open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Keltamaksaruoho

**Keltamaksaruoho** (*Sedum acre*) on suomumaksaruohojen sukuun kuuluva monivuotinen kasvi. Sitä on Suomessa sekä luonnonvaraisena että koristekasvina.

## Tuntomerkit
Keltamaksaruoho on 3–12 senttimetrin korkuinen. Sen rennot varret muodostavat tiheitä mattomaisia kasvustoja. Pienet ja lyhyet lehdet ovat väriltään vaaleanvihreät tai punertavat, muodoltaan paksut ja tyvestä leveät, ja ne sijaitsevat tiiviisti ja varrenmyötäisesti yläviistoon osoittaen. Erotuksena läheiseen särmämaksaruohoon lehdet eivät ole järjestäytyneet säännöllisesti. Kesä–heinäkuussa keltamaksaruohokasvustot peittyvät runsaista kukinnoista. Kukinto on viuhko, jossa on 3–6 kirkkaankeltaista tähtimäistä kukkaa. Kukat ovat kooltaan 6–8 millimetriä. Terälehtiä on viisi; ne ovat suippoja ja kaksi kertaa verholehtiä pidemmät. Syksyllä saattaa seurata vielä toinen, vaatimattomampi kukinta.

## Elinympäristö ja levinneisyys
Keltamaksaruohon tyypillisin kasvupaikka on kallio, mutta sitä voi tavata myös somerikoilla, kedoilla, nummilla, dyyneillä, muureilla, sorakuopissa, tienvarsilla ja joutomailla. Se vaatii paljon valoa, eikä siten siedä isompien kasvien varjostusta. Muiden maksaruohojen tapaan se sietää hyvin kuivuutta. Keltamaksaruohoa esiintyy luonnostaan Euroopassa, mutta se on levinnyt ihmisen vaikutuksesta myös Pohjois-Amerikkaan. Sitä esiintyy kaikissa Pohjoismaissa – Suomessa yleisenä kaikilla rannikkoseuduilla ja Etelä-Suomessa sisämaassa aina Salpausselälle saakka. Järvi-Suomessa on lisäksi useita hajaesiintymiä.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Kasviatlas 2020: Keltamaksaruohon (''Sedum acre'') levinneisyys Suomessa.
* Pinkka – Lajintuntemuksen oppimisympäristö: Keltamaksaruoho (''Sedum acre'')
* Luopioisten kasvisto: Keltamaksaruoho (''Sedum acre'')
* Puutarha.net: Keltamaksaruoho ''Sedum acre''
* Keltamaksaruoho (''Sedum acre'')
Kees Rijvers

**Cornelius Kees Rijvers** (27. toukokuuta 1926 Breda – 4. maaliskuuta 2024) oli alankomaalainen jalkapallovalmentaja ja pelaaja.

Vuonna 2004 Rijvers sai ensimmäisen Rinus Michels Oeuvre -palkinnon elämäntyöstään jalkapallossa. 

## Ura pelaajana

*  1944–1951 NAC Breda
*  1951–1953 AS Saint-Étienne
*  1953–1955 Stade français
*  1955–1957 AS Saint-Étienne
*  1957–1960 Feyenoord Rotterdam
*  1960–1962 AS Saint-Étienne
*  1962–1963 NAC Breda

**Meriitit pelaajana**

* Ranskan mestaruus: 1957
* Coupe de Francen voitto: 1962

## Ura valmentajana

*  1963–1964 TSC Amatöörijoukkue
*  1964–1966 Willem II Tilburg
*  1966–1972 FC Twente
*  1972–1980 PSV Eindhoven
*  1980–1981 Beringen Heusden-Zolder SK
*  1981–1984 Alankomaiden maajoukkue
*  1986–1989 FC Twente
*  9–11/1995 PSV Eindhoven

**Meriitit valmentajana**

* Alankomaiden mestaruus (3): 1975, 1976, 1978 
* Alankomaiden Cupin voitto (2): 1974, 1976
* UEFA Cupin voitto: 1978

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Zerrin Özer

**Zerrin Özer** (s. 4. marraskuuta 1957 Ankara, Turkki) on turkkilainen pop-laulaja. Hän on syntynyt Ankarassa. Vuosina 1978-1980 hän työskenteli "İstanbul Gelişim Orchestran" jazz- ja tanssimusiikkiprojektejen parissa.

Vuonna 2000 hän teki kokoelmalevyn nimeltä *Bir Zerrin Özer Arşivi*.
MIPS-luku

**MIPS** on ekotehokkuuden mittayksikkö, joka kertoo kuinka paljon luonnonvaroja (materiaalia) tarvitaan yhden palveluyksikön tuottamiseen. Kirjainyhdistelmä tulee englannin kielen sanoista **''M**aterial **i**nput **p**er unit of **s**ervice'', eli materiaalipanos tuotettua palvelua kohden. MIPS on saksalaisen ympäristötutkimukseen keskittyneen Wuppertal-instituutin keksimä materiaalitehokkuuden mittari. 

Normaalisti materiaalitehokkuudessa tarkastellaan sitä, kuinka paljon luonnonvaroja kuluu yhden tavaran tuottamiseen. MIPS -näkökulma vie tarkastelun astetta syvällisemmäksi. Siinä tuotannon tavoite ei ole tavara, vaan tavaratuotannon mahdollistama palvelu. Ottamalla materiaalitehokkuuden lähtökohdaksi tuotettu palvelu voidaan vertailla hyvin eri tavoin tuotettujen toimintojen materiaalitehokkuutta.

Olennainen osa MIPS-luvun laskemista on materiaalikertoimien käyttö, joilla lasketaan erilaisten kuluneiden materiaalien vaatimat luonnonvarat. Periaatteessa kaikki luonnonvarojen kulutus voitaisiin ynnätä yhdeksi niiden massaa kuvaavaksi luvuksi. MIPS-laskuissa kuitenkin erotellaan näiden erojen vuoksi erilaiset luonnonvarat: muun muassa bioottiset eli uusiutuvat raaka-aineet, abioottiset eli uusiutumattomat raaka-aineet, maa-aines, vesi ja ilma. 

Kun MIPS-arvosta otetaan käänteisarvo, saadaan luonnonvaratuottavuus. Se kertoo kuinka paljon hyötyä tietty määrä luonnonvaroja tarjoaa.

Näkökulman heikkoutena voi pitää sitä, ettei se erottele lopputuotteena syntyvien aineiden haitallisuutta.

## Esimerkki

Autojen tuotanto tapahtuu niiden tarjoaman kuljetuspalvelun vuoksi. Elinkaarensa aikana auto kuljettaa (ihmisiä ja tavaroita) tietyn kilometrimäärän. Palveluyksiköksi voidaan valita vaikka yksi kilometri kuljetusta. Lasketaan siis auton kaikki luonnonvarojen kulutus tuotannossa, tankkauksessa, ylläpidossa ja jätehuollossa ja jaetaan se auton elinkaaren aikana tuotetulla kilometrimäärällä. Saatua MIPS-lukua voidaan verrata muilla tavoin tuotettujen kuljetuspalveluiden MIPS-lukuun.

## Katso myös

* Ekologinen selkäreppu

## Lähteet

## Kirjallisuutta

*
Korpi-imarre

**Korpi-imarre** (*Phegopteris connectilis*, syn. *P. polypodioides*, *Thelypteris phegopteris*, *Lastrea phegopteris*, *Dryopteris phegopteris*) on pienehkö saniainen, joka muodostaa kosteisiin paikkoihin yhtenäisiä kasvustoja. Lajia tavataan laajalti Euraasiassa ja Pohjois-Amerikassa. Korpi-imarre on yleinen myös Suomessa.

## Ulkonäkö ja koko

Korpi-imarteen maavarsi on vaakasuora, pitkä ja nysty- tai karvasuomuinen. Lehdet kasvavat yksittäin. Lehden ruoti on 10–50 cm pitkä, eli 1–2 kertaa lehden lavan pituinen. Lehden kolmiomaisen puikea lapa on viisto tai melkein vaakasuora, tyvestä parilehdykkäinen mutta muuten pariosainen. Lehdykät ovat tasasoukkia, pariliuskaisia, ehyt- tai hammaslaitaisia ja alta karvaisia. Alin lehdykkäpari on tavallisesti hieman erillään ylemmistä, lehdykät ovat kääntyneet "viiksimäisesti" taaksepäin. Lehtilavan alla olevat itiöpesäkeryhmät ovat katesuomuttomia. Suomessa korpi-imarteen itiöt kypsyvät heinä-elokuussa.

## Levinneisyys
Korpi-imarre kasvaa koko Euroopassa Pyreneiltä itään mantereen eteläisimpiä osia lukuun ottamatta. Levinneisyysalue jatkuu laikuttaisena läpi Venäjän havumetsävyöhykkeen Siperiaan, Kiinaan ja Japaniin asti. Pohjois-Amerikan mantereella lajia tavataan Alaskassa, sekä Yhdysvaltain ja Kanadan itä- ja länsiosissa. Suomessa korpi-imarre on yleinen koko maassa. Runsaslukuisin laji on Keski- ja Itä-Suomessa.

## Elinympäristö
Korpi-imarre kasvaa rehevissä, kosteissa paikoissa kuten puronvarsikorvissa, ruoho- ja lehtokorvissa, lehtomaisissa metsissä sekä myös märillä ja varjoisilla kallioseinämillä.

## Lähteet
* *Retkeilykasvio*. Toim. Hämet-Ahti, Leena & Suominen, Juha & Ulvinen, Tauno & Uotila, Pertti. Luonnontieteellinen keskusmuseo, Kasvimuseo, Helsinki 1998.

### Viitteet

## Aiheesta muualla
* Pohjolan kasvien pauloissa: ''Phegopteris connectilis'' – korpi-imarre
* Kasviatlas 2023: Korpi-imarteen (''Phegopteris connectilis'') levinneisyys Suomessa.
* Pinkka – Lajintuntemuksen oppimisympäristö: Korpi-imarre (''Phegopteris connectilis'')
Kurt Nilsen

**Kurt Erik Kleppe Nilsen** (s. 29. syyskuuta 1978 Bergen, Norja) on norjalainen laulaja, joka nousi julkisuuteen voitettuaan norjalaisen Pop Idol -kilpailun. Hän sai 53% annetuista äänistä.
Hän osallistui myös 1. tammikuuta 2004 järjestettyyn World Idol -kilpailuun, jonka hän voitti.

## Diskografia

**Albumit**

* *Shoe - Breed* 
* *Come Down Here - Fenrik Lane* (2002)
* *Idol* (2003)
* *I* (2003)
* *A Part of Me* (2004)
* *Hallelujah - Live* (2006)
* *Push Push* (2007)
* *Rise To The Occasion* (2008)
* *Have Yourself a Merry Little Christmas* (2010)
* *Inni en god periode* (2013)
* *Kurt Nilsen Live* (2013)

**Singlet**

*"She's So High" (2003)
*"Here She Comes" (2004)
*"All You Have to Offer"
*"My Street"
*"Before You Leave"
*"Never Easy" (2005)
*"When the Stars Go Blue" (2006)
*"Push, Push"
*"Silence" (2007)
*"Reality Kicks" (2008)
*"Lost Highway"
*"Rise to the Occasion"

## Aiheesta muualla
*Kurt Nilsenin viralliset fanisivut
Pitkittäistutkimus

**Pitkittäistutkimus** on tutkimusstrategia, jossa tutkitaan muutosta ja kehittymistä pitkän aikavälin, useiden vuosien tai jopa vuosikymmenten, kuluessa. Strategia perustuu saman tutkimuskohteen seuraamiseen, muutosten havaitsemiseen ja esimerkiksi muutokseen vaikuttaneiden tekijöiden ja muutosten aikaansaamien seurausten analysoimiseen.   

Suomessa kuuluisimpia pitkittäistutkimuksia on vuonna 1968 alkanut Lapsesta aikuiseksi -tutkimus, jota jatketaan aktiivisesti tänäkin päivänä. Toinen kansainvälisesti tunnettu esimerkki on vuonna 1972 Uudessa-Seelannissa aloitettu Dunedin Multidisciplinary Health and Development Study.

## Katso myös

* Poikittaistutkimus
Deadly Lullabyes: Live

__NOTOC__
**Deadly Lullabyes: Live** on King Diamond -yhtyeen livealbumi, joka julkaistiin 21. syyskuuta 2004.

## Kappaleet

### CD 1
#
#
#
#
#
#
#
#
#
#

### CD 2
#
#
#
#
#
#
#
#
#
#

## Kokoonpano
* King Diamond – laulu, kosketinsoitin
* Andy La Rocque – kitrara
* Mike Wead – kitara
* Hal Patino – basso
* Matt Thompson – rummut

## Arvostelut
* AllMusic: 

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* ''Deadly Lullabies'' King Diamondin kotisivulla  
* 
*
Liminpuro

**Liminpuro** on kylä Vaalan kunnassa Pohjois-Pohjanmaalla. Se sijaitsee Oulujärven Jaalanganlahden rannalla, valtatien 22 ja Oulun–Kontiomäen rautatien varrella noin 22 kilometriä itään Vaalan keskustaajamasta. Nimensä kylä on saanut Jaalanganlahteen laskevasta purosta. Kylässä on ollut oma rautatieseisake. Kylän rakennukset ovat keskittyneet pääasiassa Jaalanganlahden itä- ja pohjoisrannoille.
Alfhild

**Alfhild** on skandinaavisesta muinaistarustosta peräisin oleva naisen nimi. Nimi on käytössä pääosin sellaisissa maissa, joissa on käytössä joko norjan tai ruotsin kieli. Suomessa Alfhildin nimipäivää juhlitaan suomenruotsalaisen kalenterin mukaan 31. tammikuuta, mutta suomenkielisessä kalenterissa nimi korvattiin vuonna 1890 suomenkielisemmällä nimellä Alli.

Suomessa nimi Alhfild on Digi- ja väestötietoviraston tietojen mukaan annettu vuoden 2019 loppuun mennessä noin 840 henkilölle, joista suurin osa on syntynyt ennen vuotta 1940.

## Alkuperä

Nimi Alfhild on muunnos skandinaavisen mytologian nimestä Alfhildr, joka muodostuu sanoista *alfr* (keijukainen) sekä *hildr* (taistelu). Vapaana käännöksenä nimi voikin siten tarkoittaa *keijukaisten kanssa taistelevaa* tai *keijukaistaistelua*. Tanskalaisesta muinaishistoriasta kertovan teoksen Gesta Danorumin mukaan Alfhild oli gööttikuningas Siwardin tytär ja kilpineito, joka naamioitui miessotilaaksi ja pakeni äitinsä neuvosta välttääkseen avioliiton kuningas Alfin kanssa. Hänen elämänsä kuvaa mytologiassa 800-luvun viikingille ominaista elämää.

## Tunnettuja Alfhildeja
* Alfhild Agrell (1849–1923), ruotsalainen kirjailija
* Alfhild Holmberg (1878–1960), suomenruotsalainen opettaja, kolumnisti, poliitikko ja järjestövaikuttaja
* Alfhild Nordlund (1861–1941), suomalainen taidemaalari.
* Alfhild Viita, kirjailija Lauri Viidan äiti, jonka mukaan hän nimesi runonsa *[[Alfhild (runo)|Alfhild]]*.

## Kuvitteellisia Alfhildeja
* Alfhild, kuningas Siwardin tytär ja kilpineito Saxo Grammaticuksen tanskalaisesta esihistoriasta kertovassa teoksessa *Gesta Danorum*.

## Nimen muita merkityksiä
* S/S ''Alfhild'', ruotsalainen vuonna 1916 uponnut höyrylaiva
 
## Lähteet
* 

### Viitteet
Huopakynä

**Huopakynä** eli **tussikynä** tarkoittaa rakenteiltaan ja ominaisuuksiltaan vaihtelevia piirtämisvälineitä, joille on luonteenomaista piirrosmainen jälki.

## Historia
Alun perin tussilla on tarkoitettu hienojakoisen noen kolloidista liuosta: mustaa väriä, joka on valmistettu hienosta noesta, johon on sideaineeksi lisätty esim. arabikumia. Tussi on toinen nimitys musteelle, jota käytetään muun muassa piirroksiin ja kalligrafiaan. Puhekielessä se viittaa usein huopakyniin. Tussi-sanaa käytetään myös yleensä mistä tahansa kynämuodossa käytetyistä nestemäisistä väreistä.

Tussikynän keksijänä voidaan pitää amerikkalaista Sidney Rosenthalia. Hän keksi liittää musteen täyttämään lasiastiaan kiinteän siveltimen. Hänen yrityksensä alkoi myydä vuonna 1952 tähän oivallukseen perustuvia huopakärkikyniä nimellä Magic Marker. Tuote sai nopeasti suuren suosion. Vuonna 1958 markkinoille tuotiin kapeampi kynä, jonka kuoret olivat alumiinia. Myös Papermate ja Pentel ovat varhaisia tussien valmistajia. 

Korostuskynät ja kapeakärkiset tussit tulivat markkinoille 1970-luvulla, samaan aikaan kuin ns. permanenttitussit, eli pysyvää jälkeä tekevät tussit. Erityisen kapeakärkiset tussit ja valkotaulutussit tulivat suosituiksi 1990-luvulla.

## Käyttö

Piirrosvälinettä valittaessa on huomioitava käytetyn väriaineen eli tussin  tekniset ominaisuudet: vesiliukoinen tussi leviää kostuessaan ja jotkut spriiliukoiset tussit voivat kellastuttaa paperia.
Huopakynällä suuret värialueet tehdään esimerkiksi leveillä osittain päällekkäisillä samansuuntaisilla viivoilla tai maalaamalla suoraan huopaytimellä.

## Erilaisia tussikyniä
Ainakin seuraavista käytetään nimitystä tussikynä: 

:**Huopakynä**: yleisimmin "tussi". Kirjakauppatavaraa, kärjen leveys ja rakenne voivat vaihdella, mutta rakenne on kiinteä. Säiliöllä varustettu kynätyyppi, jonka kärki on tehty huokoisesta materiaalista. Puhutaan esimerkiksi kalvo- ja taulutusseista, rajaus-, väritys- ja yliviivaustusseista. 
 
:**Art pen**: taiteilijatarvikeliikkeistä, huopakynä, jossa kärkipala voi olla vaihdettava ja säiliön voi usein täyttää uudelleen.

:**Tekninen tussipiirrin**: teknisen käsin piirtämisen standardityökalu. Osat irtoavat toisistaan, voidaan huoltaa, varaosia saatavana. Merkkejä esimerkiksi Rotring (Rapidograph), StandardGraph.

:**Tussipiirrinterä**: kiinnitetään irtovarteen, joka on yleensä puusta. Perinteinen taidegraafikon tussipiirrin, joka kastetaan tussinesteeseen.
 
:**Kalligrafinen tussikynä**: rakenteena kuten edellinen, mutta teriä valmistetaan vielä useampia leveyksiä ja muotoja. Tyypillinen terä on ruuvitaltan muotoinen. Suunniteltu erityisesti kalligrafiaa varten.

:**Valkotaulutussi**: on tarkoitettu merkintöjen tekemiseen valkotauluun. Tussin jälki voidaan kuivapyyhkiä pois. Jos merkintä on valkotaulussa kovin pitkään, voi pyyhkiminen hankaloitua.

## Lähteet
* Tampereen teknillinen yliopisto, Arkkitehtuurin medialaboratorio, peruskäsitteet 
* WSOY Facta - tussi Lähteistetty 27.5.2010. 

### Viitteet

## Aiheesta muualla
Barakaldo

**Barakaldo** () on kaupunki Biskajan maakunnassa pohjoisessa Espanjassa, Baskimaan itsehallintoalueen luoteisosassa. 

Noin 100&nbsp;000 asukkaan Barakaldo on osa Suur-Bilbaota ja sijaitsee Bilbaon estuaarin vasemmalla rannalla. Bilbaon lentoasemalle on matkaa noin 15 kilometriä.

Kaupunki oli 1900-luvulla huomattava terästeollisuuden keskus, mutta vuosisadan loppuun tultaessa teollisuus taantui. Barakaldossa juhlitaan fiestaa 16. heinäkuuta Carmenin neitsyen kunniaksi.

## Kuvia

Baracaldo - Herriko Plaza, Ayuntamiento y Torre del Reloj 1.jpg|Kaupungintalo.
Baracaldo - Bilbao Exhibition Center (BEC) 51.jpg|Bilbao Exhibition Center (BEC).
Baracaldo - Jardín Botánico 4.jpg|Barakaldon kasvitieteellinen puutarha.
Gurutzeta ospitalea.jpg|Gurutzetako Ospitalea (sairaala).
Baracaldo - Palacio Larrea 1.jpg|Larrea jauregia on Echavarrin suvulle kuulunut palatsi 1700-luvulta.


## Katso myös
*Barakaldo CF
*Bizkaia Arena

## Lähteet
* http://www.ezagutubarakaldo.net/es/el-palacio-de-larrea/

### Viitteet

## Aiheesta muualla
Sudan (alue)

**Sudan** (arabian *Bilad as-sudan*, ”Mustien maa”) on luonnonmaantieteellinen alue Afrikassa Saharan autiomaan ja Keski-Afrikan sademetsien välissä. Se ulottuu 5&nbsp;500 kilometrin pituisena vyöhykkeenä Atlantin valtamereltä Etiopian ylängölle ja on leveydeltään yli tuhat kilometriä. Pinnanmuodostukseltaan alue on etupäässä ylätasankoa, jonka painaumissa sijaitsevat Nigerjoen, Tšadjärven ja Valkoisen Niilin altaat.

Ilmastoltaan Sudan on siirtymäaluetta kuivan aavikkoilmaston ja kostean päiväntasaajavyöhykkeen välissä. Vuoden keskilämpötilat vaihtelevat 23 ja 29 asteen välillä. Kylmimpien kuukausien lämpötilat ovat yli 20 ja kuumimpien yli 30 astetta. Lämpötilan vuorokausivaihtelut ovat jopa 10–15 astetta. Kesän monsuuni tuo päiväntasajalta sateita. Sademäärä vaihtelee pohjoisen 100–200 millimetristä etelän 1&nbsp;500 – 2&nbsp;000 millimetriin. Talven kuivana kautena puhaltaa kuuma ja kuiva harmattan-tuuli Saharasta.

Kasvillisuus on pohjoisessa Sahelin puoliaavikkoa ja kuivuudesta kärsivää ruoho- ja pensassavannia. Etelässä kasvaa korkeaa heinä- ja metsäsavannia sekä jokien varsilla galleriametsiä. Kuivuus ja karjan laiduntaminen uhkaavat aluetta aavikoitumisella.

Historiallisena käsitteenä arabien luoma Sudan liittyy lähinnä keskiaikaan. Sen historiaan kuuluvat Pohjois-Afrikasta käyty karavaanikauppa sekä islamin leviäminen Saharan eteläpuolelle. Itä-Sudanin valtakuntia olivat Darfur, Bagirmi, Sennar ja Wadai. Keski-Sudanissa sijaitsivat Kanem-Bornu ja hausavaltiot. Lännessä olivat keskiaikaiset Ghana, Mali, Songhai ja mosivaltiot. Myöhemmin fulbet levittäytyivät laajalle alueelle. Siirtomaakaudella luotiin Ranskan Sudan ja Angloegyptiläinen Sudan, josta nykyinen Sudanin valtio on perinyt nimensä.

## Lähteet
* 

### Viitteet
Žiganskin kansallinen piiri

**Žiganskin evenkien kansallinen piiri** (, ) on piiritason paikallinen itsehallintoalue Sahan tasavallan keskiosassa Venäjällä. Žiganskin kansallinen piiri rajoittuu pohjoisessa Bulunin ulusiin, idässä Bytantain evenien kansalliseen ulusiin ja Kobjain ulusiin, etelässä Viljuiskin ulusiin ja lännessä Olenjokin kansalliseen piiriin. Žiganskin piirin hallinnollinen keskus on Žiganskin kylä.

Žiganskin kansallisen piirin pinta-ala on 140&nbsp;200 km². Vuonna 1999 väkiluku oli 5&nbsp;000.  Tärkeimmät elinkeinot ovat porotalous, karjankasvatus, turkiseläinten kasvatus ja metsästys sekä maatalous.

Vuonna 1989 väestöstä  oli evenkejä 32 %, jakuutteja 30 %  ja venäläisiä 29 %. Asukkaiden keski-ikä oli 32 vuotta.

## Kunnat
Žiganskin piirissä on neljä maalaiskuntaa, naslegia, kussakin yksi kylä. 

*Bestjah
*Žigansk
*Lindja (keskuskyla Bahanai)
*Lensk (Kystatyam)

## Lähteet

## Aiheesta muualla

*Piirin kartta
Patonki

**Patonki** (<  <  ’sauva’) on kapea, pitkä ja rapeakuorinen leipä. 

## Valmistus ja käyttö
Patonkitaikinan perusraaka-aineet ovat vehnäjauhot, vesi, suola, leivinhiiva ja ruokaöljy. Taikina muotoillaan pitkulaisiksi leipäsiksi, annetaan kohota ja paistetaan kuumassa uunissa. Pinta voidaan tehdä rapeaksi lisäämällä pinnalle vettä ennen paistamista. Valmis patonki voidaan halkaista ja täyttää halutuilla täytteillä. Perinteisiä ranskalaisia täytteitä ovat esimerkiksi juusto ja patee. Patonkiin voi sivellä myös voita tai hilloa, tai se voidaan kastaa kahviin. Ranskalaiset syövät patonkinsa usein sipulikeiton kera.

## Historia
Patonki (ransk. *baguette*) yhdistetään usein ranskalaiseen ruokakulttuuriin. Sen alkuperä on kuitenkin Wienissä 1800-luvun keskivaiheilla kehitellyssä leivässä. Tällöin höyryuunit otettiin ensimmäistä kertaa käyttöön mahdollistaen rapean kuoren ja valkoisen, reikäisen leivän sisuksen tekemisen. Nämä ominaisuudet ovat vieläkin moderneissa patongeissa.

Ranskalainen patonki syntyi 1920-luvulla. Pitkiä leipiä oli jo tehty jonkin aikaa, kun lokakuussa 1920 laki kielsi leipureita työskentelemästä aamuisin ennen kello neljää. Tämä teki mahdottomaksi valmistaa perinteistä, usein pyöreää leipää niin, että se ehtisi asiakkaiden aamiaiselle. Kapea patonki ratkaisi ongelman, koska se pystyttiin valmistelemaan ja paistamaan huomattavasti nopeammin.

Marraskuussa 2022 ranskalainen patonki lisättiin Unescon aineettoman kulttuuriperinnön luetteloon.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
William Chambers

**William Chambers** (27. lokakuuta 1723 Göteborg, Ruotsi – 17. helmikuuta 1796 Lontoo) oli skotlantilainen uusklassista tyyliä edustanut arkkitehti. Hän suunnitteli useita huomattavia rakennuksia Britannian kaupungeissa ja maaseudulla, joista merkittävimpiä on Lontoon Somerset House.

## Suku

William Chambersin isoisä oli rahoittanut Ruotsin kuninkaan Kaarlen XII:n armeijoita. Hänen isänsä työskenteli Ruotsissa kauppiaana. Suku oli mahdollisesti skotlantilaisen Ranskassa aateliin kuuluneen Chalmersin suvun jälkeläisiä.

## Elämä

William Chambers syntyi Göteborgissa 27. lokakuuta 1723. Hänen ollessaan kaksivuotias hänen isänsä muutti Riponiin Englantiin ottaen hänet mukaansa. William Chambers opiskeli nuoruudessaan Englannissa ja palasi Ruotsiin vuonna 1739. Vuodesta 1740 vuoteen 1749 hän oli Ruotsin Itä-Intian kauppakomppanian palveluksessa ja teki useita matkoja Kiinaan, jossa opiskeli kiinalaista arkkitehtuuria, muotia ja sisustustaidetta.

Palattuaan Eurooppaan Chambers opiskeli arkkitehtuuria École de Artsissa Pariisissa. Vuonna 1755 hän muutti takaisin Englantiin, meni naimisiin ja perusti arkkitehtitoimiston Lontooseen. Suosituksen ansiosta Chambers nimitettiin Walesin prinssin, joka tunnettiin myöhemmin kuningas Yrjö III:ntena, arkkitektoniseksi neuvonantajaksi yhdessä Robert Adamin kanssa. Chambers työskenteli Walesin leskiprinsessa Augusta von Sachsen-Gothalle tehden muun muassa koristeellisia rakennuksia Kew Gardensiin. Hän oli merkittävä vaikuttaja Royal Academy of Artsin perustamisessa vuonna 1768.

Chambers julkaisi vuonna 1759 teoksen *Treatise on Civil Architecture*, jolla oli merkittävä vaikutus rakentajiin. Siitä otettiin useita painoksia ja se uudelleenjulkaistiin vuonna 1826. Chambersin vaikutusta vietiin eteenpäin myös hänen nuorten arkkitehtiharjoittelijoidensa välityksellä.

Chambersin kaikki teokset eivät saavuttaneet suurta suosiota. Hänen vuonna 1772 julkaistu teoksensa *Dissertation on Oriental Gardening* yritti todistaa kiinalaistyylisen puutarhuroinnin paremmuuden verrattuna eurooppalaiseen, mutta teos lähinnä poiki sitä kritisoivia satiireja kielenkäyttönsä ja älyttömien kuvaustensa vuoksi.

Chambersin merkittävin kilpailija englantilaisessa uusklassismissa oli hänen työtoverinsa Robert Adam. Chambers ei saanut koskaan yhtä paljon toimeksiantoja kuin Adam, mutta hän oli heistä kansainvälisempi ja sai vaikutteita mannermaisesta uusklassismista.

Chambers kärsi myöhempinä vuosinaan pahasta astmasta. Hän kuoli pitkällisen sairauden jälkeen Marylebonessa Lontoossa 1796. Hänet on haudattu Westminster Abbey -kirkkoon.

## Kunnianosoitukset ja arvonimet

Ruotsin kuningas Kustaa III löi Chambersin ritariksi vuonna 1770. Hänet tunnettiin myös Britanniassa yleisesti nimellä ”Sir William” Yrjö III:n sallittua tämän.

## Katso myös

* John Nash (arkkitehti)

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* 
*William Chambers Great Buildings Onlinessa
Allaihan ulus

**Allaihan ulus** eli **Allaihan piiri** (, ) on paikallinen itsehallintoalue Indigirkan alajuoksun ympärillä Itä-Siperian meren rannalla Sahan tasavallan pohjoisosassa Venäjällä. Se rajoittuu pohjoisessa Itä-Siperian mereen, idässä Nižnekolymskin piiriin, kaakossa Srednekolymskin ulusiin, etelässä Abyin ulusiin ja lännessä Ust-Janskin ulusiin (piiriin). Nimensä Allaihan ulus on saanut Indigirkaan laskevasta Allaiha-joesta. Ulusin hallinnollinen keskus on Tšokurdahin taajama.

Allaihan ulusin pinta-ala on 107 400 km². Vuonna  1995 väkiluku oli 5 200.  Alueen tärkeimmät elinkeinot ovat porotalous, kalastus sekä turkiseläinten kasvatus ja metsästys. 

Ulus eli piiri käsittää Tšokurdahin kaupunkikunnan lisäksi neljä maalaiskuntaa, naslegia, ja on yhteensä kuusi asutusta.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Allaihan piiri Sahan tasavallan portaalissa
*Allaihan ulusin kartta
Mr. Crowley (Live EP)

**Mr. Crowley Live-Ep** on Ozzy Osbournen julkaisema live-ep vuodelta 1980. Kappale "You Said It All" sävellettiin keikkaa edeltävässä soundcheckissä. Julkaisunsa aikoihin siitä tuli maailman myydyin kuvalevy (vinyyli oli kuvitettu).

## Kappaleet
#
#
#

## Muusikot
*Ozzy Osbourne: laulu
*Randy Rhoads: kitara
*Bob Daisley: basso
*Lee Kerslake: rummut
*Lindsay Bridgwater: koskettimet

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Mr. Crowley (Live EP) Discogsissa. 
*
STS-117

**STS-117** oli Nasan avaruussukkulalento, joka lennettiin Atlantis-avaruussukkulalla. Lento alkoi 8. kesäkuuta 2007 kello 23.38.04 (UTC) ja päättyi 22. kesäkuuta 20.49.49 (UTC). Atlantis laskeutui Floridan sijasta Kaliforniassa sijaitsevaan Edwardin lentotukikohtaan. Lento oli 118. avaruussukkulalento ja 28. Atlantiksen lento.

Lennolla jatkettiin Kansainvälisen avaruusaseman rakentamista. Asemalle asennettiin uusi runkoelementti (S3/S4 truss) ja aurinkokennoja. Lisäksi lennolla vaihdettiin yksi ISS:n miehistön jäsen.

Lento viivästyi, kun maanantaina 26. helmikuuta 2007 riehunut ukkonen ja raekuuro aiheuttivat vaurioita ainakin sukkulan ulkoisen polttoainetankin eristevaahtoon. Vaurioiden tutkimiseksi ja korjaamiseksi Atlantis siirrettiin 4. maaliskuuta takaisin huoltohalliin.

Kansainväliseltä avaruusasemalta palannut Sunita Williams vietti avaruudessa ennätykselliset 194 vuorokautta.

## Miehistö
* Frederick Sturckow (3. lento) - Komentaja
* Lee Archambault (1.) - Pilotti
* James F. Reilly (3.) - Tehtäväspesialisti
* John Olivas (1.) - Tehtäväspesialisti
* Patrick G. Forrester (2.) - Tehtäväspesialisti
* Steven R. Swanson (1.) - Tehtäväspesialisti

Asemalle jäänyt ISS Retkikunta 15:n miehistön jäsen:

* Clayton Anderson

Asemalta Maahan palannut ISS Retkikunta 15:n miehistön jäsen:

* Sunita Williams

Mark Polanskyn piti alun perin olla tämän lennon pilottina, mutta hän toimi sen sijaan lennon STS-116 komentajana.
Marvin Pentz Gay, Sr.

**Marvin Pentz Gay Sr.** (1. lokakuuta 1914 – 10. lokakuuta 1998) oli yhdysvaltalainen pastori sekä kuuluisan soul- ja R&B-laulaja, -lauluntekijä, -tuottaja, Marvin Pentz Gay Jr:n eli Marvin Gayen isä ja murhaaja.

Gay syntyi Lexingtonissa, Kentuckyssa yhtenä perheen 18 lapsesta. Gay meni naimisiin vuonna 1935.  Gay Sr:n suhde poikaansa oli mutkikas ja usein riitaisa. Gay Sr. ei pitänyt poikansa musiikkityylistä ja elämäntavoista, ja Gay Jr. ei pitänyt isänsä viehtymyksestä pukeutua toisinaan naisten vaatteisiin.

Gay Sr. ampui riidan jälkeen poikaansa kaksi kertaa tämän 45. syntymäpäivän aattona 1. huhtikuuta 1984 kotonaan Los Angelesissa. Häntä syytettiin aluksi kolmannen asteen murhasta, mutta rangaistusta kevennettiin viideksi vuodeksi ehdollista vankeutta, johtuen hänen iästään ja havaitusta aivokasvaimesta. Marvin Pentz Gay Sr. kuoli 84-vuotiaana keuhkokuumeeseen.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Find a death  
*BBC Obituary
Haus

**Haus** tai **HAUS** voi tarkoittaa seuraavia:

* HAUS kehittämiskeskus Oy, suomalainen valtionyhtiö
* Haus, entinen kunta Norjan Hordalandin läänissä
* Anton Haus (1851–1917), Itävalta-Unkarin laivaston suuramiraali
Valutussuodatin

**Valutussuodatin** on akvaarion hoidossa käytettävä veden mekaaniseen- ja lähinnä biologiseen suodattamiseen tarkoitettu suodatintyyppi.

 
Suodatin on toiminnaltaan varsin yksinkertainen. Akvaariossa oleva vesi pumpataan suodattimeen, jossa vesi levitetään tasaisesti koko suodattimen alueelle suihkuputkien reikälevyjen tms. avulla. Tämän jälkeen vesi valuu painovoiman vaikutuksesta suodatinaltaan sisällä olevien suodatusmassojen läpi suodattimen pohjalle, josta vesi johdetaan takaisin altaaseen. Valutussuodattimen paikka on yleensä akvaarion yläpuolella, koska mahdolliset pumpun toimintahäiriöt tai sähkökatkot voivat aiheuttaa akvaarion alapuolelle asennetussa suodattimessa vesivuotoja.  

Valutussuodatin on varsin tehokas veden biologinen puhdistaja johtuen suodatusmassoissa olevan bakteerikannan hyvästä hapensaannista. Tyyppi sopii sekä makeavesiakvaarioon että meriakvaarioon, vaikkakin jälkimmäisessä se on vähemmän käytetty. Valutussuodattimella voidaan myös jäähdyttää vettä ja lisätä sen happipitoisuutta. 

Yleensä laitteet ovat itse rakennettuja, mutta jonkin verran on olemassa myös kaupallisia valmisteita. Joissakin yhteyksissä valutussuodattimen on epäilty vaikuttavan haitallisesti akvaariokasvien kasvamiseen.

## Lähteet
Svenska Handelsbanken

**Svenska Handelsbanken AB (publ)** eli **Handelsbanken** on kansainvälisesti toimiva ruotsalainen pankkikonserni. Pankilla on toimintaa yli 20 maassa eri puolilla maailmaa, ja sen palveluksessa on yli 11&nbsp;000 henkilöä.

## Historia
Handelsbankenin perustamisen taustalla oli keväällä 1871 kärjistyneet ristiriidat silloisen Stockholms Enskilda Bankenin sisällä, minkä seurauksena Stockholms Enskilda Bankenista erosi kahdeksan hallituksen jäsentä, jotka päättivät uuden *Stockholms Handelsbankin* perustamisesta. Ensimmäisen konttorin toiminta alkoi 1. heinäkuuta 1871 Tukholman vanhassakaupungissa. Pankki listautui Tukholman pörssiin vuonna 1873, ja se on vanhin pörssissä listattu osake.

Frank Vang-Jensen aloitti vuonna 2015 Handelsbankenin toimitusjohtajana, mutta hänet erotettiin vain runsaan vuoden jälkeen elokuussa 2016. Vang-Jensenin seuraajaksi nousi Handelsbankenilla pitkän työuran tehnyt ja vuodesta 2002 varatoimitusjohtajana ollut Anders Bouvin.

Bouvinin aika pankin johdossa ei kestänyt pitkään hänen ilmoitettua lokakuussa 2018 jäävänsä eläkkeelle seuraavana vuonna. Handelsbanken oli tätä ennen ollut jo muutaman vuoden vaikeuksissa kustannusten kanssa, minkä lisäksi pankin Britannian-toiminnot olivat saaneet kritiikkiä sekä Britannian että Ruotsin valvontaviranomaisilta. Julkisuudessa oli myös esiintynyt väitteitä pankin sisällä tapahtuneesta naistyöntekijöiden seksuaalisesta ahdistelusta. Dagens Industrin lähteiden mukaan Bouvin oli pakotettu jättämään tehtävänsä, mutta Bouvin itse sanoi että kyseessä oli hänen oma päätöksensä.

Handelsbankenin varatoimitusjohtajana ollut Carina Åkerström valittiin Bouvinin seuraajaksi pankin uudeksi toimitusjohtajaksi helmikuussa 2019. Åkerströmistä tuli Handelsbankenin ensimmäinen naispuolinen toimitusjohtaja.

## Liiketoiminta

Handelsbankenilla on maanlaajuinen konttoriverkosto kotimaansa Ruotsin lisäksi Britanniassa, Tanskassa, Suomessa, Norjassa ja Alankomaissa. Nämä maat se lukee sen kotimarkkinoiksi. 1970-luvulta lähtien pankin toiminta-ajatuksena on ollut organisaation hajauttaminen, millä on pyritty päätöksenteon tapahtumiseen lähellä asiakasta.

Handelsbankenilla on matala organisaatiorakenne, jossa on vain kolme päätöksentekotasoa. Pankki on yksi kustannustehokkaimmista pankeista. Siellä ei ole harjoitettu budjetointia 1970-luvun alun jälkeen.

### Toiminta Suomessa
Suomeen Handelsbanken perusti vuonna 1985 edustuston, joka muuttui suomalaiseksi pankiksi vuonna 1991. Vuonna 1995 Handelsbanken hankki omistukseensa terveen osan SKOP:n luottokannasta ja SKOP-rahoitus Oy:n, jonka nimi muutettiin Handelsbanken Rahoitus Oy:ksi.

Lokakuussa 2021 pankki päätti myydä Suomen liiketoimintonsa ja näin ollen vetäytyä Suomesta. Päätöksen hetkellä Handelsbankenilla oli Suomessa 27 konttoria ja se työllisti noin 600 henkilöä.

Toukokuun 31. päivä vuonna 2023 S-Pankki ilmoitti ostavansa Handelsbankenin Suomen henkilöasiakas- sekä varainhoito- ja sijoituspalveluliiketoiminnot.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Handelsbanken-konserni 
* Handelsbanken Suomi
Tussi

**Tussi** tai **tušši** voi tarkoittaa:
* Tušši eli muste on nestemäistä, usein nokimustaa piirustus- ja kirjoitusväriä
* Tussikynä eli huopakynä on säiliöllinen kynä, jossa on usein huopamainen kärki
* Afrikkalaisten tutsien toinen nimitys on *tussit*
Yago Lamela

**Santiago "Yago" Lamela Tobía** (24. heinäkuuta 1977 Avilés – 8. toukokuuta 2014 Avilés) oli espanjalainen pituushyppääjä.

## Urheilu-ura

Vuonna 1998 Lamela sijoittui viidenneksi sisäratojen EM-kilpailuissa ja kahdeksanneksi ulkoratojen EM-kilpailuissa. Seuraavana vuonna hän voitti hopeaa Maebashin MM-hallikilpailuissa Euroopan ennätystuloksella 856&nbsp;cm. Kilpailussa hän paransi Espanjan ennätystä kolmeen kertaan häviten lopulta Iván Pedrosolle 6&nbsp;cm. Samana kesänä hän voitti alle 23-vuotiaiden Euroopan-mestaruuden ja hopeaa Sevillan MM-kilpailuissa tuloksella 840&nbsp;cm, häviten jälleen Iván Pedrosolle, joka voitti kilpailun tuloksella 856&nbsp;cm. Sydneyn olympialaisissa 2000 Lamela karsiutui loppukilpailusta tuloksella 789&nbsp;cm. Vuonna 2002 hän voitti hopeaa Wienin EM-hallikilpailuissa tuloksella 817&nbsp;cm ja pronssia Münchenin ulkoratojen EM-kilpailuissa tuloksella 799&nbsp;cm. Vuonna 2003 Lamela voitti hopeaa Birminghamin MM-hallikilpailuissa tuloksella 828&nbsp;cm häviten viimeisellä kierroksella hänet ohittaneelle Dwight Phillipsille yhden senttimetrin. Pariisin ulkoratojen MM-kilpailuissa Lamela sijoittui kolmanneksi tuloksella 822&nbsp;cm. Vuonna 2004 Lamela karsiutui Budapestin MM-hallikilpailuissa. Ateenan olympialaisissa hän sijoittui yhdenneksitoista tuloksella 798&nbsp;cm.

Pituushypyn Espanjan mestaruuden Lamela voitti ulkoradoilla vuosina 1998, 1999, 2000 ja 2003 sekä sisäradoilla vuosina 1999, 2003 ja 2004. Lamelan ennätys pituushypyssä, sekä sisä- että ulkoradoilta oli 856&nbsp;cm vuodelta 1999. Molemmat tulokset ovat myös Espanjan ennätyksiä. Kaikkiaan Lamela paransi pituushypyssä Espanjan ennätystä viidesti sekä ulko- että sisäradoilla. 7. maaliskuuta 1999 hypätty halliennätys 856&nbsp;cm on kautta aikain viidenneksi paras hallitulos ja Euroopan ennätyksenä se säilyi kymmenen vuotta. 8. maaliskuuta 2009 saksalainen Sebastian Bayer rikkoi sen hypättyään Torinon EM-hallikilpailuissa 871&nbsp;cm. 

Kolmiloikassa Lamelan ennätys oli 16,72&nbsp;m vuodelta 1998.

Lamela kärsi akillesjännevaivoista vuodesta 2004 lähtien. Hän lopetti kilpauransa vuonna 2009, ja vuonna 2011 hän joutui sairaalahoitoon vaikean masennuksen vuoksi. Lapsuudenystävä löysi Lamelan kuolleena tämän lapsuudenkodista torstai-iltana 8. toukokuuta 2014 Avilés'sta.

## Lähteet
* 
* 
* Lamelan profiili Espanjan yleisurheiluliiton sivuilla  (PDF) 
* Yago Lamela Bio, Stats and Results  Olympics at Sports-Reference.com 

### Viitteet
Kiianlinna

**Kiianlinna** on Kanta-Hämeessä Janakkalan Vanajan Rastilan kylässä sijaitseva  mäkilinna.

## Mäkilinna
Mäkilinnan paikka sijaitsee Janakkalan kirkosta 4,4 kilometriä pohjoiseen. Mäki on pieni osa Kalpalinnan laskettelukeskusta, joka jää Hiidenjoen lounaispuolelle. Mäki sisältyy harjuselänteiden keskellä olevaan moreeniharjanteeseen ja sen huipun laajuus on 60×15 metriä. Mäen rinteet ovat vaikeat kiivetä, mutta mäen päät ovat loivempia. Mitään puolustavarustuksen jäänteitä, kuten esimerkiksi kivivalleja tai vallihautoja, ei ole löydetty. Mäen pohjoispuoliselta tasanteelta on löydetty saviastian sirpaleita ja hyvin paksu nokimaakerrostuma.

## Tutkimuksia
Kohdetta on tutkittu koekaivauksin vain vuonna 1989, mutta sitä on tutkittu pintapuolisesti vuosina 1935 (Jouko Voionmaa), 1939 (Esko Sarasmo) ja 1984 (Jyri Saukkonen).

## Historiaa
Kiianlinna kuului muinaisen Hämeen linnavuorten ketjuun. Vuonna 1939 paikalle alettiin rakentaa laskettelurinnettä. Karl A. Ebb ja Aleksanteri Patama näkivät metsästysmatkalla vuonna 1939 paljaaksi hakatun mäen ja kävivät myöhemmin vilkaisemassa aluetta tarkemmin. Aikansa alpinistina tunnettu "Kalle" Ebb ihastui alueeseen ja osti sen. Ebb rakennutti jo samana vuonna Kiianlinnaan ensimmäisen rinteen. Lisäksi Ebb rakennutti viikonloppumajansa ylös rinteeseen ja alemmaksi kasvihuoneen. Hän hautasi Kiianlinnan tilalleen myös varhain kuolleen poikansa Heimo Ebbin, joka kaatui sodan viimeisinä päivinä.

## Lähteet
Douglas DC-4

**Douglas DC-4** (*Douglas Commercial 4*) oli Douglas Aircraft Companyn suunnittelema nelimoottorinen matkustaja- ja kuljetuskone.

## Kehitys

DC-4 suunniteltiin alun perin siviililiikenteeseen. Tärkein innovaatio oli siirtyminen nokkapyörällisen laskutelineen käyttöön kannuspyörän sijasta. Ensimmäinen DC-4E (E=Experimental) lensi kesäkuussa 1938. Konetyyppiä pidettiin kuitenkin liian monimutkaisena, ja se ei saanut suurta suosiota markkinoilla. Toisen maailmansodan syttyminen vei koneita armeijan käyttöön, USAAF tunsi koneet nimellä C-54 Skymaster, ja laivastoversion nimellä R5D. C-54 otettiin palveluskäyttöön helmikuussa 1942.

Armeijan käyttöön tehtiin 1 163 konetta. Sodan jälkeen niitä myytiin siviilikäyttöön. Sodan jälkeen valmistui vain 74 konetta. Koneesta oli tarjolla myös paineistetulla matkustamolla varustettu versio, mutta kaikki siviilikäyttöiset koneet olivat paineistamattomia.

## Tekniset tiedot (DC-4-1009)

## Katso myös
*Douglas DC-6
*Douglas DC-7
*Boeing 307
*Lockheed L-1049 Super Constellation

## Lähteet
*

### Viitteet

## Aiheesta muualla

*Lentäen yli Atlantin (Ylen Elävä arkisto, Vuonna 1947 kuvattu lyhytfilmi Atlantin ylityksestä DC-4 -matkustajakoneella)

__NOTOC__
Iisveden rata

**Iisveden rata** on Suonenjoella sijaitseva Savon radan haara, joka eroaa Savon radasta Suonenjoen rautatieasemalla ja jatkuu 6 km:n päähän Iisvedelle. 
Iisveden rata valmistui 1. lokakuuta 1889 samalla rataosan Kouvola–Kuopio kanssa aluksi vain kesäisen laivaliikenteen tarpeisiin. Henkilöliikenne radalla lopetettiin jo vuonna 1936. Sota-ajan poikkeusoloissa 1.12.1942 alkaen radalla kulki henkilöjuna 2 kertaa päivässä, koska bussiliikennettä harjoittanut yhtiö A. Hänninen joutui lopettamaan toimintansa. Asemaseudulle perustettiin ensimmäinen saha 1894 ja pian nousi rinnalle kaksi muutakin sahaa.  Sahatoiminnan ja puunkuormauksen sijoittuessa sataman länsipuolelle ja Jauholahden rannalle, rataa jatkettiin vielä Iisveden asemalta sahoille ja noin neljän kilometrin päähän Kinnulanniemeen 1927, jolloin radan kokonaispituudeksi tuli 10 kilometriä. Jauholahden radan loppupää Kinnulanniemeen on purettu, mutta alkupää sahalle on jäljellä. Rataosa Yläkoski-Iisvesi on suljettu liikenteeltä radan huonon kunnon vuoksi muutama vuosi sitten. Yläkoskella kuormataan raakapuuta säännöllisesti.  

Iisvesi oli 1920- ja 1930-luvuilla Suomen sisämaan suurin puutavaran lähetysasema ja sisävesien suurin puutavaran lastauspaikka. Vuonna 1930 Iisveden asemalle kulki 17 henkilö- ja tavarajunaa vuorokaudessa.

Iisveden radan kilometripylväiden numerointi oli poikkeuksellinen vuoteen 2014 saakka, sillä numerointi alkoi Suonenjoelta, eikä Helsingistä kuten normaalisti. Vuonna 2014 kilometripylväät uusittiin ja nyt Iisveden asema sijaitsee kilometrillä 420.

## Lähteet
Lentokenttämetro

**Lentokenttämetro** on Helsingin kaupungin suunnitelma Helsingin metroverkon ulottamiseksi Helsinki-Vantaan lentoasemalle. Suunnitelman lähtöpaikkana on Pasila, jonne on suunniteltu Helsingin toisen metrolinjan alkuvaiheen pääteasema (toisen pääteaseman ollessa Kampissa, nykyisen metroaseman alla).

Helsingin kaupungin liikennelaitos (HKL) ja Helsingin kaupunkisuunnitteluvirasto aloittivat syksyllä 2005 selvitystyön suunnitellun toisen metrolinjan jatkamisesta Pasilasta Helsinki-Vantaan lentoasemalle.

Metron rakentamissuunnitelmien lisäksi on Kehäradan reitille rakennettu heinäkuussa 2015 käyttöön otettu Lentoaseman rautatieasema. Aseman yhteyteen voitaisiin myöhemmin rakentaa Lentokenttämetron metroasema.

## Linjausvaihtoehdot
HKL on tilannut selvityksen eri linjausvaihtoehdoista ja niiden vaikutuksista alueen liikenteeseen. Selvitys valmistui huhtikuussa 2006, ja Helsingin kaupungin joukkoliikennelautakunta päätti kokouksessaan 4. toukokuuta 2006 jatkaa selvitystyötä, sekä lähettää jo valmistuneet selvitykset tiedoksi Vantaan kaupungille, liikenne- ja viestintäministeriölle, Ilmailulaitokselle ja YTV:lle.

Erillisiä linjausvaihtoehtoja esitettiin neljä, joista yhden kohdalla asemien määrästä esitettiin kaksi eri vaihtoehtoa. Eli käytännössä vertailussa oli lopulta viisi eri vaihtoehtoa:
#Mahdollisimman suora tunneliyhteys Pasilasta Metsälän ja Maunulan kautta Vantaanporttiin ja edelleen Aviapoliksen kautta lentoasemalle
#Mahdollisimman suora, väliasematon tunneliyhteys
#Tuusulantietä seuraava, osittain maan pinnalla kulkeva vaihtoehto. Asemat Metsälässä, Maunulassa, Tikkurilantiellä ja lentoasemalla
#Suora maankäyttölinja tunnelina. Asemat sijaitsevat Käpylän Olympiakylässä, Metsälässä, Maunulassa, Pakilassa, Paloheinässä, Tammistossa, Kartanonkoskella, Vantaanportissa, Aviapoliksessa sekä lentoasemalla
#Viikin linja, jonka asemat sijaitsevat Kumpulassa, Viikissä, Kivikossa, Malmin lentoasemalla, Malmilla, Vantaanportissa, Aviapoliksessa sekä lentoasemalla

## Lähteet
Mäntän rata

**Mäntän rata** on Suomen rataverkkoon kuuluva rataosuus, joka kulkee Vilppulasta Mänttään. Se yhtyy Vilppulassa Tampereen ja Haapamäen väliseen rataan.

## Historia
Gustav Adolf Serlachius sai muutettua Tampereelta pohjoiseen suuntautuvan radan jo päätetyn linjauksen kulkemaan Näsijärven itäpuolelta Vilppulan kautta saadakseen omistamilleen Mäntän tehtaille paremmat kuljetusyhteydet. Rata valmistui vuonna 1882 ja alkuun tavarat kuljetettiin hevoskyydillä Vilppulaan, mutta vuonna 1897 otettiin käyttöön kapearaiteinen Mäntän–Vilppulan rautatie.

Mäntän tehtaiden tuotanto kasvoi 1910-luvulla niin suureksi, että kapearaiteisen rautatien kuljetuskyky ei enää ollut riittävä. Sen vuoksi yhtiö teki vuonna 1919 valtioneuvostolle aloitteen radan muuttamiseksi leveäraiteiseksi, mutta se ei tuottanut toivottua tulosta. Yhtiö lähetti uuden anomuksen vuonna 1925, mikä lopulta käynnisti neuvottelut, joiden tuloksena valtio päätti tukea radan rakentamista kahdella miljoonalla markalla. Radan rakentamispäätös syntyi 10. helmikuuta 1927 ja leveäraiteinen Mäntän rata valmistui niin, että tavaraliikenne voitiin aloittaa 1. tammikuuta 1929 ja henkilöliikenne 1. syyskuuta 1929. Mäntän asema sijoitettiin Virtasalmen itäpuolelle, koska ajatuksena oli jatkaa rataa Jämsään asti.

Mäntän ja Vilppulan välinen matkustajaliikenne oli vilkasta. 1930-luvulla edestakaisia junavuoroja oli yhdeksän ja Mäntän suunnasta lähtevien matkustajien määrä vakiintui 30&nbsp;000:een. Sotien jälkeen määrä kohosi lähes 80&nbsp;000:een. Junia käyttivät erityisesti Vilppulassa asuvat Mäntän tehtaiden työntekijät ja yhteiskoulun oppilaat. Tehtaan työväelle jaettiin kullekin päivälle määrättyjä ilmaislippuja, joista punaiset kelpasivat kaikissa junissa mutta siniset ainoastaan työläisvuoroissa. Valtionrautatiet hoiti Mäntän ja Vilppulan välistä henkilöliikennettä junilla vuosina 1930–1953 ja linja-autoilla vuosina 1953–1969. Sen jälkeen henkilöliikenteen harjoittaminen siirtyi Pohjolan Liikenteelle.

## Nykytilanne

Mänttä-Vilppulassa on ajettu kiskobussiliikenteen avaamista radalle. Rataa ei kuitenkaan ainakaan lähivuosina avata matkustajaliikenteelle. Ratahallintokeskus suunnittelee tekevänsä osuudelle vain tavaraliikenteelle välttämättömiä korjauksia eikä siis henkilöliikenteen edellyttämiä pysäkkejä ja turvalaitteita.. Radan ainoa asiakas Metsä-Tissue lopetti rautatiekuljetusten käytön syksyllä 2021 ja radalla ei ole sen jälkeen ollut liikennettä.

## Katso myös
* Mäntän paperitehdas

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Mäntän liikenne
Kuulamoottori

**Kuulamoottori**, hehkukupumoottori tai hehkukuulamoottori on vanha polttomoottorityyppi, joka on nykyisin poistunut valmistuksesta. Sitä kutsutaan toisinaan myös nimellä puolidieselmoottori, sillä kuten dieselmoottori, se ei tarvitse erillistä sytytystulppaa seoksen sytyttämiseen. Koneet ovat pääasiassa kaksitahtikoneita.

Tärkein ero muihin polttomoottoreihin nähden on se, että koneessa on sytytystulppien tai suoraruiskutuksen sijasta sylinterin yläpäässä ns. hehkukuula, jota ennen käynnistystä kuumennetaan ulkoisella lämmönlähteellä, tavallisimmin puhalluslampulla ja joskus kaasupolttimella. Akkua tai muuta virtalähdettä ei siis tarvita. Kone voidaan käynnistää kuulan hehkuessa silmin havaittavasti. Koneen käydessä käynnin kehittämä kuumuus pitää hehkukuulan lämpimänä, joten ulkoista liekkiä ei käynnistyksen jälkeen tarvita. Myöskään sylinteriä kiertävä jäähdytysvaippa ei jäähdytä hehkukuulaa, eli kone on helppo käynnistää lyhyen pysähdyksen jälkeen uudelleen.

Kuulamoottorit eivät ole nirsoja polttoaineen suhteen, eli niissä voidaan polttaa myös eri polttoaineiden sekoituksia, kunhan vain pahin sakka suodatetaan pois. Tämän vuoksi moottorityyppi olikin Suomessa suosittu paikalliskoneena eli maamoottorina aina 1960-luvulle asti. Kuulamoottoreita käytettiin paljon myös pienissä ja keskisuurissa kalastusaluksissa. Sekalaisten polttoaineiden käytön seurauksena koneet pyrkivät kuitenkin karstoittumaan nopeasti, ja ne täytyikin usein avata karstan poistoa varten.

Kuulamoottorien heikkoutena oli huono teho-painosuhde, joten dieselmoottorit syrjäyttivät ne toisen maailmansodan jälkeen lopullisesti.

Puolidieselmoottorit ovat kuitenkin säilyneet pienoismallikäytössä nykyaikaan asti, joskin hehkukuulan sijaan käytetään hehkutulppaa. Yleensä näissä tosin käytetään polttoaineena metanolin, nitrometaanin ja öljyjen seosta. Nämä ovat litratehoiltaan erittäin hyviä, noin 150–700&nbsp;hv/l kun henkilöauton bensiinimoottori on luokkaa 60&nbsp;hv/l.

Eräs tunnetuimpia näiden maamoottoreiden valmistajia oli ruotsalainen Bolinder-tehdas. Suomessa niitä on valmistanut Björneborgs Mekaniska Werkstad. 

Kuulamoottoreita on säilynyt runsaasti. Harrastajat pitävät niitä käyttökunnossa ja muutaman kerran kesässä niitä esitellään yleisölle erilaatuisten tapahtumien yhteydessä.

## Aiheesta muualla

* Weteraanimoottorikerho Wanha Woima r.y.
Stoori – vuodet 1978–82

**Stoori – vuodet 1978–82** on Pelle Miljoonan kokoelmalevy, joka sisältää hänen eri kokoonpanojensa hittikappaleita vuosilta 1978–1982. Kokoelma julkaistiin syksyllä 1995.

## Kappaleet
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 

## Tekijät

* Valokuvat: Riipinen
* Ulkoasu: Juho Juntunen

## Lähteet
* Discogs - ''Stoori Vuodet 78-82'' kuvina
Under Cover

**Under Cover** on Ozzy Osbournen cover-albumi vuodelta 2005, jolla hän esittää omia suosikkikappaleitaan. Levy on periaatteessa *[[Prince of Darkness (Ozzy Osbournen albumi)|Prince of Darkness]]* -boxin neljäs levy muutamalla lisäraidalla ja yhdellä poistolla varustettuna. Kitaristina albumilla on Alice In Chains-yhtyeestä tuttu Jerry Cantrell ja bassoa soittaa The Cult-yhtyeen Chris Wyse. Myös Ian Hunter (Mott The Hoople) ja Leslie West (Mountain) vierailevat albumilla. 

Albumista on dual disc -versio, jolta löytyy Osbournen ja tyttärensä Kelly Osbournen tulkinta Black Sabbathin "Changes"-kappaleesta. DVD-osiosta löytyy "In My Life"-kappaleen video, "Dinner With Ozzy And Friends"-dokumentti, sekä albumin kappaleet uudelleenmiksattuina.

## Kappaleet (suluissa alkuperäinen esittäjä)

# "Rocky Mountain Way" (Walsh/Grey/Passarelli/Vitale) - 4:32 (Joe Walsh)
# "In My Life" (Lennon/McCartney) - 3:30 (The Beatles)
# "Mississippi Queen" (West/Laing/Pappalardi/Rea) - 4:11 (Mountain)
# "Go Now" (Banks/Bennett) - 3:42 (The Moody Blues)
# "Woman" (Lennon) - 3:45 (John Lennon)
# "21st Century Schizoid Man" (Fripp/McDonald/Lake/Giles/Sinfeld) - 3:53 (King Crimson)
# "All the Young Dudes" (Bowie) - 4:34 (Mott The Hoople)
# "For What It's Worth" (Stills) - 3:20 (Buffalo Springfield)
# "Good Times" (Burdon/Weider/Briggs/McCulloch/Jenkins) - 3:45 (The Animals)
# "Sunshine of Your Love" (Bruce/Brown/Clapton) - 5:10 (Cream)
# "Fire" (Brown/Crane/Finesilver/Ker) - 4:08 (The Crazy World of Arthur Brown)
# "Working Class Hero" (Lennon) - 3:22 (John Lennon)
# "Sympathy for the Devil" (Jagger/Richards) - 7:11 (The Rolling Stones)

## Muusikot
*Ozzy Osbourne: laulu
*Jerry Cantrell: kitara
*Chris Wyse: basso
*Mike Bordin: rummut

*Ian Hunter: laulu (All The Young Dudes)
*Leslie West: kitarasoolo (Mississippi Queen)
*Robert Randolph: pedal steel -kitara (Sympathy for the Devil, 21th Century Schizoid Man)
*Paul Santo: kitara (Sunshine Of Your Love)
*Joe Bonamassa: kitara (For What It's Worth)
*Bogie Bowles: rummut (For What It's Worth)

## Arvostelut
* Imperiumi: 5/10

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* 
*