open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Muurahaisperhonen

**Muurahaisperhonen** (*Liphyra brassolis*) on harvinainen Etelä-Aasiassa ja Australiassa tavattava sinisiipisiin kuuluva perhoslaji.

## Koko ja ulkonäkö
Erikoisennäköinen, tukevaruumiinen ja lyhytsiipinen perhonen. Siivet ovat laajalti tummanruskeat ja etusiivissä on koiraalla vähemmän, naaraalla enemmän oranssia väriä. Takasiivet ovat molemmilla sukupuolilla laajalti oranssit. Alapinnaltaan siivet ovat yläpintaa haaleammat. Siipien reunus on epäsäännöllisen mutkitteleva. Ruumis on päiväperhoselle epätyypillisen paksu ja muistuttaa enemmän monien rotevien yöperhosten ruumista. Siipiväli on 70&ndash;76&nbsp;mm, mikä tekee muurahaisperhosesta maailman suurimman sinisiipislajin.

## Levinneisyys ja lentoaika
Muurahaisperhosta tavataan Intiasta Taka-Intian poikki, Filippiineille, Indonesiaan ja Australian pohjoisrannikkoa Queenslandiin saakka.

## Elinympäristö ja elintavat
Muurahaisperhonen on alankosademetsien harvinainen perhoslaji, joka lentää sukulaistensa tapaan päivällä. Aikuisen perhosen imukärsä on surkastunut, eikä se nauti lainkaan ravintoa.

Naaras munii munia yksitellen tiettyjen, ompelijamuurahaisten pesiä sisältävien puulajien oksanhankoihin. Munat kuoriutuvat noin kolme viikkoa myöhemmin. Toukan elämän varhaisvaiheita ei tunneta, mutta kolmannesta toukkavaiheesta alkaen toukka on muurahaisia saalistava peto. Se hankkiutuu *[[Oecophylla smaragdina]]* -muurahaislajin pesään, jossa se elää syöden muurahaisten toukkia ja yksittäisessä pesässä saattaa olla useita perhostoukkia. Toukan selkäpuolen paksu kilpi suojelee sitä muurahaisten puolustukselta ja ruumiin peräosan imukuppimaiset raajat kiinnittävät toukan tiukasti lehden pintaan. Syödessään toukka ojentaa päänsä kilven alta, sieppaa muurahaistoukan ja imee sen sisällön. Toukka on ahnas peto ja voi tuhota jopa kaikki pesän toukat. Myös kotelo muodostuu suojaan selkäkilven alle.

Aikuinen perhonen kuoriutuu muurahaispesässä, mutta löysästi kiinnittyneiden ja tahmeapintaisten siipisuomujen vuoksi se selviytyy ulos pesästä muurahaisten hyökkäyksistä huolimatta. Siivet se oikaisee vasta pesän ulkopuolella.

Taka-Intiassa perhosen toukkia käytetään ravintona muurahaisten ohessa.

## Ravintokasvi
Toukan varhaisvaiheiden ravintokasvia ei tunneta, mutta afrikkalaiset sukulaislajit elävät oksilla kasvavilla levillä. Kolmannen toukkavaiheen toukka on peto.

## Lähteet
Cloudberry Kingdom

***Cloudberry Kingdom*** on Pwnee Studiosin kehittämä ja Ubisoftin julkaisema ladattava tasohyppelypeli. Peli julkaistiin vuonna 2013 Microsoft Windowsille, PlayStation 3, Xbox 360:lle ja Wii U:lle.

## Aiheesta muualla
*Kotisivu
Toivo Lankinen

**Toivo Lankinen** (21. huhtikuuta 1928 Kurkijoki – 3. tammikuuta 2011 Vihti) oli suomalainen kanttori ja kuoronjohtaja.

## Elämä

Nuoruusvuotensa Lankinen vietti Kurkijoen Itulan kylässä kotitilalla, joka rajoittui Laatokkaan kahdelta sivultaan, ja myöhemmin äidin kodissa Hiitolassa. Sotilasarvoltaan Toivo Lankinen oli luutnantti. Pienestä pitäen Lankisen harrastus suuntautui musiikkiin ja hän suoritti musiikkiopintoja jo ennen sotia Hiitolassa. Muutettuaan evakkona vanhempiensa mukana Vaasaan vuonna 1944 hän jatkoi opintoja ja valmistui kanttoriksi Turun Kirkkomusiikkiopistosta vuonna 1948. Hänelle myönnettiin arkkipiispan aloitteesta director cantus -arvonimi vuonna 1958 Suomen nuorimpana kanttorina. Lankinen toimi monissa seurakunnissa pääasiassa Etelä- ja Länsi-Suomen alueella, muun muassa Turun Tuomiokirkossa.

Lankisella oli merkittävä vaikutus nuorison elämään sekä soittokunnan kautta että musiikin opettajana ja virikkeiden antajana. Hän perusti ja johti soittokuntia Vampulassa, Urjalassa, Kankaanpäässä, Turussa, Naantalissa, Eurajoella, Kalannissa sekä Mynämäessä, jossa hän harjoitti maa- ja metsätaloutta perheen Haloilan tilalla.

Hänen soittokuntaansa kuului suurimmillaan satakunta soittajaa. Lisäksi hän johti useita kirkkokuoroja ja lapsikuoroja ja toimi musiikinopettajana lukioissa ja pianonsoiton opettajana musiikkiopistoissa.

Monet musiikin mestarit saivat innostuksensa ja oppinsa Toivo Lankisen kasvatuksesta. Hänen soittajiaan nousi niin musiikin, viihteen kuin kulttuurinkin huipulle. Soittoinnostusta kasvatettiin lukuisilla esiintymismatkoilla, jotka ulottuivat ympäri Euroopan Pohjois-Norjasta, Novgorodin kautta Kreikkaan ja Espanjaan saakka. Suomessa Lankisen johtama Turun Kristillisen Raittiusseuran Nuorisosoittokunta esiintyi ensimmäisissä yleisurheilun MM-kisoissa Helsingissä vuonna 1983. 

Toivo Lankinen oli luonteeltaan avoin, iloinen ja innostava ja säilyi mieleltään nuorena vanhoille päivilleen saakka. Hän loi maaseudun lapsille ja nuorille mahdollisuuden harrastaa musiikkia ja olla osana sellaista yhteisöä, josta kaikki saivat musiikin ohella myös sosiaalista pääomaa. Nuorison innostusta kuvaa hyvin se, että esimerkiksi Urjalan soittokuntaharjoituksiin kuljettiin mopolla Punkalaitumelta saakka. Yhä vielä, neljänkymmenen vuoden jälkeenkin, soittajat pitävät yhteyttä toisiinsa.

Toivo Lankisen elämää leimasivat voimallisesti sekä kodin hengellinen perintö että karjalaisuus. Tätä perintöä hän vei eteenpäin myös soittokunnissa. Jokaisella soittajalla oli harjoituksissa aina soitinkotelossaan mukana erikoispainos Johanneksen evankeliumista, ja esiintymisten viimeinen kappale oli usein *[[Sua kohti Herrani]]*.

## Lähteet
Alkuritari

**Alkuritari** (*Baronia brevicornis*) on harvinainen Meksikossa esiintyvä, ritariperhosiin lukeutuva perhoslaji ja Baroniinae-alaheimon ainoa laji. IUCN on luokitellut sen erittäin uhanalaiseksi (EN).

Alkuritari eroaa selvästi muista ritariperhosista ja sitä pidetään heimon alkeellisimpana nykyisin elävänä lajina, joskin se saattaa olla läheisempää sukua apolloille kuin varsinaisille ritareille. Laji on "elävä fossiili" ja sitä muistuttavia lajeja tunnetaan pohjoisamerikkalaisista fossiiliesiintymistä.

## Koko ja ulkonäkö
Ulkonäöltään laji on erittäin vaihteleva. Siivet ovat melko pitkät ja yleisväriltään ruskeat, ja siipisuonten kohdalla kulkee ruskea viiru. Yleensä etusiiven poikki kulkee kolme voimakkaasti kaartuvaa riviä vaaleita tai kellertäviä laikkuja ja takasiipien tyviosa on laajalti vaalea, usein oranssinsävyinen. Yksilökohtaiset erot perhosten ulkonäössä ja värityksessä ovat huomattavan suuria, minkä vuoksi osa yksilöistä voi olla lähes kokonaan ruskeita, osa suurimmaksi osaksi oranssien laikkujen kirjomia. Takaruumiin alapuoli on musta-keltaraidallinen. Tuntosarvet ovat jokseenkin lyhyet. Siipiväli on 55&ndash;65 mm.

## Levinneisyys ja lentoaika
Alkuritari esiintyy endeemisenä Sierra Madre del Surin vuoristoalueella. Sen elinalue ulottuu eteläisessä Meksikossa Jaliscon, Oaxacan, Chiapasin, Guerreron, Morelosin, Pueblan, Michoacánin sekä Coliman osavaltioiden alueelle. Levinneisyys on erikoinen ja lienee jäänne eoseenikauden keskivaiheilta, jolloin vuoristo muodosti kapean niemen ympäröivään mereen. Eteläisimmät ja muusta levinneisyydestä erilliset esiintymät Oaxacan ja Chiapasin alueilla ovat saattaneet syntyä pleistoseenin jääkauden aikana perhosten siirtyessä lämpimämmille ilmastoalueille. Perhoset lentävät ilmeisesti yhtenä sukupolvena sadekaudella, ainakin heinäkuussa.

## Elinympäristö ja elintavat
Perhosta tavataan akaasiametsissä 505&ndash;1335 metrin korkeudella merenpinnasta. Kukin perhonen lentää pienellä alueella ja koiraat vartioivat reviiriään latvustoissa. Perhosten tiedetään myös etsiytyvän imemään kosteutta purovarsien hiekasta. Laji voi olla sopivalla paikalla ja oikeaan aikaan etsittynä jopa runsaslukuinen. Naaras munii munat yksitellen sadekauden alussa, kun puiden lehdet puhkeavat. Munia tulee vain muutaman kuhunkin puuhun. Häirittynä toukka huitoo uhkaajaansa pääasiassa orgaanisista hapoista muodostuvaa, haisevaa eritettä tuottavalla *[[osmeterium]]*-ulokkeellaan. Toukat koteloituvat löyhän maa-aineksen sekaan.

*[[Trichogrammatidae]]*-heimon kiilupistiäiset loisivat perhosen munissa, mutta muutoin lajilla on ilmeisesti vain vähän saalistajia. Lajia uhkaa lähinnä väestönkasvun aiheuttama ihmisen levittäytyminen suppean elinalueen akaasiametsiköihin.

## Ravintokasvi
Toukka elää akaasioihin kuuluvalla *[[Acacia cochliacanha]]lla* sekä joissain määrin myös *[[Acacia pennatula]]lla* ja *[[Acacia macracantha]]lla*.

## Lähteet
Punikkililja

**Punikkililja** (*Blandfordia grandiflora*, syn. *B. flammea*) on koristekasvina kasvatettava sipulikasvi, joka kuuluu heimoon Blandfordiaceae yksisirkkaislahkossa Asparagales. Laji kasvaa luonnonvaraisena Itä-Australiassa Uudessa Etelä-Walesissa ja Queenslandissa.

## Lähteet
* Räty, E. ja Alanko, P. 2004: Viljelykasvien nimistö. Puutarhaliitto. .

### Viitteet
Hydra (saari)

**Hydra** (; transl. myös *Ídra*) on Kreikan saari, joka kuuluu Argo-Saronisten saarten saariryhmään. Saaren pinta-ala on 52 neliökilometriä ja asukasluku 1&nbsp;948 (vuonna 2011). Hallinnollisesti Hydra kuuluu Hydran kuntaan, Saarten alueyksikköön ja Attikan alueeseen. Saaren pääkaupunki on Hydran kaupunki.

## Maantiede

Hydra sijaitsee Välimereen kuuluvassa Egeanmeressä Peloponnesoksen niemimaahan kuuluvan Argoliin niemimaan edustalla. Sen etäisyys mantereesta on noin 4,3 meripeninkulmaa (noin 8 kilometriä). Hydran ja mantereen välissä sijaitsee Dokóksen saari. Muut lähimmät saaret ovat Póros pohjoisessa ja Spétses länsilounaassa.

Hydra on karu ja kallioinen saari. Sen pituus on noin 20 kilometriä ja leveys vaihtelee 1,5 kilometristä kuuteen kilometriin. Saaren korkein kohta on Éros (592 metriä).

### Hallinto ja kylät

Hydra kuuluu hallinnollisesti Hydran kuntaan, johon kuuluu myös pienempiä lähisaaria. Kunta kuuluu Attikan muiden saarikuntien tavoin Saarten alueyksikköön.

Saaren suurimmat asutukset ovat Hydran kaupunki (1&nbsp;900 asukasta), Vlychós (19) ja Mandráki (11). (Katso myös: Luettelo Hydran kunnan kylistä ja saarista.)

### Ilmasto

## Historia

Saarelle majoittui 1960-luvulla joukko normeista vapaan elämän kannattajia, joukossa kuuluisuuksia, kuten Leonard Cohen. Elämä vapaan rakkauden, huumeiden ja viinan leimaamassa yhteisössä näytti aluksi paratiisimaiselta, mutta ajan kuluessa elämäntavan jäljet alkoivat näkyä ja seurauksena oli huumeongelmia, alkoholismia, avioliittojen hajoamisia, mielenterveysongelmia ja itsemurhia. Lapset jäivät usein heitteille, ja yhdestä heistä, sittemmin hoitokotiin päätyneestä mielenterveysongelmaisesta Axel Jensenistä, ovat norjalaiset Fabien Greenberg ja Bård Rønning tehneet dokumenttielokuvan *Little Axel*. Hän on Marianne Ihlenin lapsi ja Leonard Cohenin kasvattilapsi. Toinen dokumenttielokuva, itsekin saarella majailleen Nick Broomfieldin *Marianne ja Leonard: Sanoja rakkaudesta*, kertoo Cohenin ja Ihlenin tarinan.

## Liikenne

Hydralta kulkee nopeita lauttoja Póroksen ja Spétseksen saarille sekä mantereen Pireukseen, Ermióniin ja Portochéliin. Moottoroidut ajoneuvot ovat Hydralla kielletty, saarella kuljetaan esimerkiksi aaseilla, joita on noin 500. Lisäksi Hydralla on vesitakseja, joilla pääsee läheisille saarille ja uimarannoilla. Samoin pienet veneet kuljettavat ihmisiä eri puolille saarta.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Hydran matkailusivut
Hakastaron linna

**Hakastaron linna** (myös **Hakostaron linna**) on keskiaikainen linnavuori, jonka jäännökset sijaitsevat Salossa. 

Alueella sijaitsee useita muinaislinnoja joista Hakastaron linna poikkeaa pienen kokonsa puolesta. Mäki on korkeimmillaan ainaostaan 20 metriä ympäröivää maastoa korkeammalla. Mäen pohjois- ja länsipuoli ovat jyrkkää kalliota, itä- ja eteläosan ollessa loivaa multamaata. Vallimaisen varustuksen jäänteitä on vielä näkyvissä mäen loivilla itä- ja eteläpuolilla. 1800-luvun lopulla valleja havaittiin itä-länsi-suunnassa 80 metrin matkalta. Vuonna 2001 tehdyssä inventoinnissa hieman alle metrin korkeata vallia oli idänpuolella havaittavissa 30 metrin matkalta. Mäen eteläpuolella vallin pituus todettiin olevan noin 17 metriä ja leveyden 4–5 metriä. Linnan vallit ovat muodostaneet kulman, jonka kohdalla portti ja porttikäytävä ovat sijainneet.

Keskiaikaiseksi linnaa on arvioitu sen valleissa käytetyn kalkkikivilaastin ja osin savesta ja hiekasta tehtyjen täytteiden perusteella. Laastin käytön perusteella varustus ajoittuu aikaisintaan 1200-luvun puoliväliin. Rautakautisten muinaislinnojen muurit ovat Suomessa kylmämuurattuja. 

Mäellä on nähtävissä myös kuoppia joiden tarkoitus on epäselvä. Itäisen vallin keskellä oleva kuoppa on suomalaisille rautakautisille linnavuorille tyypillinen ja sen on arvioitu liittyvän jonkinlaisen vahtikopin paikkaan.

Hakastaron linnan mäellä kasvaa myös nurmilaukka (Allium oleraceum) ja sikoangervo (Filipendula vulgaris), jotka osaltaan kertovat paikan muinaisesta käytöstä. Vajaan puolen kilometrin päässä linnasta luoteeseen on kulkenut keskiaikainen Kuninkaantie.

## Lähteet
Abeïbara

**Abeïbara** on maalaiskunta ja sen keskuspaikka Kidalin alueen Abeïbaran piirissä Malissa. Se sijaitsee Adrar des Ifoghas -vuoristossa noin 85 kilometriä Kidalista koilliseen. Kunnan pinta-ala on 7&nbsp;500 neliökilometriä. Asukkaita on 4&nbsp;600 henkeä (vuonna 2009).

Abeïbaran kunta rajoittuu pohjoisessa Abeïbaran piirin Boghassan ja idässä Tinzawatenen kuntiin, etelässä Tessalitin piirin Adjelhocin kuntaan ja lännessä Kidalin kaupunkiin. Seudun ilmasto on äärimmäisen kuuma ja kuiva. Keskimääräinen sademäärä on 50 millimetriä vuodessa. Vähäinen kasvillisuus on keskittynyt wadien ja laaksojen pohjalle. Eläimistöön kuuluu gaselleja, sakaaleja, matelijoita, jyrsijöitä ja trappeja.

Kunta käsittää yhden kylän ja kymmenen paimentolaisryhmää. Asukkaat ovat etupäässä tuaregeja. Lisäksi on pieni joukko arabeja.

Seudun tärkein elinkeino on karjanhoito. Kotieläimiä ovat lampaat, vuohet, kamelit ja aasit. Lisäksi tehdään käsitöitä ja harjoitetaan pienimuotoista kaupankäyntiä. Nuoret muuttavat työnhakuun Kidaliin ja Algeriaan.

Kunnassa on yksi koulu ja terveysasema. Vesihuolto käsittää patoaltaita, perinteisiä ja nykyaikaisia kaivoja sekä porakaivoja.

## Lähteet
Kampasaniaiset

**Kampasaniaiset** (*Blechnum*) ovat saniaisia, jotka kuuluvat kampasaniaiskasvien (Blechnaceae) heimoon. Niitä voidaan pitää huonekasveina (esim. palmusaniainen) tai puutarhan monivuotisina koristekasvina (kampasaniainen). Suomen Lajitietokeskuksen luokittelussa kampasaniainen on siirretty kampasulkien (*Struthiopteris*) sukuun.

## Lajeja
* etelänkampasaniainen (*Blechnum penna-marina*)
* kampasaniainen eli kaitakampasaniainen (*Blechnum spicant*) → kampasulka eli kaitakampasulka (*Struthiopteris spicant*)
* palmusaniainen (*Blechnum gibbum*) 
* punakampasaniainen (*Blechnum appendiculatum*)

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Suomen Lajitietokeskus: Kampasaniaiset – ''Blechnum''
* [ftp://ftp.funet.fi/index/Tree_of_life/plants/pteridophyta/pteropsida/blechnaceae/blechnum/index.html Funet: Kampasaniaiset (*Blechnum*)]
* Den virtuella floran: ''Blechnum'' 
* Integrated Taxonomic Information System (ITIS): ''Blechnum'' 
* United States Department of Agriculture (USDA): ''Blechnum''
Tinzawatene

**Tinzawatene** on maalaiskunta ja sen keskuspaikka Kidalin alueen Abeïbaran piirissä Malissa. Se sijaitsee Adrar des Ifoghas -vuoriston itäosassa Malin ja Algerian rajalla noin 230 kilometriä Kidalista koilliseen. Kunnan pinta-ala on 8&nbsp;750 neliökilometriä. Asukkaita on 2&nbsp;300 henkeä (vuonna 2009).

Tinzawatene on saanut alkunsa ranskalaisten siirtomaaisäntien perustamasta raja-asemasta. Pinnanmuodostukseltaan kunta on wadien halkomaa vuoristoa. Kasvillisuus koostuu etupäässä heinäkasveista ja piikkipensaista. Seudulla on runsaat pohjavesivarat.

Kuntaan kuuluu yksi kylä, joka on jaettu neljään kortteliin ja kahteen osaan. Asukkaat ovat etupäässä tuaregeja. Lisäksi on pieni joukko arabeja. Yli 90 % väestöstä harjoittaa karjanhoitoa. Kotieläimiä ovat kamelit, vuohet, lampaat ja aasit. Lisäksi harjoitetaan vähäisessä määrin puutarhaviljelyä, käsityöammatteja ja kaupankäyntiä. Nuoriso hakeutuu ansiotöihin Kidaliin, Algeriaan ja Eurooppaan.

Kunnassa on kolme koulua, terveysasema ja kulttuuritalo.

## Lähteet
Gammaheinät

**Gammaheinät** (*Bouteloua*) on kasvisuku heinäkasvien (Poaceae) heimossa. Joitakin suvun lajeja kasvatetaan monivuotisina koristekasveina.

## Lajeja
* *Bouteloua curtipendula* – nuokkugammaheinä
* *Bouteloua dactyloides* – puhveligammaheinä eli puhveliheinä
* *Bouteloua gracilis* – mesquitegammaheinä eli mesquiteheinä 

## Lähteet
* Räty, E. ja Alanko, P. 2004: Viljelykasvien nimistö. Puutarhaliitto. .

### Viitteet

## Aiheesta muualla
* Suomen Lajitietokeskus: Gammaheinät (''Bouteloua'')
Morsiustähdet

**Morsiustähdet** (*Bouvardia*) on matarakasvien (Rubiaceae) heimoon kuuluva suku, jonka edustajia käytetään leikko- ja huonekasveina. Morsiustähti on kotoisin Meksikon ja Etelä-Amerikan tienoilta, missä sitä tavataan erilaisina pensaina ja yrtteinä. Suomessa se tunnetaan enemmän leikkokukkana ja se onkin nimensä mukaisesti yksi suosituimmista, morsiussidonnassa käytettävistä. Siksi nimitys leikkomorsiustähti on kasvia hyvin kuvaava. Kasvi on nimetty Charles Bouvardin mukaan, joka oli ranskalainen kemisti ja lääkäri 1600-luvulla.

## Lajeja
* leikkomorsiustähti (*Bouvardia* Domestica-ryhmä, × *domestica*)
* tuoksumorsiustähti (*Bouvardia longiflora*) 

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Finto: Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet: ''Bouvardia''
Toompean linna

**Toompean linna** () on keskiaikainen linna Toompean mäellä Viron pääkaupungissa Tallinnassa. Linnan rakensivat saksalaiset ristiritarit vuosina 1227–1229. Sitä on muuteltu useita kertoja, mutta 1200- ja 1300-luvuilla tehty perusmuoto on siinä edelleen.

Pikk Hermann ("Pitkä Hermanni"), yksi linnan säilyneista torneista on tärkeä symboli Virossa, sillä maan hallitsijan lippu on perinteisesti liehunut tämän tornin huipulla. Rakennuksessa kokoontuu nykyään Viron parlamentti, riigikogu.

## Lähteet
Nimellispalkka

**Nimellispalkka** on työstä maksettava rahasumma. 

Käsitteenä nimellispalkka eroaa reaalipalkasta siten, että se ei kuvaa palkan varsinaista ostovoimaa. 

Jos nimellispalkat nousevat vähemmän kuin inflaation verran, reaaliansio eli palkan ostovoima laskee: palkalla voi ostaa vähemmän tavaroita tai palveluita.

## Lähteet
Mukelo

**Mukelo** (*Bowiea volubilis*) on parsakasvien (Asparagaceae) heimon alaheimoon Scilloideae (entinen hyasinttikasvien Hyacinthaceae heimo) kuuluva laji, jota pidetään huonekasvina. Se on ainoa laji *Bowiea*-suvussa.

Mukelo on puolimehikasvi, jonka tyvi on turvonnut sukkulenttiseksi ja lehtevät versot ovat kausivihantia. Laji kasvaa Afrikassa pääosin päiväntasaajan eteläpuolella, Keniasta Etelä-Afrikkaan.

## Lähteet
* Stevens, P. F. 2001–: Angiosperm Phylogeny Website. http://www.mobot.org/mobot/research/apweb/welcome.html 

### Viitteet
Homero Leite Meira

**Homero Leite Meira** (2. joulukuuta 1931 Brumado – 8. toukokuuta 2014) oli brasilialainen roomalaiskatolinen piispa. Hänet vihittiin papiksi 8. joulukuuta 1955 ja nimitettiin Itabunan hiippakunnan johtoon 7. marraskuuta 1978. Piispaksi vihkiminen seurasi 27. joulukuuta. Pääkonsekraattorina toimi Eliseu Maria Gomes de Oliveira, jota avustivat José Terceiro de Sousa ja Valfredo Bernardo Tepe. 

Leite Meira sai 24. syyskuuta 1980 nimityksen Irecên piispaksi, jona hän toimi, kunnes erosi tehtävistään 12. kesäkuuta 1983.

## Lähteet
Mikadonkämmen

**Mikadonkämmen** (*Bletilla striata*, syn. *B. hyacinthina*) on kämmekkäkasvilaji (heimo Orchidaceae), jota viljellään huonekasviksi. Kasvia tavataan luonnonvaraisena Itä-Kiinassa, Myanmarissa, Koreassa ja Etelä-Japanissa.

## Lähteet
* Räty ja Alanko 2004: Viljelykasvien nimistö. Puutarhaliitto. .

### Viitteet

## Aiheesta muualla
*ITIS: ''Bletilla striata'' 
*United States Department of Agriculture (USDA): ''Bletilla striata'' 
*Flora of China: ''Bletilla striata'' 
*Dr. Duke's Phytochemical and Ethnobotanical Databases: Bletilla striata
Pullopuut

**Pullopuut** (*Brachychiton*) ovat malvakasveja (heimo Malvaceae), joita pidetään huonekasveina. Niistä voi kasvattaa myös bonsaipuita.

Pullopuihin kuuluu 33 lajia, joiden kotiseutu sijaitsee Australiassa ja Uudessa-Guineassa.

## Lajeja
* Kalliopullopuu (*Brachychiton rupestris*)
* Nukkapullopuu (*Brachychiton discolor*)
* Poppelipullopuu (*Brachychiton populneus*)
* Tulipullopuu (*Brachychiton acerifolius*)

## Lähteet
* Räty, E. ja Alanko, P. 2004: Viljelykasvien nimistö. Puutarhaliitto. .
* Stevens, P. F. 2001–: Angiosperm Phylogeny Website. http://www.mobot.org/mobot/research/apweb/welcome.html

### Viitteet

## Aiheesta muualla
*Finto: Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet: Pullopuut (''Brachychiton'')
*ITIS: ''Brachychiton'' 
*United States Department of Agriculture (USDA): ''Brachychiton''
Eeppinen teatteri

**Eeppisellä teatterilla** tarkoitetaan kertovaa teatteria eli sitä, että näyttämöä käytetään kerronnallisena välineenä yhteiskunnallisten voimien kuvaamiseen. Eeppisen teatterin kerrontakeinot ovat hyvin tavallisia teatterissa nykyisinkin. Esimerkiksi dokumenttiteatteri on eeppisen teatterin alalaji.

Eeppisen teatterin isäksi nimetään usein saksalainen näytelmäkirjailija Bertolt Brecht. Lajia kehitti kuitenkin jo ennen häntä saksalainen teatteriohjaaja Erwin Piscator. Brecht kirjoitti 1930-luvun puolivälissä teoksessaan *Kirjoituksia teatterista*: ”Niin sanottu eeppinen teatteri on viimeinen vaihe berliiniläisen teatterin kehityksessä, ja se oikeastaan vain ilmentää teatterin kehitystendenssiä puhtaimmillaan. Eeppiseen teatteriin kuuluu kaikki se, mitä on kutsuttu ajankohtaisnäytelmäksi tai Piscatorin teatteriksi tai opetusnäytelmäksi.”

Brecht kytki eeppisen teatterin virkoamisen tekniseen kehitykseen, poliittisen ilmapiirin muutokseen ja maailman monimutkaistumiseen. ”Taustaprojisointien mahdollisuus, motorisoinnin tuoma näyttämön muunneltavuus, elokuvan käyttö, kaikki nämä paransivat näyttämön varustusta, ja kaikki tämä tapahtui aikana, jolloin tärkeimpiä ihmistenvälisiä tapahtumia ei enää voitu kuvata yksinkertaisesti niin, että vaikuttavat voimat personifioidaan tai ihminen asetetaan kasvottomien metafyysisten voimien armoille. Tapahtumien ymmärtäminen edellytti nyt, että ympäröivä maailma jossa ihmiset elävät tuotiin mukaan näkyvästi ja kaikessa ’merkitsevyydessään’.”

Brecht toteaa, että ympäröivä maailma oli ollut draamassa mukana aiemminkin, mutta vain draaman keskeisen henkilön kokemana, ei itsenäisenä elementtinä. Brechtin mukaan eeppisessä teatterissa näyttämö alkoi kertoa. Näyttämön tausta osallistui tapahtumiin: esimerkiksi suurilla kuvatauluilla kerrottiin, mitä samaan aikaan tapahtuu jossakin toisaalla ja dokumenttiprojisoinnit vahvistivat henkilöiden puhetta tai asettuivat niitä vastaan. Uusi teatterinäkemys vaikutti myös näyttelijän työhön: ”Myöskään näyttelijät eivät enää muuntautuneet täydellisesti esittämäkseen henkilöksi, vaan pitivät siihen etäisyyttä ja pyrkivät herättämään jopa kriittistä suhtautumista sitä kohtaan”, Brecht kirjoitti. Erwin Piscator kehotti näyttelijöitä siirtämään huomionsa keskipisteen lavalta katsojiin. Kun stanislavskilaisessa teatterissa näyttelijä rakentaa roolin sisältä käsin, piscatorisessa teatterissa huomio suuntautuu siihen vaikutukseen, jonka esitys tekee yleisöön.

Brechtin mukaan siihen mikä oli ”luonnollista” tuli lisätä poikkeuksellisuuden tunnusmerkki. ”Vasta silloin alkoivat syyn ja seurauksen lait päästä päivänvaloon. Ihmisten toiminnasta tuli käydä ilmi, että se on juuri sellaista kuin se on ja että se voisi samalla olla myös toisenlaista”, hän kirjoitti. Brecht muistuttaa, että eeppisen teatterin pitää varoa olemasta ikävää, ilotonta ja rasittavaa: ”Oppiminen voi olla nautinnollista, iloista ja taistelevaa.”

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Brecht's Epic Theatre  
* The Dramatic Theatre Versus Epic Theatre
MM-rallikausi 1988

**MM-rallikausi 1988** oli järjestyksessään rallin maailmanmestaruussarjan 16. MM-rallikausi. Osakilpailuja oli 13. ja kalenteri oli sama kuin edellisenä vuotena. Kuljettajien mestaruuden voitti Miki Biasion ennen suomalaista tallikaveriaan Markku Alénia sekä kolmatta Lancia kuskia Alex Fioriota.

## Sääntömuutokset
Kaudelle 1988 rallin 600 kilometrin pituus ja erikoiskokeiden 30 kilometrin pituus edelliseltä kaudelta säilyi voimassa, mutta mukaan tuli mahdollisuus anoa pidemmän erikoiskokeen järjestäminen. Erikoiskokeiden keskinopeusrajoitus nousi 120 km/h nopeuteen.

Yökilpailut palasivat Monte Carlo -rallin viimeiselle osuudelle, mutta mukana oli pitkä lepotauko. Monte Carlossa oli myös kolme pidempää erikoiskoetta, joihin oli haettu lupa.

FISA lisäsi kaudelle vaatimuksen, että jokaisessa osakilpailussa oli oltava FISA:n hyväksymä 3-5 kilometriä pitkä "super special" erikoiskoe (yleisöerikoiskoe).

## Kilpailukalenteri

## Tulokset
### Pistejärjestelmä

### Kuljettajien maailmanmestaruus

### Valmistajien maailmanmestaruus
Uuden-Seelannin ja Norsunluurannikon kilpailuista ei annettu valmistajien pisteitä.

## Lähteet
Köyhä laulaja

**Köyhä laulaja** on Ville Salmisen ohjaama elokuva vuodelta 1950.
Nimimerkin Lauri Yrjänä takana oli käsikirjoittaja Toivo Kauppinen. Tämä oli häneltä ainoa tällä nimimerkillä tehty käsikirjoitus. Theelin aiemman menestyksen *[[Serenaadiluutnantti]]* siivellä syntynyt *Köyhä laulaja* ei ollut suuri yleisömenestys. Elokuvan musiikista vastannut Toivo Kärki kuului pääroolissa näyttelevän ja laulavan Henry Theelin taustavoimiin.

Henry Theel levytti elokuvan nimisävelmän kahdesti vuosina 1950 ja 1965, ja siitä tuli yksi hänen tunnuskappaleistaan. Tangon sanoitti Kullervo. Alkuperäisen version sovitti Toivo Kärki, uudemman Nacke Johansson. Pasi Kaunisto levytti kappaleen vuonna 1975.

## Näyttelijät

## Arviot
Aikalaisarviossaan Raoul af Hällström (*[[Uusi Suomi]]*) ilmaisi näkemyksenään, ettei elokuvaa pidä arvioida elokuvallisia tai taiteellisia mittapuita käyttäen. Paula Talaskivi (*[[Helsingin Sanomat]]*) puolestaan uskoi, että elokuvassa on kaikki aiemminkin menestyksen taanneet ainekset. Moni kriitikko löysi näyttelijäsuorituksista ansioita, ja Talaskivi huomautti erityisesti, että ”turkulaisittain puhuva sisäkkö on oikea löytö”.. 

Veikko Karumo arvioi Henry Theelin suoritusta *[[Elokuva-Aitta|Elokuva-Aitassa]]*: ”Theel laulaa Toivo Kärjen tarttuvan melodian kansan mieliin. Hänen esiintymisensä elokuvassa on edelleen jäykkää, ja hän käyttää hyväkseen vanhoja 'lastentunti'-numeroitaan, mikä kyllä huvittaa katselijoita.”

Myöhemmissä kritiikeissä on todettu muun muassa, että musiikkipohjaisessa komediassa ei ole juuri juonta, mutta Henry Theel laulaa komeasti.

## Lähteet
Mikkelin ravirata

**Mikkelin ravirata** sijaitsee Mikkelin keskustan pohjoispuolella Kalevankankaan kaupunginosassa. Se rakennettiin nykyiselle paikalleen 1960-luvun alussa. Katsomorakennukset ovat vuodelta 1979. Radan omistaa ja sitä hallinnoi *Mikkelin Ravirata Oy*. Aivan sen tuntumassa sijaitsee Mikkelin jäähalli.

Radan tunnetuin kilpailu on vuosittain heinäkuussa juostava kansainvälinen St. Michel. Suomen suurin ravitapahtuma Kuninkuusravit on Mikkelissä järjestetty vuosina 1979, 1996 ja 2012.

Vuonna 1975 Mikkelissä toteutettiin suuri uudistustyö. Uusi rataprofiili teki siitä maailman nopeimman 1000 metrin raviradan. Radan nopeus johtuu kaviouran erikoisen pyöreästä muodosta. Sen johdosta hevoset eivät joudu kaarteisiin tullessaan hidastamaan vauhtia yhtä paljon kuin tavallisilla radoilla.

Ensimmäinen ennätysjuoksu Mikkelissä tehtiin heinäkuussa 1977, kun Charme Asserdal ravasi uuden Euroopan ennätyksen 13,9. Ennätys oli poikkeuksellinen nelivuotiaan tamman juoksemana.  Kaiken kaikkiaan Mikkelissä on juostu uusi maailmanennätys kolme kertaa. Ennätystä on sivuttu kahdesti. Vuonna 2002 italialainen Varenne juoksi St. Michel-ajossa 1000 metrin ratojen maailmanennätyksen 09,3, joka rikottiin vasta vuonna 2012.  Ennätysjuoksua oli seuraamassa lähes 27 000 katsojaa.

Mikkelin raviradan keskikentällä on vinttikoirien rata sekä kaksi jalkapallonurmea, jotka ovat paikallisten alasarja- ja juniorijoukkueiden käytössä.    

## Mikkelissä tehdyt Euroopan- ja maailmanennätykset

1 Hevosen syntymämaa

## Rataennätykset
* Hierro Boko, 16. heinäkuuta 2023 - 1.08,3a
* V.g.voitto 13. heinäkuuta 2024 - 1.18,2a

## Lähteet
* Mikkelin raviradan kotisivut 
* Suomen Hippos/Ravikilpailutulokset

### Viitteet

## Aiheesta muualla
Harsosammal

**Harsosammal** (*Trichocolea tomentella*, (Ehrh.) Dumort.) on maksasammallaji harsosammalten suvussa ja heimossa. 

Harsosammalen versot ovat viidestä kymmeneen senttimetriä pitkiä, litteitä ja höyhenmäisesti liuskoittuneita. Se lisääntyy yleensä kasvullisesti, mutta hyvin harvoin suvullisesti.

Harsosammal on levinnyt laajalle, sitä esiintyy Euraasiassa, pohjoisessa Afrikassa, itäisessä Pohjois-Amerikassa sekä Etelä-Amerikassa.

Harsosammalta esiintyy Suomessa eteläosassa Ahvenanmaalta Pohjois-Karjalan korkeudelle. Se kasvaa erityisesti varjoisissa metsissä lähteiden äärellä märällä, lahoavalla humuksella. Metsähoito on harvinaistanut lajia Suomessa ja se luokitellaan uhanalaiseksi. 

## Lähteet
* Ulvinen, Tauno, Syrjänen, Kimmo & Anttila, Susanna 2002: Suomen sammalet – levinneisyys, ekologia, uhanalaisuus. Julkaisun verkkoversio .
* http://www.ymparisto.fi/download.asp?contentid=120128&lan=fi
* Ulvinen, Tauno & Syrjänen, Kimmo: Suomen sammalten levinneisyys eliömaakunnissa 2
### Viitteet

## Aiheesta muualla
*Harsosammal (''Trichocolea tomentella'') (pdf)
*ITIS: Trichocolea tomentella
Saksisammal

**Saksisammal** (*Douinia ovata* (Dicks.) H. Buch) on maksasammallaji saksisammalten (*Douinia*) suvussa ja kinnassammalten heimossa (*Scapaniaceae*).

Saksisammalen levinneisyysaluetta ovat Maan pohjoispuolen lauhkean vyöhykkeen mereiset alueet. Se on yleinen ihan Länsi-Norjassa. Saksisammal on Suomessa hyvin harvinainen, lounainen laji, joka on löydetty Ahvenanmaalla Saltvikista, Sundista ja Varsinais-Suomessa Nauvosta. Se on luokiteltu äärimmäisen uhanalaiseksi esiintymien vähäisyyden takia.

Saksisammal on erikoistunut kasvamaan merien lähellä sijaitsevilla ylikaltevilla, osin valuvetisillä silikaattikallioilla. Suomen kasvupaikat ovat yleensä pohjoisen suuntaisilla kallioilla.

## Lähteet
* Ulvinen, Tauno, Syrjänen, Kimmo & Anttila, Susanna 2002: Suomen sammalet – levinneisyys, ekologia, uhanalaisuus. .
* Ulvinen, Tauno & Syrjänen, Kimmo: Suomen sammalten levinneisyys eliömaakunnissa 2

### Viitteet
Street Fighter X Tekken

**Street Fighter X Tekken** (lausutaan *Street Fighter Cross Tekken*) on Dimps’n ja Capcomin kehittämä sekä Capcomin julkaisema cross over -tappelupeli. Peli julkaistiin vuonna 2012 PlayStation 3:lle,
Xbox 360:lle, iOS:lle, Microsoft Windowsille ja PlayStation Vitalle.

Peli yhdistää molempien pelisarjojen – *[[Street Fighter (pelisarja)|Street Fighter]]* ja *[[Tekken (pelisarja)|Tekken]]* – elementtejä laittaen ne *Street Fighter* -pelisarjan jatko-osaan. Tästä toinen puolikas *[[Tekken X Street Fighter]]* on vasta kehitteillä tai koko peliä ei edes julkaista. 

## Pelaaminen
Pelissä on perinteisen *Street Fighter* -pelin mekaniikka, johon ainoat Tekken-elementit ovat pelisarjasta tuttua hahmo- ja ääninäyttelijäkaartia. Peli on huomattavasti *Tekken*-osia yksinkertaisempi.

### Hahmot ja Tagpartnerit
* Ryu ja Ken Masters
* Kazuya Mishima ja Nina Williams
* Chun-Li ja Cammy
* Asuka Kazama ja Lili
* Guile ja Abel
* Heihachi Mishima ja Kuma
* Dhalsim ja Sagat
* Paul Phoenix ja Marshall Law
* Rolento ja Ibuki
* King ja Craig Marduk
* Poison ja Hugo
* Hwoarang ja Steve Fox
* Rufus ja Zangief
* Julia Chang ja Bob
* Vega ja Balrog
* Yoshimitsu ja Raven
* M. Bison ja Juri
* Jin Kazama ja Ling Xiayou
* Akuma ja Ogre
* Sakura ja Blanka
* Lars ja Alisa
* Guy ja Cody
* Bryan Fury ja Jack-X
* Elena ja Dudley
* Christie Monteiro ja Lei Wulong

## Juoni
Ulkoavaruudesta laskeutunut Pandoraksi nimetty salaperäinen laatikko herättää median huomiota. Shadaloo, G-Corporation ja Mishima Zaibatsu havittelevat kaikki tätä rasiaa. Pelin kulkuun sisältyy kahden hahmon valitsemiseen, jotka tulee ohjata läpi turnauksen ja lyödä Akuma tai Ogre, riippuen pelaajan hahmoista, jonka myötä hahmot saavat rasian käsiinsä ja visuaalinen epilogi päättää juonen.
Kompassimeduusa

**Kompassimeduusa** (*Chrysaora hysoscella*) on meduusalaji, jota esiintyy luoteisella Atlantilla ja Välimeressä. Se on yleinen esimerkiksi Britteinsaarten ympäristössä. Uimakello voi kasvaa 30-senttiseksi halkaisijaltaan.


Kompaßqualle im Spülsaum.JPG|Rannalle ajautunut meduusa


## Lähteet

## Aiheesta muualla
* EU-nomen, Pan-european species directories infratstructure: Chrysaora hysoscella
* Marine Species Identification Portal 
* Marine Species Identification Portal
Chrysaora

**Chrysaora** on kiekkomeduusoihin (Semaeostomeae) kuuluva suku.

## Lajit
Sukuun kuuluu 14 lajia:

* *[[Chrysaora achlyos]]*
* *[[Chrysaora africana]]*
* *[[Chrysaora chesapeakei]]*
* *[[Chrysaora colorata]]*
* *[[Chrysaora fulgida]]*
* *[[Chrysaora fuscescens]]*
* *[[Chrysaora helvola]]*
* Kompassimeduusa (*Chrysaora hysoscella*)
* *[[Chrysaora lactea]]*
* *[[Chrysaora melanaster]]*
* *[[Chrysaora plocamia]]*
* *[[Chrysaora pacifica]]*
* *[[Chrysaora pentastoma]]*
* *[[Chrysaora quinquecirrha]]*

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* ITIS: ''Chrysaora''
Loistomeduusat

**Loistomeduusat** (Pelagiidae) on yksi kiekkomeduusoiden lahkon (Semaeostomeae) heimoista. Siihen luetaan neljä sukua ja noin 20 lajia.

## Katso myös
* Loistomeduusa (*Pelagia noctiluca*)

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* ITIS: Pelagiidae
Wrightin veljesten muistomerkki

**Wrightin veljesten muistomerkki** () on muistomerkki Wrightin veljeksille. Muistomerkki sijaitsee Kill Devil Hillsin kylässä Pohjois-Carolinan osavaltiossa Amerikan Yhdysvalloissa. Muistomerkin rakentaminen aloitettiin vuonna 1930 ja se valmistui vuonna 1932. Muistomerkki on valmistettu graniitista. Muistomerkki on 18 metriä korkea. Muistomerkki pääsi vuonna 1966 National Register of Historic Places -rekisteriin. Muistomerkin lähellä sijaitsee Wrightin veljesten museo.
Pyhän Fin Barren katedraali

**Pyhän Fin Barren katedraali** () on katedraali Corkin kaupungissa Irlannissa. Katedraali on nimetty Corkin piispana toimineen Pyhän Fin Barren mukaan joka eli vuosien 550–620 aikana. Katedraali edustaa arkkitehtuuriltaan uusgotiikkaa. Katedraali maksoi valmistuessaan noin 100&nbsp;000 puntaa. Katedraalin suunnitteli englantilainen arkkitehti William Burges ja se rakennettiin vuosien 1865–1879 aikana.

Kirkko sijaitsee paikalla, jossa Fin Barren uskotaan opettaneen luostarikoulussaan 600-luvulla. Kirkossa on 1260 veistosta. Sen lasimaalaukset kuvaavat Uuden ja Vanhan Testamentin tapahtumia.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Neuvostoliittolaisten sotaveteraanien muistomerkki

**Neuvostoliittolaisten sotaveteraanien muistomerkki** () on sotamuistomerkki, joka sijaitsee Avala-vuoren vieressä lähellä Belgradin kaupungia Serbiassa. Muistomerkki on rakennettu vuonna 1964 tapahtuneen lento-onnettomuuden muistoksi. Onnettomuudessa kuoli neuvostoliittolaisia sotaveteraaneja. Muistomerkin on veistänyt kuvanveistäjä Jovan Kratohvil.
Kongonvarpushaukka

**Kongonvarpushaukka** (*Accipiter erythropus*) on haukkojen heimoon kuuluva lintu. Sitä tavataan keskisessä ja läntisessä Afrikassa seuraavissa maissa: Angolassa, Beninissä, Burkina Fasossa, Kamerunissa, Keski-Afrikan tasavallassa, Kongossa, Kongon demokraattisessa tasavallassa, Norsunluurannikolla, Gabonissa, Gambiassa, Ghanassa, Guineassa, Guinea-Bissaussa, Liberiassa, Nigeriassa, Ruandassa, Senegalissa, Sierra Leonessa, Togossa ja Ugandassa.

Sen elinpiiriä ovat subtrooppiset ja trooppiset alavat metsät, kuivat savannit ja huonokuntoiset metsät. Se painaa keskimäärin 115,35 grammaa.

Se jakautuu kahteen alalajiin:
* *Accipiter erythropus erythropus* (Hartlaub, 1855)
* *Accipiter erythropus zenkeri* (Reichenow, 1894)

## Lähteet
Guerrino Riccardo Brusati

**Guerrino Riccardo Brusati** (11. huhtikuuta 1945 Bellinzago Novarese – 14. toukokuuta 2023 Novara) oli italialaissyntyinen, Brasiliassa uransa luonut roomalaiskatolinen piispa. Hänet vihittiin papiksi 23. kesäkuuta 1973 ja nimitettiin Caetitén hiippakunnan johtoon 13. marraskuuta 2002. Piispaksi vihkiminen seurasi 8. helmikuuta 2003. Pääkonsekraattorina toimi Aloysio José Leal Penna, jota avustivat Renato Corti ja Antônio Alberto Guimarães Rezende.

## Lähteet
Aloysio José Leal Penna

**Aloysio José Leal Penna** (7. helmikuuta 1933 Piquete – 19. kesäkuuta 2012) oli brasilialainen jesuiittoihin kuuluva roomalaiskatolinen arkkipiispa. Hänet vihittiin papiksi 21. joulukuuta 1963 ja nimitettiin Paulo Afonson hiippakunnan johtoon 21. toukokuuta 1984. Piispaksi vihkiminen seurasi 22. heinäkuuta. Pääkonsekraattorina toimi Avelar Brandão Vilela, jota avustivat Luciano Pedro Mendes de Almeida ja Jackson Berenguer Prado.

Leal Penna sai 30. lokakuuta 1987 nimityksen Baurun koadjuuttoripiispaksi, ja 4. syyskuuta 1990 hänestä tuli sen piispa. Hän sai 7. kesäkuuta 2000 nimityksen Botucatun arkkipiispaksi, jona hän toimi, kunnes jäi eläkkeelle 19. marraskuuta 2008.

## Lähteet
Reiss

**Reiss** on seuraavien henkilöiden:

;sukunimi
* Berit Reiss-Andersen (s. 1954), norjalainen juristi, Norjan Nobel-komitean puheenjohtaja
* Jarle Falk Reiss (*DJ Falk*, s. 1967), norjalainen DJ, musiikkituottaja ja remixaaja
* John C. Reiss (1922–2012), yhdysvaltalainen katolinen piispa
* Kristina Reiss (s. 1952), saksalainen matemaatikko, opettaja ja kasvatustieteen professori
* Michael Reiss (s. 1960), brittiläinen bioeetikko ja luonnontieteen opetuksen professori
* Mike Reiss (s. 1959), yhdysvaltalainen elokuvakäsikirjoittaja
* Steven Reiss (1947–2016), yhdysvaltalainen psykologian ja psykiatrian professori

;etunimi
* Reiss Nelson (s. 1999), englantilainen jalkapalloilija.

## Nimen muita merkityksiä
* 1577 Reiss, päävyöhykkeen asteroidi.
To Whom It May Concern

**To Whom It May Concern** on Bee Gees -veljesyhtyeen studioalbumi vuodelta 1972. Sen tuottajana on yhtyeen lisäksi toiminut Robert Stigwood ja se on ilmestynyt LP-levynä Atco-levymerkillä.

Atco on osa Atlantic Recording -yhtiötä, 1841 Broadway, New York, N.Y. 10023. Atlantic on vastannut LP-levyjen valmistuksesta. Tuotantoyhtiö on The Robert Stigwood Organisation Ltd.

## Kappaleet
Kappaleiden tekijät ovat Bee Gees -yhtyeen Barry, Robin ja Maurice Gibb.

## Muusikot
* Barry Gibb – laulu, kitara
* Robin Gibb – laulu
* Maurice Gibb – basso, kitara, piano, urut, mellotron, cembalo, mandoliini, laulu, moog-syntetisaattori (2.6)
* Alan Kendall – soolokitara
* Clem Cattini – rummut
* Geoff Bridgeford – rummut (1.1, 1.4, 2.3, 2.4)

Manageroinnista on vastannut Robert Stigwood Organisation Ltd., 67 Brook Street, London W1V 1YD.

Yhtyeen ihailijakerhoja ovat johtaneet:
* Maureen Du Four, 2, Underwood Court, Leyton Grange, London, E.10.
* Anne Clark, 1047 Stadium Drive, Parkersburg, West Virginia 26101, U.S.A.

## Tuotantotiedot
* Tuottajat: Bee Gees ja Robert Stigwood
* Äänityspaikka: I.B.C. Studios, Lontoo
* Insinöörit: Mike Claydon, Damon Lyon-Shaw, Richard Manwaring, Andy Knight, Mike Vickers (kappaleella "Sweet Song of Summer")
* Valokuvat: Polydor, Japani, paitsi takakannen varhainen yhtyekuva: Festival Records, Australia
* Albumin idea: Dick Ashby
* Kansitaide ja design: Mike Caple

Albumissa on avautuvat kannet ja kansi on sikäli erikoinen, että avattaessa kannet esiin nousevat Gibbin veljeksiä esittävät pahvinukkehahmot. Sisäkannessa on myös kuvat henkilöistä, jotka ovat olleet yhtyeen kanssa yhteistyössä vuosien mittaan.

## Singlet
* *Run to Me*

## Lähteet
* Bee Gees LP *To Whom It May Concern* (Atco SD 7012) 1972

## Aiheesta muualla
* ''To Whom It May Concern'' discogs.com -sivustolla
Jakub Kovář

**Jakub Kovář** on (s. 19. heinäkuuta 1988 Písek, Tšekki) on tšekkiläinen jääkiekkomaalivahti, joka edustaa Tšekin Extraliga-joukkue [[HC Sparta Prahaa. 

## Maajoukkueura
Kovář pelasi vuoden 2011, 2012 ja 2014 MM-kisoissa Tšekin jääkiekkomaajoukkueessa.

## Lähteet
* 
*
Antônio Alberto Guimarães Rezende

**Antônio Alberto Guimarães Rezende** (3. maaliskuuta 1926 Uberaba – 13. huhtikuuta 2015) oli brasilialainen roomalaiskatolinen piispa. Hänet vihittiin Pyhän stigman kongregaation papiksi 8. joulukuuta 1953 ja nimitettiin Caetitén hiippakunnan johtoon 9. marraskuuta 1981. Piispaksi vihkiminen seurasi 6. tammikuuta 1982. Pääkonsekraattorina toimi paavi Johannes Paavali II, jota avustivat Eduardo Martínez Somalo ja Lucas Moreira Neves.

Guimarães Rezende jäi eläkkeelle 13. marraskuuta 2002.

## Lähteet
Boghassa

**Boghassa** on maalaiskunta ja sen keskuspaikka Kidalin alueen Abeïbaran piirissä Malissa. Se sijaitsee Adrar des Ifoghas -vuoristossa noin 200 kilometriä Kidalista koilliseen. Kunnan pinta-ala on 11&nbsp;000 neliökilometriä. Asukkaita on 3&nbsp;400 henkeä (vuonna 2009).

Kunta rajoittuu idässä Abeïbaran piirin Tinzawatènen ja etelässä Abeïbaran kuntiin, lännessä Tessalitin piirin Tessalitin kuntaan sekä pohjoisessa Algeriaan. Alue käsittää Esselyn vuorijonon sekä Edekilin ja Tadalokin laaksot. Ilmasto on äärimmäisen kuuma ja kuiva. Vuotuinen sademäärä on 50 millimetriä. Kasvillisuus on keskittynyt wadien ja laaksojen pohjille. Eläinkunta käsittää gaselleja, sakaaleja, matelijoita, jyrsijöitä ja trappeja.

Paikkakunta on saanut alkunsa ranskalaisten siirtomaaisäntien perustamasta rajavartiostosta. Boghassan kunta käsittää kaksi kylää ja neljä paimentolaisryhmää. Asukkaat ovat etupäässä tuaregeja. Lisäksi on pieni joukko arabeja.

Seudun tärkein elinkeino on karjanhoito. Kotieläimiä ovat vuohet, lampaat, kamelit ja aasit. Lisäksi harjoitetaan perinteisiä käsityöammatteja, puutarhaviljelyä ja pienimuotoista kaupankäyntiä. Nuoriso hakeutuu ansiotöihin Kidaliin ja Algeriaan.

Kunnassa on yksi koulu ja terveysasema.

## Lähteet
Another Lonely Night in New York

**Another Lonely Night in New York** on Bee Gees -yhtyeestä tutun laulaja Robin Gibbin soolosingle vuodelta 1983.

Tuottajat ovat Maurice ja Robin Gibb (Moby Prod.) sekä Dennis Byron (Alternate Prod.).

## Kappaleet
# 
# 

Kummankin kappaleen tekijät ovat Robin ja Maurice Gibb. 

## Lähteet
* Robin Gibb s. *Another Lonely Night in New York* (Polydor 813 878-7)
Sriracha

**Sriracha** voi viitata ainakin seuraaviin:

* Si Racha, kaupunki Thaimaassa
* Sriracha-kastike, joka on saanut nimensä kaupungin mukaan.
Tay Zonday

**Tay Zonday** (oikealta nimeltään **Adam Nyerere Bahner**, s. 6. heinäkuuta 1982 Minneapolis, Minnesota) on yhdysvaltalainen näyttelijä ja laulaja.

Zonday nousi julkisuuteen, kun hänen YouTube-videopalveluun vuonna 2007 tallentamastaan musiikkivideosta ”Chocolate Rain” tuli internet-ilmiö.  

Zondaylla on Aspergerin oireyhtymä ja hyperakusia.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*
Kaulukset

**Kaulukset** (*Brachyscome*) on asterikasvisuku (heimo Asteraceae), jonka paria lajia viljellään yksivuotisina koristekasveina. Suvussa on hieman alle sata lajia, joista valtaosa esiintyy luonnonvaraisina Australiassa.

## Lajeja
* nukenkaulus (*Brachyscome iberidifolia*)
* pitsikaulus (*Brachyscome multifida*)

## Lähteet
* Räty, E. & Alanko, P. 2004: Viljelykasvien nimistö. Puutarhaliitto. .

### Viitteet

## Aiheesta muualla
* Finto, Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet: Kaulukset (''Brachyscome'')
* Suomen Lajitietokeskus: Kaulukset – ''Brachyscome''
Rosebud Books

**Rosebud Books Oy** (vuosina 1988–2005 *Oy Like Kustannus Ltd*) on helsinkiläinen kirjankustannusliike ja kirjakauppaketju (aiemmalta nimeltään Like-kirjakaupat), joka on erikoistunut pienkustantamoiden teoksiin. Vuonna 2025 siihen kuuluu kuusi kirjakauppaa sekä verkkokauppa. Yrityksen toimitusjohtaja on Hannu Paloviita. Yrityksen toimisto sijaitsee Meritullinkadulla Kruununhaassa. Rosebud omisti aiemmin Like Kustannuksen, joka myytiin Otavalle vuonna 2006, jolloin nimi Rosebud otettiin käyttöön Otavan säilyttäessä Like-brändin kustantamopuolella. 

Rosebudin Kiasman kirjakauppa oli aiemmin Liken ja sitä ennen Editan omistuksessa.

Rosebud järjestää tapahtumia, kirjailijavierailuja ja näyttelyjä. Rosebud on ollut järjestäjänä muun muassa Kirjan ja ruusun päivän tapahtumissa yhdessä Into Kustannuksen kanssa. Kirjamessuilla Rosebud on aktiivinen ja iso toimija varsinkin Helsingin ja Turun kirjamessuilla. Rosebud on myös kustantanut kirjoja sekä itsenäisesti että yhdessä Liken kanssa.

## Kirjakaupat
Rosebudilla on viisi kauppaa Helsingissä ja yksi Kuopiossa.
* Rosebud Sivullinen, Kaisa-talo, Kaisaniemenkatu 5, Helsinki
* Rosebud Citycenter, Kaivokatu 8, Asematunneli, Helsinki
* Rosebud Kaivopiha, Mannerheimintie 3, Helsinki
* Rosebud Maria, Mariankatu 21, Helsinki
* Rosebud Tiedekulma, Yliopistonkatu 4, Porthania, Helsinki
* Rosebud Kuopio, Kauppakatu 45, Kuopion kauppahalli, Kuopio

## Omistukset
Rosebud Books toimii omistajana mm. Voima Kustannus Oy:ssä sekä Into Kustannus Oy:ssä. Muita yhteisiä omistajia yhtiöissä ovat mm. Maan ystävät ja Luonto-liitto

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Rosebudin verkkosivut
Braheapalmut

**Braheapalmut** (*Brahea*) on palmukasvien heimoon kuuluva suku, jonka lajeja voidaan kasvattaa huonekasveina. Sukuun kuuluu 11 lajia, jotka esiintyvät Meksikossa, Belizessä, El Salvadorissa, Guatemalassa, Hondurasissa ja Nicaraguassa.

## Lajeja
* Kalifornianbraheapalmu (*Brahea armata*)
* Meksikonbraheapalmu (*Brahea edulis*)

## Lähteet
* Räty, E. ja Alanko, P. 2004: Viljelykasvien nimistö. Puutarhaliitto. .

### Viitteet

## Aiheesta muualla
* Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet: Braheapalmut (''Brahea'')
Brassavolat

**Brassavolat** (*Brassavola*) eli **neitokämmekät** ovat kämmekkäkasveja (heimo *Orchidaceae*), joita käytetään huonekasveina.

Brassavolat ovat myös risteytyneet läheisen katleijojen (*Cattleya*) suvun kanssa, jolloin on muodostunut jättikatleijojen (× *Brassocattleya*) suku. Loistokatleijojen (× *Brassolaeliocattleya*) suku taas on syntynyt *Brassavola*-, *Cattleya*- ja leeliat (*Laelia*) -sukuihin kuuluvien lajien risteytyessä. Myös näitä risteytymiä käytetään huonekasveina.

## Lajeja
* *[[Brassavola cucullata]]*
* tuoksubrassavola (*Brassavola nodosa*)
* *[[Brassavola tuberculata]]*

## Lähteet
* Räty, E. ja Alanko, P. 2004: Viljelykasvien nimistö. Puutarhaliitto. .

### Viitteet

## Aiheesta muualla
*Suomen Lajitietokeskus: Brassavolat (''Brassavola'')
*ITIS: ''Brassavola'' 
*United States Department of Agriculture (USDA): ''Brassavola'' 
*PheroBase: Floral volatiles of Genus Brassavola 
*UniProt, Taxonomy: ''Brassavola''
Aleksis Kiven patsaat ja muistomerkit

Suomessa on toista kymmentä kansalliskirjailija Aleksis Kiveä esittävää patsasta ja hänelle omistettua muistomerkkiä. Lisäksi Viipurissa paljastettiin vuonna 1932 Yrjö Liipolan lyyrisesti Kivi-aiheinen *Metsän poika*.

Aleksis Kivestä ei ole tiettävästi säilynyt yhtään valokuvaa. Sen vuoksi kaikki hänestä tehdyt veistokset ja kuvat perustuvat piirroksiin.

Vanhimmat Aleksis Kiven muistomerkit ovat Erland Stenbergin Tuusulassa oleva hautamuistomerkki (1877) ja Stenbergin veistämä rintakuva (1879), joka on Suomen Kansallisteatterissa. Wäinö Aaltonen veisti yhteensä neljä Aleksis kiven patsasta, joista tunnettu on Helsingin Rautatientorilla Kansallisteatterin edessä oleva mietteissään olevan, istuvan kirjailijan pronssipatsas jalustan sivustoilla olevine Kivi-aiheisine reliefeineen (1939). Eräs tämän monumentaalisen veistoksen luonnoksista on Mäntän keskustorilla vuonna 2009 paljastettu Wäinö Aaltosen *Kubistinen Aleksis Kivi* (1930). 

## Luettelo Aleksis Kiven muistomerkeistä
Luettelo Aleksis Kiven muistomerkeistä paljastusvuosijärjestyksessä.

## Katso myös
* Aleksis Kiven syntymäkoti
* Aleksis Kiven kuolinmökki

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Aleksis Kiven muistomerkit (Arkistoitu versio sivusta www.aleksiskivi-kansalliskirjailija.fi)
Lukkikämmekkä

**Lukkikämmekkä** (*Brassia caudata*) on kämmekkäkasvilaji (heimo Orchidaceae), jota pidetään huonekasvina. Lukkikämmekkä on luonnonvaraisena trooppinen, epifyyttinen orkidea. Sen levinneisyysalueeseen kuuluvat Keski- ja Etelä-Amerikan maat, muun muassa Florida, Etelä-Meksiko, Antillit, Bolivia, Brasilia, Ecuador, Kolumbia, Peru ja Venezuela. 

## Lähteet
* Räty, E. ja Alanko, P. 2004: Viljelykasvien nimistö. Puutarhaliitto. .

### Viitteet

## Aiheesta muualla
* Finto, Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet: Lukkikämmekkä (''Brassia caudata'')
*ITIS: ''Brassia caudata'' 
*United States Department of Agriculture (USDA): ''Brassia caudata'' 
*Orchids Species: Brassia caudata
Jättikatleija

**Jättikatleija** (× *Brassocattleya*) on ryhmä kämmekkäkasviristeymiä (heimo Orchidaceae), jotka ovat syntyneet sukuihin *[[Brassavolat|Brassavola]]* ja katleijat (*Cattleya*) kuuluvien lajien risteytyessä. Niitä käytetään huonekasveina. Nimellä jättikatleija tunnetaan myös katleijojen laji *[[Cattleya labiata]]*.

## Lähteet
* Räty, E. ja Alanko, P. 2004: Viljelykasvien nimistö. Puutarhaliitto. .

### Viitteet