Mittelspitz

**Mittelspitz** on saksalainen koirarotu, yksi viidestä saksanpystykorvarodusta. Vuosina 2021–2025 Suomessa rekisteröitiin 300–700 mittelspitzia vuosittain ja vuonna 2025 se oli 29. suosituin rotu.

## Ulkoiset ominaisuudet
Mittelspitzin säkäkorkeus vaihtelee 30–38 senttimetrin välillä. Rotuihanne on 34 sentin korkeus, josta hyväksytään neljän sentin poikkeama molempiin suuntiin. Rungon pituus on sama kuin säkäkorkeus. Rodun tunnusomaisia piirteitä ovat tuuhea, säänkestävä, pitkä turkki, pienet pystyt korvat, tuuhea häntä selän päälle kiertyneenä. Sen pää on niin sanotusti kettumainen. Värityksistä sallitaan lähes kaikki. Koiranäyttelyissä rotu arvostellaan väreittäin kolmessa ryhmässä: mustat ja ruskeat, valkoiset, sekä muunväriset.


Kuva:Mittel.jpg|Oranssi
Kuva:GSMittel.jpg|Musta
Kuva:Mittelspitz - Hündin 03.png|Valkoinen (keksinvärisin korvin)
Kuva:BIR Grupp 5- TYSK SPETS- MITTELSPITZ, Filip Am Jungfernbach (23866392539).jpg|Oranssi-soopeli
Kuva:Mittelspitz cream sable.jpg|Kerma-soopeli
Kuva:Mittelspitz - Hündin 02.png|Kirjava


## Luonne ja käyttäytyminen

Tämä koirarotu on valpas, seurallinen, älykäs, uskollinen ja todella miellyttämisenhaluinen. Mittelspitz on uskollinen seura- ja vahtikoira, joka kiintyy hyvin voimakkaasti omistajaansa. Mittelspitz on vieraita kohtaan hieman epäluuloinen, mutta arkuutta tai aggressiivisuutta ei hyväksytä. Mittelspitz soveltuu erinomaisesti vahtikoiraksi.

Mittelspitz on älykäs, aktiivinen ja miellyttämisenhaluinen koira. Suomessa on useita tottelevaisuusvalion arvon saavuttanutta mittelspitziä.

Mittelspitz on luonnostaan haukkuherkkä. Rotu on aktiivinen ja tarvitsee suhteellisen paljon aktivointia, vaikka ei kuitenkaan välttämättä joka päivä. Se pitää myös siitä, että saa käpertyä omistajansa viereen lepäämään. Mittelspitzit tapaavat tulla hyvin toimeen lasten kanssa.

## Historia
Alkuperäiseltä käyttötarkoitukseltaan mittelspitz on niin sanotuista suopystykorvista polveutuva vahtikoira, ja vielä 1800-luvun lopulla niitä saattoi nähdä hyvin yleisesti kaikkialla Saksassa tekemässä työtä, esimerkiksi ajurien vaunuvahteina. Maatiaiskoiran maine kävi kuitenkin mittelspitzin kohtaloksi, eikä sitä hyväksytty ensimmäisellä anomuksella roduksi. Rotu virallistui vasta vuonna 1969, jolloin se hyväksyttiin saksanpystykorvien viralliseen eri kokoisten muunnosten rotukirjoon. Pienemmät rodut pomeranian ja kleinspitz ja isompi keeshond olivat vuosien mittaan saavuttaneet laajempaa suosiota, mittelspitz sen sijaan harvinaistunut. Pikaisen elvytyksen jälkeen se on alkanut saavuttaa suurempaa suosiota.

Ensimmäinen Suomeen vuonna 1989 tuotu Mittelspitz oli väriltään valkoinen. Ensimmäinen pentue Suomessa kasvatettiin vuonna 1993. Ensimmäinen oranssi koira tuotiin Suomeen vuonna 1995 ja ensimmäinen kyseisen värin pentue syntyi vuonna 1996.

## Terveys
Mittelspitz elää usein sangen pitkäikäiseksi. Rodun keskimääräinen elinikä on noin 11 vuotta, kun tarkastellaan vuosina 2011–2025 kuolleita rodun edustajia. Tyypillisimmät kuolinsyyt ovat vanhuus, syöpäsairaudet, tapaturmat ja sydänsairaudet. Mittelspitzin merkittävimmät terveysongelmat ovat parodontiitti, lonkkaniveldysplasia, patellaluksaatio, silmäsairaudet ja allergiat. Johtuen mittelspitzin pienestä koosta on rodulla alttius parodontiittiin eli hampaiden kiinnityskudoksen tulehdukselliseen sairauteen. Sairautta voi ennaltaehkäistä hampaiden harjaamisella. 

Eriasteista patellaluksaatiota esiintyy noin 9 %:lla rodun edustajista, kun tarkastellaan vuosina 2015–2025 tutkittuja mittelspitzeja. Patellaluksaatio saattaa vaatia leikkaushoitoa. Luuston sairauksista ylivoimaisesti huolestuttavin on lonkkaniveldysplasia. Noin 38 %:lla mittelspitzeistä on terveet lonkat (Suomen Kennelliiton arvosteluasteikolla A ja B), kun taas kohtalaista ja vaikeaa lonkkaniveldysplasiaa esiintyy 16 %:lla rodun edustajista (Suomen Kennelliiton arvosteluasteikolla D ja E). Mittelspitzin PEVISA-ohjelmassa on pakollinen lonkkakuvauslausunto. 
Saksanpystykorvat eivät ole sisäsiittoisia koirarotuja verrattuna muihin koirarotuihin. Geenitutkimuksessa vähiten sisäsiittoinen koirarotu oli sekarotuinen ja sen jälkeläisen sisäsiittoisuusluku oli 0,037. Serkusten jälkeläisen sisäsiittoisuusluku on 0,0625 ja täyssisarusten jälkeläisellä luku on 0,25, mikä on melkein sama kuin keskivertokoiralla. Saksanpystykorvien jälkeläisen luku oli vain 0,153 ja ne kuuluvat vähiten sisäsiittoisiin koirarotuihin.

## Lähteet
*Kennelliiton rotumääritelmä (PDF)
*Suomen Mittelspitz ry
*Suomen Saksanpystykorvaharrastajat SAPY ry

### Viitteet