open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Sikiöjärvi

**Sikiöjärvi** on Lapissa Ylitorniolla Meltosjärven kylän lähellä sijaitseva järvi.

## Maantietoa
Järven pinta-ala on 4,3 hehtaaria, se on 300 metriä pitkä ja 250 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 850 metriä.

## Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Tornionjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 67) Tengeliönjoen valuma-alueen (67.9) Iso-Vietosen–Raanujärven alueella (67.96), jonka Vietosenojan valuma-alueeseen (67.968) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 141,1 metriä mpy.

## Lähteet
Palolompolo (järvi)

**Palolompolo** on Lapissa Ylitorniolla Raanujärven kylän lähellä sijaitseva järvi.

## Maantietoa
Järven pinta-ala on 180 hehtaaria eli 1,8 neliökilometriä, se on 2,2 kilometriä pitkä ja 1,6 kilometriä leveä. Sillä on kolme  saarta, joiden yhteispinta-ala on 6,5 hehtaaria, mikä tekee 3,6&nbsp;% järven pinta-alasta. Yksi saarista on alle hehtaarin ja kaksi ovat yli hehtaarin kokoisia. Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Järven tilavuudeksi on saatu 3,9 miljoonaa kuutiometriä eli 0,0039 kuutiokilometriä. Sen keskisyvyys on 2,2 metriä ja suurin syvyys on 6,1 metriä. Sen rantaviivan pituus on 9,6 kilometriä.

## Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Tornionjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 67) Tengeliönjoen valuma-alueen (67.9) Palojoen valuma-alueella (67.97), jonka Alisen Palojoen alueeseen (67.971) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 99,9 metriä mpy.

## Lähteet
Hakkarinriipi

**Hakkarinriipi** on Lapissa Ylitorniolla Raanujärven kylän lähellä sijaitseva järvi.

## Maantietoa
Järven pinta-ala on 5,5 hehtaaria, se on 450 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Järven tilavuudeksi on saatu 40&nbsp;000&nbsp;kuutiometriä. Sen keskisyvyys on 0,7 metriä ja suurin syvyys on 1,1 metriä. Sen rantaviivan pituus on 1,0 kilometriä.
## Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Tornionjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 67) Tengeliönjoen valuma-alueen (67.9) Palojoen valuma-alueella (67.97), jonka Alisen Palojoen alueeseen (67.971) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 100 metriä mpy.

## Lähteet
Kaakkurilammi (Ylitornio)

**Kaakkurilammi** on Lapissa Ylitorniolla Raanujärven kylän lähellä sijaitseva lampi.

## Maantietoa
Lammen pinta-ala on 5,4 hehtaaria, se on 500 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,1 kilometriä.

## Vesistösuhteet
Lampi sijaitsee Tornionjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 67) Tengeliönjoen valuma-alueen (67.9) Palojoen valuma-alueella (67.97), jonka Keskisen Palojoen–Ylisen Palojoen alueeseen (67.972) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 129,8 metriä mpy.

## Lähteet
Palojärvi (Rovaniemi)

**Palojärvi** on Lapissa Rovaniemellä ja Ylitorniolla Sonkan kylän lähellä sijaitseva järvi.

## Maantietoa
Järven pinta-ala on 357 hehtaaria eli 3,6 neliökilometriä, se on 6,9 kilometriä pitkä ja 1,0 kilometriä leveä. Sillä on kaksi saarta, joiden yhteispinta-ala on 0,23 hehtaaria. Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Järven tilavuudeksi on saatu 14,3 miljoonaa kuutiometriä eli 0,0143 kuutiokilometriä. Sen keskisyvyys on 4,0 metriä ja suurin syvyys on 17,3 metriä. Sen rantaviivan pituus on 19,3 kilometriä.

## Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Tornionjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 67) Tengeliönjoen valuma-alueen (67.9) Palojoen valuma-alueella (67.97), jonka Palojärven valuma-alueeseen (67.973) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 124,2 metriä mpy.

## Lähteet
Valkeajärvi (Ylitornio)

**Valkeajärvi** on Lapissa Ylitorniolla Raanujärven kylän lähellä sijaitseva järvi.

## Maantietoa
Järven pinta-ala on 25 hehtaaria, se on 750 metriä pitkä ja 550 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen rantaviivan pituus on 2,1 kilometriä.

## Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Tornionjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 67) Tengeliönjoen valuma-alueen (67.9) Palojoen valuma-alueella (67.97), jonka Rovanojan valuma-alueeseen (67.974) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 116,6 metriä mpy.

## Lähteet
Kuusijärvi (Ylitornio)

**Kuusijärvi** on Lapissa Ylitorniolla Raanujärven kylän lähellä sijaitseva järvi.

## Maantietoa
Järven pinta-ala on 21,5 hehtaaria, se on 900 metriä pitkä ja 350 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria, ja sen rantaviivan pituus on 2,1 kilometriä. Kuusijärven pohjoisranta on soinen. Muutoin rannat ovat soistunutta metsämaata. Kuusijärvelle on rakennettu yksi vapaa-ajan kiinteistö.

## Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Tornionjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 67) Tengeliönjoen valuma-alueen (67.9) Palojoen valuma-alueella (67.97), jonka Kuusijoen valuma-alueeseen (67.975) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 145,8 metriä mpy.

## Lähteet
Pikku Jänkkäjärvi

**Pikku Jänkkäjärvi** tai myös **Pikku Jänkäjärvi** on Lapissa Ylitorniolla Raanujärven kylän lähellä sijaitseva järvi.

## Maantietoa
Järven pinta-ala on 3,5 hehtaaria, se on 350 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 950 metriä.

## Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Tornionjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 67) Tengeliönjoen valuma-alueen (67.9) Palojoen valuma-alueella (67.97), jonka Jänkkäjoen valuma-alueeseen (67.976) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 139,6 metriä mpy.

## Lähteet
Susijärvi (Rovaniemi)

**Susijärvi** on Lapissa Rovaniemellä Sonkan kylän lähellä sijaitseva järvi.

## Maantietoa
Järven pinta-ala on 173 hehtaaria eli 1,7 neliökilometriä, se on 2,2 kilometriä pitkä ja 1,2 kilometriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 5,8 kilometriä.

## Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Tornionjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 67) Tengeliönjoen valuma-alueen (67.9) Palojoen valuma-alueella (67.97), jonka Airijoen valuma-alueeseen (67.977) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 156,5 metriä mpy.

## Lähteet
Matalajärvi (Ylitornio, Meltosjärvi)

**Matalajärvi** on Lapissa Ylitorniolla Meltosjärven kylän lähellä ja aapasoiden suojelualueella sijaitseva järvi.

## Maantietoa
Järven pinta-ala on 225 hehtaaria eli 2,2 neliökilometriä, se on 2,4 kilometriä pitkä ja 1,2 kilometriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria, vaikka se onkin hyvin matala. Sen rantaviivan pituus on 6,6 kilometriä ja sen rannat ovat suomaata. Järvi on autio erämaajärvi, jonne tulee metsäautotie laskuojan luusuaan.

## Luontoarvoja
Järvi sisältyy Mustiaapa–Kaattasjärven (6,1&nbsp;km², FI1301301) Natura 2000- ohjelman aapasoiden suojeluohjelmaan. Järven ympäristö on suota ja sen itäpuolella sijaitsee laaja kosteikko Mustiaapa, jonka laidalla sijaitsevat myös Mustiriipi ja Paljukanlampi.

## Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Tornionjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 67) Tengeliönjoen valuma-alueen (67.9) Palojoen valuma-alueella (67.97), jonka Iso-Airin valuma-alueeseen (67.978) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 174,0 metriä mpy. Järvi sijaitsee suojelualueella, joten sen ympäristö on jätetty ojittamatta. Sillä on kuitenkin yhdysoja Mustiriipiin. Matalajärven laskuoja Matalaoja lähtee aluksi suoraksi kaivettuna järven koillisrannasta ja se laskee 2,5 kilometrin päässä Iso-Airiin. Matalaojalle tulee pudotusta noin 15 metriä.

## Historiaa
Vuoden 1978 peruskartassa oli järven laskuoja alusta alkaen luontaisessa kunnossa. Koillispuolisten alueiden ojittamisen yhteydessä laskuojan alkuosa on perattu, oikaistu ja ilmeisesti myös syvennetty . Toisaalta, silloin oli järven vedenpinnan keskikorkeus noin metrin alempana, joten vedenpintaa on ilmeisesti samalla nostettu. Nykykartoissa erottuukin luusuassa padon karttamerkki.

## Katso myös
* Luettelo Suomen Natura 2000 -alueista

## Lähteet
Ruokelampi

**Ruokelampi** on Lapissa Ylitorniolla Meltosjärven kylän lähellä sijaitseva lampi.

## Maantietoa
Lammen pinta-ala on 3,7 hehtaaria, se on 300 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Lammella on kartan mukaan kaksi  saarta. Sen rantaviivan pituus on 850 metriä.

## Vesistösuhteet
Lampi sijaitsee Tornionjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 67) Tengeliönjoen valuma-alueen (67.9) Palojoen valuma-alueella (67.97), jonka Piernojan valuma-alueeseen (67.979) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 170,7 metriä mpy.

## Lähteet
Aatonjärvi

**Aatonjärvi** on Lapissa Ylitorniolla Meltosjärven kylällä sijaitseva järvi.

## Maantietoa
Aatonjärven pinta-ala on 4,0 hehtaaria, se on 300 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Se on muodostunut aivan Meltosharjun rinteen alle maaston painaumaa. Järven ymäristö on alavaa peltomaata ja rantojen ainoa mäki on harju. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 800 metriä. Järven itärannoilla on asutusta, johon tulee tiet harjulla kulkevalta seututieltä 932.

## Vesistösuhteet
Aatonjärvi sijaitsee Tornionjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 67) Tengeliönjoen valuma-alueen (67.9) Meltosjoen valuma-alueella (67.98), jonka Alainenjoen alueeseen (67.981) se kuuluu. Eteläpuoliseen Harjujärveen on kaivetty yhdysoja ja Aatonjärven laskuoja alkaa pohjoisrannasta. Se johtaa Isoon Meltosjärven etelärantaan. Aatonjärven vedenpinnan korkeus on 86,2 metriä mpy. (N2000)

## Lähteet
Haisujärvi (Ylitornio)

**Haisujärvi** on Lapissa Ylitorniolla Raanujärven kylän lähellä sijaitseva järvi.

## Maantietoa
Järven pinta-ala on 53 hehtaaria, se on 1,3 kilometriä pitkä ja 450 metriä leveä. Se sijaitsee Palovaaran kaakkoispuolella Lepokaltiolaen ja Airiksenvaaran välissä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria, vaikka se vaikuttaa olevan matala järvi. Sen rantaviivan pituus on 3,4 kilometriä ja sen rannat ovat märkää kosteikkoa.
## Luontoarvoja
Haisujärvi ympäristöineen muodostaa  Haisujärven vesilintujen suojelualueen (44 hehtaaria, 920413). Järveä ympäröivä avosuo on vaikeakulkuinen kosteikko, joka on kauempana järvestä ojitettua suota. Järvi on matala ja sen vesialuetta peittää yhtenäinen vesikasvillisuusalue. Järvillä pesii muun muassa haapana, jouhisorsa, lapasorsa, mustakurkku-uikku, naurulokki, pikkulokki, tukkasotka ja uivelo.
## Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Tornionjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 67) Tengeliönjoen valuma-alueen (67.9) Palojoen valuma-alueella (67.97), jonka Iso-Airin valuma-alueeseen (67.978) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 143,9 metriä mpy. Siihen on johdettu ympäröivältä metsäalueelta kuivatusojien laskuojia. Sen laskuoja Haisuoja lähtee sen luoteispäästä ja se laskee yli neljän kilometrin päässä Palolompoloon Keskisen-Palojoen joensuuhun. Haisuojalle tulee pudotusta 44 metriä.
## Lähteet
Harjujärvi (Ylitornio, Meltosjärvi)

**Harjujärvi** on Lapissa Ylitorniolla Meltosjärven kylän lähellä sijaitseva järvi.

## Maantietoa
Järven pinta-ala on 0,9 hehtaaria, se on 150 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 350 metriä.
## Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Tornionjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 67) Tengeliönjoen valuma-alueen (67.9) Meltosjoen valuma-alueella (67.98), jonka Alainenjoen alueeseen (67.981) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 86,4 metriä mpy.

## Lähteet
Pulkkalampi (Ylitornio, Meltos, itäinen)

**Pulkkalampi** on Lapissa Ylitorniolla Meltosjärven kylän lähellä sijaitseva lampi.

## Maantietoa
Lammen pinta-ala on 1,2 hehtaaria, se on 150 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 400 metriä.

## Vesistösuhteet
Lampi sijaitsee Tornionjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 67) Tengeliönjoen valuma-alueen (67.9) Meltosjoen valuma-alueella (67.98), jonka Alainenjoen alueeseen (67.981) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 87,2 metriä mpy.

## Lähteet
Vähä Meltosjärvi

**Vähä Meltosjärvi** on Lapissa Ylitorniolla Meltosjärven kylän lähellä sijaitseva järvi. Järvi kuuluu osana merkittävään lintujensuojeluohjelmaan.

## Maantietoa
Järven pinta-ala on 60 hehtaaria, se on 1,5 kilometriä pitkä ja 950 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Järven tilavuudeksi on saatu 180 700 kuutiometriä eli 0,0002 kuutiokilometriä. Sen keskisyvyys on 0,3 metriä ja suurin syvyys on 0,0 metriä. Sen rantaviivan pituus on 5,8 kilometriä.

## Luontoarvoja
Järvi sisältyy Natura 2000-ohjelmaan kuuluvaan Meltosjärvet–Pysäjärvi- luonnonsuojelualueeseen (FI1302104). Suojelualueen pinta-ala on 458 hehtaaria, johon sisältyy myös viereiset Iso Meltosjärvi, Pitkäperä ja Pysäjärvi. Meltosjärvien mataluuteen on vaikuttanut menneisyydessä suoritettu järvenlasku. Aiheesta on lisää Ison Meltosjärven artikkelissa.

Järveä on lintuvetenä kunnostettu ainakin vuonna 2002, jolloin poistettiin turvelauttoja noin kymmeneltä hetaarilta.

## Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Tornionjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 67) Tengeliönjoen valuma-alueen (67.9) Meltosjoen valuma-alueella (67.98), jonka Ison Meltosjärven alueeseen (67.982) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 84,8 metriä mpy. (N2000)

## Katso myös
* Luettelo Suomen Natura 2000 -alueista

## Lähteet
Mustiriipi

**Mustiriipi** on Lapissa Ylitorniolla Meltosjärven kylän lähellä ja aapasoiden suojelualueella sijaitseva järvi.

## Maantietoa
Järven pinta-ala on 12,4 hehtaaria, se on 650 metriä pitkä ja 350 metriä leveä. Se sijaitsee suoalueella Mustiaapan kosteikkoalueen pohjoisreunan sisällä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,6 kilometriä ja sen rannat ovatkin pelkkää kosteikkoa.

## Luontoarvoja
Järvi sisältyy Mustiaapa–Kaattasjärven (6,1&nbsp;km², FI1301301) Natura 2000- ohjelman aapasoiden suojeluohjelmaan. Järven ympäristö on suota ja sen itäpuolella sijaitsee laaja kosteikko Mustiaapa, jonka laidalla sijaitsevat myös Matalajärvi ja Paljukanlampi.

## Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Tornionjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 67) Tengeliönjoen valuma-alueen (67.9) Meltosjoen valuma-alueella (67.98), jonka Kiimajoen–Mustijoen valuma-alueeseen (67.983) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 173,4 metriä mpy. Siihen on johdettu Matalajärvestä kaivettu suora yhdysoja, josta tulee Mustiriipiin vettä. Luonnollinen puro Paljukanlammesta laskee sen etelärantaan ja Mustiriipin laskuoja Mustijoki lähtee sen länsirannasta. Se toimii ojitetun alueen johto-ojana ja se yhtyy Meltosjokeen yli seitsemän kilometrin päässä. Meltosjoki laskee pian tämän jälkeen Isoon Meltosjärveen.

## Katso myös
* Luettelo Suomen Natura 2000 -alueista

## Lähteet
Kuijasjärvi

**Kuijasjärvi** on Lapissa Ylitorniolla Mellakosken kylän lähellä sijaitseva järvi.

## Maantietoa
Järven pinta-ala on 3,5 hehtaaria, se on 400 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 950 metriä.

## Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Tornionjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 67) Tengeliönjoen valuma-alueen (67.9) Kuijasjoen valuma-alueella (67.99), jonka Kuijasjoen latvaosan valuma-alueeseen (67.992) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 132,2 metriä mpy.

## Lähteet
Iso Matalajärvi

**Iso Matalajärvi** on Lapissa Ylitorniolla Mellakosken kylän lähellä sijaitseva järvi.

## Maantietoa
Järven pinta-ala on 33 hehtaaria, se on 900 metriä pitkä ja 550 metriä leveä. Sen alavat rannat ovat soistuneet ja ne muodostavat laajoja avosuon alueita. Alue kuuluu laajempaan Matalanjärvenvuomaan. Järvellä on kartan mukaan yksi saari. Järven rantaviivan pituus on 4,9 kilometriä ja sen rannat ovat autiot. Järven länsipuolella kulkevalta metsäautotieltä ei tule tietä järvelle.

## Luontoarvoja
Järven pohjois-, kaakkois- ja etelänpuoleiset rantametsät ovat luonnonsuojelualuetta. Itse järvi tai suoranta eivät sisälly suojetuun alueeseen. Matalan järven ilmavalokuvassa näkyy vesialueen keskellä laajoja vesikasvillisuusalueita.

## Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Tornionjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 67) Tengeliönjoen valuma-alueen (67.9) Kuijasjoen valuma-alueella (67.99), jonka Kuijasjoen latvaosan valuma-alueeseen (67.992) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 124,9 metriä mpy. Ympäristön suo-ojien haaroja on johdettu kumpaankin järveen. Yksi ojista on luontainen Pienen Matalajärven laskupuro. Matalaoja lähtee Ison Matalajärven luoteisrannasta ja se yhtyy 1,4 kilometrin päässä Kuijasjokeen, joka vuorostaan laskee 12 kilometrin päässä Lohijärveen.

## Historiaa
Vuoden 1986 peruskartassa järven ympäristöä ei ollut vielä ojitettu. Järveen laski vain Pienen Matalajärven laskuoja ja sen oma laskuoja Matalaoja oli ainoa toinen järveen liittyvä oja. Järven vedenpinnan korkeudeksi oli merkitty karttaan 124,1 metriä, mikä on 0,8 metriä alempana kuin nykyään. Järvessä oli tuolloin kuusi ruohikkosaarta nykyisen yhden sijasta.

## Lähteet
Ruuttilampi (Ylitornio)

**Ruuttilampi** on Lapissa Ylitorniolla Mellakosken kylän lähellä sijaitseva lampi.

## Maantietoa
Lammen pinta-ala on 3,6 hehtaaria, se on 300 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 800 metriä.

## Vesistösuhteet
Lampi sijaitsee Tornionjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 67) Tengeliönjoen valuma-alueen (67.9) Kuijasjoen valuma-alueella (67.99), jonka Mellajoen alueeseen (67.994) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 138,7 metriä mpy.

## Lähteet
Mellajärvi (järvi Ylitorniolla)

**Mellajärvi** on Lapissa Ylitorniolla Mellajärven kylän lähellä sijaitseva järvi.

## Maantietoa
Järven pinta-ala on 140 hehtaaria eli 1,4 neliökilometriä, se on 1,9 kilometriä pitkä ja 1,7 kilometriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Järven tilavuudeksi on saatu 3,3 miljoonaa kuutiometriä eli 0,0033 kuutiokilometriä. Sen keskisyvyys on 2,3 metriä ja suurin syvyys on 7,0 metriä. Sen rantaviivan pituus on 7,2 kilometriä.

## Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Tornionjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 67) Tengeliönjoen valuma-alueen (67.9) Kuijasjoen valuma-alueella (67.99), jonka Mellajoen latvaosan valuma-alueeseen (67.995) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 149,9 metriä mpy.

## Lähteet
Matti Närekangas

**Matti Närekangas** (s. 1983) on suomalainen kuvataiteilija. Närekangas työskentelee maalaustaiteen sekä avantgarde-musiikin parissa. Hän on tunnettu *365 kuvaa Cheekistä* -teoksesta (2017–2018), jossa hän piirsi vuoden ajan joka päivä yhden kuvan Cheekistä. Teoksessa Närekangas kommentoi viihdeteollisuutta ja henkilöpalvontaa kuvataiteen kautta. Teos valmistui kahden viimeisen viikon aikana 2018 keväällä Creat Galleriassa Helsingissä pidetyssä näyttelyssä.

Närekangas on valmistunut kuvataiteen maisteriksi Kuvataideakatemian maalauksen osastolta vuonna 2024. Närekangas on valmistunut Pekka Halosen akatemiasta kuvataidelinjalta vuonna 2020.

Närekangas on avantgarde-muusikko ja on tällä hetkellä mukana Trio Pussit sekä Ototomy-nimisissä projekteissa. Hän on tehnyt muita kokeellisia musiikkiprojekteja kuten Hotel Florida, Vanhainkoti  ja MC-Shakkimatti.

Närekangas piirsi vuosina 2018-2021 *[[Rumba (lehti)|Rumba]]-*lehden perjantaisarjista.

## Lähteet
Jänkkäjärvi (Ylitornio, Lohijärvi)

**Jänkkäjärvi** on Lapissa Ylitorniolla Lohijärven kylän lähellä sijaitseva järvi.

## Maantietoa
Järven pinta-ala on 10,4 hehtaaria, se on 1,0 kilometriä pitkä ja 250 metriä leveä. Se sijaitsee Harjujärven eteläpuolella ja Jänkkävaaran lounaispuolella. Järvi on lähes kokonaan kasvamassa umpeen. Kuivina kausina sen keskellä on pieni avoveden kaistale, mutta korkean veden aikana sillä on kaksi laajempia avoveden aluetta. Sen rantaviivan pituus on 2,6 kilometriä ja sen rannat ovat kosteikkoista suomaata. Järvi on autio erämaajärvi, jonne lähimmät tiet sijaitsevat Jänkkävaaran länsirinteillä.

## Luontoarvoja
Jänkkäjärvi muodostaa yhdessä Lylyjärven kanssa Jänkkäjärvi–Lylyjärvi- vesilintujen suojelualueen (145 hehtaaria, 920162). Lylyjärvi sijaitsee Jänkkävaaran itäpuolella. Molemmissa järvissä vesialuetta reunustaa laajat saraniityt ja suoalueet ja järvet ovat matalina kasvamassa umpeen. Järvillä pesii muun muassa haapana, jouhisorsa, kuikka, pikkulokki, tukkasotka ja uivelo.

Järvi on ruskeavetinen, lievästi rehevöitynyt järvi, jonka vedenväri johtuu humuksesta ja veteen liuenneesta raudasta. Veden happipitoisuudet ovat alhaiset ja veden happamuustasot ovat suojärville tyypillisen happamat.

## Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Tornionjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 67) Tengeliönjoen valuma-alueen (67.9) Kuijasjoen valuma-alueella (67.99), jonka Lylyjoen valuma-alueeseen (67.996) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 117,3 metriä mpy. Järven pohjoisrantaan on johdettu ojitettujen metsäsoiden kuivatusojat. Niiden mukana laskevat siihen vetensä myös Vaattojärvi ja Onkijärvi. Järven laskujoki Jänkkäjoki lähtee järven eteläpäästä ja se yhtyy ensin yli kahden kilometrin päässä Lylyjokeen, joka vuorostaan yhtyy Mellasjärvestä alkavaan Mellajokeen, joka yhtyy Kuijasjokeen ja tämä laskeekin lopuksi Lohijärveen.

## Historiaa
Vuoden 1986 peruskartassa oli merkitty ympäröivien metsien suo-ojitukset punaisella varausvärillä. Ennen niitä metsäalueet olivat lähes koskemattomia. Vain Vaattojärven ja Onkijärven purot laskivat Jänkkäjärveen.

## Lähteet
Lylyjärvi (Ylitornio)

**Lylyjärvi** on Lapissa Ylitorniolla Mellajärven kylän lähellä sijaitseva järvi.

## Maantietoa
Järven pinta-ala on 38 hehtaaria, se on 1,3 kilometriä pitkä ja 550 metriä leveä. Se sijaitsee Ahma- ja Lylyvaaran kaakkoispuolella. Järvi on matala ja sarakasvustoinen suorantainen erämaajärvi. Sen rantaviivan pituus on 3,7 kilometriä ja sen rannat ovat vaikeakulkuista avosuota. Järven rannat ovat autiot, mutta järvelle tulee joitakin talviteitä. Lähin metsäautotie ohittaa järven puolen kilometrin päässä noustessaan Ahmavaaralle.

## Luontoarvoja
Lylyjärvi muodostaa yhdessä Jänkkäjärvi kanssa Jänkkäjärvi–Lylyjärvi- vesilintujen suojelualueen (145 hehtaaria, 920162). Jänkkäjärvi sijaitsee Jänkkävaaran länsipuolella. Suojelualueet kuvaillaan Jänkkäjärven artikkelissa.

## Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Tornionjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 67) Tengeliönjoen valuma-alueen (67.9) Kuijasjoen valuma-alueella (67.99), jonka Lylyjoen valuma-alueeseen (67.996) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 127,6 metriä mpy. Järven itäpuolelta siihen laskevat vaaran rinteiltä Korkeanniemenoja ja Vesisaarenoja. Etelästä on siihen johdettu ojitettujen soiden kuivatusojien vesiä. Järven oma laskuoja Lylyjoki lähtee sen länsirannasta ja yhtyy yli seitsemän kilometrin päässä ensin Mellajokeen, pian vielä Kuijasjokeen, joka laskee lopuksi Lohijärveen.

## Historiaa
Vuoden 1986 peruskartassa oli järven eteläpuolella varausmerkinnät tuleville suo-ojituksille. Ennen sitä järveen laskivat vain luontaiset purot järven itäpuolelta.

## Lähteet
Kivijärvi (Ylitornio, Mellakoski)

**Kivijärvi** on Lapissa Ylitorniolla ja Torniossa Mellakosken kylän lähellä sijaitseva järvi.

## Maantietoa
Järven pinta-ala on 288 hehtaaria eli 2,9 neliökilometriä, se on 3,7 kilometriä pitkä ja 1,5 kilometriä leveä. Järvellä on kartan mukaan 11 saarta. Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Järven tilavuudeksi on saatu 5,7 miljoonaa kuutiometriä eli 0,0057 kuutiokilometriä. Sen keskisyvyys on 1,9 metriä ja suurin syvyys on 7,7 metriä. Sen rantaviivan pituus on 14,2 kilometriä.

## Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Tornionjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 67) Tengeliönjoen valuma-alueen (67.9) Kuijasjoen valuma-alueella (67.99), jonka Kivijoen valuma-alueeseen (67.998) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 117,6 metriä mpy.

## Lähteet
Ahvenjärvi (Ylitornio, Törmäsjärvi)

**Ahvenjärvi** on Lapissa Ylitorniolla Törmäsjärven kylän lähellä sijaitseva järvi. Se on valtakunnallisesti arvokas lintujärvi.

## Maantietoa
Järven pinta-ala on 176 hehtaaria eli 1,8 neliökilometriä, se on 1,7 kilometriä pitkä ja 1,6 kilometriä leveä. Se sijaitsee Ahvenrovan eteläpuolella, eikä sillä ole kartan mukaan saaria. Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Järven tilavuudeksi on saatu 654 800 kuutiometriä;  keskisyvyys on 0,4 metriä ja suurin syvyys 0,9 metriä. Rantaviivan pituus on 6,1 kilometriä, rannat ovat pääosin soistunutta ruohikkoa. Pohjoisrannan ohi kulkee seututie 930.
## Luontoarvoja
Järvi sisältyy Natura 2000-ohjelmaan kuuluvaan Ahvenjärvi-Lehdonjärvi- luonnonsuojelualueeseen (FI1302108). Suojelualueen pinta-ala on 280 hehtaaria, johon sisältyy myös viereinen Lehdonjärvi. Ahvenjärven mataluuteen on vaikuttanut menneisyydessä suoritettu järvenlasku. Pääosan suojelualueesta muodostaa itse järvien vesialueet, mutta suojeltuja ovat myös järvien rantametsät. Järvet ovat valtakunnallisesti arvokkaita lintujärviä ja suojelupäätös on tehty luonnonsuojelulain puitteissa vuonna 1998. Järvet ovat matalia humusjärviä, joita ympäröivät mäntymetsät ja rämeet sekä pensaikko- ja saraniittyvyöhykkeet. Järvikorte on silmiinpistävä valtalaji. Ahvenjärven rannat ovat sarakkoista luhtaa, jonka leveys on muutamasta kymmenenstä metristä pariin sataan metriin. Sarat ovat avoimia ja pensaattomia. Järven vesikasvillisuus on runsasta, mutta lajistoltaan yksipuolista. Järven vesi sisältää runsaasti humusta ja rautaa, minkä vuoksi vedenväri on ruskeaa. Humuksesta huolimatta vesi on kirkasta.
Järvien yhteinen linnusto on melko monipuolinen ja sen lajistoon kuuluu sekä eteläisiä että pohjoisia lajeja. Maininnan arvoisia ovat ja korkeintaan viitenä parina pesivät laulujoutsen, jouhisorsa, uivelo, vesipääsky, mustakurkku-uikku, ruskosuohaukka, sinisuohaukka, nuolihaukka, pikkulokki, naurulokki, kalatiira, kuikka, sekä liro. Suurempia jopa 50 pesintäparin lintuyhdyskuntia voivat muodostaa tavi, haapana, tukkasotka ja telkkä. Lintuja voi seurata pohjoisrannalle tien läheisyyteen rakennetusta lintutornista.

## Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Tornionjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 67) Tengeliönjoen valuma-alueen (67.9) Kuijasjoen valuma-alueella (67.99), jonka Ahvenjoen valuma-alueeseen (67.999) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 110,5 metriä mpy. Siihen on johdettu muutama suo-oja ympäristön ojitetulta metsäalueelta. Järven laskujoki Ahvenjoki lähtee sen itärannasta ja se yhtyy kuuden kilometrin päässä Kuijasjokeen, joka laskee Lohijärven Isolahteen. Ahvenjoelle tulee pudotusta noin 35 metriä.
## Historiaa
Järvelle on aikoinaan tehty järvenlasku ja sen entiset rannat erottuvat selvästi laserkeilauskartassa . Vuoden 1979 peruskartassa järven ympäristön ojitukset oli jo suoritettu loppuun. Lähin asutus sijaitsi Mustavuoman takana, missä sijaitsivat myös lähimmät peltomaat.
## Katso myös
* Luettelo Suomen Natura 2000 -alueista
## Lähteet
Sara Francis

**Sara Cecilia Francis** (s. 22. marraskuuta 2000) on suomalainen uransa lopettanut pikajuoksija. Hän edusti vuoteen 2020 asti Kiuruveden Urheilijoita, vuosina 2021–2022 Jyväskylän Kenttäurheilijoita ja vuonna 2023 HIFK:ta. Häntä valmensivat uransa aikana Tapani Turunen, Petteri Jouste ja Mervi Brandenburg. 

Francis voitti Kalevan kisoissa pronssia vuonna 2018 Jyväskylässä 200 metrillä ennätyksellään 24,06 s. Sisäratojen SM-kilpailuissa Francis on saanut vuonna 2018 60 metrillä hopeaa ja 200 metrillä pronssia molemmat ennätysajallaan. Viestissä hän voitti kultaa 2021. Viestijuoksun SM-kilpailuissa hän saavutti 4&nbsp;×&nbsp;100 metrin viestissä kultaa 2022.

Francis osallistui vuoden 2016 alle 18-vuotiaiden Euroopan-mestaruuskilpailuihin 100 metrillä jääden alkueriin. Seuraavan vuoden alle 20-vuotiaiden Euroopan-mestaruuskilpailuissa hän pääsi 100 metrillä välieriin ja jäi 4 × 100 metrin viestijuoksussa alkueriin. Vuoden 2018 alle 20-vuotiaiden maailmanmestaruuskilpailuissa Francis juoksi 100 metrillä välieriin, mutta jäi 200 metrillä alkueriin.

Suomi–Ruotsi-maaottelussa Francis on juossut vuosina 2017, 2018 ja 2020.

Francis lopetti uransa kauden 2023 jälkeen.

## Henkilökohtaiset ennätykset
### Ulkoradat

### Sisäradat

Lähde

## Lähteet
Matalajärvi

**Matalajärvi** -nimisiä järviä ovat:

* Matalajärvi, järvi Espoossa
* Matalajärvi, järvi Sastamalan Mouhijärvellä
* Matalajärvi, järvi Kouvolassa
* Matalajärvi, järvi Kouvolassa ja Mäntyharjulla
* Matalajärvi, järvi Luumäen Joentauksella
* Matalajärvi, järvi Pellossa
* Matalajärvi, järvi Savitaipaleella
* Matalajärvi, järvi Sodankylässä, osa Kelujärveä
* Matalajärvi, järvi Tampereella
* Matalajärvi, järvi Ylitornion Meltosjärvellä
* Matalajärvi, järvi Ylitornion Väystäjällä
* Iso Matalajärvi, järvi Ylitornion Mellakoskella
* Pieni Matalajärvi, järvi Ylitornion Mellakoskella.
Iso katekismus

**Iso katekismus** (, alun perin ) on saksalaisen teologin Martin Lutherin huhtikuussa 1529 julkaistu katekismus. Sana ”katekismus” tarkoittaa lyhyttä esitystä kirkon opista. Keskiajalla katsottiin, että kansalle piti opettaa kristinuskon keskeinen sisältö.  Tämä kirja osoitettiin erityisesti pappeille, joita se auttoi opettamaan seurakuntiaan.  Lutherin Iso katekismus on jaettu viiteen osaan: Kymmenen käskyä , uskontunnustus , Isä meidän- rukous , pyhä kaste ja ehtoollisen sakramentti.  Katekismukset ja siihen liittyvät asiakirjat julkaistiin osana *[[Tunnustuskirjat|Tunnustuskirjoja]]* vuonna 1580. 

Iso katekismus kuvaa sitä painotusta, jolla Augsburgin tunnustuksen kirkot korostivat kristillisen uskon artikkeleiden tuntemisen ja ymmärtämisen tärkeydestä. Kirjoittaja esimerkiksi määrittelee esipuheessa:


Siksipä on jokaisen perheenisänkin velvollisuus on  ainakin kerran viikossa lapsiltaan ja palvelusväeltään järjestään kysellen kuullustella  ja selvittää, mitä he tietävät tai ovat oppineet, ja jos he eivät tiedä, vakaasti pakottaa heitä oppimaan.  



Yksimielisyyden ohje luonnehtii Lutherin katekismukset "maallikkoraamatuiksi, joissa esitetään lyhyesti kaikki se, mitä Raamattu käsittelee laveammin ja minkä tunteminen on kristityille välttämätöntä iankaikkiseksi autuudeksi. 


## Katso myös
*Lutherin Vähä katekismus

## Lähteet
 

## Aiheesta muualla
*Lutherin Iso katekismus  (bookofconcord.org-versio)
* (projekti Gutenberg)
*Lutherin Iso katekismus (Suomen evankelis-luterilainen kirkko)
Ursula Bechtolsheimer-Kipp

**Ursula Bechtolsheimer-Kipp** tai **Ursula Bechtolsheimer** (s. marraskuu 1951) on saksalainen, Sveitsissä tai toisen lähteen mukaan Britanniassa asuva yritysjohtaja, perijätär ja miljardööri. Hän on edesmenneen hotellimiljardööri Karl-Heinz Kippin (1924–2017) tytär, joka peri isänsä jälkeen huomattavan omaisuuden. Maaliskuussa 2019 yhdysvaltalainen talousjulkaisu Forbes arvioi Bechtolsheimer-Kippin omistusten arvoksi 3,5 miljardia dollaria.

Ursula Bechtolsheimer muutti nuorempana Britanniaan aviomiehensä, hevoskasvattaja Wilfriedin kanssa. Heidän neljä lastaan pääsivät muuton seurauksena brittiläiseen kouluun. Perhe hankki hevostilan siittoloineen Gloucestershiresta. Perheen tyttärestä Laura Tomlinsonista (s. Laura Bechtolsheimer) kehittyi huipputason kouluratsastaja, joka edusti Britanniaa esimerkiksi Lontoon olympialaisissa 2012 kultaa voittaneessa kouluratsastusjoukkueessa (Carl Hester, Laura Bechtolsheimer ja Charlotte Dujardin).

Bechtolsheimer-Kipp peri isältään merkittävän osuuden muun muassa Sveitsissä luksushotelleja omistava Tschuggen-hotelliyhtymästä. Yhtymän hotelleja ovat Tschuggen Grand Hotel Arosassa, Hotel Eden Roc Asconassa ja Carlton Hotel St. Moritzissa. Bechtolsheimer-Kipp on toiminut vuodesta 2016 tämän luksushotelliketjun hallituksen puheenjohtajana. Hän myös muutti asumaan Sveitsin Arosaan. 

## Lähteet
Chasmosaurus

**Chasmosaurus** (”halkeamalisko”) oli myöhäisellä liitukaudella elänyt sarvinaamoihin kuulunut kasvinsyöjädinosaurus, joka eli noin 76–75 miljonaa vuotta sitten.

## Fossiilit
*Chasmosauruksen* löysi ensimmäisenä Lawrence Lamben tutkimusryhmä vuonna 1902 Albertan lähellä sijaitsevasta Red Deer -joelta, Kanadasta ja antoi sille nimen *Monoclonius belli*. Lambe kuvasi lajin tieteelle vasta vuonna 1914 ja antoi tuolloin sen nimeksi *Chasmosaurus belli*.

## Kuvaus

*Chasmosauruksella* oli muiden sarvinaamojen tapaan kaksi sarvea ja yksi pieni sarvi kuonon päällä. *Chasmosauruksen* pitkän suorakulmiomainen luinen kauluri oli pidempi kuin esimerkiksi *Triceratopsilla*. Kaulurissa oli kaksi suurta aukkoa, jotka tekivät rakenteesta kevyemmän. Kaulurissakin oli pienempiä koristeellisia sarvia. *Chasmosaurukset* olivat 4–5 metrin pituisia ja noin 2,5 metrin korkuisia, sekä painoivat noin 3&nbsp;220 kilogrammaa.

## Ravinto

*Chasmosaurus* oli kasvinsyöjä. Se käytti kovaa nokkaansa tarttuakseen kasveihin ja sitten se hienonsi ne poskihampailla. Se söi muun muassa saniaisia.

## Liikkuminen
*Chasmosaurukset* liikkuivat neljällä jalalla. Ne ovat olleet suunnilleen yhtä nopeita kuin nykyajan sarvikuonot, ja ovat pystyneet kävelemään noin 56 kilometrin tuntinopeudella. *Chasmosaurus* oli laumaeläin.

## Luokittelu
Lawrence Lambe kuvasi Kanadan Albertasta löydettyjen fossiilien perusteella suvun *Chasmosaurus* sekä sen tyyppilajin *Chasmosaurus belli* vuonna 1914. Tämän jälkeen sukuun kuvattiin toinenkin kanadalainen laji, *Chasmosaurus russelli*. Sittemmin samaan sukuun on kuvattu myös Yhdysvaltain Texasista löydetty *Chasmosaurus mariscalensis* vuonna 1989 sekä jälleen Albertasta löydetty *Chasmosaurus irvinensis* vuonna 2001. Näitä neljää lajia yhdistää pitkä, suuriaukkoinen ja luupiikkien reunustama suorakulmiomainen kaulus, mutta lajeissa on myös eroavaisuuksia. Lajilla *C. irvinensis* ei ole lainkaan kulmasarvia, ja lajin *C. mariscalensis* lyhytsarvisen kuonon rakenne eroaa muista suvun lajeista. Eroavaisuuksien perusteella eräät tutkijat ovat esittäneet lajin *C. mariscalensis* olevan läheisemmin sukua *[[Pentaceratops]]*-suvun dinosauruksille kuin muille *Chasmosaurus*-suvun lajeille, ja eräs tutkijaryhmä onkin ehdottanut lajin siirtämistä erilliseen sukuun *Agujaceratops*.

## Lähteet
Saksalaistaminen

**Saksalaistaminen** on saksan kielen, Saksan kansan tai saksalaisen kulttuurin leviämistä. Se oli osa saksalaisten konservatiivien ajattelua 1800–1900-luvuilla. Kielitieteessä saksalaistaminen tarkoittaa myös sitä, että vieras kieli adoptoi saksalaisen sanan.

## Lähteet
Jax Jones

**Jax Jones** (oikelta nimeltään **Timucin Lam**, s. 25. heinäkuuta 1987 Lontoo, Englanti) on brittiläinen DJ, levytuottaja ja lauluntekijä. Hänen tunnetuimmat kappaleensa ovat ”You Don’t Know Me” (mukana Raye) ja ”Instruction” (mukana Demi Lovato ja Stefflon Don).

Jones aloitti musiikkiuransa tekemällä yhteistyötä Duke Dumontin kanssa. Hän oli mukana Dumontin vuonna 2014 julkaistulla menestyssinglellä ”I Got U”. Jones julkaisi vuonna 2016 kappaleet ”House Work” ja ”You Don’t Know Me”, josta tuli maailmanlaajuisesti menestynyt hitti. Marraskuussa 2018 julkaistiin Jonesin debyytti-EP *Snacks*.

Lam on syntyperältään turkkilainen ja kiinalainen.

## Diskografia
### Studioalbumit
* *Snacks (Supersize)* (2019)

### EP:t
* *Snacks* (2018)
* *Midnight Snacks (Part 1)* (2019)
* *Deep Joy* (2021)

### Singlet
* ”House Work” (feat. MNEK, 2016)
* ”You Don’t Know Me” (feat. Raye, 2016)
* ”Instruction” (feat. Demi Lovato & Stefflon Don, 2017)
* ”Breathe” (feat. Ina Wroldsen, 2017)
* ”Ring Ring” (Mabelin kanssa, 2018)
* ”Play” (Years & Yearsin kanssa, 2018)
* ”All Day and Night” (Martin Solveigin ja Madison Beerin kanssa, 2019)
* ”Tequila” (Martin Solveigin ja Rayen kanssa, 2020)

### Vierailevana artistina
* ”I Got U” (Duke Dumont, 2014)

## Lähteet
Erratiivi

**Erratiivi** (*cacography*) on sanan, vastikkeen tai lauseen tahallisesti väärä kirjoitusasu, jolla syntyy humoristinen vaikutelma.https://issuu.com/vaki-mana/docs/vaki1_2011_web/14?ff Sana erratiivi johtuu latinan sanasta errare, suomeksi *tehdä virhe*. 

Termi cacography johtuu kreikan kielestä sanoista *kακός* — huono ja *γραφή* — kirjoittaa. Tämä on etymologinen antonyymi sanalle kalligrafia. Sitä käytetään tyylikeinona karrikoitaessa puhetaidottomia puhujia. 

Erratiivi jaetaan ensisijaiseen ja toissijaiseen. Ensisijainen erratiivi vääristää kirjoitettua muotoa toistamalla sanan suullista muotoa (ruo. tycka — tykätä, safkata (ven. чавкать) — syödä, lonkero — eng. long drink, suom. fiils guud män). Toissijainen erratiivi tavallisesti on oletetun erratiivin vaikeasti lausuttava hyperkorrektio. (PrEvEd, ven. привет — terve, suom. ebin vidsi — epic (eng) vitsi). 

Erratiiveja käytetään usein tuotemerkkien ja nimien luomisessa (Mortal Kombat, Kamelot), usein siksi, että sanan normatiivista muotoa ei voida rekisteröidä (Blu-Ray, KoЯn, Linkin Park jne.) 

### Ironinen erratiivi
Ironinen erratiivi on sanan tai tekstin virheellinen oikeinkirjoitus, koska ei pidä kunnioitusta sanalle, tekstille tai jopa tekstin kirjoittamalle objektille, mitä tämä sana tarkoittaa, ja halua ironisoida sen merkityksestä (eng. OK — Oll Korrect, Skyclad, «Desperanto» — «Euromisery» sijaan «Euroministry». ven. деатх металл — death metal, suom. bolisiauto — poliisiauto, onklema — ongelma, siitos — kiitos, ebin vidsi — eeppinen vitsi, tyhäm — tyhmä, bian — pian, gova boika — kova poika) 

Toinen esimerkki — virhemattomat yhdyssanat, joiden eteen tulee (ei vältämättä) hashtagia: sheismother, savetheplanetkillyourself.

## Lähteet
Tamāra Dauniene

**Tamāra Dauniene** (o.s. **Kaļagina**, , s. 22. syyskuuta 1951 Joškar-Ola, Marin ASNT) on latvialaistaustainen Neuvostoliittoa edustanut koripalloilija, olympiavoittaja, maailman- ja euroopanmestari.

Dauniene voitti Neuvostoliiton naisten maajoukkueessa olympiakultaa Montréalissa 1976, maailmanmestaruuden Brasiliassa 1971 sekä Euroopan mestaruuden Italiassa 1974 ja Ranskassa 1976.

## Lähteet
* Profiili  Latvian olympiakomitea 
* Tamāra Dauniene Bio, Stats and Results Olympics at Sports-Reference.com 

### Viitteet

## Aiheesta muualla
* Profiili FIBA Archive 
* Profiili FIBA Archive 
* Profiili FIBA Archive
Saurolophus

**Saurolophus** (suom. "harjanteellinen lisko") oli dinosaurussuku, joka eli myöhäisellä liitukaudella noin 74-70 miljoonaa vuotta sitten.

## Fossiilit

*Saurolophuksen* löysi Barnum Brown Kanadasta vuonna 1911, eteläisen Albertan Horseshoe Canyonista. Brown nimesi lajin vuonna 1921 kokonaisen luurangon perusteella *Saurolophus osborniksi*, joka suomeksi tarkoittaa "harjanteellista liskoa." Niitä löydettiin myöhemmin Kiinasta. Vuonna 1952 venäläinen paleontologi A. Rozhdestvensky nimesi toisen *Saurolophus*-lajin, *Saurolophus angustirostrisin*. Päätös perustui Mongoliasta löydettyyn luurankoon. Fossiileita on löydetty myöhemmin lisää Albertasta, Kaliforniasta, Kiinasta ja Mongoliasta.

### Hyvin säilyneet jäänteet

Jotkut *Saurolophus*-yksilöt ovat fossiloituneet niin hyvin, että niissä on huomattu ihon jättämiä painaumia, joiden avulla saatin selville lajin nahan olevan hienosuomuinen.

## Kuvaus

*Saurolophus* saa nimensä sen terävästä luuheltasta, joka sijaitsi sen päälaella. *Saurolophus* saattoi pullistaa helttansa ilmalla saadakseen aikaan "törähdyksiä", jollia se saattoi kommunikoida muiden lajitovereiden kanssa. Se käytti tätä menetelmää myös parittelumenoissa. *Saurolophukset* saattoivat kasvaa noin 9-12 metrin pituisiksi ja 4,5 metrin korkuisiksi. Ne painoivat noin 11 tonnia, painosta suurin osa keskittyen takaraajoihin. *Saurolophus* kykeni juoksemaan kahdella jalalla, mutta laiduntaessaan eläin seisoi yleensä neljällä. Niiden etujalat olivat lyhyemmät kuin takajalat. *Saurolophus* saattoi kävellä jopa 32 kilometriä tunnissa.

## Ravinto
*Saurolophus* söi ravinnokseen muun muassa saniaisia ja havupuita. *Saurolophuksen* hampaat soveltuivat hyvin kasvien pureskeluun, sillä niillä oli tiivis hammasrivistö.

## Lähteet
Tampereen yliopiston johtamisen ja talouden tiedekunta

**Johtamisen ja talouden tiedekunta** (lyhenne **MAB**) on yksi Tampereen yliopiston seitsemästä tiedekunnasta. Tiedekunta aloitti toimintansa vuoden 2019 alusta, kun aikaisemmat Tampereen yliopisto ja Tampereen teknillinen yliopisto yhdistyivät uudeksi Tampereen yliopistoksi. Tiedekunta on jatkoa aiemmalle Tampereen yliopiston johtamiskorkeakoululle (JKK).

Johtamisen ja talouden tiedekunnassa opetetaan sekä tutkitaan kauppatieteitä, hallintotieteitä ja politiikan tutkimusta, tietojohtamista ja tuotantotaloutta. Tietojohtamisen ja tuotantotalouden opetus kuului kuitenkin aluksi tekniikan ja luonnontieteiden tiedekunnan alaisuuteen, mutta siirtyi sittemin johtamisen ja talouden tiedekuntaan.

Tiedekuntaan kuuluu noin 3500 opiskelijaa ja yli 300 henkilökunnan edustajaa (2019).

## Tutkinto-ohjelmat ja oppiaineet
* Hallintotieteiden tutkinto-ohjelma (hallintotiede, julkinen talousjohtaminen, julkisoikeus, kunta- ja aluejohtaminen, ympäristöpolitiikka ja aluetiede) 
* Kauppatieteiden tutkinto-ohjelma (kansainvälinen vakuutustoiminta ja riskienhallinta, markkinointi, taloustiede, vastuullinen liiketoiminta, yrityksen johtaminen, yrityksen laskentatoimi, yritysjuridiikka ja vero-oikeus)
* Politiikan tutkimuksen tutkinto-ohjelma (kansainvälinen politiikka, valtio-oppi)
* Tuotantotalouden tutkinto-ohjelma
* Tietojohtamisen tutkinto-ohjelma

## Lähteet
Eve Brenner

**Eve Brenner** (s. 11. syyskuuta 1941, Saint-Chartier, Ranska) on ranskalainen oopperalaulaja. Hänen äänensä kattaa jopa viisi oktaavia.

Eve Brenner syntyi Saint-Chartierissa Ranskassa. Hänen vanhempansa olivat molemmat muusikoita. Isä, Ludwig Brenner, karkotettiin vuonna 1942 ja hän jätti vaimonsa, Jeannen huolehtimaan lapsista yksin. Perhe palasi Pariisiin sodan loputtua, missä Jeanne liittyi orkesteriin ja jätti lapset vanhempiensa luokse hoitoon. 14-vuotiaana Eve Brenner lopetti koulun ja liittyi äitinsä orkesteriin.

Brenner opiskeli oopperaa Pariisin konservatoriossa 20-vuotiaasta asti. Hän lauloi useissa elokuvissa, mukaan lukien *[[Rakkauden lähde]]*.

Brenner julkaisi useita singlejä ja EP:itä 1970-luvulta lähtien.

## Singlet ja EP:t
* Le Matin Sur La Riviere, 1976, Pathe
* La Siciliene, 1977, Pathe
* L'enfant, 1979, Pathe
* A Comme Amour, 1979, Delphine Records
* Memories, 1980, Pathe
* "Hymne", 1980, Kebec-Disque
* Amoureuse, 1981, Philips/Phonogram
* Au nom de l'amour, Delphine Records
* Le reve d'Eve, 1984, Philip/Phonogram
* Ave Maria Norma, 1985, Carrier
* Keep going, 1987, CBS
## Yksityiselämä
Brennerillä on kaksi lasta, laulaja Aude Brenner ja ohjaaja-käsikirjoittaja Gilles Paquet-Brenner.
Dona Bertarelli

**Dona Bertarelli** (s. 1968, Rooma, Italia; myös nimellä **Donata Guichard Bertarelli** ja **Donata Bertarelli Späth**) on sveitsiläinen yritysjohtaja, hyväntekijä, kilpapurjehtija ja miljardööriperijätär. Hän asuu Sveitsin Gstaadissa, josta hän on hankkinut huipputason hotellin omistukseensa. 

Hänen ja veljensä Ernesto Bertarelli varallisuus on peräisin alkujaan Vatikaanin pääosin omistamasta Serono-lääkeyhtiöstä, jonka määräävän osakekannan hänen isänsä hankki 1970-luvulla ja jonka pääkonttorin hän siirsi Geneveen. Lapset perivät Serenon omistuksen isänsä jälkeen ja myivät yhtiön vuonna 2007 lääkejätti Merckille yli 13 miljardilla Yhdysvaltain dollarilla. Maaliskuussa 2019 yhdysvaltalainen talousjulkaisu Forbes arvioi Dona Bertarellin omistusten arvoksi 4,6 miljardia dollaria. 

Bertarelli suoritti alemman korkeakoulututkinnon (B.A.) Yhdysvalloissa Babson Collegessa ja MBA-tutkinnon Harvardin yliopistossa. Bertanelli tunnetaan myös kilpapurjehtijana. Bertarelli omistaa muun muassa suuren osan maailman nopeimpiin purjeveneisiin kuuluvasta 40-metriä (131 jalkaa) pitkästä trimaraani *Spindrift 2*:sta (aiempi *Banque Populaire V*). Sillä hän on yhdessä muun muassa olympiapurjehtija Yann Guichardin kanssa voittanut Rolex Fastnet purjehduksen vuonna 2013. Miehistönsä kanssa Bertarelli saavutti myös maailman nopeimman naispurjehtijan ajan maailman ympäri - vajaa 47 vuorokautta ja 11 tuntia.

## Lähteet
Anna Söderberg

**Anna Therese Söderberg** (s. 11. kesäkuuta 1973 Örebro) on ruotsalainen uransa päättänyt yleisurheilija, jonka päälajina oli kiekonheitto. Hän heitti oman ennätyksensä 64,54 Norjan Aremarkissa heinäkuussa 1999. Tulos oli vuoteen 2024 asti Ruotsin ennätys. Seuratasolla Söderberg edusti göteborgilaista Ullevi FK:ta.

Söderberg edusti Ruotsia naisten kiekonheitossa kolmissa olympialaisissa 2000, 2004 ja 2008. Hän osallistui myös Yleisurheilun MM-kisoihin vuosina 1997–2009 poislukien vuosi 2001. Euroopanmestaruuskisoihin Söderberg osallistui neljästi. Ruotsin mestaruuden hän voitti kiekonheitossa 20 kertaa putkeen vuosina 1993–2012.

## Lähteet
* 

### Viitteet
Vida Beselienė

**Vida Beselienė** (o.s. **Šulskytė**, , s. 17. elokuuta 1956 Šiauliai, Liettuan SNT) on liettualaistaustainen Neuvostoliittoa edustanut koripalloilija, olympiavoittaja, maailman- ja euroopanmestari.

Beselienė voitti Neuvostoliiton naisten maajoukkueessa olympiakultaa Moskovassa 1980, maailmanmestaruuden Brasiliassa 1983 sekä Euroopan mestaruuden Ranskassa 1976, Puolassa 1978 ja Jugoslaviassa 1980.

## Lähteet
* Vida Beselienė Bio, Stats and Results Olympics at Sports-Reference.com 

### Viitteet

## Aiheesta muualla
* Profiili FIBA Archive 
* Profiili FIBA Archive
Pye

**Pye Ltd.** [pai] oli brittiläinen elektroniikkavalmistaja, joka perustettiin vuonna 1896 Cambridgessa. Tutkimuslaitteista aloittanut Pye alkoi valmistaa radiovastaanottimia 1920-luvulla, ja televisiovastaanottimien valmistuksen se aloitti 1930-luvun keskivaiheilla. 1960-luvulla Pye oli Britannian suurin tv-valmistaja jonka tuotteita myytiin ympäri maailmaa, mutta yritys oli silti tappiollinen. Vuonna 1976 Pye siirtyi kokonaan Philipsin omistukseen. 1970-luvun taitteessa Pye valmisti radio- ja televisiovastaanottimien ohella tietoliikennevälineitä, kojeita, säätimiä ja sähkötarvikkeita 20 tehtaassa Englannissa ja 20 kokoonpanotehtaassa eri puolilla maailmaa. Pye-merkkisiä radioita, televisioita ja yleisötilojen valvontatelevisiojärjestelmiä markkinoitiin Suomessakin. Pyella oli vuodesta 1953 lähtien myös oma levymerkki Pye Records.

## Historiaa
Pye-yhtiön perusti omaksi sivuansiokseen vuonna 1896 William Pye, Cambridgen yliopiston Cavendish-laboratorion johtaja, aikomuksenaan valmistaa tieteellisiä tutkimuslaitteita. 1920-luvulta alkaen yhtiö alkoi valmistaa radiovastaanottimia ja seuraavalla vuosikymmenellä myös televisiovastanottimia sekä lähetystekniikkaa kuten tv-kameroita.

Televisiovastaanottimien suosiosta huolimatta Pye ajautui 1960-luvulla taloudellisiin ongelmiin. Vuonna 1966 hollantilainen Philips osti 60 prosenttia yhtiön osakkeista ja kymmenen vuotta myöhemmin loputkin. 2000-luvun keskivaiheilla Pyen entisessä tehtaassa Lowestoftissa valmistettiin Sanyo-televisioita.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Introduction to Pye Group History, Pye Museum
Sylvestre Amoussou

**Sylvestre Amoussou** (s. 31. joulukuuta 1964 Benin) on beniniläinen näyttelijä ja elokuvaohjaaja, joka tunnetaan parhaiten elokuvastaan *Africa Paradis* (2006). 

## Elämä
Amoussou syntyi  vuonna 1964 Beninissä. Asuttuaan Ranskassa kaksikymmentä vuotta hän koki, että mielenkiintoisia rooleja ei tarjottu mustille näyttelijöille Ranskassa. Hän päätti tehdä omia elokuviaan.

*Africa Paradisissa* maahanmuuttopolitiikka kääntyy päälaelleen. Euroopan ja Afrikan taloudelliset omaisuudet vaihtuvat päinvastaisiksi ja maahanmuuttajat kamppailevat päästäkseen Afrikkaan Euroopasta.

Amoussoun kolonialismin vastainen elokuva *The African Storm* (2017) sai innostuneen vastaanoton yleisöiltä Ouagadougoun Panafrican elokuva- ja televisiofestivaaleilla ja se sai festivaalin Golden Stallion of Yennega -palkinnon.

## Filmografia
* *Les Scorpionnes*, lyhytelokuva, 1997
* *Achille*, kolmen episodin sarja, 1999 
* *L’Argent Sale*, 2003
* *Africa Paradis*, 2006 
* *Un pas en avant - Les dessous de la corruption* [Askel eteenpäin - korruption pohja], 2011 
* *L'Orage africain: Un continent sous influence* [Afrikan myrsky], 2017 

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Africa Paradis traileri   
*L'Orage africain: Un continent sous influence traileri  
*