open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Ernst Edvard Rosenqvist

**Ernst Edvard Rosenqvist** (24. elokuuta 1869 Helsinki, Suomen suuriruhtinaskunta – 27. toukokuuta 1932 Kuopio) oli suomalainen juristi, maaherra, urheilujärjestövaikuttaja, ampuja ja olympiamitalisti.

Rosenqvistin vanhemmat olivat ajuri Benjamin Rosenqvist ja Maria Susanna Möller. Hän pääsi ylioppilaaksi Helsingin suomalaisesta normaalilyseosta 1890 ja suorittti Helsingin yliopistossa oikeustutkinnon 1894. Rosenqvist sai varatuomarin arvon 1897. 

Rosenqvist toimi asianajajana Viipurissa 1898–1904 ja Mikkelissä Mikkelin asianajotoimiston omistajana 1901–1918. Hän oli Mikkelin läänin maaherra 1918–1927 ja Kuopion tuomiokunnan tuomari 1927–1932.

Rosenqvist oli 1906–1918 Mikkelin kaupunginvaltuuston jäsenenä ja pariin otteeseen valtuuston varapuheenjohtajana. Ensimmäisten kolmen eduskuntavaalin aikana Rosenqvist oli Mikkelin läänin vaalipiirin keskuslautakunnan puheenjohtajana. Hän oli vuodesta 1922 Pohjoismaiden Yhdyspankin Mikkelin konttorin johtokunnan jäsenenä. Rosenqvist oli jäsenenä ja sihteerinä apteekkiolojen järjestämistä varten 1907 asetetussa komiteassa sekä puheenjohtajana 1919 asetetussa asevelvollisuuslakikomiteassa ja vuonna 1921 maaseudun poliisikunnan ja sen palkkauksen uudelleen järjestämistä varten asetetussa komiteassa.

Rosenqvist harrasti jo koulupoikavuosinaan ampumaurheilua ja hän oli vuodesta 1888 Suomen Metsästysyhdistyksen jäsenenä. Viipurissa asuessaan Rosenqvist oli mukana Viipurin läänin Metsästysseurassa ja Mikkeliin muutettuaan hän kuului Mikkelin läänin Ampumaseuraan. Hän oli mukana perustamassa 1918 Suomen Ampujainliittoa ja hänet valittiin 1919 liiton puheenjohtajaksi.

Rosenqvist kuului Suomen hirviammunnan kertalaukauksien joukkuekilpailun olympiapronssia Tukholmassa 1912 voittaneeseen joukkueeseen. Yksilökilpailussa hän sijoittui 14:nneksi. Vielä 56-vuotiaana hän ampui Viipurin mestaruuskilpailuissa pienoiskiväärillä 395 pistettä. Vuonna 1922 hän voitti hän toisen sijan kiväärikilpailussa Kööpenhaminassa ja 1929 60-vuotiaana hän oli mukana Tukholmassa maailmanmestaruuskilpailussa hirviammuntajoukkueessa.

Suojeluskuntien perustamiseen osallistunut Rosenqvist oli Mannerheimin suosikki suojeluskuntien ylipäälliköksi, mistä virasta tämä kuitenkin kieltäytyi. Hän toimi Mikkelin läänin maaherrana vuosina 1918–1927. Suomen Ampumaurheiluliiton puheenjohtajana Rosenqvist toimi vuodesta 1919 kuolemaansa, vuoteen 1932 saakka.

Rosenqvist oli naimisissa vuodesta 1904 Hilja Braxénin kanssa.

## Lähteet
* Ernst Rosenqvist Biography and Olympic Results  Olympics at Sports-Reference.com 

### Viitteet
Elinkorko

**Elinkorko** on sellainen suoritus rahassa tai luonnossa, jonka yksityinen henkilö on elinaikansa oikeutettu tiettyinä määräaikoina saamaan toiselta yksityiseltä tai yhteisöltä. Oikeus elinkorkoon saattaa syntyä monella tavalla, mutta yhteistä niille on, että oikeus elinkorkoon lakkaa sen nauttijan kuollessa.

## Vakuutuksena
Elinkorko on vakuutussopimuksen tai muun senkaltaisen sopimuksen perusteella henkilölle säännöllisesti määräajoin maksettava toistuvaissuoritus. Elinkorkovakuutuksessa vakuutuslaitos on velvollinen suorittamaan vakuutuksenottajalle vuotuisia uusiutuvia rahaeriä (*elinkorkoja*) niin kauan kuin vakuutettu elää.

## Vahingonkorvauksena
Elinkorko tarkoittaa myös sotilasvammalain nojalla suoritettavaa korvausta palveluksesta aiheutuneen ruumiinvamman tai sairauden johdosta sekä vanhan tapaturmavakuutuslain nojalla aiemmin suoritettua korvausta tapaturmavammasta tai sairaudesta.

## Katso myös

* Elinkorkolaitos
* Hereditas

## Lähteet

 

## Aiheesta muualla
*
Peltopoimulehti

**Peltopoimulehti** eli **peltopoimukki** (*Alchemilla arvensis*) on ruusukasvien heimoon kuuluva yksivuotinen ruohokasvi, joka kasvaa alkuperäisenä Euroopassa ja Lähi-idässä. Se on sijoitettu vuorottain joko poimulehtiin (*Alchemilla*) tai poimukkeihin (*Aphanes*).

## Ulkonäkö ja koko
Peltopoimulehti kasvaa 5–25 senttimetriä korkeaksi. Se haaroo tyvestä ja harmaakarvaiset varret ovat rentoja. Lehtilapa on kolmiosainen ja liuskojen kärjet jakaantuvat 3–5 osaan. Pienet vihertävät kukat ovat tiheinä ryhminä lehtihangoissa.

## Peltopoimulehti Suomessa
Suomessa kasvia on esiintynyt harvinaisena ja satunnaisena muutamissa rannikkokaupungeissa, missä se on kasvanut painolasti- tai sotatulokkaana. Laji on löydetty 1900-luvun puolenvälin jälkeen vain kerran, vuonna 2012 Turusta.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Suomen Lajitietokeskus: Peltopoimulehti – ''Alchemilla arvensis'' 
* ITIS: ''Aphanes arvensis'' 
* United States Department of Agriculture (USDA): ''Aphanes arvensis''
Aglia

***Aglia*** on riikinkukkokehrääjiin kuuluvan **Agliinae**-alaheimon ainoa suku.

Suvun kolme, mahdollisesti neljä, lajia ovat Euraasian alueella tavattavia, kookkaita perhosia. Lajit lentävät sekä päivällä että yöllä, mutta naaraat ovat yleensä aktiivisia vasta hämärän aikaan. Kaikkien lajien siipien pohjaväri on oranssinruskea ja kunkin siiven keskellä on sinimusta silmätäplä ja siinä vaalea kuvio.

Suomessa ja muualla Euroopassa ryhmää edustaa vain nastakehrääjä (*Aglia tau*). Muut lajit esiintyvät Itä-Aasiassa.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Laji.fi: Aglia
*iNaturalist: Suku Aglia
*Global Biodiversity Information Facility (GBIF): Aglia 
*University of Michigan, Animal Diversity Web (ADW): Aglia
Libanonin väestö

**Libanonin väestö**  koostuu monista etnisistä ja uskonnollisista ryhmistä. Libanonin eri ryhmien välisten jännitteiden ja konfliktien takia väestönlaskentaa ei ole pidetty vuoden 1932 jälkeen. Väestönlaskenta osoittaisi muun kuin kristityn väestön osuuden merkittävää kasvamista, mikä aiheuttaisi vaatimuksia myös poliittisiin myönnytyksiin eniten väkilukuaan kasvattaville ryhmille. Kovin tarkkaa tietoa väestön koostumuksesta ei siis ole.

Libanonin väestö puhuu äidinkielenään valtaosin arabiaa. Osa arabiankielisistä libanonilaista, etenkin kristityistä, katsoo kuitenkin olevansa etnisesti pikemmin arabivalloitusta edeltäneiden kulttuurien (foinikialaiset, aramealaiset, kanaanilaiset) jälkeläisiä kuin arabeja. Kielellisiä vähemmistöjä ovat muun muassa kurdit, armenialaiset ja persialaiset, jotka kuitenkin yhteensä ovat alle neljä prosenttia väestöstä.

Uskonnollisesti Libanonin väestö jakaantuu lukuisiin eri ryhmiin, joista 18 on saanut Libanonin perustuslaissa virallisen aseman. Nämä virallisesti tunnustetut uskontokunnat ovat:

* Kristityt
** Katoliset
*** Maroniitit (noin 20 % väestöstä)
*** Roomalaiskatoliset
*** Melkiitit (noin 5 %)
*** Syyrialaiskatoliset
*** Armenialaiskatoliset
*** Kaldealaiskatoliset
** Ortodoksit
*** Kreikkalaisortodoksit (noin 5 %)
*** Armenialaisortodoksit
*** Syyrialaisortodoksit
** Koptit (orientaaliortodoksit)
** Idän assyrialaisen kirkon jäsenet
** Evankeliset kristityt (protestantit)
* Muslimit
** Šiialaiset (30–40 % väestöstä)
** Sunnit (noin 25 %)
** Ismailiitit (alle 1 %)
** Druusit (noin 5 %)
** Alaviitit (alle 1 %)
* Juutalaiset

Muslimien katsotaan nykyisin yleensä olevan enemmistönä Libanonissa, ja šiialaiset, sunnit ja maroniitit lienevät kolme suurinta ryhmää. Kaikki arviot uskontokuntien väestöosuuksista ovat kuitenkin poliittisesti varsin kiistanalaisia.

Libanonissa asuu kantaväestön lisäksi myös noin 400&nbsp;000 palestiina­laista pakolaista, joilla ei ole kansalaisuutta. Lisäksi maassa asuu ainakin väliaikaisesti jopa miljoona syyrialaista siirtotyöläistä sekä Syyriasta ja Turkista muuttaneita kansalaisuudettomia kurdeja.

YK:n  kolmea pidetään vuoden 2010 arvion mukaan todennäköisenä ja yhtä mahdollisena tavoittaa. Todennäköisiä ovat tavoitteet ulottaa peruskoulutus kaikille, edistää sukupuolten välistä tasa-arvoa ja parantaa naisten asemaa ja parantaa odottavien äitien terveyttä. Mahdollinen tavoite on vähentää lapsikuolleisuutta. Sen sijaan köyhyyteen, tarttuviin tauteihin ja ympäristöön liittyvistä tavoitteista ei ole tarpeeksi tietoa niiden saavuttamisen arvioimiseksi.

## Genetiikka

Marc Haberin ja muiden vuoden 2017 tutkimuksen mukaan noin 93% nykyisten libanonilaisten perimästä on lähtöisin pronssikautisilta kanaanilaisilta. Haberin johtama vuoden 2019 tutkimus osoittaa, etteivät keskiaikaiset ristiretkeläiset jättäneet pysyvää geneettistä jälkeä libanonilaisiin. Seuraavana vuonna julkaistun Haberin ja muiden tutkimuksen mukaan pronssikauden jälkeen voidaan havaita kolme ajankohtaa (rauta-, hellenistinen ja ottomaaninen kausi), joista jokaisessa Libanonin väestöön tuli ulkopuolista geneettistä vaikutusta 3%–11% verran.

## Lähteet
Operaatio Interheil

**Operaatio Interheil** on vuonna 2001 valmistunut kolmiosainen jännitys- ja draamasarja.

## Näyttelijät

* sekä 70 muuta näyttelijää ja esiintyjää.

## Aiheesta muualla
* Operaatio Interheil yle.fi 
* Operaatio Interheil Internet Movie Databasessa (IMDb.com)
Ruskosoukko

**Ruskosoukko** (*Dysauxes ancilla*) on pienikokoinen, siilikkäisiin kuuluva perhoslaji. Se on soukkoperhosten ryhmän ainoa edustaja Pohjoismaissa.

## Koko ja ulkonäkö
Ruskosoukko on suhteellisen pieni perhonen, jonka etusiivet ovat silkinhohtoiset ja lähes tasaisen ruskeat. Etusiiven kärkiosassa on yleensä kolme vaaleaa, läpikuultavaa täplää. Naaraalla on lisäksi yksi vaalea täplä lähempänä siiven tyveä. Takasiipi on ruskea, suurelta osin läpikuultava, ja naaraalla siiven keskiosassa on leveä, keltainen raita. Siipiväli on 22&ndash;25&nbsp;mm. Keskiruumis on ruskea, niska ja takaruumis ovat oranssinkeltaiset. Takaruumiin selkäpuolella on lisäksi rivi mustia täpliä.

## Levinneisyys ja lentoaika
Ruskosoukkoa tavataan paikoittain suuressa osassa Länsi-Eurooppaa, ja sen levinneisyysalue alkaa Pohjois-Espanjasta ja jatkuu idässä Kaukasukselle ja Uralille saakka. Suomea lähinnä ruskosoukkokehrääjää tavataan harvinaisena pienellä alueella Ruotsin Öölannissa. Ruotsissa laji on luokiteltu äärimmäisen uhanalaiseksi (CR) ja lisääntyvien yksilöiden määräksi on arvioitu alle tuhat. Pohjoisilla esiintymisalueillaan perhonen lentää heinäkuussa. Keski-Euroopassa sillä on myös toinen sukupolvi, joka lentää elo-syyskuussa.

## Elinympäristö ja elintavat
Ruskosoukko lentää pääasiassa iltapäivällä ja viihtyy aurinkoisilla, lämpimillä ja kuivilla paikoilla, metsänreunoilla ja pensaikoissa. Yöllä koirasyksilöitä saattaa tulla valolle. Aikuiset perhoset lentävät lähellä maanpintaa. Naaras munii maahan 150&ndash;200 munaa, jotka kuoriutuvat 10&ndash;12 päivän kuluttua. Toukat kasvavat aluksi hitaasti ja laji talvehtii pienenä, vain noin 3&nbsp;mm pitkänä toukkana. Toukat ovat täysikasvuisia seuraavan vuoden kesäkuun alussa ja koteloituvat maahan, usein kivien alle.

## Ravintokasvi
Toukka elää sammalilla ja jäkälillä, mutta on kasvatuksessa syönyt myös mm. kanervaa (*Calluna vulgaris*), huopakeltanoa (*Pilosella officinarum*) ja kangasajuruohoa (*Thymus serpyllum*).

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Moths and Butterflies of Europe and North Africa 
*European Butterflies and Moths 
*Lepidoptera.se 
*Vlindernet 
*Lepinet.fr
Soukkoperhoset

**Soukkoperhoset**, aikaisemmalta nimeltään soukkokehrääjät, (Syntominae) on siilikkäisiin kuuluva perhosryhmä.

Alaheimoon kuuluu noin 980 lajia, joista suurin osa elää maapallon trooppisilla ja subtrooppisilla alueilla. Palearktisia lajeja on 25, joista kymmenen tavataan Euroopassa ja yhtä Pohjoismaissa. Suomessa soukkoperhosia ei esiinny.

Useimmat soukkoperhoset ovat aktiivisia päivällä. Ryhmän yhdistäviä piirteinä pitkät ja kapeat etusiivet ovat pohjaväriltään lähes aina mustat tai ruskeat, usein metallinhohtoiset ja niissä on valkeita tai kellertäviä, läpikuultavia täpliä. Mahdollisesti mimikryn vuoksi monet lajit etenkin suvuissa *[[Amata]]* ja *[[Syntomis]]* muistuttavat ulkoisesti punatäpliä. Takaruumis on usein räikeän värinen tai poikkiraidallinen, viestittäen saalistajille joko perhosten myrkyllisyydestä tai antaen muuten pistiäismäisen vaikutelman. Takasiipien siipisuonitus on ryhmälle tyypillinen: siipisuonet Sc, Rs ja MA1 ovat sulautuneet yhteen. Lisäksi koirailta puuttuu etu- ja takasiipeä yhdistävä frenulum. Tuntosarven kärki on tyypillisesti vaalea ja imukärsä hyvin kehittynyt.

Toukat muistuttavat siilikkäiden toukkia, mutta niiden karvat ovat yleensä lyhyemmät kuin aitosiilikkäillä. Vaikka joukossa on kasveja syöviä lajeja, monet lajit elävät ilmeisesti sammalilla, jäkälillä, sienirihmastolla tai syöden kariketta. Ne rakentavat silkistä kotelonsa suojaksi kotelokehdon.

## Lähteet
Juanlu

**Juan Luis Gómez López** eli **Juanlu** (s. 8. toukokuuta 1980 Málaga, Espanja) on espanjalainen jalkapalloilija. Hän edustaa espanjalaista Córdobaa ja on pelipaikaltaan vasen keskikenttäpelaaja. 

## Seurajoukkueura
Juanlu siirtyi vuonna 2002 amatööriseura Mármol Macaelista Segunda Divisiónissa pelanneeseen Unión Deportiva Almeríaan. Hän pelasi joukkueessa yhteensä 38 ottelua ja teki niissä seitsemän maalia. Kevään 2004 Juanlu pelasi lainasopimuksella Albacete Balompiéssa.

Ensimmäisen kautensa maan korkeimmalla sarjatasolla Primera Divisiónissa Juanlu pelasi Club Deportivo Numanciassa kaudella 2004–2005. Hän teki kauden aikana kaksi maalia, joka kuitenkin lopulta päättyi
pettymykseen joukkueen tiputtua Segunda Divisióniin.

Vuonna 2005 hän teki sopimuksen sevillalaisseura Real Betisin kanssa. Hänen aikansa joukkueessa kului kuitenkin pääosin pelatessa lainasopimuksilla eri joukkueissa.

12. kesäkuuta 2009 Juanlu siirtyi yksivuotisella sopimuksella Levanteen.

## Aiheesta muualla
* Juanlun tilastot BDFutbol-sivustolla
Tunturinärvänä

**Tunturinärvänä** eli **närvänä** (*Sibbaldia procumbens*) on ruusukasvien heimoon kuuluva monivuotinen tunturikasvi. Ulkonäöltään se muistuttaa vähän pientä hanhikkia (*Potentilla*).

## Ulkonäkö ja koko

Tunturinärvänällä on suikertava, puutunut maavarsi. Sen kukkavarret kasvavat 3–12 senttimetriä korkeiksi. Lehtien lapa on kolmisorminen, lehdykät ovat pitkiä, muodoltaan vastakolmion näköisiä, kärjestään kolmihampaisia. Tunturinärvänän kukintona on tiheä huiskilo. Pienten kukkien verhiötä lyhyemmät terälehdet ovat noin 2 millimetriä pitkiä, väriltään vihreänkeltaisia. 

## Tunturinärvänä Suomessa
Suomessa kasvia tavataan Pohjois-Lapin suurtunturien alueilla yleisenä, erityisesti Enontekiön pohjoisosassa. Aivan Käsivarren kärjessä se on hyvin yleinen. Eteläisimmät kasvupaikat ovat Koillismaan eliömaakunnassa.  Tunturinärvänän kasvupaikkoja ovat tuntureiden niityt, puronvarret ja lumenviipymät. Se kukkii heinä-elokuussa.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Pinkka – Lajintuntemuksen oppimisympäristö: Tunturinärvänä (''Sibbaldia procumbens'')
* Pohjolan kasvien pauloissa: ''Sibbaldia procumbens'' - tunturinärvänä
* ITIS: ''Sibbaldia procumbens'' 
* United States Department of Agriculture (USDA): ''Sibbaldia procumbens'' 
* Flora of China: ''Sibbaldia procumbens''
Saturniinae

**Saturniinae** on kaikkialla maailmassa noin 500 lajia käsittävä, riikinkukkokehrääjiin kuuluva perhosten alaheimo.

Alaheimon lajit ovat ulkonäöltään hyvin vaihtelevia, mutta kooltaan keskikokoisia tai hyvin kookkaita perhosia ja osa trooppisista lajeista on erittäin värikkäitä. Aikuiset perhoset ovat lajista riippuen aktiivisia yöllä tai päivällä ja päiväaktiivisten lajien verkkosilmät ovat tyypillisesti yöaktiivisten lajien silmiä pienemmät. Pää on yleensä pieni ja ruumis tukeva ja karvainen. Tuntomerkkinä kaksoiskampamaisten tuntosarvien jokaisessa jaokkeessa on kaksi paria haaroja.

Toukat ovat yleensä kookkaita, harvakseltaan karvaisia ja osa karvoista saattaa sisältää ihoa ärsyttäviä aineita. Ne ovat tavallisesti monia kasvilajeja syöviä polyfageja.

Useimmat lajit elävät tropiikissa tai lauhkeilla alueilla. Suomessa ryhmän lajeista tavataan ainoastaan riikinkukkokehrääjää (*Saturnia pavonia*), Euroopasta lajeja tunnetaan kymmenen, joista osa on vieraslajeja.

## Suvut

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Moths and Butterflies of Europe and North Africa 
* BugGuide.net
Would I Lie to You

**Would I Lie to You** on brittiläisen Whitesnake-yhtyeen kappale ja single vuodelta 1981. *[[Come an' Get It]]* -albumille sisältyvän kappaleen kirjoittivat yhteistyössä David Coverdale, Bernie Marsden ja Micky Moody. Tyylillisesti bluesmaista, suoraviivaista rockia edustava ”Would I Lie to You” nousi Britannian singlelistan sijalle 37.

## Kappaleet
**A-puoli**
#Would I Lie to You
**B-puoli**
#Girl

*

## Kokoonpano
* David Coverdale – laulu
* Micky Moody – kitara
* Bernie Marsden – kitara
* Jon Lord – kosketinsoittimet
* Neil Murray – bassokitara
* Ian Paice – rummut

## Lähteet
Harjaneilikka

**Harjaneilikka** (*Dianthus barbatus*) on kohokkikasvien heimoon ja neilikoiden sukuun kuuluva monivuotinen ruoho. Laji on tunnettu koristekasvina.

## Ulkonäkö ja koko
Harjaneilikka kasvaa 20–60 senttimetriä korkeaksi. Kasvi on lähes kalju. Lyhytripsiset lehdet ovat vähintään 10 millimetriä leveitä, tyvestä tupeksi yhteenkasvaneita ja vaihtelevat muodoltaan kapeansoikeista kapeansuikeisiin. Kukinto on lyhythaarainen ja tiheän huiskilomainen. Kukinnon tyvellä on siirottavia tukilehtiä. Kukat ovat isokokoisia. Verhiö on torvimainen ja ulkoverhiöllinen. Terälehdet ovat hammaskärkisiä ja niiden väri voi vaihdella valkoisesta tummanpunaiseen tai punavalkokirjavaan. Lisäteriö puuttuu. Emin vartaloita on kaksi kappaletta. Suomessa harjaneilikka kukkii kesä-elokuussa. Hedelmä on neliliuskaisesti aukeava kota.

Harjaneilikka risteytyy ainakin pulskaneilikan (*Dianthus superbus*) kanssa. Risteymä tunnetaan lapinneilikan (*Dianthus* × *courtoisii* eli *D. barbatus* × *superbus*) nimellä.

## Levinneisyys
Harjaneilikka on kotoisin Etelä-Euroopasta, mutta on viljelykarkulaisena levinnyt paljon alkuperäistä levinneisyysaluettaan laajemmalle. Esimerkiksi Fennoskandiassa lajia tavataan Norjan, Ruotsin ja Suomen keskiosiin saakka. Suomessa lajia on tavattu villiintyneenä eri puolella maata Oulun korkeudelle saakka.

## Elinympäristö
Viljelykarkulaisena tai viljelyjäänteenä harjaneilikkaa voi tavata esimerkiksi puutarhojen liepeillä ja lähipensaikoissa.

## Käyttö
Harjaneilikka on yleinen puutarhojen koristekasvi.

## Lähteet
* Hämet-Ahti, L., Kurtto, A. & Lampinen, R. & Piirainen, M. & Suominen, J. & Ulvinen, T. & Uotila. & P. & Väre, H. (toim.): *Lisäyksiä ja korjauksia Retkeilykasvion neljänteen painokseen*. Lutukka 21/2005, s. 41–85.
* 
* *Suuri Pohjolan kasvio*. Toim. Mossberg, Bo & Stenberg, Lennart. Kustannusosakeyhtiö Tammi, Helsinki 2005 (2003).

### Viitteet

## Aiheesta muualla
* Suomen Lajitietokeskus: Harjaneilikka (''Dianthus barbatus'')
* ITIS: ''Dianthus barbatus'' 
* United States Department of Agriculture (USDA): ''Dianthus barbatus'' 
* Pherobase: Floral volatiles of ''Dianthus barbatus''
Imperialismi Aasiassa

**[[Imperialismi]] [[Aasia]]ssa** oli alkujaan seurausta eurooppalaisten 1400-luvulla tekemistä laivamatkoista, joiden tarkoituksena oli merireitin löytäminen Intiaan maustekaupan kasvattamiseksi. Eurooppalaiset taloudet oli hyvin omavaraisia ennen 1500-luvun alkua, vaikka pienimuotoista kauppaa käytiinkin Afrikan ja Aasian kanssa. Seuraavan vuosisadan kuluessa kansainvälinen kaupankäynti sitoi Euroopan ja Aasian taloudet toisiinsa. Luksustuotteille oli Euroopassa aiempaa enemmän kysyntää, ja siksi Aasian markkinoiden merkitys Euroopalle kasvoi entisestään. 

## Tausta
Merireitti Aasiaan löytyi 1500-luvulla Hyväntoivonniemen kautta. Portugali pyrki mukaan Aasian kauppaan, jota arabit ja italialaiset oli aikaisemmin hallinneet. Hollannin Itä-Intian kauppakomppania alkoi kuitenkin vallata Aasian markkinoita, ja sen vuoksi portugalilaisten rooli kutistui ajan kuluessa. Hollannin Itä-Intian kauppakomppania pystytti tukikohtiaan ensin Bataviaan ja sen jälkeen Malakkaan ja Sri Lankaan. Myöhemmin britit ja ranskalaiset perustivat omia tukikohtiaan Intiaa ja pyrkivät laajentamaan kaupankäyntiään Kiinan kanssa. Seitsenvuotisen sodan seurauksena britit pystyivät kuitenkin ajamaan ranskalaiset pois Intiasta, ja Englannin Itä-Intian kauppakomppaniasta tuli vähitellen Intian niemimaan merkittävin poliittinen ja taloudellinen toimija.

## Uusi imperialismi
Ennen teollista vallankumousta itämaisten hyödykkeiden tarve oli eurooppalaisen imperialismin pääsyynä. Tämän vuoksi eurooppalaisten läsnäoloa Aasiassa tarvittiin lähinnä kaupankäynnin suojaamiseen ja sen tehostamiseen. Teollistumisen myötä myös luonnonvarojen kysyntä Euroopassa kasvoi. 1870-luvun talouslama sai eurooppalaiset valtiot etsimään myös uusia markkinoita omille tuotteilleen. Tämä suuri rakenteellinen muutos käynnisti uudeksi imperialismiksi kutsutun aikakauden, jolloin eurooppalaisten valtiot hankkivat uusia siirtomaa-alueita ympäri maailmaa. Uuden imperialismin seurauksena suurvallat alkoivat epäsuoran vallankäytön ja kaupankäynnin sijasta keskittyä vallankäytön ekspansioon. Siirtomaista tuli siirtomaavaltojen jatkumoja. 1870-luvun ja ensimmäisen maailmansodan välissä Aasiaa hallinneet Iso-Britannia, Ranska ja Alankomaat laajensivat valtaansa myös Lähi-idässä, Intian niemimaalla ja Kaakkois-Aasiassa. Samanaikaisesti myös Japani, Venäjä ja Yhdysvallat kasvattivat vaikutusvaltaansa Itä-Aasiassa ja Tyynellämerellä. 

## Dekolonisaatio
Maailmansodissa suurvaltojen väliset taistelut ulottuivat myös Aasiaan. Maailmansodat heikensivät myös suurvaltojen valta-asemaa Aasiassa. Toisen maailmansodan jälkeinen Euroopan jälleenrakennus vaati resursseja, eivätkä suurvallat kyenneet siirtomaiden poliittisen ja taloudellisen tasapainon ylläpitämiseen. Nationalististen liikkeiden toiminta synnytti itsenäisyysvaatimuksia, joita eurooppalaiset eivät kyenneet enää torjumaan. Suurin osa siirtomaista itsenäistyi muutamia vuosia sodan jälkeen.
Kazanin asema (Moskova)

**Kazanin asema** (, Станция Москва-Пассажирская-Казанская, *Stantsija Moskva-Passažirskaja-Kazanskaja*, ’Moskovan Kazanin-matkustaja-asema’) on yksi Moskovan suurista  henkilöliikenteen rautatieasemista. Asemalta liikennöidään vilkkaasti sekä kauko- että lähijunilla lähinnä itään, kaakkoon ja etelään. 

Kazanin asema sijaitsee Komsomolskaja-aukion etelälaidalla Moskovan ydinkeskustan koillispuolella  3,3 kilometrin päässä Punaiselta torilta. Saman aukion pohjoispuolella on kaksi muutakin rautatieasemaa: länteen suuntautuvan liikenteen Leningradin asema (esimerkiksi Pietarin ja Helsingin junat) sekä pohjoisen ja idän liikennettä palveleva Jaroslavlin asema. Lähin metroasema on *Komsomolskaja* (linjat 1 ja 5).

## Historia

Asema toimi aluksi Rjazanin rautatieasemana. Ensimmäinen pienempi puinen asemarakennus valmistui 1862, ja vuonna 1864 kohosi  muurattu, arkkitehti Levestamin suunnittelema asema, josta on nykyisin jäljellä vain italiaistyylinen ympyränmuotoinen veturirakennus. Rautatietä jatkettiin itään ja vuonna 1893 rata ulottui Kazaniin saakka. Matkustajamäärät kasvoivat ja aiempaa suurempaa asemaa tarvittiin. Uuden Kazanin rautatieaseman rakentaminen alkoi 1913 ja jatkui vuoteen 1940 saakka useiden arkkitehtien suunnittelutyöhön pohjautuen.

## Kazanin matkustaja-asema Kazanissa
Miljoonakaupunki Kazanin päärautatieasema on Kazanin matkustaja-asema (*Kazan-Passažirskaja*), jonne Moskovan Kazanin-asemalta liikennöi useita junavuoroja päivittäin. 

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Moskovan Kazanin aseman tietoja, mm. aseman pohjapiirros, aikataulut, lippumyymälän tiedot yms   (moscow.ru)
* Moskovan matkustustiedote: varovaisuutta asemilla!  (formin.fi)
* Venäjän rautateiden matkustajaliikenteen sivut, sis. aikatauluhaku  (pass.rzd.ru)
* Moskovan Kazanin aseman lähijunien asemakaavio  (pass.rzd.ru)
* Aikatauluhaku Moskovan Kazanin asemalle  (poezda.net)
*  ,  (parovoz.com)
Juan Ignacio Martínez

**Juan Ignacio Martínez Jiménez** (s. 24. kesäkuuta 1964 Alicante, Espanja) on espanjalainen jalkapallovalmentaja. Hän toimi viimeksi Almerían päävalmentajana.

Kesäkuussa 2011 hän siirtyi Levanten päävalmentajaksi Getafen peräsimeen siirtyneen Luis García Plazan tilalle. Levante aloitti kautensa Juan Ignacion johdolla vakuuttavasti ja ylsi historian parhaimpaan saavutukseensa, kun se johti sarjaa kahdeksan pelatun kierroksen jälkeen tappiotta. Joukkue kaatoi alkukauden aikana muun muassa Real Madridin (1–0) ja Villarrealin (3–0).

11. joulukuuta 2014 hänestä tuli Almerían päävalmentaja. Hänet erotettiin tehtävästä 5. huhtikuuta 2015 heikkojen tulosten johdosta.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Juan Ignacio Martínezin valmentajatilastot BDFutbol-sivustolla
Königin Luise

**Königin Luise** (saksaa, ”kuningatar Luise”) on ollut ainakin kolmen aluksen nimenä:
*SS Königin Luise (1896), North German Lloydin Barbarossa-luokan risteilyalus, laskettu vesille 1896, nimetty 1921 *SS Omariksi*, nimetty 1924 *SS Edisoniksi*, romutettu 1935
*SS Königin Luise (1913), Hapagin rahtialus, laskettu vesille 1913, Saksan keisarikunnan laivaston apumiinalaivaksi 1914, upotettu 1914
*MV Königin Luise (1934), Hapagin kylpyläalus, laskettu vesille 1934, Kriegsmarinen apumiinalaivaksi 1941, uponnut osuttuaan miinaan 1941
SMS Gazelle (1898)

**SMS Gazelle** oli Saksan keisarikunnan laivaston Gazelle-luokan kevyt risteilijä ensimmäisessä maailmansodassa.

## Valmistus

Alus tilattiin Germaniawerftiltä Kielistä ja sen köli laskettiin vuonna 1897. Alus laskettiin vesille 31. maaliskuuta 1898 ja se valmistui 6. lokakuuta 1900. Sisaraluksistaan poiketen aluksen navigointitilat olivat savuhormien välissä ja sille oli asennettu keulaan torpedoputki ja loput kaksi olivat vesirajan yläpuolella.

## Palvelus
Alus modernisoitiin 1905–1907 ja se romutettiin 1920.

## Lähteet
*

### Viitteet
SMS Nymphe

**SMS Nymphe** oli Saksan keisarikunnan laivaston Gazelle-luokan kevyt risteilijä ensimmäisessä maailmansodassa.

## Valmistus

Alus tilattiin Germaniawerftiltä Kielistä, missä köli laskettiin vuonna 1898. Se laskettiin vesille 21. marraskuuta 1899 ja valmistui 20. syyskuuta 1900.

## Palvelus
Alus poistettiin alusluettelosta 29. elokuuta 1931 ja myytiin romutettavaksi vuotta myöhemmin.

## Lähteet
*
*

### Viitteet
Riitta Lindegren

**Riitta Lindegren** (s. 17. syyskuuta 1943 Helsinki) on suomalainen toimittaja, joka työskenteli aikakauslehti *[[Gloria (lehti)|Gloria]]n* päätoimittajana 1987–2010.

Lindgren aloitti journalistinnuransa *[[Me Naiset]]* -lehdessä ja on sen jälkeen työskennellyt toimittajana useissa suomalaisissa aikakauslehdissä ja päätoimittajana *Glorian* lisäksi nuortenlehdessä *[[Seitsemäntoista (lehti)|Seitsemäntoista]]* ja *[[Prima (lehti)|Primassa]]*. Päälehti *Glorian* ympärille Lindegren loi laajemman *Gloria*-lehtiperheen.

Uransa alussa Lindgren työskenteli myös radiolle ja televisiolle ja kirjoitti näytelmän *Joku Isola se oli*. 1970-luvun taitteessa hän oli mukana tekemässä Yle TV1:n nuortenohjelmaa *[[Laajakulma (televisiosarja)|Laajakulma]]*. Vuonna 2011 ilmestyi hänen omaelämäkertansa *Minä, toimittaja*. Päätoimittajana Lindegren luonnehtii itseään kovaksi ja vaativaksi.

## Teokset

* 
* 
* 

## Palkinnot ja tunnustukset

* Suomen päätoimittajien yhdistyksen Julius-palkinto 1989
* J. V. Snellman -mitali 2000

## Lähteet

* 
* 

### Viitteet

## Aiheesta muualla
SMS Thetis (1900)

**SMS Thetis** oli Saksan keisarikunnan laivaston Gazelle-luokan kevyt risteilijä ensimmäisessä maailmansodassa.

## Valmistus

Alus tilattiin Danzigin telakalta ja sen köli laskettiin vuonna 1899. Alus laskettiin vesille 3. heinäkuuta 1900 ja se valmistui 14. syyskuuta 1901.

## Palvelus
Alus poistettiin alusluettelosta 27. syyskuuta 1929 ja se myytiin seuraavana vuonna romutettavaksi.

## Lähteet
*
*

### Viitteet
Erciş

**Erciş** (; historiallinen nimi ) on kaupunki ja sitä ympäröivä alue  Turkissa Vanin maakunnassa. Kaupunginjohtaja on Fatih Çiftçi (AKP).

Tämä pieni alue on ollut useita kertoja historian kuluessa pääkaupunki. Sen linnoitti 1300-luvun alussa visiiri Ilkhanid Ali Shah.  Erciş siirrettiin 1841 tulvien vuoksi nykyiselle paikallaan Aladaan. Venäläiset valtasivat kaupungin 1914, mutta heidät karkotettiin 1. huhtikuuta 1918. Kaupungille aiheutti suurta tuhoa maanjäristys 23. lokakuuta 2011.

Alueen pinta-ala on 2&nbsp;115&nbsp;km², ja sitä ympäröi idässä Muradiye, lännessä Bitlis, pohjoisessa Ağrı ja etelässä Vanjärvi.

Erciş on Itä-Turkin kehittyneimpiä kaupunkeja. Siellä perinteiset kansanlaulut ovat yhä elävää todellisuutta. Seudulla kasvatetaan hedelmiä ja vihanneksia. Kaupunkiin ja sen ympäristöön on istutettu runsaasti poppeleita.

Vuonna 2008 alueen väkiluku oli 154&nbsp;499 (2008), ja se koostuu pääkaupungista ja kylistä. Maaseudulla asukkaita on 66&nbsp;832, kaupunkimaisilla alueilla 73&nbsp;733. Asukastiheys on 47/km². Itse Ercişin kaupungin väkiluku oli 77&nbsp;065.  Arvio vuodelle 2022 oli noin 93 000.

Kaupungin nimi saattaa juontua Urartun kuninkaan Argišti II nimestä.

## Historiallinen Artchesh
Vanjärven vedenpinnan nousun vuoksi vanha Artcheshin kaupunki hävisi vähitelleen 1700-luvulta alkaen. 1800-luvun jälkipuolella kirkkoja ja asuinrakennuksia ei enää näkynyt. Joskus harvoin matalan veden aikana voi kaupungin puolustusmuureja ja torneja näkyä.  Kun vesi peitti vanhan kaupungin uusi rakennettiin 1841 ylemmäksi Aladaan.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Ercis.cov
Ratsastusterapia

**Ratsastusterapia** on terapiamuoto, jossa hyödynnetään hevosta.

Terapiahevoselta vaaditaan tiettyjä ominaisuuksia. Sen on oltava terve, symmetrinen ja eikä liian laiha, liikkeiden on oltava rytmikkäät. Luonteeltaan sen on oltava luotettava, herkkä ja utelias, ja sen on reagoitava asioihin.

Ratsastusterapiaa on käytetty Suomessa yli 20 vuotta muun muassa CP-vammaisten, MS-tautia sairastavien ja masentuneiden hoidossa. Terapiaan pääsyyn tarvitaan lääkärin lähete. Kela ja hoitava taho korvaavat terapiaa. Suomessa on noin 80 terapiaa tarjoavaa ratsastustallia.

## Katso myös

* Vammaisratsastus

## Lähteet

## Kirjallisuutta
* Ratsastusterapia, toim. Sanna Mattila-Rautiainen, PS-kustannus, 2011 
* Marita Sandström, Ratsastusterapian vaikutukset neurofysiologian ja tutkimustulosten näkökulmasta, Suomen kuntoutusliitto, 2000

## Aiheesta muualla

*Suomen ratsastusterapeutit
Anders Bruse

**Anders Bruse** (k. luultavasti 1667) oli ruotsalainen urkuri ja urkujenrakentaja. Toimittuaan Linköpingin kirkon urkurina vuosina 1622–1641 hän siirtyi Uppsalaan, missä rakensi kuoriurut Uppsalan tuomiokirkkoon. Vuonna 1643 Bruse muutti Suomeen piispa Rothoviuksen pyynnöstä rakentamaan urut Turun tuomiokirkkoon. Tämän lisäksi Bruse teki sopimuksen Tallinnan Olavinkirkon urkujen rakentamisesta, mutta hanke ei toteutunut. 

## Lähteet

*

### Viitteet
Ivantejevo

**Ivantejevo** (, ) on maalaiskunta ja sen keskuskylä Venäjällä Novgorodin alueen Valdain piirissä. Se sijaitsee Valdain ylängöllä 25 kilometriä Valdain kaupungista lounaaseen. Kylässä on 900 ja kunnassa 1000 asukasta (vuonna 2009).

Ivantejevon kunnan pinta-ala on 363 neliökilometriä. Se rajoittuu lännessä Valdain piirin Semjonovštšinan, pohjoisessa Jaželbitsyn ja Korotskon ja idässä Jedrovon kuntaan sekä etelässä Demjanskin piiriin. Pinta-alasta 81,2 % on metsää, 6,9 % vesialueita ja 6,7 % maatalousmaata. Keskuskylän lisäksi kuntaan kuuluu 18 kylää: Bolšoje Gorodno, Bolšoje Ukleino, Bujakovo, Jakonovo, Knjažjovo, Kozlovo, Maloje Gorodno, Maloje Ukleino, Mirobuditsy, Myslovitši, Niva (entinen Nebylitsy), Novaja Ivanovka, Novinka, Russkije Noviki, Savkino, Simaniha, Suhaja Vetoš ja Višnjovka. Ivantejevon kylän vieressä sijaitsee entinen varuskunta-alue Valdai-5.

Seutu on entistä valdainkarjalaisten asuinaluetta. Gorodnon pogostaan kuulunut Ivantejevon kylä mainitaan karjalaisten asuttamana 1800-luvun puolivälissä. Eräissä muissa kylissä karjalaisasutus säilyi 1900-luvulle saakka.

Ivantejevon kautta kulkee Valdain ja Demjanskin välinen maantie. Tärkeimpiä työnantajia ovat hallinto ja julkiset palvelut. Puolet työvoimasta työskentelee kunnan ulkopuolella. Kunnassa on lastentarha, keskikoulu, kulttuuritalo, kirjasto, lääkärin vastaanotto, vanhainkoti, säästökassa ja posti. Nähtävyyksiin kuuluvat muinaiset asuin- ja hautapaikat sekä Bolšoje Gorodnon, Nivan ja Russkije Novikin kirkot.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Ivantejevon kunnan sivusto
Verve

**Verve** voi tarkoittaa seuraavia:
*Verve, suomalainen yritys
*Verve Energy, australialainen yritys
*Verve Records, yhdysvaltalainen levy-yhtiö
*The Verve, englantilainen rockyhtye
*Ford Verve, Fordin konseptiauto
*Verve, sukunimenä:
** Eljas Verve (s. 1959), suomalainen blues- ja jazzkitaristi
Rugambwa

**Rugambwa** on muun muassa seuraavien henkilöiden sukunimi:

* Laurean Rugambwa (1912–1997), tansanialainen katolinen arkkipiispa ja ensimmäinen afrikkalainen kardinaali
* Novatus Rugambwa (1957–2025), tansanialainen katolinen arkkipiispa ja Pyhän istuimen diplomaatti
* Protase Rugambwa (s. 1960), tansanialainen piispa
APP

**APP** voi tarkoittaa seuraavia:

* App., *Actinobacillus pleuropneumoniae*, paiseinen keuhkokalvontulehdus
* APP, amyloidiprekursoriproteiini, hermoston toimintaan liittyvä proteiini
* APP, Asia Pulp & Paper, singaporelainen sellua ja paperia tuottava yritys
* APP, Australian Protectionist Party, australialainen puolue
* APP, The Alan Parsons Project, brittiläinen rockyhtye.
* Sovellusohjelman lyhenne
Meijerialan Ammattilaiset MVL

**Meijerialan Ammattilaiset MVL** on suomalainen ammattijärjestö. Järjestö on perustettu vuonna 1945 ja sen jäsenistön muodostavat meijeriteollisuudessa työskentelevät erikoiskoulutetut työntekijät sekä tekniset toimihenkilöt. Meijerialan Ammattilaisten jäseniä työskentelee maidonjalostusteollisuudessa esimerkiksi meijeristeinä, meijeriteknikkoina, meijeri-insinööreinä, laborantteina sekä koneteknikkoina. MVL neuvottelee Elintarviketeollisuusliitto ETL:n kanssa meijerialan palkoista ja työehdoista. MVL on STTK:n jäsen.

## Historia
Meijerialan Ammattilaiset MVL perustettiin 27. toukokuuta 1945 Tampereella nimellä Meijeriammattiväen Yhdistys. Vuonna 1948 yhdistyksen nimi muutettiin Meijeriväen Liitoksi. Ensimmäisen meijerialaa koskevan palkkasopimuksen liitto solmi työnantajaosapuolen kanssa vuonna 1951. Samana vuonna ilmestyi ensimmäisen kerran myös liiton jäsenlehti Maitotalous. Vuonna 1968 perustettiin liiton jäsenistön työttömyysturvaa hoitamaan Meijeriväen työttömyyskassa. Vuonna 1972 Meijeriväen Liitto liittyy keskusjärjestö STTK:hon. Samana vuonna liitto antoi myös historiansa ensimmäisen lakkovaroituksen. Sitkeiden neuvotteluiden ansiosta lakko onnistuttiin välttämään ainoastaan muutama tunti ennen sen alkamista. Nykyisen nimensä Meijerialan Ammattilaiset MVL yhdistys sai vuoden 2004 sääntöuudistuksen yhteydessä. 

## Muuta
Ammatillisen edunvalvonnan ja työehtosopimusneuvotteluiden lisäksi MVL järjestää jäsenilleen laajaa loma- ja vapaa-ajantoimintaa. Paikallistasolla toiminnasta vastaa 12 alueyhdistystä. Alueyhdistyksen lisäksi MVL:n piirissä toimii opiskelijayhdistykset Hämeen ammattikorkeakoulun meijeri-insinööriopiskelijoita ja Hämeen ammatti-instituutin meijeristiopiskelijoita varten sekä oma eläkeläisryhmä. 

## Aiheesta muualla
*Meijerialan Ammattilaiset MVL STTK:n sivuilla 
*MVL Facebookissa

## Lähteet
Guanaja

**Guanaja** on saari Islas de la Bahían saariryhmässä Hondurasissa. Guanaja on noin 8 kilometriä leveä ja 18 kilometriä pitkä saari, joka sijaitsee noin 50 kilometriä pohjoiseen Hondurasin rannikosta. Saarella asuu noin 10&nbsp;000 asukasta. Heistä pääosa asuu Bonaccan kaupungissa, joka sijaitsee Guanajan edustalla olevalla pienellä särkällä. Saaren muut asutuskeskukset ovat Mangrove Bight ja Savannah Bight.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
(136198) 2003 UJ296

**(136198) 2003 UJ<sub>296</sub>** (kirjoitetaan myös **(136198) 2003 UJ296**) on Marsin ja Jupiterin väliseen pääasteroidivyöhykkeeseen kuuluva pikkuplaneetta eli päävyöhykkeen asteroidi. Se löydettiin Spacewatch-ohjelmalla vuonna 2003. Kohteen absoluuttinen magnitudi (H) on . Kiertoradan eksentrisyys on  ja inklinaatio on . Kiertoaika Auringon ympäri on noin .

## Lähteet
*JPL Small-Body Database Browser: 136198 (2003 UJ296) 
*IAU Minor Planet Center: Discovery Circumstances: Numbered Minor Planets 
*ABSOLUTE MAGNITUDE (H) 

### Viitteet
Kiinnite

**Kiinnite** on filminkehityksessä käytettävä kemikaali.

Kun filmi on käynyt läpi varsinaisen kehityksen, on siinä kuitenkin yhä jäljellä valonherkkää materiaalia, joka on poistettava että kuva säilyisi valossa.  Tarkoitukseen käytetään eri kemikaaleja, joista käytetyin on natriumtiosulfaatti. 

Kehityksen ja muiden tarvittavien vaiheiden jälkeen filmi tai vedos upotetaan eri menetelmillä - koneellisesti, kehitystankissa tai käsin - natriumtiosulfaattiliuokseen joka liuottaa valoherkän materiaalin neutraloimalla sen.  Kiinnittäminen perustuu siis siihen että kehitteet ovat emäksisiä ja kiinnitteet happamia.  

Kiinnityksen jälkeen työ on vielä huuhdottava, koska kiinnitteen jäämät saattavat ajan myötä tahria tai syövyttää kuvan pilalle.  Joskus on käytetty erityistä emäksistä kiinnitteenhävittäjäliuosta, mutta sen haittana on mm. paperikuvien tarttuminen kuvankuivaimen kankaaseen.  Aine onkin nykyisin jäänyt pois harrastekäytöstä, vain ammattilaisten automaattikoneissa sitä esiintyy.

## Lähteet
* Feininger, Andreas: Photographer, 1986 
* Feininger, Andreas: Värivalokuvaus 1974 
* Jäämaa, Ilmari: Nuorten kokeilijain ja keksijäin kirja, 13. painos, 1958
* Kameralehti
Motagua

**Motagua** on hieman yli 485 kilometriä pitkä joki Guatemalassa ja Hondurasissa. Se on Guatemalan pisin joki, ja sen virtaus on 208,7 m³/s. Motaguajoen valuma-alue on laajuudeltaan 12 670&nbsp;km². Joki muodostaa osan Guatemalan ja Hondurasin välisestä rajasta.

Motaguan lähteet ovat Guatemalan keskiylängöllä lähellä Chichicastenangon kaupunkia. Se virtaa pääasiassa itään ja koilliseen ja tyhjentää vetensä Hondurasinlahteen Hondurasin rajalla. Joki on noin 200 kilometrin matkalta purjehduskelpoinen, ja sitä pitkin kuljetetaan banaaneja, muita hedelmiä ja kahvia.

## Lähteet
Milstein

**Milstein** on muun muassa seuraavien henkilöiden sukunimi:

* César Milstein (1947-2002), argentiinalainen biokemisti, Nobelin lääketieteen palkinnon saaja
* Lev Milstein, *Lewis Milestone* (1895-1980), yhdysvaltalainen elokuvaohjaaja
* Nathan Milstein (1903-1992), ukrainalais-yhdysvaltalainen viulisti
Minä olen muistanut

**Minä olen muistanut** voi tarkoittaa seuraavia asioita:

* *[[Minä olen muistanut (Kaija Koon albumi)|Minä olen muistanut]]*, Kaija Koon albumi
* *[[Minä olen muistanut (Kim Lönnholmin albumi)|Minä olen muistanut]]*, Kim Lönnholmin albumi
Batavia

**Batavia** voi tarkoittaa seuraavia:

* Batavia, nykyisten Alankomaiden nimitys roomalaisaikana, jolloin alueella asuivat bataavit
* Batavian tasavalta, tasavalta Alankomaiden ja Belgian alueella 1795–1806
* Batavia, Hollannin Itä-Intian kauppakomppanian vuonna 1628 rakennettu purjelaiva
* Batavia, Indonesian pääkaupungin Jakartan entinen nimi
* Batavia, kaupunki New Yorkin osavaltiossa Yhdysvalloissa.
* Batavia, kaupunki Surinamessa
Bremse

**Bremse** oli Saksan laivaston tykistökoululaiva (). Aluksessa kokeiltiin uutta meridieseliä, joka otettiin käyttöön taskutaistelulaiva *[[Deutschland (1931)|Deutschlandilla]]*. Toisessa maailmansodassa alus palveli uppoamiseensa syyskuussa 1941 saakka lähinnä saattajana.

## Palvelus
*Bremse* otettiin palvelukseen 14. kesäkuuta 1931, ja se aloitti uransa Kielissä tykistökoululaivana vanhentuneen edeltäjänsä korvaajana. Alus oli huollettavana 1933, jolloin se myös modernisoitiin. Sen vakavuutta parannettiin mastojen lyhentämisellä ja tulenjohtojärjestelmä poistettiin.

Vuonna 1939 alus esiintyi elokuvassa *Der letzte Appell* Britannian kuninkaallisen laivaston *[[HMS Amphion (1911)|HMS Amphionina]]*, jolloin alukselle oli rakennettu kaksi lisäsavuhormia.

Saksan Puolan offensiivin aikana syyskuussa 1939 *Bremse* saattoi apumiinalaiva *Tannebergia* ja *Hansestadt Danzigia* ja lokakuussa suojasi joukkojenkuljetussaattueita Itämerellä. Operaation päätyttyä alus palasi tykistökouluun Kieliin, missä se palveli aina maaliskuuhun 1940 saakka.

Operaatio Weserübungissa huhtikuun alussa 1940 alus kuului Bergeniin hyökänneeseen osasto 3:een, jonka muut alukset olivat risteilijät *[[Köln (1928)|Köln]]* ja *[[Königsberg (1927)|Königsberg]]*, 1. moottoritorpedovenelaivueen seitsemän S-venettä sekä emälaiva *Karl Peters* sekä 6. torpedovenelaivueen *Leopard* ja *Wolf*. Osasto kuljetti mukanaan noin 1&nbsp;900 maavoimien sotilaan maihinnousuosaston Bergeniin. Alukseen osui kaksi Norjan rannikkotykistön 210 millimetrin kranaattia. Se korjattiin Stavangerissa. Höyryalus *[[SS Donau]]* törmäsi alukseen 1. marraskuuta Bergenin edustalla, minkä seuraukset eivät kuitenkaan olleet vakavat. Kesäkuussa 1940 alus palasi Kieliin saattajaksi.

Britannian laivaston ilmavoimien lentotukialus ''HMS Victoriousilta'' nousseet Fairey Albacoret pommittivat alusta 30. heinäkuuta. Alukseen ei kuitenkaan saatu osumia.

Aluksen saattaessa 6. syyskuuta 1941 Hammerfjordissa joukkojenkuljetusaluksia *Tannenfelsiä* ja *Barcelonaa* osasto joutui Britannian kuninkaallisen laivaston risteilijöiden *[[HMS Nigeria]]n* ja ''HMS Auroran'' yllättämäksi. *Bremse* sai vedettyä risteilijät pois joukkojenkuljetusalusten luota, mutta se upposi *Nigerian* törmättyä alukseen.

## Lähteet
*
*
*

### Viitteet
Seeds of Heaven

**Seeds of Heaven** on Blue Systemin vuonna 1991 julkaistu albumi. Sillä on enemmän hitaita ja rauhallisempia kappaleita, kuin Blue Systemin albumeilla yleensä.

## Kappaleet
Kaikki kappaleet kirjoittanut Dieter Bohlen.
# ”La Serenata (Overture)” – 1:36
# ”Lucifer” – 3:46
# ”Testamente D'Amelia” – 5:35
# ”Is She Really Going Out With Him?” [Liveäänitys Leningradista syksyltä 1990] – 3:28
# ”Read My Lips” – 4:05
# ”Is It a Shame” – 3:38
# ”Sad Girl in the Sunset” – 4:35
# ”Lisa Said…” – 5:05
# ”The Wind Cries (Who Killed Norma Jean)” – 3:58
# "Don't Tell Me…” – 3:55
Suomen Urheilukuninkuuskilpailut 1905

**Suomen urheilukuninkuudesta** kilpailtiin Viipurissa 11. - 12. kesäkuuta 1905. Viipurin Reippaan Heikki Åhlman saavutti kuninkuuden ja maisterinarvon. Myös toiseksi sijoittunut Ek saavutti maisterin vaatimustason. Pisteet laskettiin kahdeksasta kaikille pakollisesta lajista. Vaihtoehtoiset lajit olivat ratkaisevia vain maisterin- ja kandidaatin arvoa tavoiteltaessa. 
 
## Lopputulokset

Lajit: 1. leuanveto, 2. kieppi, 3.korkeushyppy 4.pituushyppy, 5.keihäänheitto, 6.kuulantyöntö 7. 100 metriä 8. 1 500 metriä 9. Vaihtoehto I: kiekko, hirrensyöksy tai seiväshyppy 10. Vaihtoehto II: 10 km hiihto tai 500 m uinti. Heitto- ja hyppylajeissa tulokset ovat molempien käsien tai jalkojen yhteistuloksia.

## Lähteet
* 17.06.1905 Wiipurin Sanomat. Supistus no 48
Airspeed Courier

**Airspeed Courier** oli Airspeedin valmistama brittiläinen matkustajalentokone, jonka suunnittelivat N. S. Tiltman ja A. H. Tiltman. Couriereita valmistettiin yhteensä 16 kappaletta, mikä oli huomattavasti enemmän kuin Airspeedin edellisiä lentokoneita.

Helmikuussa 1934 Yhdistyneen kuningaskunnan ilmavoimat hankki yhden Courierin viestintätehtäviin mutta palautti sen Airspeedin kehitettäväksi seuraavana vuotena. Toisessa maailmansodassa kymmenen Courieria palveli ilmavoimissa viestintä- ja kuljetustehtävissä. Näistä vain yksi selviytyi sodan läpi, ja se palautettiin siviilikäyttöön 18. tammikuuta 1946.

## Rakenne
AS.5-mallin koneiden siivet olivat kangaspinnoitettua- ja runko vaneripinnoitettua puurakennetta etuosaa lukuun ottamatta, joka oli rakenteeltaan hitsattua teräsputkea. Moottori kiinnittyi eturungon metallirakenteeseen. Siiven 3,1 metrin mittainen keskiosa kiinnittyi kiinteästi runkoon, uloimpien osien kiinnittyessä keskiosaan neljällä pultilla. Koneen hydraulitoimisessa sisäänvedettävässä laskutelineissä käytettiin öljypneumaattisia joustintukia ().

Konetyypistä oli myöhemmin suunnitteilla Kanadan markkinoille suunnattu kokometallinen AS.11-versio.

## Versiot
***AS.5A Courier I** Britannian malli, Lynx IVc -moottorit. Ensilento vuonna 1933.
***AS.5B Courier II** vientimalli, Cheetah V -moottorit. Ensilento vuonna 1933.
***AS.5C Courier** kokeilumalli Napier Rapier -moottoreilla. Ensilento vuonna 1934.
***AS.5J Courier** Armstrong Siddley Cheetah -moottoreilla varustettu malli. Ensilento vuonna 1935.
***AS.11 Courier** Kanadan markkinoille suunniteltu kokometallinen versio.

## Tekniset tiedot (AS.5A Courier I)

## Lähteet
*

### Viitteet

## Aiheesta muualla
*
Kesäyön unelma (täsmennyssivu)

**Kesäyön unelma** voi tarkoittaa ainakin seuraavia:

**[[Kesäyön unelma]]*, William Shakespearen näytelmä
**[[Kesäyön unelma (Mendelssohn)|Kesäyön unelma]]*, Felix Mendelssohnin säveltämä alkusoitto ja näytelmämusiikki
**[[Kesäyön unelma (Britten)|Kesäyön unelma]]*, Benjamin Brittenin säveltämä ooppera
**[[Kesäyön unelma (vuoden 1935 elokuva)|Kesäyön unelma]]*, yhdysvaltalainen elokuva vuodelta 1935
**[[Kesäyön unelma (vuoden 1994 televisioelokuva)|Kesäyön unelma]]*, suomalainen televisioelokuva vuodelta 1994
**[[William Shakespearen Kesäyön unelma]]*, yhdysvaltalainen elokuva vuodelta 1999

## Katso myös
*Kesäyö (täsmennyssivu)
Kurskin asema (Moskova)

**Kurskin asema** (, Станция Москва-Пассажирская-Курская, *Stantsija Moskva-Passažirskaja-Kurskaja*, ’Moskovan Kurskin-matkustaja-asema’) on yksi Moskovan suurimmista rautatieasemista. Asemalta liikennöidään vilkkaasti erityisesti etelään (Etelä-Venäjälle ja Ukrainaan), koilliseen ja itään. Myös osa esimerkiksi Pietarin Moskovan aseman ja Murmanskin junista Ukrainaan ja Venäjän eteläosiin kulkee Kurskin aseman kautta. Kaukojunien ohella aseman lähiliikenne on runsasta.

Hallinnollisesti Kurskin asema kuuluu Venäjän rautateiden Moskovan seudun ja maan lounaisosien rataverkosta ja asemista vastaavan Moskovan rautateiden vastuualueeseen.

## Sijainti

Kurskin asema sijaitsee Moskovan ydinkeskustan itäpuolella, Punaiselta torilta asemalle on noin 2,6 kilometriä. Lähimmät, toisiinsa tunnelilla liitetyt metroasemat ovat *Kurskaja* ja *Tškalovskaja* (linjat 3, 8, 10) 

## Historia

Kurskin aseman historia alkaa 1860-luvulta, jolloin asemarakennus oli aluksi puinen ja sijaitsi eri paikassa kuin nykyinen asema. Nykyinen rakennus on alkujaan 1930-luvulta, ja sen eteen rakennettiin 1972 laatikkomaisempi laajennus.

## Kurskin rautatieasema Kurskissa

Moskovan Kurskin asemalta liikennöi päivittäin useita vuoroja Kurskissa sijaitsevalle Kurskin rautatieasemalle.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Kurskin aseman sivusto   (kursky.dzvr.ru)
* Moskovan matkustustiedote: varovaisuutta asemilla!  (formin.fi)
* Venäjän rautateiden matkustajaliikenteen sivut, sis. aikatauluhaku  (pass.rzd.ru)
* Moskovan Kurskin aseman lähijunien asemakaavio  (pass.rzd.ru)
* Kurskin aseman lähijunien haku  (yandex.ru)
* Aikatauluhaku Moskovan Kurskin asemalle  (poezda.net)
*  ,  (parovoz.com)
106 Dione

**106 Dione** on päävyöhykkeen asteroidi Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidin löysi James Craig Watson 10. lokakuuta 1868. Ennen nimeämisestä se tunnettiin väliaikaisella tunnuksella **A868 TA** tai **1868 TA**.

Asteroidi kiertää Auringon ympäri  (noin ) kiertoradalla, jossa se on lähimmillään  ja etäisimmillään  astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidin absoluuttinen magnitudi (H) on  ja sen läpimitta on noin . Asteroidin pyörähdysaika akselin ympäri on  ja sen spektrityyppi on G-tyyppiä Tholenin luokituksessa ja Cgh-tyyppiä SMASSII-luokituksessa.

Asteroidi on nimetty kreikkalaisen mytologian Dione-jumalattaren mukaan.

Saturnuksella on myös kuu Dione

## Lähteet
*JPL Small-Body Database Browser: 106 Dione 
* 
*ABSOLUTE MAGNITUDE (H) 

### Viitteet