Moctar Ouane

**Moctar Ouane** (s. 11. lokakuuta 1955 Bidi, Bankassin piiri) oli Malin väliaikainen pääministeri vuosina 2020–2021.

## Elämäkerta
Ouane kävi keskikoulun Askia Mohamedin lyseossa Bamakossa ja suoritti julkisoikeuden ja kansainvälisten suhteiden tutkinnot Dakarin yliopistossa. Hän työskenteli pääministeri Mamadou Dembélén, presidentti Moussa Traorén ja vuoden 1991 vallankaappauksen jälkeen valtionpäämiehenä toimineen Amadou Toumani Tourén diplomaattisena neuvonantajana.

Ouane jatkoi opintojaan Ranskan kansallisessa hallintokorkeakoulussa vuosina 1991–1992. Hän työskenteli sen jälkeen Malin ulkoministerin poliittisena neuvonantajana ja vuosina 1995–2002 maan YK-suurlähettiläänä. Vuodesta 2004 lähtien Ouane toimi seitsemän vuoden ajana Malin ulkoministerinä. Hän työskenteli Länsi-Afrikan talous- ja rahaliiton diplomaattisena neuvontanajana vuosina 2014–2016 ja sen jälkeen järjestön rauhan ja turvallisuuden pääedustajana.

Vuoden 2020 vallankaappauksen jälkeen väliaikainen presidentti Bah N’Daw nimitti Ouanen Malin siirtymäkauden pääministeriksi 27. syyskuuta 2020. Siviilin nimittäminen pääministeriksi oli ehtona Länsi-Afrikan talousyhteisön vallankaappauksen jälkeen asettamien pakotteiden poistamiselle.

Ouane nimitettiin uudelleen pääministeriksi 14. toukokuuta 2021. Sotilaat vangitsivat hänet ja presidentti N’Dawin sen jälkeen kun uudesta hallituksesta oli pudotettu turvallisuus- ja puolustusministereinä toimineet entisen sotilasjuntan jäsenet Modibo Koné ja Sadio Camara. N’Daw ilmoitti omasta ja hallituksensa erosta 26. toukokuuta. Väliaikaiseksi presidentiksi noussut Assimi Goïta nimitti kesäkuussa uudeksi pääministeriksi oppositioliike M5-RFP:n strategisen komitean puheenjohtajan Choguel Maïgan. Kotiarestiin määrätty Ouane vapautettiin elokuussa 2021.

Puoluekannaltaan sitoutumaton Ouane on naimisissa ja kolmen lapsen isä. Hän puhuu ranskaa, englantia, bambaraa ja fulania.

## Ouanen hallitus
Presidentti Bah N’Daw vahvisti Ouanen ensimmäisen hallituksen kokoonpanon 5. lokakuuta 2020. Siihen kuului pääministerin lisäksi 25 ministeriä:
* puolustus- ja veteraaniministeri Sadio Camara
* oikeus- ja ihmisoikeusministeri, hallituksen sinetinvartija Mohamed Sidda Dicko
* aluehallinto- ja desentralisaatioministeri Abdoulaye Maïga
* turvallisuus- ja siviilipuolustusministeri Modibo Koné
* kansallisen sovinnon ministeri Ismaël Wagué
* valtion uudistamisen ministeri, instituutiosuhdevastaava Mohamed Coulibaly
* liikenne- ja infrastruktuuriministeri Makan Fily Dabo
* ulkoasiain ja kansainvälisen yhteistön ministeri Zeïni Moulaye
* talous- ja valtiovarainministeri Alousséni Sanou
* maa-asia-, kaupunkisuunnittelu- ja asuntoministeri Dionké Diarra
* teollisuus-, kauppa- ja investointiministeri Harouna Niang
* viestintä- ja digitalousministeri Hamadoun Touré
* kulttuuri-, käsityö- ja matkailuministeri Kadiatou Konaré
* opetusministeri Doulaye Konaté
* korkeakoulu- ja tiedeministeri Amadou Keïta
* terveys- ja sosiaalikehitysministeri Fanta Siby
* maatalous-, karjanhoito- ja kalastusministeri Mahmoud Ould Mohamed
* ulkomailla asuvien malilaisten ja Afrikan integraation ministeri Alhamdou Ag Ilyene
* työn ja julkisten palvelujen ministeri, hallituksen tiedottaja Harouna Mamadou Toureh
* työllisyys- ja ammattikoulutusministeri Mohamed Salia Touré
* ympäristö-, puhtaanapito- ja kestävän kehityksen ministeri Bernadette Keïta
* nais-, lapsi- ja perheministeri Bintou Founé Samaké
* kaivos-, energia- ja vesiministeri Lamine Seydou Traoré
* nuoriso- ja urheiluministeri Mossa Ag Attaher
* uskonto- ja kulttiministeri Mahamadou Koné.

Hallitukseen kuului neljä sotilasta, joista kolme oli entisen sotilasjuntan jäseniä. Vuoden 2015 rauhansopimuksen allekirjoittaneet kapinalliset ja oppositioliike M5–RFP saivat molemmat neljä ministerinpaikkaa. Hallituksen muita jäseniä luonnehdittiin lähinnä teknokraateiksi. Ministereistä vain neljä oli naisia, vaikka lain mukaan heitä pitäisi olla vähintään 30 prosenttia. Hallituksen oli määrä toimia 18 kuukautta kestävän siirtymäkauden ajan.

## Lähteet