open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Il Genio

**Il Genio** on italialainen elektronista poppia soittava yhtye, jossa esiintyvät Gianluca De Rubertis ja Alessandra Contini. Yhtyeen suurin hitti on *Pop porno*. Laulut ovat pääasiallisesti italiankielisiä, mutta joissain lauluissa lauletaan myös ranskaksi.

## Albumit
* *Il Genio* (2008)
* *Vivere negli anni X* (2010)

## Singlet
* *Pop Porno* (2008)
* *Non è possibile* (2009) 
* *Cosa dubiti* (2010)

## Aiheesta muualla
* Yhtyeen MySpace-sivusto
Pajahiili

**Pajahiili** on kivihiiltä, joka on valmistettu tai otettu polttoaineeksi pajatyöhön.

## Pajakoksi
**Paja[[Koksi|koksilla]]** on suurempi lämpöarvo ja sitä käytetään pajoissa ja takomoissa. Pajakoksi soveltuu myös pajahitsaukseen erityisesti sen lämpöarvon takia.

## Helmikoksi
**Helmikoksi** soveltuu käytettäväksi takomoissa ja pajoissa sekoitettuna karkeampaan koksiin, pajahiileen tai karkeaan pajahiililaatuiseen kivihiileen.

## Paja-antrasiitti
**[[Antrasiitti]]a** voidaan käyttää pajoissa haluttaessa pajahiiltä korkeampaa lämpötehoa esimerkiksi ahjohitsauksessa, damaskitaonnassa tai suurten kappaleiden taonnassa.

## Tervapuuhiili
Katso pääartikkeli Puuhiili.

## Lähteet
Muessin

**Muessin**, myös **muezzin** (, ) on moskeijan rukouskutsun kuuluttaja. Hänen tehtävänsä on kutsua muslimeja mukaan rukoukseen minareetista käsin. Laulaessaan rukouskutsua (*[[adhaan]]*) *muezzin* katsoo kohti Mekkaa. 

Nykyisin *muezzinit* käyttävät sähköisiä äänentoistojärjestelmiä ja kovaäänisiä. Aikaisemmin muezzin esitti kutsun huutamalla. Oikean ajoituksen varmistamiseksi *muezzin* ei saanut olla sokea, tai hänellä täytyi olla näkevä seuralainen, joka pystyi tarkistamaan rukouskutsun oikean ajankohdan.

## Rukouskutsun syntykertomus
800-luvun alussa kirjoitettu lajissaan ensimmäinen profeetta Muhammedin elämäkerta (Ibn Hisham) kertoo rukouskutsun taustasta seuraavaa: 

Medinassa ihmiset kokoontuivat rukoilemaan itsekseen ilman rukouskutsua, mutta Jumalan lähettiläs ei pitänyt ratkaisusta. Hän määräsi sen takia pasuunan kutsumaan heitä rukoukseen juutalaisten tavoin. Muhammed ei kuitenkaan pitänyt tuloksesta. Sitten hän käski käyttää puista läppäintä kristittyjen tapaan. Sellainen veistettiinkin, mutta Jumalan lähettiläs ei pitänyt siitäkään. Lopulta muuan muslimi tuli profeetan puheille ja kertoi nähneensä unessa vihreäpukuisen miehen, joka sanoi: ”*Entä jos näytän sinulle paremman tavan?*” Parempi tapa oli huutaa rukouskutsu. Toisen tarinan mukaan (jonka Ibn Hisham myös kertoo) profeetta itse olisi nähnyt saman unen.

Kertomus havainnollistaa uskontotieteen tuntemaa ilmiötä, jossa uskonnot eivät pelkästään omaksu toisiltaan asioita, vaan toisinaan pyrkivät vastavaikutuksena luomaan eroja muihin uskontoihin.

## Muezzinin pätevyysvaatimukset
*Muezzin* ei ole pappi, vaan hänen virkansa vastaa paremmin kristittyjen suntiota. Ammattimainen *muezzin* valitaan tehtäväänsä maineensa, äänensä ja kykyjensä perusteella. Keskiajalta peräisin oleva šaria-käsikirja *Umdat al-Salik* antaa muezzinille seuraavat pakolliset pätevyysvaatimukset: a) hänen pitää olla muslimi, b) omatoimisuustaidot ovat vähintään 7-vuotiaan tasolla eli osaa syödä, juoda ja käydä wc:ssä, c) on mieleltään terve, d) on mies, jos kutsu koskee miehiä. Suositeltavaa on lisäksi, että hän on *suoraselkäinen,* eli ei ole syyllistynyt vakaviin synteihin, ja että hänellä on voimakas, miellyttävä ääni. 

*Adhaanin* eli rukouskutsun melodista laulamista pidetään myös taidemuotona. Itävaltalaisen Sebastian Brameshuberin dokumenttielokuva *Muezzin* näyttää turkkilaisia muezzineja kilpailemassa maanlaajuisessa ja vuotuisessa rukouskutsukilpailussa.

## Lähteet
* 

### Viitteet

## Aiheesta muualla
Arvanitika

**Arvanitika** (arvanitikaksi: αρbε̰ρίσ̈τ, *arbërisht*; ) on albanian kielen murre, jota puhutaan Kreikassa. Sen puhujia eli arvaniitteja on arviolta 50&nbsp;000 puhujaa. Kieleen on tullut voimakkaita vaikutteita kreikan kielestä. Kieltä uhkaa nuorien puhujien sulautuminen kreikkalaisiin, vaikkakin jonkinlaista kulttuurillista uudelleenheräämistäkin on tapahtunut. Kielelle on kehitetty kielioppi ja *[[Uusi testamentti|Uuden testamentin]]* käännös vuonna 1827.

## Kielinäyte
***[[Isä meidän]]** arvanitikaksi

**latinalainen kirjaimisto**
*Áti ýnë që jé ndë qiéjet, ushënjtëróft' émëri ýt.<br>*
*árthtë mbëretëría jóte; ubëftë dashurími ýt<br>*
*si ndë qiél, edhé mbë dhét<br>*
*búkënë tónë të përdítëshimen' ép-na néve só<br>*
*edhé fálj-na fájetë tóna<br>*
*sikúndrë edhé néve ua fáljmë fajtórëvet tánë<br>*
*edhé mos na shtiér ndë ngásie, pó shpëtó-na nga i ljígu;<br>*
*sepsé jótia është mbëretëría e fuqía e ljavdía ndë jétët të jétëvet.*

**kreikkalainen kirjaimisto**
*Άτι ύνε̱ κ̇ε̱ ϳέ νdε̱ κ̇ιέϳετ, ȣσ̈ε̱ν̇τε̱ρόφτ' έμε̱ρι ύτ.<br>*
*άρθτε̱ μbε̱ρετε̱ρία ϳότε; ȣbε̱φτε̱ dασ̈ȣρίμι ύτ,<br>*
*σι νdε̱ κ̇ιέλ, εδέ μbε̱ δέτ;<br>*
*bȣ́κε̱νε̱ τόνε̱ τε̱ πε̱ρdίτε̱σ̈ιμεν' έπ-να νέβε σότ;<br>*
*εδέ φάλ̇-να φάϳετε̱ τόνα,<br>*
*σικȣ́νdρε̱ εδέ νέβε ȣα φάλ̇με̱ φαϳτόρε̱βετ τάνε̱;<br>*
*εδέ μοσ να σ̈τιέρ νdε̱ νγάσιε, πό σ̈πε̱τό-να νγα ι λ̇ίγȣ;<br>*
*σεπσέ ϳότια ε̱σ̈τε̱ μbε̱ρετε̱ρία ε φȣκ̇ία ε λ̇αβdία νdε̱ ϳέτε̱τ τε̱ ϳέτε̱βετ.*

## Lähteet
Utva Lasta

**Utva Lasta** on kaksipaikkainen jugoslavialaisen Utva-lentokonetehtaan sotilaskoulutuslentokone, jonka ensilento tehtiin 2. syyskuuta 1985.  

Koneen oli tarkoitus korvata Utva 72-koulukone Jugoslavian ilmavoimissa. Koneen suunnittelu tehtiin pääosin Ilmailutekniikan instituutissa. Koneen valmistuksesa SOKO-tehdas oli Utvan alihankkija. Koneen prototyyppy valmistui toukokuussa 1985. Sitä modifioitiin suhteellisen paljon ennen koelentoja. Toinen prototyyppi valmistui tammikuussa 1989, se sai nimen Lasta 2.

1990-luvun alussa Utva valmisti osat kymmeneen koneeseen, joista kuusi meni Jugoslavian ilmavoimille. Kaikki koneet jäivät Jugoslavian sisällissodan ajaksi Utvan tehtaalle Pančevoon. Naton pommitus vaurioitti vuonna 1999 pahoin tehdasta, jolloin tuhoutui viisi konetta. Yksi vaurioituneista koneista siirrettiin Jugoslavian ilmailumuseoon. 

Vuonna 2006 Utva Lasta projekti käynnistettiin uudestaan.

Vuonna 2009 Irak tilasi 30 Utva Lasta 95-konetta ja Serbia 16 konetta. Ensimmäinen kuuden koneen toimitus Irakiin tapahtui 5. elokuuta 2010.

## Spesifikaatio (Utva Lasta prototyyppi)

* miehistö : kaksi
* tyhjäpaino 1060 kg
* MTOW 1630 kg
* voimalaite Lycoming O-540-Z1B5D, 224 W, 3-lapainen Hoffman HO-V-123-K-V potkuri
* suurin nopeus345 km/h
* nousunopeus 9 m/s

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Taylor, John W R. (ed.). *Jane's All the World's Aircraft 1988-89*. Coulsdon, Surrey, UK: Jane's Information Group, 1988. .
* http://www.airwar.ru/enc/attack/lasta.html
Alain Elkann

**Alain Elkann** (s. 23. maaliskuuta 1950) on italialainen kirjailija, museojohtaja, toimittaja ja poliittinen taustavaikuttaja.

Elkann on kirjoittanut nelisenkymmentä teosta, joista on suomennettu Alberto Moravian elämäkerta *Moravian elämä* (1999; alkuteos *Vita di Moravia*, 1996).

Elkanin pojista John Elkann on Fiatin hallituksen puheenjohtaja, Lapo Elkann vastaa Fiatin brändistä. Tytär Ginreva Elkann on elokuvatuottaja. Lasten isoisä äidin puolelta on Gianni Agnelli.

## Lähteet
Istriotin kieli

**Istriotin kieli** on romaaninen kieli, jota puhutaan Istrian niemimaan eteläosissa Rovinjin ja Vodnjanin kaupungeissa Kroatiassa. Kieli sekoitetaan usein istro-romanian kieleen, mutta se on ehkä läheisempää sukua nyt jo hävinneelle dalmaatin kielelle, sekä edelleen käytössä olevalle friulille. Vuonna 2000 tehdyn arvion mukaan kielellä oli 1&nbsp;000 puhujaa. Kieli siirtyy edelleen sukupolvelta toiselle, mutta UNESCO on listannut kielen vaaraantuneeksi.

## Fonologia

### Konsonantit

Lähde:

### Vokaalit

Lähde:

## Kielinäyte

## Lähteet
Ted Sorensen

**Theodore (Ted) Sorensen** (8. toukokuuta 1928 – 31. lokakuuta 2010) oli Yhdysvaltain presidentin John F. Kennedyn lähin neuvonantaja ja puheidenkirjoittaja. Hän oli koulutukseltaan juristi.  

Kennedy voitti Pulitzer-palkinnon vuonna 1957 kirjallaan *Profiles in Courage*. Vuonna 2008 Sorensen tunnusti kirjoittaneensa kirjan useimpien kappaleiden ensimmäiset luonnokset ja "auttaneensa valitsemaan monien lauseiden sanat".  

Sorensenin kirjoittama oli myös Kennedyn kuuluisa puhe "Päätämme mennä Kuuhun"  

## Lähteet
FWA:n vuoden pelaaja

**FWA:n vuoden pelaaja** on jokaisen Englannin jalkapalloilukauden päätteeksi jaettava palkinto kauden parhaalle pelaajalle. Palkinnon jakaa jalkapallotoimittajista koostuva Football Writers' Association (FWA). Ensimmäisen kerran se jaettiin vuonna 1948, jolloin sen voittaja oli Blackpoolin Stanley Matthews. Palkinnon laittoi alulle Charles Buchan, joka oli yksi yhdistyksen perustajista ja entinen ammattilaispelaaja. Voittaja valitaan toimittajayhdistyksen jäsenten äänestyksellä. Yhdistykseen kuuluu noin 400 jalkapallotoimittajaa. Palkinnon voi saada kuka tahansa Englannissa pelaava pelaaja kansallisuudesta riippumatta.

Thierry Henry on useimmin palkittu pelaaja kolmella voitollaan. Hänen lisäksi kuusi pelaaja on saanut palkinnon kahdesti. He ovat Cristiano Ronaldo, Danny Blanchflower, Gary Lineker, John Barnes, Kenny Dalglish ja Tom Finney.

## Voittajat
Taulukossa on mainittu myös pelaajan samana vuonna saavuttamat muut merkittävät englantilaiset palkinnot, joita ovat vuodesta 1974 lähtien on jaetut pelaajayhdistyksen  (PPY) ja  -palkinnot (YPY) sekä vuodesta 2001 lähtien jaettu  -palkinto (FPY).

## Voittojen jakauma
### Voitot maittain

### Voitot seuroittain

## Lähteet
Litiumkobolttioksidi

**Litiumkobolttioksidi** eli **litiumkoboltiitti** (LiCoO2) on epäorgaaninen ioniyhdiste. Yhdiste johtaa sähköä ja sitä käytetään litiumioniakuissa katodina.

## Rakenne
Litiumkobolttioksidin kiderakenne on selvitetty röntgensädediffraktion avulla ja sillä on heksagoninen alkeiskoppi. Kiderakenne koostuu koboltti- ja happiatomien muodostamista kerroksista, joissa ne ovat sijoittuneet oktaedrin muotoon. Litiumionit sijoittuvat näiden kerrosten väliin. 

## Valmistus
Litiumkobolttioksidia tuotetaan kuumentamalla litiumkarbonaattia ja kobolttikarbonaattia 900&nbsp;°C lämpötilassa kahdenkymmenen tunnin ajan tai kuumentamalla litiumkarbonaattia ja koboltti(II,III)oksidia viisi tuntia 550&nbsp;°C lämpötilassa ja tämän jälkeen vuorokauden ajan 850&nbsp;°C lämpötilassa. Ensin mainitulla tavalla tuote on usein epästoikiometristä ja sen suhdekaavaksi on määritetty Li0,99Co1,04O2.
:6 Li2CO3 + 4 Co3O4 + O2 → 12 LiCoO2 + 6 CO2

## Käyttö
Litiumkobolttioksidia käytetään katodina litiumakuissa ja anodina hiiltä. Tällöin akkua ladattaessa tapahtuu reaktio alla oleva yhtälön mukaisesti. Akun purkautuessa reaktio on käänteinen. Akun latautuessa koboltti hapettuu hapetusluvulta +III hapetusluvulle +IV ja litiumionit pelkistyvät grafiittianodin pinnalla litiummetalliksi.
:Li1-xCoO2 + CnLix \leftrightarrow LiCoO2 + Cn

Tällaisesta akusta saatava jännite on 3,6V. Litiumkobolttioksidin etuja ovat sen lämmönkestävyys, korkea kapasiteetti (137 mAh/g), pitkä kestoikä, korkea purkautumisjännite ja sitä on helppo tuottaa teollisesti hyvin puhtaana.

Litiumkobolttioksidia voidaan käyttää myös keramiikan lasitteissa.

## Lähteet
Subjektiivinen oikeus

**Subjektiivinen oikeus** on oikeusjärjestyksen kansalaiselle antama valta jonkin edun tai hyödykkeen saamiseen tai turvaamiseen. Se voi olla esimerkiksi omistusoikeus esineeseen. Esine ei kuitenkaan ole välittömästi subjektiivisen oikeuden kohteena, sillä esineen kanssa ei ole oikeussuhdetta. Subjektiivinen oikeus merkitsee ihmisen oikeusasemaa oikeussuhteessa toiseen ihmiseen, jolla on toisen oikeutta vastaava velvollisuus. Subjektiivisesta oikeudesta ei voi puhua tapauksissa, joissa siltä puuttuu selvä kohde velvollisuuden puutteen vuoksi. Oikeusjärjestys suojaa annettua valtaa muiden henkilöiden vaateilta ja myöntää viranomaisten suojan subjektiivisen oikeuden toteuttamiseen. Esimerkiksi esineen omistajalla on oikeus sen käyttöön toisten estämättä, oikeus oikeudettomasti viedyn esineen takaisinsaantiin sekä oikeus esineen myyntiin ja panttaukseen. Subjektiivisen oikeuden lähikäsite on *objektiivinen oikeus,* joka tarkoittaa oikeusjärjestystä eli voimassa olevien oikeussäännösten kokonaisuutta. Subjektiivisiin oikeuksiin liittyy myös kontraoikeuden käsite.

## Lähteet
Valtio-oikeus

**Valtio-oikeus** tarkoittaa nykyisin yleensä valtiosääntöoikeutta eli niitä oikeussäännöksiä, joissa on määräykset valtion ylimmistä valtaoikeuksista. Se on määritelty myös laajemmin, niin että se aiemmin tarkoitti julkisoikeutta yleensä. Sittemmin se merkitsi julkisoikeutta lukuun ottamatta kansainvälistä oikeutta. Nykyisin valtio-oikeus laajassa merkityksessä käsittää valtiosääntöoikeuden ja hallinto-oikeuden. Aiemmin käytettiin myös nimitystä positiivinen valtio-oikeus, jolla tarkoitettiin valtion voimassa olevaa valtio-oikeutta.

## Lähteet
Strassi

**Strassi** on eräs lasityyppi, josta valmistetaan hiomalla huokeita koruja. Siitä on valmistettu myös pukujen kirjontatarvikkeita 1700-luvulta lähtien. Strassi on pääasiassa kaliumia sisältävää kalilasia, jossa on seassa hivenen lyijyä ja booria. Kalilasi sulaa helposti, mutta kestää kemiallisia vaikutuksia huonosti. Strassia käytetään joko kirkkaana tai sopivilla metallioksideilla värjättynä. Strassi on nimetty keksijänsä saksalaisen Joseph Strasserin mukaan. Tämä wieniläinen kultaseppä teki keksintönsä 1758.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Stolbova

**Stolbova** () on pieni kylä Venäjällä Leningradin alueen Olhavan piirin Hvalovon kunnassa. Se sijaitsee Säsjoen rannalla Olhavan kaupungin kaakkoispuolella. Kylän ohi kulkee Uuden-Laatokan ja Vologdan välinen A114-maantie.

Ruotsin ja Venäjän Staraja Russassa vuoden 1616 alussa käymien epäonnistuneiden rauhanneuvottelujen jälkeen maiden edustajat kohtasivat toisensa uudelleen Stolbovassa saman vuoden lopussa. Ruotsia edusti englantilainen John Merrick ja Venäjää ruhtinas Mezetski ja Sjuzin. Kaksi kuukautta kestäneiden neuvottelujen jälkeen kylässä solmittiin 27. helmikuuta 1617 maiden välinen Stolbovan rauha.

## Lähteet
Maunula (täsmennyssivu)

**Maunula** voi tarkoittaa seuraavia:

* Maunula (), osa-alue Helsingissä
* Maunulan peruspiiri, peruspiiri Helsingissä, käsittää Maunulan lisäksi myös Metsälän ja Pirkkolan
* *[[Maunula (Kärtsy Hatakan albumi)|Maunula]]*, Kärtsy Hatakan albumi vuodelta 2016

## Sukunimi

* Aatos Maunula (1906–1979), kenraaliluutnantti
* Antero Maunula (1937–2014), eversti, Auvo Maunulan poika
* Antero Maunula, päätoimittaja
* Auvo Maunula (1907–1944), lentäjä ja Mannerheim-ristin ritari
* Juhana Maunula (1819–1885), maanviljelijä ja valtiopäivämies
* Juhani Maunula (s. 1948), arkkitehti
* Jyrki Maunula (1928–1998), toimittaja, pakinoitsija ja kirjailija
* Kalevi Maunula (1926–2014), everstiluutnantti
* Kirsti Maunula (o.s. *Haavisto*, 1935–2015), vaatesuunnittelija
* Marko Maunula (s. 1966), historiantutkija ja professori
* Maukka Maunula, punkrumpali
* Mauri Maunula (1921–2024), lentokapteeni ja sotilaslentäjä, viimeinen elossa ollut Suomen sotien lentäjäveteraani
* Miiro Maunula (s. 1992), salibandyn pelaaja
* Miliam Maunula (1899–1948), vapaapainija
* Tommi Maunula (1897–1955), jääkärimajuri
* Valto Maunula (1936–2016), sähköteknikko ja kirjailija.
Gorka

**Gorka** () on kylä ja maalaiskunta Leningradin alueen Tihvinän piirissä Venäjällä. Se sijaitsee Paksujoen varrella 21 kilometriä Tihvinästä luoteeseen. Kylässä on 860 ja kunnassa 1200 asukasta (vuonna 2010).

Seudulla on 1000-luvun kurgaanihautoja. Itämerensuomalaiset paikannimet kuten Imolovo, Kožela ja Pudrol kertovat entisestä vepsäläisasutuksesta. Paikalla sijainnut Paše-Koželan (Kukovaja Goran) pogosta mainitaan historiallisissa lähteissä 1000–1100-luvulta lähtien. Tarinan mukaan kylässä oli luostari, johon ilmestyi Tihvinän Jumalanäidin ikoni.

Gorkassa toimii maidon ja lihan tuotantoon sekä perunan viljelyyn erikoistunut maatalousyritys. Kylässä on lastentarha, peruskoulu, kulttuuritalo ja kirjasto. Nähtävyyksiin kuuluu vuonna 1859 rakennettu Pokrovan kirkko.

Gorkan kunta sijaitsee Tihvinän piirin länsiosassa. Se rajoittuu pohjoisessa Koskovon, idässä Gankovon, kaakossa Borin ja lounaassa Tsvyljovon kuntiin sekä lännessä Olhavan piiriin. Kunnan pinta-ala on 497 neliökilometriä. Seudulla virtaa Paksujoki. Suurimmat järvet ovat Zaljuštšitskoje, Randogskoje, Ostrovskoje, Bolšaja Valdost, Tšagolinskoje ja Lebjažje. Länsiosassa on laaja suoalue.

Keskuskylän lisäksi kuntaan kuuluu Novyin maaseututaajama ja 20 kylää: Gorodo, Imolovo, Krjutškovo, Kuliga, Malynovštšina, Novoje Selo, Ostrovok, Pavšino, Pinega, Pjahta, Progal, Pudrol, Randoga, Tšagolino, Tumištše, Valdost, Vjalgino, Zaljuštšik, Žar ja Zasypje.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Gorkan kunta Leningradin alueen sivustolla  
* Gorkan kylä Leningradin alueen kulttuuri -tietosanakirjassa
North Carolina (täsmennyssivu)

**North Carolina** tarkoittaa seuraavia asioita:
*Pohjois-Carolina (), Yhdysvaltain osavaltio
*Pohjois-Carolinan yliopisto (), yliopisto
*Pohjois-Carolinan sinfoniaorkesteri (), sinfoniaorkesteri
;Yhdysvaltain merivoimat
*USS North Carolina (1820), yksi yhdeksästä Kongressin 1816 hyväksymästä aluksesta
*USS North Carolina (ACR-12) Tennessee-luokan panssariristeilijä
*USS North Carolina (BB-55), North Carolina -luokan taistelulaiva
*USS North Carolina (SSN-777), Virginia-luokan ydinsukellusvene.
Iivari Paatero

**Iivari Paatero** (27. toukokuuta 1875 Helsinki – 5. elokuuta 1922) oli suomalainen näyttelijä.

Paatero oli näyttelijänä Aspegrenin suomalaisessa kansanteatterissa 1894–1897, Uudessa teatterissa 1897–1899 ja pisimpään Suomalaisessa maaseututeatterissa 1899–1922. Hän teki myös omia kiertueitaan.

Paatero oli naimisissa näyttelijätär Paulina (Paula) Nikulaisen kanssa.

## Lähteet
* Wikiaineisto : Kuka kukin oli 1961
Konni Wetzer

**Gotthard Konrad (Konni) Wetzer** (5. helmikuuta 1871 Helsinki – 15. maaliskuuta 1940 Helsinki) oli suomalainen teatterinjohtaja ja näyttelijä.

Wetzerin vanhemmat olivat insinöörimekaanikko Martin Wetzer ja Amalie Katarina Juliane Schramm. Wetzer pääsi ylioppilaaksi Helsingin yksityislyseosta 1889 ja opiskeli sitten teatteritaidetta ja musiikkia Tukholmassa 1894–1895 ja Wienissä 1896–1897. Hän oli Helsingin ruotsalaisen teatterin näyttelijänä 1892–1894 ja apulaisohjaajana 1898–1903. Wetzer toimi Turun ruotsalaisen teatterin johtajana 1903–1904, Helsingin ruotsalaisen teatterin intendenttinä ja taiteellisena johtajana 1904–1916, Albert Ranftin teatterin johtajana ja apulaisjohtajana Tukholmassa, Malmössä ja Göteborgissa 1916–1918 sekä Vaasan ruotsalaisen teatterin johtajana 1921–1928.

Konni Wetzer oli mukana jääkäriliikkeessä sekä Vöyrin sotakoulun toiminnassa.

Wetzer oli naimisissa 1905–1907 vapaaherratar Eva Elisabeth (Lulli) Silfverhjelmin kanssa. Liitto päättyi avioeroon.

Kenraaliluutanantti Martin Wetzer oli Konni Wetzerin vanhempi veli.

## Lähteet
* 
* 
* Wikiaineisto : Kuka kukin oli 1961
FELASA

**Felasa** () on 1978 kahdentoista eurooppalaisen maan perustama EU-alueen kattava kansallisten koe-eläintoiminnan valvontainstanssien yhteistyöelin. Sen jäseniä ovat:

FELASA on laatinut EU-maissa hyväksytyt suositukset koe-eläinten kanssa työskentelevien henkilöiden koulutuksesta. Ko. henkilöt on jaettu neljään, A-, B- ,C- ja D-kategoriaan toimenkuvansa perusteella. 
## Lähteet
### Viitteet
Sudan (väriaine)

**Sudan** on eräiden atsoväreihin kuuluvien väriaineiden nimitys. Ne tunnetaan nimillä ”Sudan xx”, jossa ”xx” on joko I, II, III, IV, Musta B tai Punainen G. Värejä käytetään pääasiassa erilaisten maalien värjäämiseen keltaisesta punaiseen. Sudan I-IV ovat syöpää aiheuttavia ja niiden käyttö ruoka-aineissa on kielletty.  Koska Sudan-värejä on käytetty väärennetyissä chilimausteissa, ne ovat tehostetussa virallisessa valvonnassa. 

## Sudan-väriaineita
*Sudan I, (C16H12N2O), CAS-numero 842–07–9
*Sudan II, (C18H16N2O), CAS-numero 3118–97–6
*Sudan III, (C22H16N4O), CAS-numero 85–86–9
*Sudan IV eli scarletinpuna, (C24H20N4O), CAS-numero 85–83–6

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*ChemBlink: Sudan I (842-07-9) 
*ChemBlink: Solvent Orange 7 (3118-97-6)
*ChemBlink: Solvent Red 23 (85-86-9) 
*ChemBlink: Solvent Red 24 (85-83-6)
Sydänmaa (yhtye)

**Sydänmaa** on suomalainen popyhtye, joka toimi aktiivisimmin vuosina 1993–2000. Yhtyeen kappaleita ovat muun muassa "Poppikoneet soimaan", "Seitsemän merta", "Sielu on turpiinsa saanut", "Hyvää yötä Helsinki" ja "Pipariparatiisi". Sydänmaa esiintyi myös radiossa ja televisiossa. Yhtye jatkaa toimintaansa edelleen. 

## Kokoonpano
* Marko Ritola (laulu, kitara) 
* Simo Sahari (kitara ja taustalaulu)
* Sami Parkkinen (viulu, haitari, huuliharppu, kitara ja taustalaulu)
* Pasi Sahari (Rummut ja taustalaulu)
* Jari Wass (basso ja taustalaulu)

## Diskografia
### Albumit
* *Muisto* (1994)
* *Rakkautta ja riekaleita* (1995)

### Singlet
* "Hyvää yötä Helsinki / Hullu koira" (1993)
* "Sielu on turpiinsa saanut / Seitsemän merta" (1993)
* "Retuperän rati-riti / Se minulle riittää / Narri" (1995)
* "Elämän liksa / Sydämen luottokortti / Pipariparatiisi" (1996)
* "Kuutamokeikka / Väinämöisen viikate" (1998)
* "Hektinen elämä" (1999)
* "Monenlaista hommaa" (2000)

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Sydänmaan laulutuotanto Suomen äänitearkistossa 
* Sydänmaa - Spotify artistisivu
* Sydänmaa - YouTube aihekanava
* Marko Ritola - Spotify artistisivu
* Marko Ritola - YouTube aihekanava
Fram

**Fram** voi tarkoittaa seuraavia asioita:

*Fram, suomalainen aikakauslehti
*Fram, suomalainen kustantamo
*Fram, norjalainen naparetkillä käytetty tutkimusalus
*Fram, joukkoliikennejärjestelmä Møren ja Romsdalin läänissä Norjassa
*Fram, kaupunki Paraguayssa
*FRAM, muistityyppi, ferrosähköinen RAM
*IF Fram, saltvikiläinen jalkapalloseura
*Knattspyrnufélagið Fram, reykjavikilainen urheiluseura
*Framinsalmi, salmi Grönlannin ja Huippuvuorten välissä.
Lentopallon Mestaruusliigakausi 2010–2011

Lentopallon SM-liiga otti kaudeksi 2010–2011 käyttöön uuden nimen, Lentopallon Mestaruusliiga. Miesten **lentopallon mestaruusliigakausi 2010–2011** alkoi 2. lokakuuta 2010 Muuramen kulttuurikeskuksen salissa, jossa isäntäjoukkue Muuramen Lentopallo kukisti Isku-Volleyn 3–0 (25–23,29–27,25–22). Liigan avausottelua seurasi paikan päällä 426 katsojaa. Runkosarja päättyi 12. maaliskuuta 2011. 

Naisten liiga starttasi jo päivää aikaisemmin, kun LP Viesti voitti kotonaan HPK:n 3–0. Naisten runkosarja päättyi 5. maaliskuuta 2011.

Runkosarjan päätyttyä miesten liigan kahdeksan ja naisten liigan kuusi parasta pelaavat pudotuspelit mestaruudesta ja muista mitaleista. Kummankin liigan kaksi heikointa joutuu karsimaan sarjapaikastaan.

Syksyllä liigajoukkueet sekä muutama 1-sarjan joukkue pelasivat ensimmäisen Liigacupin voitosta.

## Miesten sarjataulukko

### Pudotuspelit

#### Puolivälierät

#### Välierät

#### Loppuottelut

**Mestarijoukkue:**: Sampsa Aitta, Brett Dailey, Normunds Veinbergs, Kalle Määttä, Niko-Matti Koskela, Ville Vänskä, Patrick Durbin, Hermans Egleskalns, Jari Tapio, Jussi Sirviö, Santeri Rytky, Joonas Ylitalo.

#### Pronssiottelut

### Liigakarsinta

Koska Salon Piivolleyltä evättiin liigalisenssi kaudelta 2011-2012, myös Korson Veto nousi kabinettipäätöksellä mestaruusliigaan.

## Naisten sarjataulukko

### Pudotuspelit

#### Puolivälierät

#### Välierät

#### Loppuottelut

LP Viesti on viimeinen loppuottelu mukaan lukien pelannut 79 perättäistä ottelua tappioitta kotimaan kentillä sarja- ja cup-otteluissa.

#### Pronssiottelut

### Liigakarsinta

## Lähteet
* Tulospalvelu
### Viitteet
J. N. Reuter

**Julio Nathaniel Reuter** (7. tammikuuta 1863 Turku – 9. tammikuuta 1937 Helsinki) oli suomalainen kielitieteilijä, itsenäisyysaktivisti ja professori.

## Henkilöhistoria
Reuterin vanhemmat olivat rehtori Edvin Titus Feodor Reuter ja Aline Procopé. Hänen veljiään olivat eläintieteen professori Odo Reuter ja Enzio Reuter sekä agronomi Arno Reuter. Julio Reuter pääsi ylioppilaaksi Turun lyseosta 1880 ja opiskeli Helsingin yliopistossa valmistuen filosofian kandidaatiksi 1885, lisensiaatiksi 1891 ja tohtoriksi 1897. Reuter teki opintomatkat Jenaan, Lontooseen, Oxfordiin ja Pariisiin 1886–1887 sekä Berliiniin 1889–1890.

Reuter oli Helsingin yliopiston sanskritin ja vertailevan indoeurooppalaisen kielitieteen dosentti 1891–1906 ja ylimääräinen professori 1906–1931.  1900-luvun alussa Reuter oli mukana Kagaalin toiminnassa hallituksen jäsenenä ja sihteerinä. Hän toimitti englanninkielistä *The Finland Bulletin*-julkaisua 1900-1905 ja kirjoitti Suomen tilanteesta artikkeleita englantilaisiin ja amerikkalaisiin lehtiin. Vuonna 1918 hän oli mukana lähetystössä joka kiersi Tanskan, Norjan ja Yhdysvaltain hallitusten luona pyytämässä niiden tunnustusta Suomen itsenäisyydelle.

Reuter oli Suomalais-englantilaisen seuran puheenjohtaja 1927–1931 ja Suomen itämaisen seuran varapuheenjohtaja 1917–1937. Hän oli Ruotsalaisen teatterin valtuuskunnan jäsen 1912–1930, johtokunnan jäsen 1922 ja hallituksen puheenjohtaja 1926.

## Teoksia
* *Die altindischen nominalcomposita ihrer betonung nach untersucht. Erste abtheilung: Die betonung der copulativen und der determinativen composita mit einem verbalnomen als schlussglied*, väitöskirja. Helsingfors 1891
* *The Srauta-Sutra of Drahyayana with the Commentary of Dhanvin: Part 1*. Luzac & Co, London 1904
* *Den nyare Agrarlagstiftningen i Storbritannien och Irland: berättelse afgifven till Agrarkommittén i Finland: jämte 1903 års irländska jordlag akt öfversatt*. Helsingfors 1907
* *Intian kirjallisuus: lyhyesti esitetty*. Tekijä, Helsinki 1911
* *Some Buddhist fragments from Chinese Turkestan in Sanskrit and ”Khotanese”*. Suomalais-ugrilainen seura, Helsinki 1916
* *Bemerkungen über die neuen Lautzeichen im Tocharischen*. Studia Orientalia. Societas Orientalis Fennica, Helsingfors 1925
* *”Kagalen”: ett bidrag till Finlands historia 1899–1905 1–2*. Svenska litteratursällskapet i Finland, Helsingfors 1928, 1930
* *Tocharisch und Kutschanisch*. Suomalais-ugrilainen seura, Helsinki 1934

## Lähteet
* 
* 
* Wikiaineisto : Kuka kukin oli 1961

## Aiheesta muualla
*
*Julio Reuter 375 humanistia -sivustolla. Helsingin yliopiston humanistinen tiedekunta. 14.7.2015.
Djanet

**Djanet** () on kaupunki Illizin maakunnassa Algeriassa. Asukkaita kaupungissa on 9&nbsp;699 (1998).

Djanetissa on muun muassa tori, alueen historiaa ja ympäristöä esittelevä museo, postitoimisto, pankkeja, matkatoimistoja, hotelleja, ravintoloita, kahviloita ja sairaala. Suurempi sairaala sijaitsee seitsemän kilometrin päässä Ifrissä. Djanet Inedbirenen lentoasema sijaitsee 35 kilometrin päässä Djanetista. Lentoasemalle on lentoja Algerian pääkaupungista Algerista, Tamanrassetista ja Ouarglasta. Djanetiin on myös Ranskan Pariisista ja Marseillesta suoria lentoja.

Djanetin suurin juhla on kymmenen päivää kestävä Sebiba, johon Tassili n'Ajjerin vuoriston alueen tuaregit perinteisissä asuissaan saapuvat muistelemaan ja uusimaan muinaista rauhansopimusta. Sopimus päätti aikoinaan konfliktin kahden tuaregiheimon, Azellouazin ja El-Mihanen, välillä.

Dakar-rallin reitti on kulkenut Djanetin kautta vuosina 1983 ja 1988.

## Maantiede

Djanet sijaitsee Algerian kaakkoisosassa ja kuuluu Illizin maakuntaan (*wilaya*). Kaupungista on matkaa Illizin kaupunkiin 400 kilometriä, Libyaan 80 kilometriä ja Ksar Azellouazin raunioalueelle 5 km. Ksar Azellouaz oli yksi alueen vanhimmista asutuskeskuksista. Djanetista pohjoiseen sijaitsee esihistoriallisista kalliomaalauksistaan tunnettu Tassili n'Ajjerin vuoristo samannimisine kansallispuistoineen.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Djanetin kartta ja kuvia
Grenqvist

**Grenqvist** on suomalainen virkamies- ja sotilassuku, joka polveutuu hauholaissyntyisestä Säkkijärven kappalaisesta Anders Grenqvististä (1726–1796).

## Suvun jäseniä
* Peter Gustaf Grenqvist (1803–1875), valtioneuvos
* Johan Joakim Vilhelm Grenqvist (1810–1884), Käkisalmen pormestari
* Fredrik Leopold Grenqvist (1821–1902), jalkaväenkenraali
* Viktor Reinhold Leopold Grenqvist (1832–1890), kontra-amiraali
* Christian Gustaf Grenqvist (1852–1904), kenraalimajuri

## Lähteet
Naima Jakobson

**Naima Maria Jakobson** (9. joulukuuta 1866 Helsinki – 16. lokakuuta 1923 Helsinki) oli suomalainen opettaja ja ruotsin kielellä kirjoittanut kirjailija.

Jakobsonin vanhemmat olivat ajuri, talonomistaja Johan Jakobsson ja Engla Gustava Lukander. Hän pääsi ylioppilaaksi 1887 ruotsalaisesta normaalilyseosta ja opiskeli Helsingin yliopistossa valmistuen filosofian kandidaatiksi 1891. Jakobson toimi ruotsinkielisten tyttökoulujen opettajana Porvoossa, Haminassa ja Helsingissä.

## Teoksia
* *Hemmen och det svenska modersmålet*. Svenska Kvinnoförbundets föredragsserie n:o 1. Helios, Helsingfors 1908
* *Svensk vitterhet för skola och hem Sjunde häftet : Fosforisterna och deras samtida*. Alex. Lundström, Helsingfors 1911, 2. uppl. Schildt, Helsingfors 1921
* *Befrielse*. Söderström, Helsingfors 1920
* *Dikter*. Akademiska bokhandeln, Helsingfors 1924

## Lähteet
* 
*
Lentopallon SM-liigakausi 2009–2010

Lentopallon miesten Suomen mestaruuden 2010 voitti Sun Volley, joka loppuottelusarjassa voitti Pielaveden Sammon suoraan 4-0.. Pronssia otti Raision Loimu. Karsinnoissa Hurrikaani-Loimaa säilytti paikkansa lyömällä Kokkolan Tiikerit voitoin 3-1. Lentopalloseura Etta sen sijaan nousi liigaan pudottamalla Valkeakosken Isku-Veikot otteluvoitoin 3-2.

Naisten mestaruuden voitti ylivoimaiseen tyyliin LP Viesti.

## Miesten SM-liiga

### Runkosarja

### Ottelutaulukko

### Pudotuspelit

#### Puolivälierät

#### Välierät

#### Loppuottelut

Suomen mestarit: Anssi Hakala, Marko Aho, Teppo Heikkilä, Antti Malinen, Juha Aho, Janne Kangaskokko, Eemi Tervaportti, Petteri Parkkisenniemi, Ville Sorvoja, Danial Levent, Juha Savela, Juho Rajala, Janne Kokko, Henri Hannuniemi

#### Pronssiottelut

### Liigakarsinta

## Naisten SM-liiga

### Runkosarja

### Pudotuspelit

#### Puolivälierät

#### Välierät

#### Loppuottelut

#### Pronssiottelut

## Lähteet

* Tulospalvelu
* Suomen Lentopalloliitto: Lentopallokirja 2009-2010

### Viitteet
Väinö Päiviö

**Väinö Johannes Päiviö** (sukunimi aik. *Andersén*; 2. heinäkuuta 1880 Kotka – 11. heinäkuuta 1925 Kotka) oli suomalainen konttoripäällikkö ja kirjailija.

Väinö Päiviö kävi Raahen kauppaoppilaitoksen ja joutui sitten sortokaudella asevelvollisuusagitaationsa takia poliittisena pakolaisena Amerikkaan, jossa hän muutamia vuosia elätti itseään suomennostöillä ja kirjanpidon opettajana. Vuoden 1905 suurlakon jälkeen hän palasi takaisin Suomeen, oli ensin kirjanpidon opettajana ja sitten useita vuosia Helsingin Sanomien konttoripäällikkönä. Vuonna 1910 hänet valittiin 1. tammikuuta 1911 toimintansa aloittaneen Rautatiekirjakauppa Oy:n ensimmäiseksi toimitusjohtajaksi. Aikaisemmin Päiviö oli perustanut Maakauppias-lehden, saaden samalla aikaan maakauppiaiden järjestäytymisen järjestöksi. Myöhemmin Päiviö osti Axel Fredrikssonin miestenvaatetusliikkeet Helsingistä ja Kotkasta ja muodosti ne osakeyhtiöksi. Päiviö oli tämän liikkeen toimitusjohtajana kuolemaansa saakka. Hän kuoli 45-vuotiaana sydänkohtaukseen heinäkuussa 1925. 

Päiviö julkaisi muutamia kirjanpidon oppaita sekä siirtolaisaiheisen kertomuskokoelman nimimerkillä *Buster Brown*. Hän oli Eino Leinon ystävä ja tuki runoilijaa myös taloudellisesti. Päiviö oli Eino Leinon johtaman Helka-näyttämön taloudenhoitajana ja oli mukana tukemassa Kaarle Halmeen näyttämöä.

## Teoksia
Nimimerkillä *Buster Brown*:
* *Yli Atlannin : siirtolaisjassen jutelmia*. Jälkisanat Eino Leino. V. Kososen kustannusliike, Helsinki 1915
Omalla nimellä:
* *Kirjanpito : lyhyt opas yhdenkertaisessa ja kahdenkertaisessa kirjanpidossa 1*.    Tekijä, Helsinki 1907
* *Säännöt uudenaikaiseen kaksinkertaiseen kirjanpitoon*.    Tekijä, Helsinki 1907
* *Amerikalaisia kirjanpitotapoja : opas liikemiehille ja kirjanpitäjille : uusimpien amerikalaisten lähteiden mukaan*.    Yrjö Weilin, Helsinki 1908

## Lähteet
*  
* Pertti Itkonen : Matkalukemista - R-kioskien historiaa 

## Viitteet
Ext2

**Ext2** (engl. *Second Extended Filesystem,* lyh. **ext2** tai **ext2fs**) on Linux-käyttöjärjestelmälle kehitetty tiedostojärjestelmä, joka julkaistiin vuonna 1993 korvaamaan aiempi ext-tiedostojärjestelmä ja Minix-tiedostojärjestelmä. Se toimi pitkään Linuxin oletustiedostojärjestelmänä, kunnes sen korvasivat uudemmat versiot, kuten journalointia tukeva ext3 sekä edelleen kehitetty ext4.

Ext2 tallentaa tiedot kiinteän kokoisiin datablokkeihin ja hallinnoi niitä inode-rakenteiden avulla. Koska ext2:sta puuttuu journalointiominaisuus, se on alttiimpi tiedostojärjestelmän virheille järjestelmän kaatuessa. Tämän vuoksi sen käyttö on nykyisin rajoittunutta ja keskittyy lähinnä erityistarkoituksiin.

## Ominaisuudet
Edeltäjästään extfs-tiedostojärjestelmästä (joka korvasi alkuperäisen Minix-tiedostojärjestelmän) poiketen ext2 suunniteltiin alusta alkaen laajennettavaksi. Tämä mahdollisti myöhempien versioiden, kuten ext3:n käytön yhteensopivasti ext2-tilassa. Tiedostojärjestelmä sisältää metatietoa käytettävissä olevista ominaisuuksista sekä niiden yhteensopivuudesta eri versioiden välillä.

Ext-tiedostojärjestelmään verrattuna ext2 tarjosi paremman suorituskyvyn, tuki tiedostojen aikaleimoja ja mahdollisti suurten, jopa 4 teratavun kokoisten tiedostojen käsittelyn.

Tiedostojärjestelmän alussa on superblokki, joka sisältää tiedot järjestelmän ominaisuuksista ja muiden rakenteiden sijainnista. Superblokin jälkeen seuraavat varaustaulukot ja inode-taulukot, joita seuraavat varsinaiset datablokit. Datablokkien jälkeen on yleensä superblokin varakopio ja seuraava joukko varaustaulukkoja ja inodeja. Suurilla kiintolevyillä kaikkia varakopioita ei välttämättä säilytetä tilansäästön vuoksi. 

## Varmuuskopiointi
Mikäli tiedostojärjestelmä vaurioituu, sen perustiedot ovat vielä luettavissa superblokkien varakopioissa ja siten tiedostojärjestelmän eri osat ovat löydettävissä. Kopiot ovat yleensä samoissa paikoissa ja tunnistettavissa myös maagisista numeroista.

inode-blokin rikkoontuessa sen osoittamat tiedostot eivät ole enää automaattisesti korjattavissa, mutta koska saman tiedoston datablokit pyritään pitämään yhdessä, tiedosto saattaa löytyä ehjänä yhdessä tai muutamassa osassa, kunhan nämä osat ovat tunnistettavissa (tekstitiedoston osalta helppoa käsin, joidenkin rakenteellisten tiedostojen osalta mahdollista automaattisesti). inoden rikkoontumisesta on oireena merkilliset tiedosto-oikeudet.

Hakemiston rikkoontuessa tiedoston nimeä ei löydy. Tiedostojärjestelmän korjausohjelma fsck siirtää löytyneen rikkoontuneen tiedoston lost+found-kansioon ja nimeää sen siellä inode-numeron mukaan.

Vahingossa poistetun tiedoston palauttaminen onnistuu automaattisesti niin kauan, kun sen inodea ja datablokkeja ei ole otettu uusiokäyttöön. Inodeen merkitään usein tiedoston poistamisen aika (*dtime*), mutta muuten inode voi jäädä ennalleen (ext3:ssa inoden sisältö tyhjennetään yleensä kokonaan).

## Lähteet

*ext2 Linux.fi-wikissä

### Viitteet
Lentopallon SM-liigakausi 2008–2009

Lentopallon miesten Suomen mestaruuden 2009 voitti Pielaveden Sampo, joka loppuottelusarjassa voitti Santasportin 3-1. . Pronssia otti Tampereen Isku-Volley. Sarjan pistelaskussa siirryttiin käytäntöön, jossa 3-0 ja 3-1 voitosta hyvitetään kolmella pisteellä, 3-2 voitosta kahdella pisteellä ja 2-3 tappiosta yhdellä pisteellä.

## Miesten SM-liiga

### Runkosarja

### Pudotuspelit

#### Puolivälieräkarsinnat

#### Puolivälierät

#### Välierät

#### Loppuottelut

Mestarit: Olli-Pekka Ojansivu, Enderwin Herrera, Miika Heikkinen, Tatu Säisä, Ilkka Sammelvuo, Urpo Sivula, Aki Riihimäki, Pekka Seppänen, Markus Väisänen, Tero Seppälä, Jose Perez, Simo Näkki, Lasse Räisänen, Matti Mustonen, Timo Tolvanen.

#### Pronssiottelut

### Liigakarsinta

## Naisten SM-liiga

### Runkosarja

PaKa säilyi karsintojen jälkeen. Lujattaret putosi 1-sarjaan. Vanajan RC luovutti sarjapaikkansa HPK:lle.

### Pudotuspelit

## Lähteet

* Tulospalvelu
* Otteluohjelma
* Lentopallokirja 2014-2015, sivu 202

### Viitteet
HMS Rockwood

**HMS Rockwood** (viirinumero L39) oli Britannian Kuninkaallisen laivaston Hunt-luokan tyypin III saattuehävittäjä, joka palveli toisessa maailmansodassa.

## Valmistus

Alus tilattiin 23. elokuuta 1940 työnumerolla J3989 osana vuoden 1940 sota-ajan hankintaohjelmaa () Vickers Armstrongilta Barrow-in-Furnessista, missä köli laskettiin pian tilauksen jälkeen 29. elokuuta. Alus laskettiin vesille 13. kesäkuuta 1942 nimettynä Yorkshiressä pidetyn ketunmetsästyksen mukaan ja se valmistui vielä saman vuoden lopulla 4. marraskuuta.

## Palvelus
Alus sijoitettiin 1946 poistolistalle ja se myytiin BISCOlle. Alus hinattiin elokuussa J. J. Kingille Gatesheadiin romutettavaksi.

## Lähteet
*
*
*
*

### Viitteet
HMS Stevenstone

**HMS Stevenstone** (viirinumero L16) oli Britannian kuninkaallisen laivaston Hunt-luokan tyypin III saattuehävittäjä, joka palveli toisessa maailmansodassa.

## Valmistus

Alus tilattiin 23. elokuuta 1940 työnumerolla J6056 osana vuoden 1940 sota-ajan hätäohjelmaa () J. Samuel White and Companyltä Cowesista Isle of Wightilta, missä köli laskettiin 2. syyskuuta 1941. Alus laskettiin vesille 23. marraskuuta 1942 nimettynä Devonshiressa järjestetyn ketunmetsästyksen mukaan. Joulukuussa esitettiin aluksen siirtoa Vapaan Ranskan laivastolle, mutta esitys peruutettiin hieman myöhemmin. Alus valmistui 18. maaliskuuta 1943.

## Palvelus
Vuoden 1945 lopulla alus liitettiin Välimeren laivaston 3. hävittäjälaivueeseen. Alus kolaroi maaliskuussa 1946 *[[HMS Brissenden]]in* kanssa. *Stevenstone* palasi 1947 Britteinsaarille, missä se siirrettiin Harwichissa reserviin. Alus sijoitettiin marraskuussa 1958 poistolistalle ja myytiin BISCOlle. Alus saapui 2. syyskuuta 1959 Claytonille Dunstoniin romutettavaksi.

## Lähteet
*
*
*
*

### Viitteet
Matamata (kilpikonna)

**Matamata** (*Chelus fimbriata*) on Etelä-Amerikan Amazoniassa elävä kilpikonnalaji. Se on sukunsa ***Chelus*** ainoa laji.

Matamata munii 12–28 munaa.

## Lähteet
* 

### Viitteet
HMS Talybont

**HMS Talybont** (viirinumero L18) oli Britannian kuninkaallisen laivaston Hunt-luokan tyypin III saattuehävittäjä, joka palveli toisessa maailmansodassa.

## Valmistus

Alus tilattiin 22. elokuuta 1940 työnumerolla J6160 osana vuoden 1940 sota-ajan hätäohjelmaa ) J. Samuel White and Companyltä Cowesista Isle of Wightilta, missä köli laskettiin 28. marraskuuta 1941. Alus laskettiin vesille vasta 3. helmikuuta 1943 ilmapommitusten vaurioitettua telakkaa. Se nimettiin Cardiganshiressa Walesissa järjestetyn ketunmetsästyksen mukaan. Alus valmistui 19. toukokuuta 1943.

## Palvelus
Toisen maailmansodan päätyttyä alus liitettiin Välimeren laivastoon Maltalle. Alus vaurioitui tammikuussa 1947 pahoin törmättyään hylkyyn Haifan satamassa. Maltalla tehtyjen korjausten jälkeen alus siirrettiin Portsmouthiin, jossa se poistettiin palveluksesta ja siirrettiin reserviin. Alus sijoitettiin poistolistalle 1961 ja myytiin BISCOlle 19&nbsp;950 punnalla. Alus saapui 14. helmikuuta hinattuna Shipbreaking Industriesille Charlestowniin romutettavaksi.

## Lähteet
*
*
*
*

### Viitteet
Gennadi Šatkov

**Gennadi Šatkov** (27. toukokuuta 1932 Leningrad - 14. tammikuuta 2009 Pietari) oli neuvostoliittolainen nyrkkeilijä, Melbournen olympialaisten keskisarjan nyrkkeilyn kultamitalisti lajin kaksinkertainen Euroopanmestari. Kansalaisuutensa takia hän ei koskaan ryhtynyt nyrkkeilyammattilaiseksi.

Gennadi Šatkov aloitti nyrkkeilyuransa maailmansodan jälkeen ja saavutti alkumenestytsä vuonna 1949. Vuonna 1951 hän valmistui lukiosta Leningradissa ja aloitti oikeustieteen opinnot Leningradin yliopistossa ja nyrkkeili samalla "Burevestnik Leningrad" -seurassa. Vuosina 1955 ja 1956 Šatkov oli Neuvostoliiton keskisarjan eli alle 75 kg:n mestari. Hänet valittiinkin Neuvostoliiton edustajaksi vuoden 1955 Länsi-Berliinin EM-kisoihin. Hän eteni neljällä voitolla Euroopan mestariksi voittaen välierässään puolustavan mestarin, Länsi-Saksan Dieter Wemhönerin ja loppuottelussa vuoden 1951 Euroopan mestarin Ruotsin Stig Sjölinin. Seuraavana vuonna hän oli mukana Melbournen olympialaisissa voitettuaan kotimaassaan Neuvostoliiton 1. spartakiadien keskisarjan. Hän voitti 1. kierroksella kanadalaisen Ralph Hosackin, sen jälkeen Italian Giulio Rinaldin, Argentiinan Viktor Zalazarin ja loppuottelussa Chilen Ramón Tapian tullen näin olympiavoittajaksi.

Olympiamenestyksen jälkeen Šatkov koki kotimaasssaan tappion maansa mestaruuskisoissa, muta valittiin kuitenkin maansa edustajaksi Prahan EM-kisoihin, joissa koki tappion 2. kierroksella Jugoslavian Dragoslav Jakovljevićille. Vuonna 1958 Gennadi Šatkovista tuli jälleen Neuvostoliiton keskisarjan mestari voittaessaan loppuottelussa Jevgeni Feofanovin. Šatkov ei otellut vuoden 1959 Neuvostoliiton mestaruuskisoissa, mutta valittiin maansa edustajaksi Luzernin EM-kisoihin. Niissä hän eteni loppuotteluun voitoilla Bulgarian Vasil Paparizovista, Suomen Börje Grönroosista ja Irlannin Colm McCoysta. Loppuottelussa hän otti pistevoiton Puolan Tadeusz Walasekista. Olympiavuonna 1960 hän otteli Neuvostoliiton mestaruuskisoissa, mutta hävisi puolivälierissä Valeri Popentšenkolle. Šatkov pääsi kuitenkin Rooman olympialaisiin raskaan keskisarjan eli alle 81 kg:n edustajaksi. Yhden voiton jälkeen hän kohtasi puolivälierässään nuoren Cassius Clayn, joka otti Šatkovista selvän pistevoiton. Clay eteni sarjassaan kultamitaliksi ja nousi myöhemmin ammattilaisten raskaan sarjan maailmanmestariksi.

Näiden olympialaisten jälkeen Gennadi Šatkov lopetti nyrkkeilyuransa. Hän suoritti oikeustieteen tutkinnon vuonna 1962, ja hänestä tuli Leningradin yliopiston vararehtori vuonna 1964. Hän sai myös Leninin kunniamerkin eli korkeimman neuvostoliittolaisen siviiliansiomerkin. 

## Lähteet
Chenopodioideae

**Chenopodioideae** on revonhäntäkasvien heimoon kuuluva alaheimo.

Aiemmin savikkakasvit (*Chenopodiaceae*) luokiteltiin omaksi kasviheimoksi, mutta ne on yhdistetty revonhäntäkasveihin. Osa entisistä savikkakasvien suvuista muodostaa nykyisin *Chenopodioideae*-alaheimon. Toinen osa aiemmista savikkakasvisuvuista kuuluu nykyisin muihin revonhäntäkasvien alaheimoihin, esimerkiksi juurikkaat (*Beta*) *[[Betoideae]]*-alaheimoon, suolayrtit (*Salicornia*), otakilokit (*Salsola*) ja mehikilokit (*Suaeda*) *[[Salicornioideae]]*-alaheimoon ja rustoruohot (*Polycnemum*) *[[Polycnemoideae]]*-alaheimoon.

## Suvut
*Chenopodioideae*-alaheimoon kuuluu kymmenen tai enemmän sukua, suurimpina maltsat (*Atriplex*) ja rikkasavikat eli savikat (*Chenopodium*). Muita sukuja ovat hörtsöt (*Axyris*), murosavikat (*Blitum*), liuskasavikat (*Chenopodiastrum*), kurmiot (*Corispermum*), tuoksusavikat (*Dysphania*), silkkitähkät (*Krascheninnikovia*), hentosavikat (*Lipandra*), mehisavikat (*Oxybasis*) ja tähkäpinaatit (*Spinacia*).

## Lähteet
* Angiosperm Phylogeny Website: Amaranthaceae (version 14)  Viitattu 7.8.2021.

## Aiheesta muualla
* Suomen Lajitietokeskus: Chenopodioideae
Chrysochromulina

***Chrysochromulina*** on tarttumalevien suku, jonka lajeja esiintyy maailman kaikilla meri- ja rannikkoalueilla. Sukuun luetaan yhteensä 55 nanoskooppisen pientä yksisoluista levälajia, jotka voidaan erottaa toisistaan vain tutkimalla elektronimikroskoopilla niiden pintasuomuja. Molekyylianalyysien perusteella *Chrysochromulina*- ja ''Prymnesium ''-suvut muistuttavat suuresti toisiaan, joten niiden taksonominen luokittelu saattaa vielä muuttua.

*Chrysochromulina*-levät ovat miksotrofisia eli ne pystyvät yhteyttämisen lisäksi käyttämään hyväksi pieniä, vedessä leijuvia hiukkasia. Muiden tarttumalevien tapaan niiden uimasiimojen välissä on kierteinen siima eli *haptonooma*, joka on tällä suvulla tunnusomaisesti pitkä ja sisäänvedettävä. Tiettyjen *Chrysochromulina*-levien myrkylliset kukinnat voivat tappaa kaloja ja aiheuttaa tappioita kalankasvatukselle.

## Lajit
Sukuun luetaan seuraavat lajit:
* ''C. acantha''
* ''C. adriatica''
* ''C. ahrengotii''
* ''C. alifera''
* ''C. apheles''
* ''C. bergenesis''
* ''C. birgeri''
* ''C. brachycylindra''
* ''C. brevifilum''
* ''C. breviturrita''
* ''C. camella''
* ''C. campanulifera''
* ''C. chiton''
* ''C. cyathophora''
* ''C. cymbium''
* ''C. discophora''
* ''C. elegans''
* ''C. ephippium''
* ''C. ericina''
* ''C. fragaria''
* ''C. fragilis''
* ''C. herdlensis''
* ''C. hirta''
* ''C. inornamenta''
* ''C. kappa''
* ''C. lanceolata''
* ''C. latilepis''
* ''C. laurentiana''
* ''C. leadbeateri''
* ''C. mactra''
* ''C. mantoniae''
* ''C. megacylindra''
* ''C. microcylindra''
* ''C. minor''
* ''C. novae-zelandiae''
* ''C. orbiculata''
* ''C. pachycylindra''
* ''C. palpebralis''
* ''C. palpebralis''
* ''C. palpebralis''
* ''C. parkeae''
* ''C. parva''
* ''C. pelagica''
* ''C. planisquama''
* ''C. polylepis''
* ''C. pontica'' 
* ''C. pringsheimii''
* ''C. pseudolanceolata''
* ''C. pyramidosa''
* ''C. quadrikonta''
* ''C. rotalis''
* ''C. scutellum''
* ''C. simplex''
* ''C. spinifera''
* ''C. strobilus''
* ''C. tenuispina''
* ''C. tenuisquama''
* ''C. throndsenii''
* ''C. vexillifera''

## Lähteet
Tunturilaukkaneilikka

**Tunturilaukkaneilikka** (*Armeria scabra*) on laukkaneilikoihin kuuluva lyijykukkakasvilaji. Sitä on pidetty myös monimuotoisen laukkaneilikan eli rusolaukkaneilikan (*Armeria maritima*) alalajina.

## Ulkonäkö
Tunturilaukkaneilikka kasvaa 5–20 senttimetriä korkeaksi. Se on mätästävä ja monivartinen ruoho, jonka lehdet kasvavat tiheänä tyviruusukkeena. Ruusukkeen lehdet ovat kolmesta viiteen senttimetriä pitkiä, lyhyempiä kuin muilla laukkaneilikoilla. Kukinto on pyöreähkö ja mykerömäinen, enintään 2 cm leveä, se kasvaa lehdettömän kukintovanan latvassa. Kukinnon varsi on karvaton ja usein nystermin karhea. Kukinto koostuu vaaleanpunaisista tai kalpeanpunaisista kukista, joissa on suppilomainen verhiö ja viisiliuskainen torvimainen teriö. Tunturilaukkaneilikan kukassa teriö on suunnilleen verhiön kanssa saman pituinen, kun rusolaukkaneilikalla teriö on verhiötä pidempi.

## Levinneisyys
Tunturilaukkaneilikka esiintyy pohjoisen arktisella alueella. Suomessa se on hyvin harvinainen ja kasvaa yhdellä Enontekiön pohjoisosan tunturiylängön tuntureista. Suomen uhanalaisarvioinnissa 2019 kasvia ei ole luokiteltu lainkaan, edellisessä luettelossa 2010 se on ollut erittäin uhanalainen.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Suomen Lajitietokeskus: Tunturilaukkaneilikka (''Armeria scabra'')
* Kasviatlas 2021: Tunturilaukkaneilikan (''Armeria scabra'') levinneisyys Suomessa.
Lentopallon SM-liigakausi 2006–2007

**Lentopallon miesten SM-liigassa kaudella 2006–2007** pelattiin 12 joukkueen kaksinkertainen sarja paikalliskierroksin, jonka jälkeen peräti kymmenen parasta jatkoi pudotuspeleihin kahden viimeisen siirtyessä liigakarsintaan.

## Miesten sarjataulukko

### Pudotuspelit

#### Puolivälieräkarsinnat

#### Puolivälierät

#### Välierät

#### Loppuottelut

Mestarit: Antti Ahokumpu, Jarmo Kaaretkoski, Jussi Kolehmainen, Ugis Krastins, Olli Kuoksa, Jukka Lehtonen, Aki Mikkola, Ismo Moilanen, Kalle Määttä, Mikko Oivanen, Markus Peltonen, Pekka Sairanen, Henri Tuomi, Normunds Veinbergs. Valmentaja: Ismo Tuominen.

Santasport hajosi mestaruuskauden jälkeen heti, kun Napapiirin Palloketut sanoi irti yhteistyösopimuksen Perungan Poikien kanssa. Perungan Pojat jatkoivat edelleen silti SM-liigassa koska Napapiirin Palloketut eivät halunneet liigaan vaan jatkoivat edustustoimintaansa ykkössarjassa. Liigaan jääneen Perungan Poikien joukkueen nimi säilyi edelleen Santasportina.

#### Pronssiottelut

### Liigakarsinta
Liigakarsinnassa liigan kaksi heikointa joukkuetta sai vastaansa Ykkössarjan kaksi parasta. Kummankin sarjan parempi joukkue sai sarjaan yhden lähtöpisteen.

## Lähteet

* Tulospalvelu
Marie-Pier Préfontaine

**Marie-Pier Préfontaine** (s. 18. lokakuuta 1988 Sainte-Agathe-des-Monts, Québec) on kanadalainen alppihiihtäjä.

Préfontaine teki debyyttinsä alppihiihdon maailmancupissa Aspenissa 28. joulukuuta 2006. Hänen paras sijoituksensa maailmancupissa on yhdeksäs sija suurpujottelusta, jonka hän saavutti sekä Zwieselissä tammikuussa 2011 että Beaver Creekissä joulukuussa 2013. Kanadan-mestaruuskilpailuissa Préfontaine on saavuttanut kultaa suurpujottelussa vuonna 2014 ja hopeaa supersuurpujottelussa (2008), suurpujottelussa (2010, 2013) sekä syöksylaskussa (2014).

Préfontaine osallistui Vancouverin olympialaisissa 2010 suurpujotteluun, jossa hän oli 29:s. Garmisch-Partenkirchenin MM-kisoissa 2011 hän oli sekä supersuurpujottelussa että suurpujottelussa 24:s. Schladmingin MM-kilpailuissa 2013 Préfontaine sijoittui supersuurpujottelussa 28:nneksi ja Sotšin olympialaisissa 2014 samassa lajissa 20:nneksi. Vailin / Beaver Creekin MM-kilpailuissa 2015 Préfontaine saavutti hopeaa joukkuekilpailussa. Suurpujottelussa hän sijoittui 27:nneksi.

Préfontaine ilmoitti uransa lopettamisesta toukokuussa 2016.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Marie-Pier Préfontainen kotisivut