Väinö Hämäläinen (taidemaalari)

**Väinö Aleksanteri (Aleksander) Hämäläinen** (15. heinäkuuta 1876 Helsinki – 20. maaliskuuta 1940 Kauniainen) oli suomalainen taidemaalari, graafikko ja kuvittaja.

Hänen öljyvärimaalauksissaan ja grafiikassaan on nähty suomalaisen kuvataiteen kultakauden vaikutteita.

## Elämä ja ura
Hämäläisen vanhemmat olivat Helsingin Vanhankirkon urkuri Lauri Hämäläinen ja tämän vaimo Emma o.s. Kekoni. Hänellä oli kolme nuorempaa sisarta. Hänen puolisonsa oli Helmi o.s. Mäkinen. Kun hänen isänsä kuoli 1888, äiti avioitui uudestaan taiteilija Albert Gebhardin kanssa, josta tuli hänelle isäpuoli ja opettaja. Hänen poikansa Lauri Hämäläinen oli myös taiteilija.

Hämäläinen opiskeli Albert Gebhardin johdolla Suomen Taideyhdistyksen piirustuskoulussa 1898–1899. Valmistuttuaan hän matkusti 1900 Ranskaan, jossa opiskeli Pariisissa Académie Colarossissa ja Eugène Carrièren johdolla.

Hän telki kolme opintomatkaa Italiaan vuosina 1901–1904.

Hämäläinen on maalannut alttaritauluja Töysän kirkkoon 1906, Nurmeksen kirkkoon 1913, Nurmon kirkkoon 1914 ja Miehikkälän kirkkoon 1924. Helsingissä Kallion kirkon kastekappelissa on hänen maalauksensa *Ristiltäotto*. Hänen muita tunnettuja töitään ovat *Kanteleensoittaja* (1901), *Lemminkäinen ja hiiden hirvi* (1902), *Myllykylä talvella* (1906), *Vuolenkoski* (1910) sekä *Heikki Klemetti ja Suomen laulu* (1925). Hän oli myös piirtäjä ja kuvittaja.

Väinö Hämäläiselle tärkeä Rautalammin kirkon alttarimaalaus jäi kesken taiteilijan kuoltua 1940. Taulun viimeisteli hänen poikansa, kuvataiteilija Lauri Hämäläinen.

Aleksis Kiven *Paimentyttö* (1907) on hänen varhaisimpia töitään. Tuberkuloosin Vastustamisyhdistyksen hyväntekeväisyysmerkin hän suunnitteli vuonna 1910. Parhaisiin suomalaisiin kuvakirjoihin luetaan yhä Arvid Lydeckenin *Ihmeellinen kalaretki*, jossa on Väinö Hämäläisen kuvitus ja myös hänen säveltämiään lauluja. Hän kuvitti myös joululehtiä ja oppikirjoja.

Hämäläinen rakennutti vuosina 1915–1916 kansallisromanttiseen tyyliin tehdyn ateljeehuvilan Oinassaareen Vesijärvelle lähelle Lahtea. Huvilasta oli järvinäköala Vesijärvelle, ja hän maalasi maiseman useisiin teoksiinsa. Hänen lankonsa oli Pekka Halonen, jonka vaikutuksia on nähty hänen töissään.

Kuvataiteen keskusarkistossa on Väinö Hämäläisen 2050 kuvaa käsittävä valokuvakokoelma.

## Teoksia

VÄINÖ HÄMÄLÄINEN, A MAN READING.jpg|*Lukeva mies*, 1897
Väinö Hämäläinen - Bank of Finland.jpg|*Suomen Pankki*, esittäen J. V. Snellmanin patsaan paljastustilaisuutta 12.5.1902
Väinö Hämäläinen - Hiiden hirven hiihto.jpg|*Hiiden hirven hiihto*, 1902, esittäen Lemminkäistä
Väinö Hämäläinen - Karjalasta - A III 2485 - Finnish National Gallery.jpg|*Karjalasta*, 1908
Väinö Hämäläinen - Reflections in the Water.jpg|*Heijastuksia vedessä*, 1911
Väinö Hämäläinen - Mother and Child.jpg|*Äiti ja lapsi*, 197
Väinö Hämäläinen - Fishing.jpg|*Ongella*, tuntematon tekovuosi
Väinö Hämäläinen - The Artist's Wife.jpg|*Taiteilijan vaimo*, jonka mallina hänen vaimonsa Helmi
Väinö Hämäläinen - Morning.jpg|*Aamu*, 1922, mallina Helmi
Väinö Hämäläinen - River Landscape.jpg|*Jokimaisema*, 1923
Väinö Hämäläinen - A Washer Woman.jpg|*Pesijänainen*, 1926
Väinö Hämäläinen - A Washer Woman (1931).jpg|*Pesijänainen*, 1931
Väinö Hämäläinen - Lake Landscape.jpg|*Järvimaisema*, 1932
Väinö Hämäläinen - Boys at Play.jpg|*Leikkivät pojat*, 1933


## Lähteet

## Aiheesta muualla

* 
* 
*