejärjestelmässä viranomaisten valvoman järjestön tehtävänä oli toimia työntekijöiden ja valtion välittäjänä. Tilanne alkoi muuttua 1980-luvulla pääsihteeri Bakary Karembén aikana, kun valtiontalouden tervehdyttäminen johti laajaan työttömyyteen ja palkkatason laskuun. 1990-luvun vaihteessa UNTM osallistui aktiivisesti Malin demokratialiikkeeseen, joka kaatoi Traorén hallinnon vuonna 1991. UNTM vaikutti sen jälkeenkin voimakkaasti Malin politiikkaan, minkä johdosta osa sen jäsenjärjestöistä irtautui maan hallituksen tuella uudeksi Confédération syndicale des travailleurs du Mali -keskusliitoksi vuonna 1997. Suhteet hallitukseen paranivat 2000-luvulla, jolloin liitto sai Siaka Diakitén johdolla läpi suuren osan palkkatavoitteistaan.

UNTM koostuu kolmestatoista kansallisesta, kahdeksasta alueellisesta ja 49 paikallisesta ammattiliitosta sekä Ranskassa asuvien malilaisten järjestöstä. Sen jäsenmääräksi arvioitiin 122&nbsp;000 henkeä vuonna 2003. UNTM on Ammattiyhdistysliikkeen maailmanjärjestön ja Afrikan ammattiliittojen yhtenäisyysjärjestön OATUU:n jäsen. Sen pääsihteerinä on toiminut vuodesta 2013 lähtien Yacouba Katilé.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* UNTM:n sivusto
Koiralampi

**Koiralampi** tai **Koiralammi** voi tarkoittaa ainakin seuraavia:

## Koiralampi
* Koiralampi, lampi Heinolassa Ahveniston kylän lähellä
* Koiralampi, lampi Heinolassa Kesiön kylän lähellä
* Koiralampi, lampi Heinolassa Pääsinniemen kylän lähellä
* Koiralampi, lampi Joutsan Ruhalahdella
* Koiralampi, lampi Jyväskylässä Lähteelänperän kylän lähellä
* Koiralampi, järvi Kannonkoskella Vuoskosken lähellä
* Koiralampi, lampi Karstulassa
* Koiralampi, lampi Keuruun Haapamäellä
* Koiralampi, lampi Keuruulla Yltiän kylän suunnalla
* Koiralampi, lampi Kouvolan Korjankylän lähellä
* Koiralampi, lampi Kouvolassa Kimolan kylän lähellä
* Koiralampi, lampi Laukaassa Anttospohjan kylän lähellä
* Koiralampi, lampi Mikkelin Kautialassa
* Koiralampi, lampi Mikkelin Kuomiokoskella
* Koiralampi, lampi Mikkelin Sydänmaanpohjalla
* Koiralampi, lampi Multialla
* Koiralampi, lampi Mäntyharjussa
* Koiralampi, lampi Orivedellä
* Koiralampi, lampi Pieksämäellä lähellä Sakonkylää
* Koiralampi, lampi Saarijärvellä
* Koiralampi, lampi Soinissa
* Koiralampi, lampi Sysmässä
* Koiralampi, järvi Viitasaarella Kalliojärven lähellä
* Koiralampi, järvi Viitasaarella Kimingin lähellä
* Iso Koiralampi, järvi Kouvolassa
* Iso Koiralampi, lampi Joutsassa lähellä kirkonkylää
* Iso Koiralampi, lampi Uuraisilla
* Pieni Koiralampi, lampi Joutsassa lähellä kirkonkylää
* Pieni Koiralampi, lampi Uuraisilla

## Koiralammi
* Koiralammi, lampi Asikkalassa Mustjärven lähellä
* Koiralammi, lampi Sysmässä Soiniemen lähellä
* Koiralammi, lampi Sysmässä Taipaleen lähellä
* Koiralammi, lampi Tampereen Teiskossa Kaanaan lähellä
* Koiralammi, lampi Urjalassa Peltorinteen asuinalueella.
Taivas ja maa

**Taivas ja maa** (*Heaven & Earth*) on yhdysvaltalainen elokuva, jonka ohjaaja on Oliver Stone. Se on ilmestynyt vuonna 1993. Elokuvan pohjana on Le Ly Hayslipin omaelämäkerrallinen romaani nuoren naisen varttumisesta Vietnamin sodan varjossa ja romanssista amerikkalaissotilaan kanssa.

## Näyttelijät

Lähde: 

Erään kriitikon mukaan ”[e]lokuvalla on hyvät, voimalliset hetkensä, mutta Stone antaa kerrontansa lipsahtaa liian usein kioskilukemistoista tutun viihdeturinan puolelle”.

## Lähteet
Tšekin pääministeri

**Tšekin pääministeri** on Tšekin hallituksen johtaja. Presidentti nimittää pääministerin viisivuotiskaudelle, pääministeri ehdottaa hallituksen muita ministereitä jotka presidentti nimittää.

## Luettelo Tšekin pääministereistä



## Lähteet
Sitkokääpä

**Sitkokääpä** (*Antrodiella pallescens*) on koko Suomessa yleinen kääpälaji. Sitä esiintyy rehevissä ja kosteissa metsissä. Sitkokäävällä on vahva seuraajalajisuhde taulakääpään ja usein sitkokääpä kasvaa suoraan kuolleen taulakäävän päälle. Isäntäpuita ovat koivut, harmaaleppä ja harvoin muut lehtipuut. Sitkokääpä on erotettu omaksi eurooppalaiseksi lajikseen *[[Antrodiella semisupina]]sta*.

Sitkokäävän itiöemä on yksivuotinen ja tyypiltään joko pileaattinen tai puoliresupinaattinen pienialaisella alustanmyötäisellä osalla, vain harvoin lakkia ei muodostu ollenkaan. Lakkien muoto vaihtelee paljon pienistä kynsimäisistä röyhelömäisiin. Tuoreena itiöemä on hyvin sitkeä, kuivana se muuttuu kovaksi ja lakin reuna kipristyy alaspäin. Lakin yläpinta on sileä ja mattapintainen, väriltään kermanvalkea tai savunharmaa epäselvin vöin. Pillipinta on valkoinen ja kuivuessaan kermankeltainen. Pyöreitä pillejä mahtuu 4–8 millimetrille. Lohkopinta on kokonaan valkoinen ja käävän kokonaispaksuus 1–3&nbsp;mm.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Laji.fi: Sitkokääpä (''Antrodiella pallescens'')
Imatra Express

**Imatra Express** oli VR-yhtymän edeltäjän Valtionrautateiden 1980-luvulla liikennöimä express-junavuoro Imatralta Helsinkiin. Juna aloitti liikennöinninsä 19. elokuuta 1985. Juna muuttui vuonna 1988 InterCity-vuoroksi. 

Imatra Express EXP 18 oli kulussa maantaista lauantaihin ja lähti Imatralta kello 6.35 ja saapui Helsinkiin kello 9.30. Paluujuna EXP 17 oli kulussa sunnuntaista perjantaihin ja lähti Helsingistä kello 15.30 ja saapui Imatralle kello 18:43. Juna pysähtyi Lappeenrannan, Kouvolan ja Lahden asemilla. 

## Lähteet
Elimäen Liikenne

**Elimäen Liikenne** on elimäkeläinen linja-autoliikennöintiä harjoittava osakeyhtiö. Sen pääkonttori ja -varikko sijaitsee Elimäen kirkonkylällä eli entisessä Elimäen kuntakeskuksessa, Kouvolassa. Yritys on yksi Elimäen tunnetuimmista ja menestyneimmistä yrityksistä, ja moni pohjoiskymenlaaksolainen käyttääkin yhtiön tilausajo-palveluita. Myös suurin osa Kouvolan seudun joukkoliikenteen linja-autoista on vuodesta 2018 ollut Elimäen liikenteen omistamia. Aikaisemmin yhtiö liikennöi vain Elimäeltä Korian kautta Kouvolaan, Anjalaan ja Loviisan suuntaan, mutta nykyisin jopa suurin osa Kouvolan keskusta-alueen ja Kuusankosken paikallisliikenteen linja-autoista on Elimäen Liikenteen operoimia.

Elimäen Liikenteen perustaja, Pyhtäältä kotoisin ollut Emil Lauhkonen (1901–1986) aloitti automiehen uransa kuorma-autoilijana vuonna 1926. Seuraavana vuonna hän oli mukana liikennöimässä henkilöautolla ajettua linjaa Kotkasta Helsinkiin. Vuonna 1928 Lauhkonen hankki yhdessä veljensä Uuno Lauhkosen ja Kalle Hartikan kanssa linja-auton, jolla ajettiin linjaa Kotka–Pyhtää–Ahvenkoski. Myöhemmin linjaa jatkettiin Loviisaan, Porvooseen ja lopulta Helsinkiin. Oltuaan välillä osakkaana Etelä-Suomen Linjaliikenne Oy:ssä ja Kotkan Linja-auto Oy:ssä Lauhkonen keskitti jatkosodan jälkeen liikenteensä alueelle Kouvola–Elimäki–Ruotsinpyhtää–Loviisa ja muodosti yhtiönsä vuonna 1950 osakeyhtiöksi nimellä Elimäen Liikenne Oy. Emil Lauhkonen toimi yhtiön johdossa vuoteen 1973, jolloin toimitusjohtajaksi tuli hänen pojanpoikansa Jukka Lauhkonen. Vuonna 1986 Elimäen Liikenteellä oli 12 linja-autoa. 

## Lähteet
Dale Stephens

**Dale Stephens** (s. 12. kesäkuuta 1989 Bolton) on englantilainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan keskikenttäpelaaja. Hän edustaa Englannin Valioliigassa pelaavaa Burnleya.

Stephens aloitti liigauransa kakkosliigassa Buryn joukkueessa helmikuussa 2007. Sittemmin hän on edustanut Oldham Athleticia ja Charlton Athleticia sekä lainasopimuksilla Droylsdenia, Hyde Unitedia, Rochdalea ja Southamptonia. Tammikuussa 2014 hän siirtyi Brighton & Hove Albioniin, joka nousi keväällä 2017 Valioliigaan. Kaudella 2017–2018 Stephens pelasi Valioliigassa 36 ottelua ja niissä kaikissa täydet 90 minuuttia. Seuraavalla kaudella hän pelasi 30 liigaottelua ja teki maalin tammikuussa West Ham Unitedia vastaan. Kaudella 2019–2020 hän pelasi 33 valioliigaottelua, joista 28 ottelua avauskokoonpanossa. Syyskuussa 2020 Stephens siirtyi Burnleyyn.

## Lähteet
Kuusensitkokääpä

**Kuusensitkokääpä** (*Antrodiella parasitica*) on Suomessa harvinainen ja uhanalainen kääpälaji, jota tavataan vain kuusilta. Sillä on tiivis seuraajalajisuhde kuusenkynsikääpään ja on jopa epäilty, että kuusensitkokääpä olisikin edeltäjälajinsa loinen. Kuusensitkokäävän aiheuttamaa lahoa on vaikea erottaa, sillä sekä se että kuusenkynsikääpä ovat valkolahottajia.

Kuusensitkokäävän itiöemä on yksivuotinen ja aina resupinaattinen. Yksittäinen itiöemälaikku ei yleensä ole halkaisijaltaan yli 2 cm ja sen kokonaispaksuus on 1-2 mm. Tuoreena itiöemä on kermanvalkea ja kuivuessaan se muuttuu likaisen rusehtavaksi. Mutkitteleva reunus on ohut, välillä häipyvä kun pillit yltävät reunaan asti. Pillit ovat joko pyöreitä tai epäsäännöllisiä ja niitä mahtuu 4-7 millimetrille. Pohjamalto on valkoinen ja varsinainen malto ohut, 0,2-0,5 mm. Kuusensitkokäävän voi oikeastaan sekoittaa vain lapinsitkokääpään, joka on keltaisempi, isokokoisempi, paksumpi ja usein lakillinen.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Laji.fi: Kuusensitkokääpä (''Antrodiella parasitica '')
Botnia Express (juna)

**Botnia Express** oli VR-yhtymän edeltäjän Valtionrautateiden 1980-luvulla liikennöimä express-junavuoro. Juna aloitti liikennöintinsä 30. toukokuuta 1983 reitillä Seinäjoki–Helsinki ja sen tarkoitus oli tarjota nopea junayhteys Seinäjoelta Helsinkiin. Pari vuotta myöhemmin, kesäkuussa 1985 junaa alettiin liikennöidä Vaasasta Helsinkiin. Kesällä 1988 juna muuttui InterCity-vuoroksi. 

Botnia Express EXP 36 lähti Vaasasta kello 5.40 ja saapui Helsinkiin kello 9.55. Paluujuna EXP 35 lähti Helsingistä kello 15.00 ja saapui Vaasaan puoli seitsemän aikoihin illalla. Juna pysähtyi Tervajoen, Seinäjoen, Parkanon ja Tampereen asemilla.

## Lähteet
Lehtokääpä

**Lehtokääpä** (*Antrodiella romellii*) on euroopanpähkinäpensaan, pajujen, harmaalepän, haavan ja muiden lehtipuiden maahan pudonneilla oksilla kasvava kääpälaji. Sitä pidetään Etelä-Suomen pähkinälehtojen tyyppilajina, mutta lehtokääpää esiintyy myös muissa lehtometsätyypeissä ja kulttuuriympäristöissä Lappia myöten. Lehtokäävällä ei ole selvää edeltäjälajia, mutta usein se kasvaa samalla paikalla runko-orvakan jälkeen.

Lehtokäävän yksivuotinen itiöemä on tyypiltään resupinaattinen ja huomattavan sitkeä vaikka kokonaispaksuus on vain 1 mm. Nuori itiöemä on tuoreena kuultava ja tiskiveden harmahtava, ikääntyessään ja kuivuessaan se muuttuu kermankellertäväksi. Samat sävyt ovat nähtävissä lohkopinnassa, jossa pohjamalto erottuu selvänä hyytelömäisen kuultavana kerroksena muuten kermanvalkeasta pinnasta. Säännöllisen pyöreitä pillejä on 5-7 millimetrillä. Lehtokääpä jää helposti maastossa havaitsematta pienen kokonsa vuoksi, tai sitä erehtyy pitämään muuna keskenkasvuisena kääpänä. Varma tunnistus vaatii mikroskopointia.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Laji.fi: Lehtokääpä (''Antrodiella romellii'')
Mauri Suomalainen

**Mauri Uuno Kalervo Suomalainen** (25. syyskuuta 1925 Kuopio – 8. kesäkuuta 2001) oli suomalainen pikaluistelija ja pikaluisteluvalmentaja.

Mauri Suomalainen aloitti kilpailu-uransa TUL:n Helsingin Työväen Luistelijoiden riveissä. Hänestä tuli TUL:n Luisteluliiton yhteistyösopimuksen mukaisesti ensimmäinen TUL:n edustaja, joka edusti Suomea nuorten pikaluistelumaaottelussa vuonna 1942. Miesten sarjoissa hän nousi TUL:n kärkeen sodan jälkeen vuonna 1946 voittaen miesten sarjan matkamestaruuksia. Hän voitti TUL:n yleismestaruuden vuosina 1948 ja 1949. 

Suomalaisella parhaaksi matkaksi vakiintui 500 metriä. Suomalainen edusti Suomea vuonna 1948 niin EM- kuin MM-kisoissa. Hän ei päässyt luistelemaan kumassakaan kisassa viimeistä matkaa, mutta 500 metrillä hän oli kilpailijoiden parhaimmistoa; MM-kisoissa peräti kolmas 500 metrillä. Vuoden 1948 St. Moritzin olympialaisten karsinnoissa Suomalainen oli TUL:n luistelijoista vahvin kisaehdokas erityisesti olympialaisten 500 metrille, mutta sijoittuminen kisoja edeltävissä SM-kisoissa vasta yhdeksänneksi pudotti hänet kisajoukkueesta.

Suomalainen pääsi vielä vuonna 1950 EM-kisaedustajaksi. Tässä vaiheessa hän siirtyi edustamaan Suomen Luisteluliiton alaista Helsingin Luistinkiitäjiä. Vuoden 1951 SM-kisoissa hän voitti 500 metrin Suomen mestaruuden 500 metrillä. Oma aktiiviura jatkui aina vuoteen 1956 asti.

Oman luistelu-uransa jälkeen Suomalainen toimi luisteluvalmentajana syksystä 1956 alkaen. Henkilökohtaisia valmennettavia olivat mm. Kaija Mustonen ja Keijo Tapiovaara,

Toisena lajina pyöräilyuran päätyttyä Suomalaisella oli ratapyöräily, jossa hän edusti helsinkiläistä Pyörä-Toverit-seuraa aina 1960-luvulle asti.

## Henkilökohtaiset ennätykset

* 500 metriä 44,3 (Tampere, 18. helmikuuta 1951)
* 1&nbsp;000 metriä 1.38,2 (Pälkäne, 15. maaliskuuta 1962)
* 1&nbsp;500 metriä 2.25,2 (Rovaniemi, 13. maaliskuuta 1952)
* 3&nbsp;000 metriä 5.03,7 (1959)
* 5&nbsp;000 metriä 8.58,7 (Hämeenlinna, 12. tammikuuta 1955)
* 10&nbsp;000 metriä 18.53,8 (Helsinki, 09. maaliskuuta 1949)

## Lähteet

*

### Viitteet
Westfield (New Jersey)

**Westfield** on kunta (*town*) New Jerseyn osavaltiossa, Unionin piirikunnassa. Vuonna 2019 sen väkiluku oli 29&nbsp;881 asukasta.

Westfield perustettiin vuonna 1794 ja siitä tuli kunta vuonna 1903.

## Lähteet
Zilezers

**Zilezers** eli **Sineje** (;  ) on järvi Itä-Latviassa Ciblan kunnassa ja Luoteis-Venäjällä Pihkovan alueen Krasnogorodskin piirissä.

## Maantietoa
Järvi on 2,4 kilometriä pitkä, 1,3 kilometriä leveä ja sen pinta-ala on 2,2 neliökilometriä eli 216 hehtaaria. Järvi sijaitsee Latvian ja Venäjän välisellä rajalla niin, että 159,1 hehtaaria kuuluu Venäjälle ja 57 hehtaaria Latvialle. Toisissa lähteissä mainitaan Latvian osuudeksi 98 hehtaaria . Järvi on munuaisen muotoinen ja se rannat ovat kaarevia ilman mainittavia niemiä tai lahtia. Järven pohja on tasainen ja sen syvyys on 3,5 metriä ja sen keskisyvyys on 2,5 metriä. Sen rannat ovat loivia ja matalia lukuun ottamatta lounaassa. Venäjän ja Latvian välinen raja seuraa järveen laskevaa Pernovkan jokea ja tekee järvessä kulmikkaan käännöksen. Venäjälle jäävät rannat ja lähiympäristö on autiota ja soistunutta metsämaata. Latvian puolella ympäristö on osittain viljeltyä maata ja siellä on vähäistä haja-asutusta. Vidrin kylä on kuitenkin autiona.

## Historiaa
Järvi on entinen Sinjajan läpivirtausjärvi, mutta kun valuma-alueen pääuomaa siirrettiin länteen päin, jäi järvelle enää Pernovkan sivujoen läpivirtaus. Tällä on ollut järvelle suuri vaikutus, sillä aikaisemman 1&nbsp;300 neliökilometrin valuma-alue vaihtui joenuoman siirrossa 72 neliökilometrin valuma-alueeseen. Yhteys pääuomaan kuitenkin säilyi sivujoen ja muutaman tulvakanavan kautta.

## Luontoarvoja
Järven rannat ovat matalat ja ovat suo- ja vesikasvillisuuden valtaamaa. Järven pohja on heikkaa läpivirtaavan joen kohdilla, mutta muualla se on mutaa. Järvellä kasvaa muun muassa kortetta, ulpukkaa, kalmojuurta, osmankäämiä, karvalehteä, kaislaa ja  vitaa. Järven kalalajeja ovat ainakin hauki, särki, ahven, kiiski, lahna, rantanuoliainen, pasuri, salakka ja suutari.

## Vesistösuhteita
Zilezers sijaitsee Sinjajan valuma-alueella. Sinjaja on Velikajan sivujoki ja kuuluu Velikajan valuma-alueeseen, joka on Narvanjoen vesistöalueen eteläisin osa. Velikaja laskee Peipsijärveen, mistä Narvanjoki jatkaa pohjoiseen päin ja laskee lopuksi Itämerellä Suomenlahteen. Siihen laskee kolme ojaa, josta yksi on pienen Sinicas-lammen laskuoja. Varsinainen tuloveden lähde on Pernovkan joki, joka virtaa järven läpi ja yhtyy pian Sinjajaan. Järven valuma-alueen koko on 72 neliökilometriä.

## Huomautuksia

## Lähteet
Voikääpä

**Voikääpä** (*Antrodiella serpula*) on Suomessa eteläpainotteisesti ja paikoittain kosteissa metsissä tavattava kääpälaji. Isäntäpuita ovat lepät ja euroopanpähkinäpensas, tosin yhtä tärkeä edellytys voikäävälle on sen edeltäjälaji lepänkääpä. Usein voikääpä kasvaa suoraan kuolleiden, ruskeanmustien lepänkääpien päällä.

Voikäävän itiöemä on yksivuotinen ja pileaattinen. Nykerömäiset tai hyllymäiset, usein epämuotoiset lakit kasvavat joko yksittäin tai ryhminä. Tuoreena itiöemä on pehmeän tuntuinen mutta sitkeä, kuivuessaan se tuntuu hiekkapaperimaisen karhealta, kovettuu ja kiertyy alaspäin. Yläpinta on kalpeankeltainen ja keltaisuus voimistuu käävän vanhetessa ja kuivuessa. Pillipinta on kellanvalkoinen ja tuoreena rasvamaisen kuultava. Kulmikkaita ja vanhemmiten hammassuisia pillejä mahtuu 4-7 millimetrille. Lohkopinnassa erottuvat oljenkeltainen, 1-2 mm paksu maltokerros ja tuoreena kuultavat, kuivina likaisen rusehtavat pillit. Kokonaispaksuus on 5-10 mm.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Laji.fi: Voikääpä (''Antrodiella serpula'')
Erkki Lasonpalo

**Erkki Lasonpalo** (s. 1986 Lahti) on suomalainen kapellimestari. Hän opiskeli Sibelius-Akatemiassa Jorma Panulan ja Leif Segerstamin johdolla. Hänen oma soittimensa on viulu.

Lasonpalo sai vuonna 2019 nimityksen kaksivuotiskaudelle Lappeenrannan ja Mikkelin kaupunginorkesterien johtoon vuoden 2020 alusta. Näiden orkesterien soittajat toimivat myös yhteistyössä Saimaa Sinfoniettana. Vuonna 2023 hän sai jatkokauden näiden orkesterien johdossa samalla kun hänet nimitettiin Mikkelin musiikkijuhlien taiteelliseksi johtajaksi kaudelle 2023–2026. Lasonpalo oli toiminut jo vuodesta 2017 Mikkelin kaupunginorkesterin taiteellisena partnerina Daniel Raiskinin kanssa. Lisäksi hän on toiminut Kemin kaupunginorkesterin, Sinfoniaorkesteri Vivon ja Tapiolan nuorten sinfonikkojen johtajana. Keväällä 2013 hän johti ensimmäisen kerran Sinfonia Lahtea. Vuonna 2014 hänestä tuli Heinäveden musiikkipäivien taiteellinen johtaja.

Suomen ulkopuolella Lasonpalo on johtanut Islannin sinfoniaorkesteria. Viulua hän on soittanut Postiglione-kvartetissa.

## Lähteet
Aurantiporus

**Aurantiporus** on kääpäsuku, jonka lajistoa on muuteltu paljon ennen sen vakiintumista nykyiseen dna-analyysien perusteella.

## Lajit
Index Fungorumin mukaan *Aurantiporus* sisältää seuraavat lajit:

* *[[Aurantiporus albidus]]*
* *[[Aurantiporus pilotae]]*
* *[[Aurantiporus roseus]]*
* *[[Aurantiporus transformatus]]*
* *[[Aurantiporus venustus]]*

Aiemmin *Aurantiporus* sisälsi myös kolme Suomessa tavattavaa lajia, mutta Index Fungorumissa ne on sittemmin siirretty muihin sukuihin:
* Sahramikääpä (*Aurantiporus croceus → Hapalopilus croceus*)
* Mehikääpä (*Aurantiporus fissilis → Pappia fissilis*)
* Lohikääpä (*Aurantiporus priscus → Hapalopilus priscus*)

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Laji.fi: Sahramikäävät (''Aurantiporus'')
Europasaurus

**Europasaurus** (nimen merkitys "eurooppalainen lisko") on Brachiosauridae-heimoon kuulunut, sukupuuttoon kuollut dinosaurussuku. Siihen luetaan yksi laji, *Europasaurus holgeri*. Laji oli noin 304 senttimetrin mittainen ja painoi noin 453–907 kilogrammaa. *Europasaurus* eli myöhäisellä jurakaudella ja hävisi noin 155–150 miljoonaa vuotta sitten. Se oli elintavoiltaan kasvinsyöjä. *Europasauruksen* fossiileja on löydetty Saksasta.

## Lähteet
Khalil Small

**Khalil Small** (s. 19. huhtikuuta 1995 Chicago, Illinois) on yhdysvaltalainen koripalloilija, pelipaikaltaan takamies. Hän on pelannut ammattilaisena Suomen pääsarjassa.

## Elämä ja ura

Small pelasi yliopistokoripalloa University of Wisconsin–Green Bayn joukkueessa vuosina 2014–2018. Viimeisellä yliopistokaudellaan hänen tilastokeskiarvonsa olivat 18,2 pistettä, 6,7 levypalloa, 3,3, korisyöttöä ja 1,3 riistoa per ottelu, ja hänet valittiin konferenssinsa tähdistöviisikkoon. Lisäksi hänet valittiin konferenssin puolustustähdistöviisikkoon kahdesti.

Yliopistouransa jälkeen Small siirtyi ammattilaiseksi Eurooppaan tehtyään elokuussa 2018 sopimuksen Suomen pääsarjassa pelanneen Kobrien kanssa. Small kirjautti runkosarjassa 17,7 pistettä ja 6,0 levypalloa ottelua kohden ja oli koko sarjan vetailussa pistekeskiarvollaan yhdeksäs. Sarjan piste-ennätyksensä (35) hän heitti joulukuussa Kouvoja vastaan. Kobrat ei edennyt kauden päätteeksi pudostuspelivaiheeseen.

Syyskuussa 2019 Small jatkoi pelaamista Suomen pääsarjassa Tampereen Pyrinnössä, missä hän pelasi etupäässä heittävänä takamiehenä. Runkosarjassa Small kirjautti parhaimmillaan yhdessä ottelussa 32 pistettä. Pyrintö sijoittui runkosarjassa lopulta viidenneksi kauden keskeydyttyä pysyvästi koronaviruspandemian vuoksi.

## Lähteet
* Khalil Small Suomen Koripalloliitto
* Khalil Small College Stats College Basketball at Sports-Reference.com 
* Khalil Small University of Wisconsin Green Bay Athletics 

### Viitteet

## Aiheesta muualla
* Khalil Small basketball profile eurobasket.com
Savonia (juna)

**Savonia** oli VR-yhtymän edeltäjän Valtionrautateiden liikennöimä nimetty erikoispikajunavuoro. Junavuoro aloitti liikennöinnin 1972, tuolloin vielä erikoiskiitojuna-nimikkeellä (EK), Helsingistä Kuopioon. Seuraavana kesänä erikoiskiitojunista tuli erikoispikajunia ja Savonia alkoi liikennöidä Helsingistä Kontiomäelle asti. Vuonna 1987 junan pääteasemaksi tuli Iisalmi. Juna lopetti liikennöinnin vuonna 1993.

Vuoden 1974 aikatauluissa Savonia-juna EP 83 lähti Helsingistä kello 12.00 ja saapui Kontiomäelle kello 20.50. Junan vastakkainen pari EP 84 lähti Kontiomäeltä kello 8.55 ja saapui Helsinkiin 17.30. Juna pysähtyi Riihimäellä, Lahdessa, Kouvolassa, Mikkelissä, Pieksämäellä, Kuopiossa, Iisalmessa ja Kajaanissa.

## Lähteet
Jackie Shin

**Jackie Shin** on eteläkorealaissyntyinen kapellimestari, säveltäjä, pianisti ja lyömäsoittaja. Hän muutti synnyinmaastaan Yhdysvaltain kautta Kanadaan ja sieltä Suomeen. Hän valmistui maisteriksi matematiikassa Yalen yliopistosta ja musiikin tohtoriksi Toronton yliopistosta pääaineinaan sävellys ja musiikin teoria. Hän suoritti musiikin maisterin tutkinnon Sibelius-Akatemian kapellimestariluokalla, jossa häntä olivat opettaneet Leif Segerstam ja Jorma Panula.

Shinin äiti vei aikoinaan kaikki lapsensa pois Etelä-Koreasta, koska maassa vallitsi diktatuuri, jossa perheen isä oli surmattu mielipidesyistä. Suorittaessaan tohtoriopintoja Toronton yliopistossa Shin tapasi Ottawan National Arts Centressä Jorma Panulan, joka rohkaisi häntä muuttamaan Suomeen. Shin tutustui lisäksi Toronton yliopistossa opiskelleeseen lyömäsoittaja Antti Ohenojaan, josta tuli hänen aviomiehensä.

Vuonna 2018 Shin aloitti toimintansa Kauniaisten orkesterin johdossa. Hänen debyyttikonsertissaan Kauniaisten orkesterin johdossa solistina vieraili klarinetisti Christoffer Sundqvist. Shin on johtanut myös Kaartin soittokuntaa ja Töölö Brassia. Keväällä 2019 Shinin seuraajaksi Kauniaisten orkesterin johtajana ryhtyi Petri Sakari. Syksyllä 2019 Shin siirtyi Espoo Sinfonian kapellimestariksi. Pianistina ja lyömäsoittajana hän on esiintynyt muiden muassa Radion sinfoniaorkesterin ja Oulu Sinfonian kanssa. Hänen sävellyksiään ovat esittäneet kanadalaiset orkesterit, kuten Toronton ja Victorian sinfoniaorkesterit.

## Lähteet
Colgate University

**Colgate University** on yhdysvaltalainen yksityinen yliopisto New Yorkin osavaltiossa Hamiltonissa. 

Yliopisto perustettiin vuonna 1819. Se oli aikaisemmilta nimiltään *Baptist Education Society of the State of New York* (1819–1823), *Hamilton Literary & Theological Institution* (1823–1846) ja *Madison University* (1846–1890).

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Heimo Ylihärsilä

**Heimo Jaakko Ylihärsilä** (19. tammikuuta 1913 Lapua – 28. maaliskuuta 1968 Lapua) toimi Lapuan kunnan- ja kauppalanjohtajana vuosina 1954–1968.
Pyöröhaihdutin

**Pyöröhaihdutin** (usein myös rotavapor) on laboratoriolaite, jota käytetään liuotinten poistamiseen synteesituotteesta. Se mahdollistaa liuotinten poistamisen matalissa lämpötiloissa ja sitä voidaan pitää hellävaraisena alipainetislauslaitteistona. Pyöröhaihdutin kuuluu kemian laboratorioiden perusvarusteisiin.    

## Rakenne
Pyöröhaihduttimen suurin komponentti on nesteellä täytetty allas, jossa on lämmitysvastus. Käytetty neste on useimmiten vettä. Lisäksi haihduttimessa on tyhjiöpumppu, jäähdytin sekä pyörivä varsi, johon voidaan kiinnittää pyörökolvi. Varren lävitse kulkee putki jäähdyttimen kautta liuottimenkeruuastiaan. Pyöröhaihduttimessa liuotin saadaan tehokkaasti haihdutettua alipaineen, pyörityksen ja lämmityksen yhteisvaikutuksella. Matalampi paine alentaa liuottimen kiehumispistettä, lämmitysallas lämmittää kolvin seinämiä tasaisesti ja pyöritys levittää liuottimen ohueksi kalvoksi kolvin seinämille niin, että lämmön siirtyminen ja haihtuminen on mahdollisimman helppoa. Se myös ehkäisee äkillistä ja voimakasta kiehumista. Lisävarmuutena kiehumisen hallitsemiseksi voidaan käyttää myös kiehumakiviä. Haihdutettu liuotin kulkeutuu jäähdyttimeen, missä se tiivistyy ja valuu allaolevaan keruukolviin. .  

Ensimmäisen kaupallisen pyöröhaihduttimen toi markkinoille Büchi vuonna 1957.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Sahramikääpä

**Sahramikääpä** (*Hapalopilus croceus*, syn. *Aurantiporus croceus*) on Suomessa tavattu yhdestä paikasta lounaisrannikolta, ja se on äärimmäisen uhanalainen kääpälaji, jota sanotaan myös Euroopan kauneimmaksi kääväksi. Muuallakin kääpä on harvinainen, Norjassa ja Tanskassa se on määritelty hävinneeksi. Sahramikäävän ainoa isäntäpuu on tammi, ja kääpä voi kasvaa vielä elävän puun onkaloissa ja oksien arvissa. Sitä esiintyy myös kaatuneilla rungoilla.

Käävän mattapintainen itiöemä on tavallisesti puoliresupinaattinen, ja lakki on typäkkä. Yläpinta on kupera ja tasaisen kellanoranssi, vanhoilla itiöemillä väri haalistuu harmaanvalkoiseksi. Pillipinta on kirkkaan oranssinpunainen, ja pyöreitä tai kulmikkaita pillejä on 2–3 millimetrillä. Alustan myötäisen alueen reunavalli on selvä ja väriltään kirkkaanoranssi. Leikkauspinnassa näkyvät pehmeä kellanoranssi malto ja ruskeampi, helposti lohkeava pillikerros. Itiöemän kokonaispaksuus on 2–4 cm. Tuoreena kääpä tuoksuu heikosti rouskulta ja maistuu kitkerälle.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Laji.fi: Sahramikääpä (''Aurantiporus croceus'')
Karelia (juna)

**Karelia** oli VR-yhtymän edeltäjän Valtionrautateiden liikennöimä nimetty erikoispikajunavuoro Joensuusta Helsinkiin. Juna aloitti liikennöinnin 1972 ja se oli kulussa aina vuoteen 1992 asti. Vuoden 1974 aikatauluissa Karelia-juna EP 8 lähti Joensuusta kello 7.45 ja saapui Helsinkiin kello 13.55. Junan vastakkainen pari EP 7 lähti Helsingistä kello 16.05 ja saapui Joensuuhun kello 22.07. Junan pysähdyspaikat olivat Kitee, Parikkala, Imatra, Lappeenranta, Kouvola ja Lahti. 

## Lähteet
Kudospallokala

**Kudospallokala** (*Tetractenos glaber*) on pallokalojen (Tetraodontidae) heimoon kuuluva kalalaji. Se on tavallisesti korkeintaan 15 tai 16 senttimetrin mittainen. Kudospallokala voidaan sekoittaa samaan sukuun kuuluvaan *[[Tetractenos hamiltoni]]*-lajiin. Kudospallokala elää kotoperäisenä Australiassa, jossa sitä tavataan alueella eteläisestä Queenslandista Tasmaniaan. Kudospallokala on myrkyllinen eikä siksi sovellu ihmisravinnoksi. Kansainvälinen luonnonsuojeluliitto IUCN luokittelee lajin elinvoimaiseksi.

## Lähteet
Pietarsaaren kuuromykkäinkoulu

**Pietarsaaren kuuromykkäinkoulu** oli vuonna 1863 vihitty koulu Pietarsaaressa. Koulu sijaitsi "Dövstumsbackenilla" eli Pietarsaaren maaseurakunnan entisen pappilan mäellä. Koulurakennuksessa oli kaksi salia ja yksi kamari. Oppilaina koulussa oli suomen- ja ruotsinkielisiä poikia ja tyttöjä. Oppiaineina olivat äidinkieli, uskonto, laskento, muoto-oppi, maantiede, historia, luonnontiede, kaunokirjoitus, piirustus, voimistelu ja käsityöt. Kun tilat todettiin liian pieneksi, seuraavana vuonna rakennettiin toinen koulurakennus. Vuonna 1887 koulu muutti Runeberginkadulle Pietarsaareen ja toimi tiloissa lakkauttamiseensa 1932 saakka. Nykyään tontilla sijaitsee Etelänummen koulu.

## Lähteet
* Håkan Andersson, Guy Björklund, Sixten Ekstrand, Kai Hoffman: *Pietarsaaren historia osa V*. Pietarsaaren kaupunki, 2015

### Viitteet
Polaria (juna)

**Polaria** oli VR-yhtymän edeltäjän Valtionrautateiden liikennöimä erikoispikajunavuoro Helsingistä Ouluun. Juna aloitti liikennöinninsä 1972 ja sen liikennöinti loppui 1979. Vuoden 1974 aikatauluissa Polaria-juna EP 53 lähti Helsingistä kello 7.00 ja saapui Ouluun kello 14.30. Junan vastakkaiseen suuntaan kulkeva pari EP 54 lähti Oulusta kello 16.00 ja saapui Helsinkiin kello 23.35. Juna pysähtyi Tampereen, Seinäjoen, Pännäisten, Kokkolan ja Ylivieskan asemilla.

## Lähteet
Elisaveta Rimkevitch

**Elisaveta Rimkevitch** (s. 1995) on suomalainen ooppera- ja liedlaulaja, äänialaltaan sopraano.

Rimkevitch aloitti vuonna 2015 lauluopintonsa Sibelius-Akatemiassa Sirkka Parviaisen johdolla. Hän valmistui keväällä 2018 musiikin kandidaatiksi ja aloitti maisteritutkinnon suorittamisen. Häntä ovat Parviaisen ohella opettaneet Johanna Rusanen-Kartano, Tuuli Lindeberg, Ilmo Ranta ja Tuula Hällström. Keväällä 2018 Rimkevitch teki oopperadebyyttinsä Servilian roolissa *[[La clemenza di Tito]]n* tuotannossa Sibelius-Akatemiassa.

Pro Musica -säätiö valitsi Rimkevitchin vuoden 2017 nuoreksi muusikoksi. Hän eteni finaaliin Timo Mustakallio -laulukilpailussa vuosina 2017 ja 2019 sekä Kangasniemen laulukilpailussa vuonna 2018. Syksyllä 2018 hän pääsi liedparinsa, pianisti Niina Rannan kanssa jaetulle kolmannelle sijalle Helsinki Lied -kilpailussa. Duo on saanut yhteistä ohjausta Ilmo Rannalta, Tuula Hällströmiltä ja Margareta Brandtilta. Duon ohjelmistoon on kuulunut lauluja muiden muassa Vítězslava Kapráloválta, Antonín Dvořákilta, Maurice Ravelilta, Rebecca Clarkelta, Alban Bergiltä ja Benjamin Britteniltä.

Rimkevich valittiin Suomen kansallisoopperan Nuorten laulajien ohjelmaan kaudeksi 2023–2024, jossa hän debytoi Donna Elvirana (Mozart) ja Jevgeni Oneginin Tatjanana (Tšaikovski). 

## Lähteet
Centria (juna)

**Centria** oli VR-yhtymän edeltäjän Valtionrautateiden liikennöimä erikoispikajunavuoro Helsingistä Jyväskylään. Centria aloitti liikennöinninsä alkujaan vuosina 1978–1980 siten, että EP 91 lähti Helsingistä kello 13.00 ja saapui Jyväskylään kello 16.45 ja junan vastakkaiseen suuntaan kulkeva pari EP 92 lähti Jyväskylästä kello 18.40 ja saapui Helsinkiin kello 22.30. Centria teki paluun aikatauluihin vuonna 1985 siten, että Helsingin suunnan vuoro EP 92 lähti Jyväskylästä kello 6.00 ja saapui Helsinkiin ennen kello kymmentä. Junan vastakkaiseen suuntaan kulkeva pari EP 93 lähti Helsingistä kello 16.00 ja saapui Jyväskylään kello 19.45. 

Centrian liikennöinti lopetettiin jälleen 14. elokuuta 1989 ja se muuttui nimettömäksi InterCity-vuoroksi.

## Lähteet
Zentsūji

**Zentsūji** () on Japanin kaupunki Shikokun saarella Kagawan prefektuurissa. Se sijaitsee sisämaassa prefektuurin länsiosassa Marugamen tasangon länsireunalla. Kanakurajoki virtaa kaupungin halki. Sen etelä- ja länsiosissa on vuoristoalueita, joista osa kuuluu Seton sisämeren kansallispuistoon. Zentsūjissa on 32&nbsp;088 asukasta (marraskuussa 2019) ja sen pinta-ala on 39,93 neliökilometriä.

Zentsūji on kasvanut historiallisen Zentsū-jin buddhalaisen temppelin eduskaupungiksi ja saanut siltä nimensä. Temppelin perusti seudulta kotoisin ollut Kūkai isänsä Saeki Yoshimichin () muistotemppeliksi, minkä vuoksi se on nimetty hänen mukaansa. Ennen toista maailmansotaa Zentsūjiin perustettiin keisarillisen Japanin armeijan tukikohta ja se kehittyi varuskuntakaupunkina. Sodan jälkeen keisarilliselta armeijalta vapautuneille alueille on sijoittunut Japanin itsepuolustusvoimien lisäksi muita suuria instituutioita, kuten tutkimuslaitoksia ja Shikokun lasten ja aikuisten sairaala. Tämän vuoksi kaupungin rakenne on tavallisesta poikkeava. Kaupunkioikeudet Zentsūji sai vuonna 1954 kuntaliitoksen myötä. Sinne on sijoittunut muun muassa kemian-, elektroniikka- ja tekstiiliteollisuutta. Kaupunkiin kuuluvilla maaseutualueilla viljellään riisiä ja vihanneksia.

Zentsū-ji on yksi Shikokun pyhiinvaellusreitin temppeleistä (nro. 75). Sen lisäksi kaupungissa sijaitsee neljä muuta reitin temppeliä: Mandara-ji (temppeli nro. 72), Shusshaka-ji (temppeli nro. 73), Kōyama-ji (temppeli nro. 74) ja Konzō-ji (temppeli nro. 76). Muita historiallisia muistomerkkejä ovat esimerkiksi Amagirin linnan rauniot ja Ariokan kofun-hautakummut. Kaupunkia palvelee JR Shikokun Dosan-linja.

## Kuvia

Tiedosto:香川県善通寺市善通寺 - panoramio (41).jpg|Katu Zentsūjissa
Tiedosto:Zentsu-ji in Zentsu-ji City Kagawa pref04s3s4290.jpg|Zentsū-jin temppeli
Tiedosto:Shusshakaji 08.JPG|Shusshaka-jin temppeli
Tiedosto:Zentsuji Station01s3s4410.jpg|Zentsūjin rautatieasema


## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Kaupungin internetsivut
Henpentakontaani

**Henpentakontaani** eli **n-henpentakontaani** (C51H104) on 51-hiilinen suoraketjuinen alkaani, jossa kaikki hiilet ovat sitoutuneet toisiinsa yksinkertaisella sidoksella. Se on huoneenlämmössä (20 °C) olomuodoltaan kiinteää. Henpentakontaanin rakennekaava on CH3(CH2)49CH3, moolimassa 717,37&nbsp;g/mol, kiehumispiste 583,1&nbsp;°C, leimahduspiste 517,4&nbsp;°C, tiheys 0,824&nbsp;g/cm3 (vesi = 1,0 g/cm3), taitekerroin 1,46 ja CAS-numero 7667-76-7.

## Aiheesta muualla
*PubChem: Henpentacontane 
*GuideChem: Henpentacontane 
*Royal Society of Chemistry, ChemSpider: Henpentacontane