open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Zygophyllum coccineum

***Zygophyllum coccineum*** on mehikorvakasvien heimoon kuuluvan mehikorvien suvun pensas. Se on kuivakkokasvi, joka kasvaa kuivilla aavikoilla.

## Kuvaus
### Oksat ja lehdet
*Z. coccineum* kasvaa noin 75 senttimetriä korkeaksi ja metrin levyiseksi. Sillä on paljon haarautuvat alhaalta puutuneet kohenevat oksat joiden päällä on aluksi ohutta harmaata karvaa, myöhemmin ne muuttuvat paljaiksi. Lehdet ovat meheviä, sylinterimäisiä ja vastakkaisia.

### Kukat ja hedelmä
*Z. coccineum* kukkii helmikuusta huhtikuuhun. Kukat ovat yksikotisia. Sillä on viisi vihreänkellertävää, tylppää pyöreäkärkistä verholehteä, joiden pituus on noin 4–6 millimetriä ja leveys 2–3 millimetriä. Terälehdet ovat vaaleankellertävät, hennon karvaiset, jotka ovat pituudeltaan noin 5–7 millimetriä ja 2–2,5 millimetriä leveitä. Heteitä on 10. Emilehtiä on viisi ja emissä on viisi lokeroa.

Hedelmä on lohkohedelmä. Sen palko on lieriömäinen ja siemenet soikeita.

## Kasvupaikat ja levinneisyys
*Z. coccineum* kasvaa Pohjois-Afrikassa, Siinain niemimaalla, Arabian niemimaalla, Etelä-Palestiinassa, Etelä-Jordaniassa ja Etelä-Irakissa kuivilla aavikkoalueilla.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* 
* 
* 
* 
*
Linotype GmbH

**Linotype** on yritys, joka myy ja lisensoi kirjaintyyppejä. Linotype on nykyisin osa Monotype Imaging -konsernia.

Alun perin Linotype valmisti latomakoneita. Linotype-latomakoneen keksijä Ottmar Mergenthaler perusti yrityksen vuonna 1890 New Yorkissa nimellä Mergenthaler Linotype Company. Yhtiö alkoi 1900-luvun alussa kehittää myös omia kirjaintyyppejä latomakoneitaan varten.

Linotype avasi tytäryritykset mm. Englantiin ja Saksaan, ja vuonna 1948 Linotype GmbH:n Frankfurtin haarakonttorista tuli Saksan yrityksen päätoimipiste. Linotype alkoi myös hankkia omistukseensa eri kirjasinvalimoita – mm. D. Stempel AG, Haas’sche Schriftgießerei ja Deberny & Peignot – ja niiden kirjaintyyppien oikeuksia. Linotype lopetti 1970-luvulla kohopainokoneiden valmistuksen ja alkoi kehittää valolatomakoneita.

1980-luvulla Linotype alkoi myydä laajaksi kasvaneen kirjaintyyppikokoelmansa lisenssejä muiden valmistajien käyttöön. Merkittävin lisensointi oli tunnetuimpien Linotypen kirjaintyyppien oikeuksien myynti Adobelle, joka alkoi markkinoida niitä PostScript Type 1 -fontteina.

Vuonna 1997 Linotypen kirjaintyyppien kokoelma muodosti oman osaston, jonka johtoon tuli Bruno Steinert. Siitä kehittyi yksi maailman laajimmista fonttikirjastoista, *Linotype Library*. Vuonna 2005 Linotype Library muutti nimekseen Linotype GmbH, ja vuonna 2006 Monotype Imaging osti sen. Linotype jatkaa kuitenkin itsenäisenä yksikkönä.

## Katso myös
* Linotype-ladontakone

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Ala-Hella

**Ala-Hella** on Lapuan Hellanmaassa sijaitseva kylä. Kylä sijaitsee Ylihärmän rajan lähellä Hellanmaantien (yhdystie 7233) varrella.
Ammunta kesäparalympialaisissa 2020

**[[Ammunta|Ammunnassa]]** kilpailtiin **[[Kesäparalympialaiset 2020|Tokion paralympialaisissa 2020]]** 12. kertaa. Ammuntakilpailut pidettiin Asakan ammuntaradalla. Kilpailut käytiin 30. elokuuta – 5. syyskuuta 2021. Ammunnassa kilpailtiin 13 eri lajissa, joista kolme oli varattu vain miehille, kolme vain naisille ja loput seitsemän oli sekalajeja. Yhteensä urheilijoita ammuntaan osallistui 154.

## Karsinnat
Yhdestä maasta sai osallistua korkeintaan 12 urheilijaa siten, että korkeintaan kahdeksan edusti samaa sukupuolta. Karsintatapahtumia oli viisi: vuoden 2018 ja 2019 maailmanmestaruuskilpailut sekä vuosien 2018, 2019 ja 2020 World Cup. Näiden lisäksi isäntämaa Japanille myönnettiin yksi paikka kummallekin sukupuolelle. Näiden lisäksi paralympialaisiin kutsuttiin neljä urheilijaa, joista kaksi oli miehiä ja kaksi naisia.

## Aikataulu

## Mitaliyhteenveto
SH1 tarkoittaa sellaisia kilpailuja, joissa ei käytetä erillistä tukea aseelle. SH2-kilpailuissa saa käyttää erillistä tukea aseelle.

### Miehet

### Naiset

### Seka

## Lähteet
Noitamonnit

**Noitamonnit** (*Rineloricaria*) on imumonnien (Loricariidae) heimoon kuuluva kalasuku. Kun suvun lajeja on määritetty Etelä-Amerikassa 1900-luvun alussa, kalojen pyydystyspaikka on kuvattu joskus melko epämääräisesti. Uusia lajeja löytyy jatkuvasti, ja vanhoja määritetään uudelleen. FishBasen mukaan siihen kuuluu yhteensä 63 lajia, joista suomenkielinen nimi on ainakin keltanoitamonnilla (*Rineloricaria latirostris*), pikkunoitamonnilla (*Rineloricaria microlepidogaster*) ja pisamanoitamonnilla (*Rineloricaria pareiacantha*).

## Lähteet
Ilja Mihejev

**Ilja Andrejevitš Mihejev** (; s. 10. lokakuuta 1994 Omsk, Venäjä) on venäläinen jääkiekkoilija, joka edustaa NHL-seura Chicago Blackhawksia. Hän on aiemmin edustanut KHL:n Avangard Omskia. Mihejev on vasemmalta laukova hyökkääjä. Mihejev on pelannut Venäjän maajoukkueen riveissä MM-kilpailuissa 2018.

## Ura
Mihejev pelasi VHL:n Jermak Angarskin riveissä kaudella 2013–2014. Vuotta myöhemmin hän debytoi KHL:ssä Avangard Omskin paidassa. Mihejev edusti Omskia 5 kautta ennen NHL-sopimusta. Mihejevin paras KHL-kausi tehopisteillä mitaten oli 2018–2019, jolloin hän teki 23 maalia ja 45 tehopistettä. Toronto Maple Leafs allekirjoitti Mihejevin kanssa sopimuksen vuonna 2019. Lokakuussa 2020 Mihejev teki Maple Leafsin kanssa kaksivuotisen ja yhteensä 3,29 miljoonaa dollarin arvoisen. Heinäkuussa 2022 Mihejev teki vapaana agenttina neljävuotisen ja yhteensä 19 miljoonan dollarin arvoisen sopimuksen. Kesäkuussa 2024 Canucks kauppasi Mihejevin, Sam Laffertyn ja toisen kierroksen varausvuoron vuoden 2027 varaustilaisuudessa Chicago Blackhawksiin vaihdossa neljännen kierroksen varausvuoroon vuoden 2027 varaustilaisuudessa.

## Lähteet
Boccia kesäparalympialaisissa 2020

**[[Boccia]]ssa** kilpailtiin **[[Kesäparalympialaiset 2020|Tokion paralympialaisissa 2020]]** 10. kertaa. Bocciakilpailut pidettiin Ariake Gymnastics Centressä. Kilpailut käytiin 28. elokuuta – 4. syyskuuta 2021. Bocciassa kilpailtiin seitsemässä lajissa, jotka kaikki on sekakilpailuja. Yhteensä urheilijoita bocciaan osallistui 116.

Menestynein maa oli Slovakia, jonka urheilijat saavuttivat kaksi kultamitalia. Thaimaalaiset ja japanilaiset urheilijat saavuttivat yhteensä kolme mitalia kumpikin.

## Karsinnat
Yhdestä maasta sai osallistua korkeintaan yksi pari tai joukkue pari- ja joukkuekilpailuihin. Yksilökilpailuissa ei ollut samanlaista rajoitusta. Joukkue- ja parikilpailuihin oli muutama karsintatapa: isäntämaa Japanille annettiin yksi paikka jokaiseen kilpailuun. Näiden lisäksi kolme alueellisesti (Eurooppa, Aasia/Osenia, Amerikka/Aasia) parasta joukkuetta tai paria pääsi suoraan paralympialaisiin. Kuusi paria tai joukkuetta valittiin rankingin perusteella. Joukkue- ja parikilpailuihin osallistui 10 paria tai joukkuetta. Yksilökilpailuihin osallistui 20 tai 24 urheilijaa. Alueellisista kilpailuista pääsi kolme urheilijaa, kolme valittiin yksilörankingin peruteella (vain sellaiset urheilijat, jotka edustivat maata, jotka eivät kilpaile pari- tai joukkuekilpailuissa), 3 tai 7 urheilijaa valittiin pari/joukkuerankingin perusteella ja yksi nainen rankingin perusteella maista, jotka eivät osallistu joukkuekilpailuun. Jokaisesta joukkuekilpailuun osallistuvasta maasta yksi urheilija sai osallistua yksikökilpailuun.

## Aikataulu

## Mitaliyhteenveto

{| 

### Mitalit

## Lähteet
Pikkuharttia

**Pikkuharttia** (*Harttia kronei*) on imumonnien (Loricariidae) heimoon kuuluva kalalaji. Sitä tavataan Etelä-Amerikan trooppisissa vesissä. Pikkuharttia voi yltää jopa 12 senttimetrin pituuteen. Sen ravintoa ovat kasviplankton, äyriäiset ja hyönteiset.

## Lähteet
Salamurhaajan oppipoika

**Salamurhaajan oppipoika** () on yhdysvaltalaisen Robin Hobbin kirjoittama fantasiakirja ja Näkijän taru -trilogian ensimmäinen osa. Englanninkielinen alkuteos ilmestyi alun perin vuonna 1995 ja se julkaistiin suomeksi Kustannusosakeyhtiö Otavan julkaisemana vuonna 1996.

Kirja kertoo äpäräprinssi Fitz Uljas Näkijän varhaiselämästä Peuralinnassa, jossa hänestä koulitaan salamurhaaja. Fitzillä on sekä sukunsa perinteinen taikuus, Taito, että pelätty ja halveksittu eläintaikuus, Vaisto.
Jessica Kähärä

**Jessica Ida Olivia Kähärä** (s. 1. elokuuta 2001 Mikkeli) on suomalainen yleisurheilija, joka on menestynyt eri hyppylajeissa ja 100 metrin aitajuoksussa. Hän edustaa Mikkelin Kilpa-Veikkoja ja häntä valmentaa Johan Meriluoto.

Kähärä saavutti Kalevan kisoissa 2018 pronssia sekä korkeus- että pituushypyssä. Kalevan kisoissa 2019 hän saavutti pronssia korkeushypyssä ja sijoittui neljänneksi kolmiloikassa. Turun Kalevan kisoissa 2020 Kähärä oli myös korkeushypyssä pronssilla. Joensuussa 2022 hän saavutti hopeaa 100 metrin aitajuoksussa ja pituushypyssä. Lahden Kalevan kisoissa 2023 Kähärä sijoittui pronssille kolmiloikassa. Vaasan Kalevan kisoissa 2024 hän voitti Suomen-mestaruuden pituushypyssä ja saavutti hopeaa kolmiloikassa. 

Kähärä voitti korkeushypyssä kultaa sisäratojen SM-kilpailuissa 2019 ennätystuloksellaan 190&nbsp;cm ja pituushypyssä SM-halleissa 2023 tuloksella 629&nbsp;cm. SM-halleissa 2024 Kähärä voitti pituushypyssä mestaruuden tuloksella 651. ja sijoittui kolmiloikassa toiseksi. Sisäratojen SM-kilpailuissa 2025 hän voitti pituushypyssä kultaa ennätyksellään 668.

Kähärä saavutti alle 18-vuotiaiden Euroopan-mestaruuskilpailuissa 2018 Unkarin Győrissä hopeaa korkeushypyssä silloisella ennätystuloksellaan 183&nbsp;cm ja pronssia kolmiloikassa ennätystuloksellaan 13,29&nbsp;m. Hän karsiutui korkeushypyn loppukilpailusta Glasgow'n sisäratojen EM-kilpailuissa 2024. Hän sijoittui alle 20-vuotiaiden Euroopan-mestaruuskilpailuissa 2019 seitsemänneksi kolmiloikassa ja kahdeksanneksi korkeushypyssä. Kähärä voitti vuoden 2023 alle 23-vuotiaiden Euroopan-mestaruuskilpailuissa Espoossa kolmiloikassa pronssia tuloksella 13,59 cm. Hän karsiutui Rooman EM-kilpailuissa 2024 pituushypyn ja kolmiloikan loppukilpailusta. Nanjingin sisäratojen MM-kilpailuissa 2025 hän sijoittui pituushypyssä yhdeksänneksi tuloksella 644.

Kähärän ennätyksiä ovat 100 metrin aitajuoksussa 13,30, korkeushypyssä 190&nbsp;cm hallissa ja 187&nbsp;cm ulkoradoilla, pituushypyssä 651&nbsp;cm ulkoradoilla ja 668&nbsp;cm hallissa sekä kolmiloikassa 13,87&nbsp;m ulkoradoilla ja 13,58&nbsp;m hallissa.

Jessica Kähärän isosisko Jasmin Kähärä ja pikkuveli Jesse Kähärä kilpailevat maastohiihdossa. Sisarusten äiti Catharina Svenlin valittiin 1980-luvulla kolmena vuonna Suomen parhaaksi naislentopalloilijaksi.

## Lähteet
Marco Nowak

**Marco Nowak** (s. 23. heinäkuuta 1990 Dresden) on saksalainen uransa lopettanut jääkiekkoilija, pelipaikaltaan puolustaja.  Nowak on edustanut pääsarjatasolla myös Nürnberg Ice Tigersiä. Nowak pelasi Saksan maajoukkueessa vuoden 2019 MM-kilpailuissa. Nowak laukoo oikealta.

## Ura
Nowak debytoi DEL-liigassa kaudella 2007-08 Düsseldorferin paidassa. 4 vuoden päästä Nowak teki sopimuksen Nürnberg Ice Tigersin kanssa. Nowak edusti Nürnbergiä 3 kautta, jonka jälkeen hän palasi Düsseldorferin riveihin. Kaudella 2018-19 Nowak toimi Düsseldorferin varakapteenina.

## Lähteet
Miesten Salibandyliigan kausi 2019–2020

**Miesten Salibandyliigan kausi 2019–2020** on järjestyksessään 34. Miesten Salibandyliigan kausi. Liigan runkosarja alkaa 21. syyskuuta ja päättyy 29. helmikuuta. Kauteen hallitsevana mestarina lähtee neljä viimeistä mestaruutta voittanut Classic. Edellisen Divari-kauden mestari Tikkurilan Tiikerit, sekä toinen ÅIF nousevat liigaan kaudeksi 2019–2020. Koovee ja FBT Karhut putosivat Divariin edellisen kauden päätteeksi. Kausi keskeytettiin 20. maaliskuuta 2020 koronaviruksen leviämisen hillitsemiseksi,minkä takia pudotuspelit jäivät pelaamatta. Suomen mestaruutta ei jaettu ensimmäistä kertaa Salibandyliigan historiassa.

## Joukkueet

## Runkosarja

V = voitto, Vja = jatkoaikavoitto , Vrl = rankkari voitto , Hrl = rankari häviö,  Hja = jatkoaikatappio, H = tappio

## Pudotuspelit

## Aiheesta muualla
* Virallinen sivusto
Johannesbaptistia

**Johannesbaptistia** on heimonsa **Cyanothrichaceae** ainoa bakteerisuku. Nämä bakteerit elävät meri-, murto- ja makeassa vedessä. Suvun nimi oli aiemmin *Cyanothrix*, mutta se on sittemmin muutettu ICN:n sääntöjen mukaiseksi. 

## Lajit
**[[Johannesbaptistia desikacharyi]]* (Gupta & Das, 2014)
**[[Johannesbaptistia pellucida]]* ((Dickie) W.R.Taylor & Drouet, 1938)
**[[Johannesbaptistia schizodichotoma]]* ((J.J.Copeland) Komárek & Anagnostidis, 1995)
**[[Johannesbaptistia whitfordii]]* (Thomas & Gonzalves, 1965)
**[[Johannesbaptistia gardneri]]* (Frémy, 1935)

## Lähteet
Theodor Sommers

**Theodor Sommers** (23. helmikuuta 1866 – 15. elokuuta 1925 Tampere) oli suomalainen Tampereella asunut insinööri ja yksi konepajayritys Sommers, af Hällström & Waldensin perustajista.

Sommers kävi Hämeenlinnan suomalaisen normaalilyseon ja Tampereen  teollisuuskoulun. Vuonna 1897 Theodor Sommers, arkkitehti Arthur af Hällström ja insinööri Elis Waldens perustivat Tampereelle *Osakeyhtiö Sommers, af Hällström & Waldensin* teknillisen kaupan ja konepajan. Sommers toimi yhtiössä johtotehtävissä. Myöhemmin hän oli muun muassa Finlaysonin ja Lapinniemen puuvillatehtaan palveluksessa. Hän oli viimeksi vuoteen 1916 saakka Tampereen Puuvillateollisuus Oy:n konepajan korjausosaston johtajana vuoteen 1916 saakka. Tämän jälkeen Sommers keskittyi hoitamaan Ylöjärven Kaiharin kylässä sijainnutta omistamaansa Ylisen maatilaa ja oli myös useiden tamperelaisten teollisuusyritysten kuten Lokomon ja Lapinniemen johtokuntien jäsenenä. Sommers harrasti myös antiikki- ja taide-esineiden keräilyä.

## Lähteet
Jöllivelhomonni

**Jöllivelhomonni** (*Loricaria cataphracta*) on imumonnien (Loricariidae) heimoon kuuluva kalalaji. Sitä tavataan Etelä-Amerikan trooppisissa vesissä. Lajin elinympäristöä ovat lammet. Jöllivelhomonni voi yltää jopa 29,5 senttimetrin pituuteen. Sen ravintoa on muun muassa kasviplankton ja detritus eli hajoamistuotteet.

## Lähteet
Hunajavelhomonni

**Hunajavelhomonni** (*Loricaria clavipinna*) on imumonnien (Loricariidae) heimoon kuuluva kalalaji. Sitä tavataan Etelä-Amerikan makeissa, trooppisissa vesissä. Hunajavelhomonni voi yltää jopa 18,0 senttimetrin pituuteen.

## Lähteet
Jousiammunta kesäparalympialaisissa 2020

**[[Jousiammunta|Jousiammunnassa]]** kilpailtiin **[[Kesäparalympialaiset 2020|Tokion paralympialaisissa 2020]]** 16. kertaa. Jousiammuntakilpailut pidettiin Yumenoshima Park Archery Fieldillä 27. elokuuta – 4. syyskuuta 2021. Jousiammunnassa kilpailtiin yhdeksässä lajissa, joista kolme oli varattu vain miehille, kolme vain naisille ja loput kolme on sekalajeja. Sekalajit olivat joukkuekilpailuja ja sukupuolten omat kilpailut yksilökilpailuja. Yhteensä urheilijoita jousiammuntaan osallistui 140.

Menestynein maa oli Kiina, jonka urheilijat voittivat neljä kultamitalia ja yhteensä kahdeksan mitalia.

## Karsinnat
Yhdestä maasta sai osallistua korkeintaan kolme urheilijaa yksilökilpailuun ja yksi joukkue joukkuekilpailuihin. Karsintatapahtumia oli useita: vuoden 2019 MM-kilpailut, kolme alueellista karsintaa (Aasia, Amerikka, Eurooppa) sekä erillinen karsintaturnaus. Näiden lisäksi isäntämaa Japani sai yhden urheilijan tai joukkueen kiintiön jokaiseen kilpailuun. Näiden lisäksi paralympialaisiin kutsuttiin yhteensä 12 urheilijaa.

## Mitaliyhteenveto

{| 

### Miehet

### Naiset

### Seka

## Lähteet
Fabio Hofer

**Fabio Hofer** (s. 23. tammikuuta 1991 Lustenau, Itävalta) on itävaltalainen jääkiekkoilija, pelipaikaltaan keskushyökkääjä. Hän pelaa Sveitsin NLA-seura EHC Bielin riveissä.

Hofer on aiemmin edustanut EBEL-liigan Red Bull Salzburgia ja EHC Linzia. Hofer on pelannut Itävallan maajoukkueessa MM-kilpailuissa 2018 ja 2019. Hän laukoo oikealta.

## Ura
Hofer debytoi EBEL-liigassa kaudella 2010-11 Red Bull Salzburgin paidassa. Hofer pelasi Salzburgin riveissä 3 kautta, kunnes hän siirtyi EHC Linziin. Vuonna 2018 Hofer teki sopimuksen National Leaguen HC Ambrì-Piottan kanssa. Hofer jatkaa seurassa kaudella 2019-20.

## Lähteet
Jatta-Mari Jääskeläinen

**Jatta-Mari Jääskeläinen** (s. 27. helmikuuta 1994 Lieto) on suomalainen keihäänheittäjä. Hän edustaa Turun Urheiluliittoa.

Kalevan kisoissa Jääskeläinen saavutti keihäänheitossa hopeaa vuonna 2020 tuloksella 56,50m ja Joensuussa 2022 tuloksella 55,28 sekä pronssia vuosina 2019, 2023 ja 2024. Aiemmin hän on sijoittunut Kalevan kisoissa viidenneksi vuonna 2017 ja kuudenneksi vuonna 2018. Ennätyksensä 58,66&nbsp;m hän heitti toukokuussa 2024 Grazissa.

Jääskeläinen kilpaili aikuisten maaottelussa ensimmäisen kerran vuonna 2019. Parhaimmillaan hän on sijoittunut toiseksi Suomi–Ruotsi-maaottelussa 2023.

## Lähteet
Patrick Peter

**Patrick Peter** (s. 27. tammikuuta 1994 Wien, Itävalta) on itävaltalainen jääkiekkoilija, pelipaikaltaan puolustaja. Hän pelaa EBEL-seura Vienna Capitalsin riveissä.

Peter on edustanut Vienna Capitalsia vuodesta 2010 lähtien. Peter on pelannut Itävallan maajoukkueessa MM-kilpailuissa 2015, 2018 ja 2019. Hän laukoo oikealta.

## Lähteet
Pelaginen vyöhyke

**Pelaginen vyöhyke**, **pelaginen alue** tai **pelagiaali** on meren tai muun suuren vesistön vyöhyke, jossa ei tavata enää rantavyöhykkeiden suurkasvillisuutta. Pelagiset alueet ovat maailman laaja-alaisin elinympäristö. Maapallolla on 1&nbsp;370 miljoonaa kuutiokilometriä pelagista aluetta.

## Lähteet
Robert James

**Robert James** voi tarkoittaa seuraavia henkilöitä:

* Robert James (1924–2004), skotlantilainen näyttelijä
* Robert James (1909–1983), yhdysvaltalainen liikemies
* Robert G. James (s. 1946), yhdysvaltalainen lakimies
* Robert James Ritchie (s. 1971), yhdysvaltalainen rap-artisti
* Robert James Carlson (s. 1944), yhdysvaltalainen arkkipiispa
* Robert James Charles (s. 1936), uusiseelantilainen golfaaja
Vilma Paakkala

**Vilma Sini Pauliina Paakkala** (s. 11. toukokuuta 1996 Espoo) on suomalainen yleisurheilija, jonka päälaji on kiekonheitto. Hän edustaa Espoon Tapioita.

Paakkala saavutti Kalevan kisoissa 2019 kiekonheitossa pronssia. Aiemmin hän on sijoittunut Kalevan kisoissa kymmenenneksi vuonna 2015, viidenneksi vuonna 2016 ja kahdeksanneksi vuonna 2017. Kiekonheiton hallimestaruuskilpailuissa hän saavutti pronssia 2019 ja 2020.

Paakkala sijoittui kiekonheitossa kymmenenneksi sekä alle 18-vuotiaiden maailmanmestaruuskilpailuissa 2013 että alle 20-vuotiaiden Euroopan-mestaruuskilpailuissa 2015. Alle 23-vuotiaiden Euroopan-mestaruuskilpailuissa 2017 hän jäi karsintaan.

Paakkalan ennätykset kiekonheitossa ovat hallissa 53,83&nbsp;m helmikuulta 2020 ja ulkoradoilla 52,94&nbsp;m heinäkuulta 2020.

Paakkalan äidinisä oli kiekonheittäjä Risto Myyrä.

## Lähteet
Salibandyn naisten Suomen Cup 2019–2020

**Naisten TEHO Sport Suomen Cupin kausi 2019–2020** in järjestyksessään 27. Suomen Cupin kausi. Suomen Cup pelataan 2019–2020 IFF:n peliaika- ja pelaajamääräkokeilujen vuoksi 3x15 minuutin peliajalla ja ottelupöytäkirjaan saa merkitä vain 17 pelaajaa. Cupiin osallistuu 16 naisten Salibandyliigajoukkueesta 11.

## 1. kierros

Ä-lasti ja Blackbirds jatkoon.

Blue Fox ja Papas jatkoon.

SBS Rupu ja SalBa jatkoon.

TPS 3 ja KaPa-65 jatkoon.

## 2. kierros
Lohko 1
14.9. Sport Garden

Lohko 2
15.9. Pirkkalan vapaa-aikakeskus

Lohko 3
15.9. Palokan koulukeskus, Jyväskylä

## 3. kierros

## Puolivälierät

## Välierät

## Finaali

### Pikkufinaali

## Lähteet
* https://salibandy.fi/tulokset
* https://salibandy.fi/huippu-urheilu/suomen-cup/naiset/
Mikko Kaukonen

**Mikko Kaukonen** on suomalainen keittiömestari. Hän voitti Vuoden kokki -kilpailun vuonna 2019 työskennellessään tuolloin Food Camp Finland Oy:ssä. Se on ruokayhteisö, joka järjestää ruokailuun liittyviä tapahtumia, catering-toimintaa sekä ruokaan liittyvää konsultointia ja koulutusta. Food Camp Finland on osa Olo Groupia, johon kuuluvat myös ravintolat Olo, Emo ja Nude ja viinien verkkokauppa Bottlescouts.com. Olo Group otti kilpailussa kolmoisvoiton, sillä toiseksi sijoittunut Lari Helenius työskenteli Olossa ja kolmanneksi sijoittunut Johan Kurkela Nudessa.

Kaukonen kilpailee kolmen muun suomalaisen kokin kanssa edustajapaikasta maailman tunnetuimmassa kokkikilpailussa Bocuse d’Or:ssa kaudelle 2020-2021. Edustaja valitaan lokakuussa 2019 Helsingin Messukeskuksessa Viini ja Ruoka 2019 -tapahtumassa.

Aikaisemmin Kaukonen on työskennellyt muun muassa Michelin-tähtiravintola Olossa, Groteskissa, Havisissa, Lyonissa, Frescorantessa ja Bellevuessa. Hän osallistui kilpailuun viidettä kertaa.

## Lähteet
Pohjakalat

**Pohjakalat** ovat kaloja, jotka uivat ja saavat ravintonsa järven tai meren pohjasta eli pohjavyöhykkeestä. Monet pohjakalat syövät pohjaeläimiä tai muita kaloja. Yli 1 500 metrin syvyydessä eläviä pohjakalalajeja on noin 60 000.

Suomessa pohjakaloja ovat esimerkiksi kivinilkka (*Zoarces viviparus*), kivisimppu (*Cottus gobio*), kivennuoliainen (*Barbatula barbatula*), rantanuoliainen (*Cobitis taenia*) sekä kampelakalat.

Merien pohjakaloja kalastetaan trooleilla, mikä onkin vähentänyt niiden määrää huomattavasti. Pohjakalasaaliiden määrät ovat vuodesta 1889 pudonneet 94 prosentilla.

## Lähteet
Tore Cervin

**Tore Cervin** (s. 2. elokuuta 1950 Malmö, Ruotsi) on ruotsalainen uransa lopettanut jalkapalloilija, pelipaikaltaan hyökkääjä. Hän edusti pääsarjatasolla Malmö FF:tä, Toronto Blizzardia sekä Helsingborgs IF:tä. Cervin pelasi Ruotsin maajoukkueessa 4 kansainvälistä ottelua, joissa hän teki 1 maalin.

## Lähteet
Nandini Satpathy

**Nandini Satpathy** (9. kesäkuuta 1931 – 4. elokuuta 2006) oli intialainen poliitikko ja kirjailija. Odishan pääministerinä hän toimi vuosina 1972–1973 ja 1974–1976. Intian viestinnästä vastaavana valtioministerinä hän toimi 1966–1972. Satpathy oli toinen intialainen naispuolinen osavaltion pääministeri Uttar Pradeshin Sucheta Kriplanin jälkeen. Hänen isänsä oli Padma Bhushanilla palkittu runoilija, kirjailija Kalindi Charan Panigrahi.

Kirjailijana hän tuotti orijankielisiä teoksia, kuten *Ketoti Katha* (1967), *Saptadasi* (1989) sekä Taslima Nasrinin kirjan *Häpeä* käännöksen orijaksi. Ohjaaja Gulzarin vuoden 1975 elokuva Aandhi perustuu Satpathyn ja hänen miehensä elämäntarinaan.

Vuonna 2016 Odishan pääministeri Naveen Patnaik juhlisti Satpathyn 85-vuotissyntymäpäivää pystyttämällä patsaan tämän kunniaksi.

## Lähteet
Iina Soiri

**Iina Kaarina Soiri** (s. 29. elokuuta 1964 Kouvola) on suomalainen yhteiskuntatieteilijä. 

Soiri on koulutukseltaan yhteiskuntatieteiden maisteri Helsingin yliopistosta. Hän on työskennellyt yli 20 vuotta Afrikan eri maissa, kuten Namibiassa, Mosambikissa, Angolassa ja Tansaniassa. Soiri on toiminut Suomen ulkoministeriössä kehityspolitiikan vanhempana neuvonantajana sekä Uppsalassa Pohjoismaisen Afrikka-instituutin johtajana ja tutkijana Lapin ja Helsingin yliopistossa.

Jalkapalloilija Pyry Soiri on Iina Soirin poika.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Bolognan Guglielmo Marconin lentoasema

**Bolognan Guglielmo Marconin lentoasema**  on kansainvälinen lentoasema kuusi kilometriä Bolognan keskustasta Italiassa. Lentoasema on nimetty Bolognasta kotoisin olevan Guglielmo Marconin mukaan. Lentoasema oli vuonna 2023 Italian seitsemänneksi vilkkain matkustajamäärän mukaan.

## Terminaali
Lentoasemalla on yksi terminaali, jota laajennettiin 2011 ja 2013 välisenä aikana. Terminaalissa on 24 porttia.

## Lentoyhtiöt ja kohteet

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Lentoaseman verkkosivut
Myllylampi (Jyväskylä, Oittila)

**Myllylampi**  on Keski-Suomessa Jyväskylässä Korpilahdella Oittilan kylän lähellä sijaitseva lampi.

## Maantietoa
Lammen pinta-ala on 1,2 hehtaaria, se on 250 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 500 metriä.

## Vesistösuhteet
Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Ristiselän alueella (14.23), jonka Ristiselän–Murtoselän alueeseen (14.231) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 89,7 metriä mpy.

## Lähteet
Vaarunjärvi (Jyväskylä)

**Vaarunjärvi**  on Keski-Suomessa Jyväskylässä Oittilan kylän lähellä sijaitseva järvi.

## Maantietoa
Järven pinta-ala on 9,7 hehtaaria, se on 800 metriä pitkä ja 300 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 1,9 kilometriä.

## Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Ristiselän alueella (14.23), jonka Ristiselän–Murtoselän alueeseen (14.231) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 161,4 metriä mpy.

## Lähteet
Lentopallo kesäparalympialaisissa 2020

**[[Lentopallo]]ssa** kilpailtiin **[[Kesäparalympialaiset 2020|Tokion paralympialaisissa 2020]]** 12. kertaa. Lentopallo-ottelut pelattiin Makuhari Messe Hall A:ssa. Ottelut pelattiin 27. elokuuta – 5. syyskuuta 2021. Sekä miehille että naisille oli omat turnaukset. Kumpaankin turnaukseen osallistui kahdeksan joukkuetta eli 92 urheilijaa. Miesten turnauksen voitti Iran ja naisten Yhdysvallat.

## Karsinnat
Yksi maa sai lähettää korkeintaan yhden joukkueen paralympialaisiin kumpaankin turnaukseen. Isäntämaa Japani sai suoran paikan kumpaankin turnaukseen. Kaksi joukkuetta valittiin vuoden 2018 MM-kilpailuissa. Neljä joukkuetta valittiin alueellisissa karsintaturnauksissa (Amerikka, Aasia/Oseania, Eurooppa, Afrikka) ja yksi joukkue pääsi erillisen karsintaturnauksen kautta paralympialaisiin.

## Mitaliyhteenveto

### Turnaukset

## Lähteet
Judo kesäparalympialaisissa 2020

**[[Judo]]ssa** kilpailtiin **[[Kesäparalympialaiset 2020|Tokion paralympialaisissa 2020]]** 9. kertaa. Judokilpailut pidettiin Nippon Budōkanilla. Kilpailut käytiin 27. – 29. elokuuta 2020. Judossa kilpailtiin 13 eri painoluokassa, joista seitsemän oli varattu miehille ja kuusi naisille. Yhteensä urheilijoita judoon osallistui 136. Menestynein maa oli Azerbaidžan, jonka judokat saavuttivat kuusi kultamitalia ja yhteensä kahdeksan mitalia.

## Karsinnat
Yhdestä maasta sai osallistua yhteen painoluokkaan korkeintaan yksi urheilija. Sääntö ei koskenut erillisellä kutsulla paralympialaisiin päässeitä urheilijoita. Urheilijat valittiin rankingien perusteella. Isäntämaa Japani sai jokaiseen painoluokkaan judokan, kunhan japanilainen urheilija oli osallistunut kyseiseen painoluokkaan vuoden 2018 MM-kilpailuissa. Jokaiseen painoluokkaan kutsuttiin yksi judoka rankingien lisäksi.

## Mitaliyhteenveto

### Miehet

### Naiset

## Lähteet
Härköjärvi

**Härköjärvi** on Keski-Suomessa Muuramen ja Jyväskylän rajalla, Keljonkankaan lähellä sijaitseva pieni järvi tai lampi.

## Maantietoa
Järven pinta-ala on 2,1 hehtaaria, se on 250 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Se sijaitsee suurimmaksi osaksi Muuramen puolella, mutta sen itäisimmät kohdat kuuluvat Jyväskylään. Rannat ovat pääosin ojitettua suota, mutta hieman idempänä on luonnontilaisena säilynyt Härkösuo. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Järven tilavuudeksi on saatu 78&nbsp;300 kuutiometriä. Sen keskisyvyys on 3,7 metriä ja suurin syvyys on 6,3 metriä. Sen rantaviivan pituus on 700 metriä. Järvi on autio, vaikka alle kilometrin päässä lännessä ja etelässä onkin muutama talo. Rantoja kiertää pieni polku.

## Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Ristiselän alueella (14.23), jonka Ristiselän–Murtoselän alueeseen (14.231) se kuuluu. Sen pohjoispäähän laskee oja Pienestä Härköjärvestä, joka on pieni suolampi Jänisperänsuon reunalla. Härköjärven oma laskuoja on Härköoja, joka alkaa sen kaakkoispäästä ja kulkee Eteläportin teollisuusalueen kautta, jossa siihen yhtyy Kolmisoppisen ja Huhtalammen vesiä tuova uoma. Härköoja laskee lopulta Kaijanlampeen. Härköjärven vedenpinnan korkeus on 163,9 metriä mpy., joten pudotusta Härköojalle kertyy noin 23 metriä.

## Lähteet
Kivijärvi (Jyväskylä, Rutalahti)

**Kivijärvi** on Keski-Suomessa Jyväskylässä Korpilahdella Päiväkunnan kylän lähellä sijaitseva järvi.

## Maantietoa
Järven pinta-ala on 43 hehtaaria, se on 1,7 kilometriä pitkä ja 500 metriä leveä. Se sijaitsee Päiväkunnan kylän kaakkoispuolella mäkisellä alueella. Korkein mäistä on Kivijärvenvuori, jonka huippu kohoaa noin 70 metriä järven pintaa korkeammalle. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Järven tilavuudeksi on saatu 1,3 miljoonaa kuutiometriä. Sen keskisyvyys on 3,0 metriä ja suurin syvyys on 10,6 metriä. Järven rantaviivan pituus on 4,2 kilometriä. Länsi- ja pohjoisrannoilla on muutama vapaa-ajan asunto, mutta järvi on muuten autio.

## Luontoarvoja
Kivijärvenvuori on idempänä sijaitsevan Mäyrämäen lehdon kanssa osa 32 hehtaarin laajuista Natura 2000 -kohdetta. Kivijärvenvuoren rinnemetsät ovat tyypiltään lehtomaista, tuoretta ja kuivaa kangasta. Mäen rinteellä on myös kesäisin kuivuva puro, jonka varrella esiintyy Keski-Suomessa uhanalaista jänönsalaattia.

## Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Ristiselän alueella (14.23), jonka Ristiselän–Murtoselän alueeseen (14.231) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 107,3 metriä mpy. Järven laskuoja alkaa sen länsiosasta ja kulkee ensin soisen Rimminlammen läpi, josta oja jatkuu pohjoiseen päin ja laskee lopulta Päijänteen Rutalahteen. Pudotusta laskuojalle kertyy noin 29 metriä.

## Lähteet
Asmalampi (järvi Jyväskylässä)

**Asmalampi**  on Keski-Suomessa Jyväskylässä Jyskän Asmalammen asuinalueella sijaitseva lampi.

## Maantietoa
Lammen pinta-ala on 2,7 hehtaaria, se on 350 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Se sijaitsee metsäisessä laaksossa, joka jää Asmalammen asuinalueen mäen pohjoispuolelle. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Lampi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Lammen tilavuudeksi on saatu 104&nbsp;200&nbsp;kuutiometriä, jolloin sen keskisyvyydeksi tulee 3,8 metriä. Siinä on vain yksi syvänne, jossa on 7,0 metriä syvää. Lammen rantaviivan pituus on 800 metriä. Sen rannat ovat metsämaata, mutta eteläpuolella on Asmalammen asuinalueeseen kuuluvia omakotitaloja. Lammen ympäri risteilee kävelypolkuja ja hiihtolatu.

## Vesistösuhteet
Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Ristiselän alueella (14.23), jonka Ristiselän–Murtoselän alueeseen (14.231) se kuuluu. Siihen laskee pieni oja pohjoisesta Hohkasuolta. Lammen laskuoja alkaa sen itäpäästä ja se laskee 1,8 kilometrin päässä Haapalahden lampeen. Lammen vedenpinnan korkeus on 128,7 metriä mpy., joten ojalle kertyy pudotusta noin 50 metriä.

## Lähteet
Mustalampi (Jyväskylä, Keltinmäki)

**Mustalampi** on Keski-Suomessa Jyväskylässä Mustalammen asuinalueen lähellä sijaitseva lampi tai pieni järvi.

## Maantietoa
Lammen pinta-ala on 2,4 hehtaaria, se on 350 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Se sijaitsee kahden mäen välisessä metsäisessä laaksossa. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Lampi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Lammen tilavuudeksi on saatu 70 800 kuutiometriä, jolloin sen keskisyvyydeksi tulee 3,0 metriä. Lammen syvin kohta sijaitsee sen länsipäässä rannan tuntumassa. Siinä on 6,1 metriä syvää. Sen rantaviivan pituus on 800 metriä ja sen rannat ovat soistunutta metsämaata. Lammen itäpään rannassa on hieman avosuota. Pohjoispuolella kulkee kapea tie muutamilla asunnoille ja maatilalle. Lammen eteläpuolella sijaitsee Keltinmäkeen kuuluvat Mäyrämäen ja Mustalammen asuinalueet. Asinalueelta tulee muutama polku lammelle ja yksi polku seuraa lammen pohjoisrantaa. Lounaan puolella lampea sijaitsee yksinäinen rakennus.

Pond Mustalampi.jpg|Näkymä itäpäästä


## Luontoarvoja
Mustalampi ympäryksineen (12&nbsp;ha) on yksi kaupungin määrittelemistä merkittävistä luontokohteista. Rajattuun alueeseen kuuluu lammen lisäksi sen länsipäähän laskeva oja sekä pohjoisempana sijaitseva lähde, joka on lehdon ja kangaskorven ympäröimä. Lammen soiset rannat ovat säilyneet luonnontilaisina.

## Vesistösuhteet
Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Ristiselän alueella (14.23), jonka Köhniönjärven valuma-alueeseen (14.232) se kuuluu. Lammen valuma-alueeseen kuuluu Soidinsuo, josta on johdettu kaksi suo-ojaa länsirantaan. Valuma-alueella sijaitsee myös pieni Rajalampi. Lammen vedenpinnan korkeus on 182 metriä mpy. Lammen laskuoja alkaa sen itäpäästä ja se laskee rinnettä alas yhtyen Soidenlammesta alas laskevaan laskuojaan. Lopulta oja laskee Köhniönjärveen. Mustalammen laskuojalla on pudotusta noin 40 metriä ja alas Köhniönjärvelle tulee pudotusta yhteensä 54 metriä.

## Historiaa
Vuoden 1963 peruskartassa on lammen ympäristö erinäisten maatilojen peltopalstojen täplittämää metsäaluetta. Soidinsuon nimi on kartassa Sintinsuo ja suon pohjoisosasta on nostettu turvetta. Turpeenottoalueesta ja samoin Rajalammesta on johdettu ojat lampeen. Vuoden 1983 kartassa on puolet maatiloista lopettaneet toimintansa ja niiden pellot on metsitetty. Sintinsuota on ojitettu ja ojien kuivatusvedet on johdettu lampeen. Hanhiperän maatiloille on rakennettu tie, joka ohittaa lammen pohjoispuolelta. Yksi metsätie kaartaa lammen eteläpuolelle. Vuoden 1990 kartassa on jäljelle jääneiden maatilojen pelloista metsitetty puolet. Mustalammen asuinalueen rakentamista ei ole vielä ehditty aloittamaan. Soidinsuon nimi on vielä tässäkin vaiheessa Sintinsuo.

## Lähteet
Louhujärvi

**Louhujärvi**  tai **Louhijärvi**  on Keski-Suomessa Toivakassa Pohjolan kylän lähellä sijaitseva järvi.

## Maantietoa
Järven pinta-ala on 1,1 hehtaaria, se on 200 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 600 metriä.

## Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Ristiselän alueella (14.23), jonka Ilmojärvien valuma-alueeseen (14.233) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 148 metriä mpy.

## Lähteet
Vihijärvi (järvi Toivakassa)

**Vihijärvi**  on Keski-Suomessa Toivakassa Nisulan kylän lähellä sijaitseva järvi.

## Maantietoa
Järven pinta-ala on 122 hehtaaria eli 1,2 neliökilometriä, se on 2,9 kilometriä pitkä ja 700 metriä leveä. Järvellä on kartan mukaan yksi saari.  Sen rantaviivan pituus on 7,3 kilometriä.

## Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Ristiselän alueella (14.23), jonka Vihijärven valuma-alueeseen (14.235) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 82,5 metriä mpy.

## Lähteet
Pieni-Loppanen

**Pieni-Loppanen**  on Keski-Suomessa Toivakassa Vihijärven kylän lähellä sijaitseva lampi.

## Maantietoa
Lammen pinta-ala on 0,8 hehtaaria, se on 200 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 450 metriä.

## Vesistösuhteet
Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Ristiselän alueella (14.23), jonka Vihijärven valuma-alueeseen (14.235) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 159,1 metriä mpy.

## Lähteet
Valkeinen (Joutsa, Rutalahti)

**Valkeinen** on Keski-Suomessa Joutsassa Rutalahden kylän lähellä sijaitseva järvi.

## Maantietoa
Järven pinta-ala on 9,3 hehtaaria, se on 700 metriä pitkä ja 250 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 1,6 kilometriä.

## Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Ristiselän alueella (14.23), jonka Rutajoen valuma-alueeseen (14.236) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 87,3 metriä mpy.

## Lähteet
Kotasenlampi

**Kotasenlampi**, tai myös **Kotanen**, on Keski-Suomessa Joutsassa Rutalahden kylän lähellä sijaitseva lampi.

## Maantietoa
Lammen pinta-ala on 6,4 hehtaaria, se on 600 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 1,4 kilometriä.

## Vesistösuhteet
Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Ristiselän alueella (14.23), jonka Rutajoen valuma-alueeseen (14.236) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 154,6 metriä mpy.

## Lähteet
Siikajärvi (Joutsa)

**Siikajärvi** on Keski-Suomessa Joutsassa ja Toivakassa Rutalahden kylän lähellä sijaitseva järvi.

## Maantietoa
Järven pinta-ala on 180 hehtaaria eli 1,8 neliökilometriä, se on 2,9 kilometriä pitkä ja 1,3 kilometriä leveä. Järvellä on kartan mukaan 10 saarta.  Sen rantaviivan pituus on 12,3 kilometriä.

## Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Ristiselän alueella (14.23), jonka Rutajoen valuma-alueeseen (14.236) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 155,6 metriä mpy.

## Lähteet
Kangaslampi (Joutsa, Humalapohja)

**Kangaslampi**, tai myös **Kangasaitojenlampi**, on Keski-Suomessa Joutsassa Humalapohjan kylän lähellä sijaitseva lampi.

## Maantietoa
Lammen pinta-ala on 0,9 hehtaaria, ja se on 150 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria ja se on autio. Sen rantaviivan pituus on 400 metriä ja sen rannat ovat metsämaata, joka on länsipuolella soistunutta.

## Leivonmäen kansallispuisto
Lammen rannat ja vesialue kuuluvat Metsähallituksen hallinnoimaan Leivonmäen kansallispuistoon. Se ei sijaitse minkään patikkareitin varrella, mutta lähimmälle metsäautotiellekin on matkaa vain 100 metriä.

## Vesistösuhteet
Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Ristiselän alueella (14.23), jonka Rutajoen valuma-alueeseen (14.236) se kuuluu. Järvestä on kaivettu laskuoja, joka on johdettu Rutajärven suuntaan. Lammen vedenpinnan korkeus on 134,6 metriä mpy.

## Lähteet
Erijärvi (Joutsa, eteläinen)

**Erijärvi** tai myös **Eteläinen Lintulammi** on Keski-Suomessa Joutsassa Selänpohjan kylän lähellä sijaitseva järvi.

## Maantietoa
Järven pinta-ala on 2,1 hehtaaria, se on 250 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Tämä eteläinen Erijärvi on saattanut muodostunut samsta syystä kuin harjujakson viereen syntynyt pohjoinen Erijärvi. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria ja se on autio. Sen rantaviivan pituus on 650 metriä.

## Leivonmäen kansallispuisto
Järven rannat ja vesialue kuuluu Metsähallituksen hallinnoimaan Leivonmäen kansallispuistoon. Sen ohi kulkee luontopolku, joka johtaa Joutsniemelle, jonka rannassa sijaitsee laavu.

## Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Ristiselän alueella (14.23), jonka Rutajoen valuma-alueeseen (14.236) se kuuluu. Järveen ei tule muuta kuin pohjoisen Erijärven yhdysoja, joten lammet voivat olla yhdessä umpijärviä. Järven vedenpinnan korkeus on 123,6 metriä mpy.

## Lähteet
Pieni Pirttilampi (Joutsa)

**Pieni Pirttilampi** on Keski-Suomessa Joutsassa Selänpohjan kylän lähellä sijaitseva lampi.

## Maantietoa
Pieni Pirttilampi on Leivonmäen kansallispuiston ympäröimä. Lammen pinta-ala on 3,0 hehtaaria, se on 350 metriä pitkä ja 250 metriä leveä. Rantaviivan pituus on 950 metriä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria, ja sen rannat ovat pääosin autiota metsämaata. Lammesta etelään työntyvän lahden rannat ovat kuitenkin soisia.

2021 08 Pieni Pirttilampi 01.jpg|Lammen rantalepikkoa


## Leivonmäen kansallispuisto
Lammen rannat kuuluvat Metsähallituksen hallinnoimaan Leivonmäen kansallispuistoon. Sen kautta kulkee viitoitettu patikkareitti, joka johtaa Lintuniemen ja Joutsniemen reiteille.

## Vesistösuhteet
Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Ristiselän alueella (14.23), jonka Rutajoen valuma-alueeseen (14.236) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 123,4 metriä mpy.

## Lähteet
Iso Pirttilampi (Joutsa)

**Iso Pirttilampi** on Keski-Suomessa Joutsassa Selänpohjan kylän lähellä sijaitseva lampi.

## Maantietoa
Iso Pirttilampi on Leivonmäen kansallispuiston ympäröimä. Lammen pinta-ala on 8,5 hehtaaria, ja se on 500 metriä pitkä ja 300 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria ja se on autio. Sen rantaviivan pituus on 1,4 kilometriä. Lammen pohjois- ja itärannat ovat soista metsämaata kun taas länsi- ja etelärannat ovat jyrkempiä.

## Leivonmäen kansallispuisto
Lammen rannat kuuluvat Metsähallituksen hallinnoimaan Leivonmäen kansallispuistoon. Sen kautta kulkee viitoitettu patikkareitti pitkin Pirttiharjua.

## Vesistösuhteet
Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Ristiselän alueella (14.23), jonka Rutajoen valuma-alueeseen (14.236) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 125,6 metriä mpy.

## Lähteet
Haapajärvi (Joutsa)

**Haapajärvi** on Keski-Suomessa Joutsassa Kivisuon kylän lähellä sijaitseva järvi.

## Maantietoa
Järven pinta-ala on 41 hehtaaria, ja se on 950 metriä pitkä ja 650 metriä leveä. Se sijaitsee Haapasuolla Haapalehdon maatilan ja turvetuotantoalueen välissä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria ja se on periaatteessa autio. Sen rantaviivan pituus on 2,8 kilometriä ja sen rannat ovat suomaata, joka on etelässä puutonta.

## Leivonmäen kansallispuisto
Lammen rannat kuuluvat Metsähallituksen hallinnoimaan Leivonmäen kansallispuistoon. Sen kautta ei kulje viitoitettuja patikkareittejä, sillä se sijaitsee pesimärauhoitetulla alueella. Lammelle pääsee esimerkiksi talvella hiihtäen.

## Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Ristiselän alueella (14.23), jonka Rutajoen valuma-alueeseen (14.236) se kuuluu. Järveen on ohjattu joitakin lyhyitä suo-ojia, joista jotkin voivat tasata vedenpinnan korkeusvaihteluita. Järven vedenpinnan korkeus on 126,3 metriä mpy.

## Lähteet
Harjujärvi (Joutsa)

**Harjujärvi** on Keski-Suomessa Joutsassa Kivisuon lähellä sijaitseva järvi.

## Maantietoa
Järven pinta-ala on 46 hehtaaria, se on 1,6 kilometriä pitkä ja 700 metriä leveä. Järvellä on kartan mukaan kaksi saarta. Sen rantaviivan pituus on 6,7 kilometriä ja länsirannassa on vapaa-ajan asunto. Järven itäpuolella sijaitsee harjujakso, jonka eteläpää leviää Harjukankaaksi ja pohjoispää muodostaa Sorsanselkä–Keskinenveden jakavat Harjuniemen ja vastarannalta alkavan Joutsniemen.

## Leivonmäen kansallispuisto
Järven rannat kuuluvat Metsähallituksen hallinnoimaan Leivonmäen kansallispuistoon. Sen ohi kulkee metsäautotie ja järven läheisyydessä sijaitsee esteetön keittokatos, tulentekopaikka ja käymälä. Rannassa voi telttailla ja kartan mukaan paikalla on myös laavu, joka on tyypiltään puolikota. Nuotiopaikalta alkaa Luupään lenkki, josta alkuosuus esteetöntä reittiä Turasenlammille.

## Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Ristiselän alueella (14.23), jonka Rutajoen valuma-alueeseen (14.236) se kuuluu. Harjujärvensuo on tiheästi ojitettu ja monet ojista on johdettu Harjujärveen. Järveen tulee etelästä Vähä Harjujärvestä alkava puro ja sen pohjoispäästä alkaa Harjujärvenoja, joka laskee Sorsaselän Ryökkälahteen. Järven vedenpinnan korkeus on 127,9 metriä mpy., joten laskuojalle tulee pudotusta 4,8 metriä.

## Lähteet
Kirveslampi (Joutsa)

**Kirveslampi** on Keski-Suomessa Joutsassa Kivisuon kylän lähellä sijaitseva lampi.

## Maantietoa
Lammen pinta-ala on 1,7 hehtaaria, se on 300 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Se sijaitsee laajan Haapasuon länsilaidalla pohjois-etelä-suuntaisen harjujakson itäpuolella. Harjujakson eteläosa laajenee Harjukankaaksi ja pohjoisessa harju jakaa Sorsanselkä–Keskinenveden kahtia Harjuniemen ja Joutsniemen harjumaisilla muodostumilla. Lammella ei ole kartan mukaan saaria ja se on autio. Sen rantaviivan pituus on 750 metriä ja rannat ovat suomaata lukuun ottamatta eteläpuolella sitä reunustamalla metsäsaarekkeella.

## Leivonmäen kansallispuisto
Lammen rannat kuuluvat Metsähallituksen hallinnoimaan Leivonmäen kansallispuistoon. Sen ohi kulkee Kirveslammen patikkareitti (1,7&nbsp;km), joka johtaa pienellä suolammella sijaitsevalle lintutornille, ja palaa sitten toiselle puolelle järveä.

## Vesistösuhteet
Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Ristiselän alueella (14.23), jonka Rutajoen valuma-alueeseen (14.236) se kuuluu. Siihen ei tule ojia eikä sillä ole laskuojaa, eli sitä voidaan pitää umpilampena. Lammen vesitalous perustuu sadantaan, pohjaveteen ja haihduntaan. Lammen vedenpinnan korkeus on 128,5 metriä mpy.


Kirveslampi.jpg|Soistunutta Kirveslammen rantaa
Leivonmäki National Park - pond.jpg|Kirveslampi
Leivonmäki National Park - duckboard.jpg|Kirveslammen kierros
Leivonmäki National Park - observation tower.jpg|Kirveslammin reitin lintutorni
Leivonmäki National Park 3.jpg|Näkymä lintutornista
Tree in swamp.jpg|Reitin rämeen männikköä


## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Kirveslammen kierros (esite), Metsähallitus
* Kirveslammen kierros, 1,7 km ympyräreitti, Metsähallitus
* Kirveslammen kierros on hieno piipahdus Leivonmäen kansallispuistoon (valokuvia), OutDoorFamily
Kalaton (Joutsa, Kivisuo)

**Kalaton** eli **Putamalampi** on Keski-Suomessa Joutsassa Kivisuon kylän lähellä sijaitseva lampi.

## Maantietoa
Lammen pinta-ala on 1,4 hehtaaria, ja se on 250 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Se sijaitsee Sorsanselkä–Keskinenvedeltä tulevan harjujakson sisällä olevassa soistuneessa painaumassa.  Lammella ei ole kartan mukaan saaria ja se on autio. Sen rantaviivan pituus on 600 metriä ja sen rannoilla kasvaa kangasmetsä tai se on suomaata.

## Leivonmäen kansallispuisto
Lammen rannat kuuluvat Metsähallituksen hallinnoimaan Leivonmäen kansallispuistoon. Sen länsipuolella kulkee harjun päällä tie ja itäpuolella patikkareitti.

## Vesistösuhteet
Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Ristiselän alueella (14.23), jonka Rutajoen valuma-alueeseen (14.236) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 127,9 metriä mpy.

## Lähteet
Johann Peter Kellner

**Johann Peter Kellner** (28. syyskuuta 1705 Gräfenroda – haudattu 22. huhtikuuta 1772 Gräfenroda) oli saksalainen urkuri ja säveltäjä. Hän teki työtä myös Johann Sebastian Bachin teosten nuottien levittäjänä. Hänellä oli poika Johann Christoph Kellner, josta myös tuli säveltäjä.

## Elämä
Kellnerin vanhemmat toivoivat pojastaan kauppiasta isänsä jalanjäljissä, mutta hän oli päättäväinen musiikin opiskelun suhteen. Hän oli kotoisin Gräfenrodasta, jonka kyläkoulussa todennäköisesti sai varhaisimman koulutuksensa. Hän lauloi siellä kanttori Johann Peter Nagelin johdolla ja sai ensimmäiseksi kosketinsoitinopettajakseen tämän pojan Johann Heinrichin. Seuraavaksi (oletetusti 1720–21) hän opiskeli vuoden ajan Zellassa urkuri Johann Schmidtin johdolla ja sitten (oletetusti 1721–22) Suhlissa urkuri Hieronymus Florentinus Quehlin johdolla. Quehlilta hän sai myös ensimmäiset sävellystuntinsa.

Gräfenroda palasi Gräfenrodaan, toimi siellä kolmen vuoden ajan tuutorina ja ilmoittautui 21. lokakuuta 1725 onnistuneesti halukkaaksi viereisen Frankenhainin kanttorin virkaan. Tässä virassa hän toimi yli kahden vuoden ajan. Joulukuussa 1727 hän oli taas Gräfenrodassa ensin vanhemman Nagelin avustajana kanttorin tehtävissä ja tämän kuoltua (1732) itse kanttorina. Tässä tehtävässä hän toimi kuolemaansa saakka.

Kellner oli Thüringenissä kuulu urkuri ja opettaja. Friedrich Wilhelm Marpurgin *Historische-kritische Beyträge zur Aufnahme der Musik* -teoksessa julkaistussa omaelämäkerrassaan hän kertoo esiintyneensä Coburgin ja Weimarin herttuoille sekä Sondershausenin ruhtinaalle. Hänen monien oppilaidensa joukossa olivat Johann Philipp Kirnberger, Johann Ernst Rembt ja Johannes Ringk. Hän oli myös tärkeä vaikuttaja Bachin musiikin, ensisijaisesti kosketinsoitin- ja urkuteosten levittämisessä. Usein juuri Kellnerin käsikirjoittamat kopiot Bachin sävellyksistä ovat varhaisimmat tai ainoat Bachin teosten lähteet. Ne ovatkin valaisseet kronologiaa, sävellyshistoriaa ja musiikin autenttisuutta.

Kellner on tehnyt kosketintranskriptioita Bachin kamarimusiikkiteoksista, kuten sonaateista BWV 1027 ja BWV 1039. Ei ole tiedossa, oliko Kellner varsinaisesti Bachin oppilas, mutta miehet tunsivat toisensa henkilökohtaisesti. Kellner oli myös Georg Friedrich Händelin tuttava.

## Työ säveltäjänä
Kellnerin musiikki kosketinsoittimelle edustaa tyypillistä galanttia tyyliä, vaikka Bachin *[[Das wohltemperierte Klavier]]* -teoksen vaikutteet ovat hänen *Certamen musicum* -kokoelmansa tietyissä osissa ilmeiset. Teos *Was Gott tut, das ist wohlgetan* on jo rokokoolle ominainen. Kellner sävelsi myös vokaalimusiikkia, mutta hänen lukuisat kirkkokantaattinsa ovat kadonneet.

Kellnerin ja tämän pojan työn tunnetuksi tekeminen on yksi tarkoituksista, joita varten syyskuussa 2010 perustettiin Johann Peter Kellner -seura.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* IMSLP: Johann Peter Kellner: nuotteja