open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Jorma Järventaus

**Jorma Johannes Järventaus** (1. heinäkuuta 1911 Enontekiö − 22. lokakuuta 2005) oli Suomen puolustusvoimien kenraaliluutnantti.

Jorma Järventaus syntyi heinäkuussa 1911 Enontekiöllä kirkkoherra ja kirjailija Arvi Järventauksen ja tämän vaimon Jenny o.s. Visurin perheeseen. Hän kirjoitti ylioppilaaksi Helsingin suomalaisesta lyseosta vuonna 1932 ja suoritti varusmiespalveluksensa Helsingissä Suomen valkoisessa kaartissa vuosina 1932–1933. Vuosina 1932–1934 Järventaus toimi nuorempana upseerina eli niin sanottuna kesä-vänrikkinä Viestirykmentissä ja jatkoi sen jälkeen Kadettikouluun 18. kadettikurssille. Kadettikoulun jälkeen vuonna 1938 hän avioitui Annikki o.s. Estolan kanssa.

Kadettikoulun jälkeen hän toimi valkoisessa kaartissa koulutusupseerina ja komppanianpäällikkönä. Talvisodassa hän oli luutnanttina Kannaksella ja jatkosodassa muun muassa pataljoonankomentajana jalkaväkirykmentti 44:ssä ja Jalkaväkirykmentti 1:ssä. Hänet ylennettiin jatkosodan aikana kapteeniksi ja vuonna 1942 majuriksi. 

Sodan jälkeen Järventaus jatkoi sotilasuraa ja käyden sotakorkeakoulun 1947. Myöhemmin hän oli sotakorkeakoulussa sotahistorian ja taktiikan opettajana vuosina 1947−1954. Vuosina 1954−1956 hän oli Jääkäripataljoona 5:n komentajana ja tämän jälkeen osastopäällikkönä Pääesikunnan koulutusosastolla 1956−1957 sekä koulutus- ja komentopäällikkönä 1957−1960. Viimeiset palvelusvuotensa 1960–1966 hän oli 3. divisioonan komentajana Kouvolassa.
Järventaus oli Helsingin Sanomien sotilaspoliittinen asiantuntijana 15 vuoden ajan. Tässä ominaisuudessa hän vieraili seuraamassa YK:n UNFICYP-rauhanturvaoperaatiota Kyproksella vuonna 1966. Hän oli vuonna 1960 perustetun Suomen ampumahiihtoliiton perustaja ja ensimmäinen puheenjohtaja.
Järventaus ylennettiin everstiluutnantiksi 1952, everstiksi 1956, kenraalimajuriksi 29. elokuuta 1958 ja kenraaliluutnantiksi 14. heinäkuuta 1961. Keväällä 1965 Järventaus oli ehdolla puolustusvoimain komentajaksi Sakari Simeliuksen seuraajaksi tämän tuella, mutta hävisi kilpailun Yrjö Keinoselle, jonka tukiryhmässä olivat muun muassa Arvo Korsimo, Arvo Pentti ja Adolf Ehrnrooth.

## Teoksia
*
* Jorma Järventaus: Rannikon puolustus ja Suomen turvallisuuspolitiikka (artikkeli lehdessä Rannikon puolustaja, nro 4/1970)

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Jorma Järventauksen muistokirjoitus Helsingin Sanomissa
Margaret Hamilton (näyttelijä)

**Margaret Hamilton** (9. joulukuuta 1902 Cleveland, Ohio – 16. toukokuuta 1985) oli yhdysvaltalainen näyttelijä. Hänen tunnetuin roolinsa on Lännen paha noita vuoden 1939 elokuvassa *[[Ihmemaa Oz (vuoden 1939 elokuva)|Ihmemaa Oz]]*.

Ennen näyttelijänuraansa Hamilton toimi lastentarhanopettajana. Läpimurtonsa näyttelijänä hän teki vuonna 1932 Broadway-näytelmässä *Another Language* ja siitä tehdyssä elokuvaversiossa, jonka jälkeen Hamilton esiintyi useissa elokuvasivuosissa. *Ihmemaa Ozin* jälkeen hän esiintyi muun muassa elokuvissa *[[Veijari Villissä lännessä]]*, *[[George White's Scandals]]*, *[[Ratkaisun edessä]]* ja *[[Poika joka halusi siivet]]*.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

*
Talvivaaran ratapiha

**Talvivaaran ratapiha** on rautatieliikennepaikka Sotkamon kunnassa Kainuun maakunnassa, ja se on Murtomäen rautatieasemalta alkavan Talvivaaran kaivosradan pääteliikennepaikka. Liikenne­paikka otettiin kaupallisen liikenteen käyttöön yhtä aikaa radan kanssa kesällä 2009.

Liikennepaikkaa käytetään paitsi kaivoksen ja rikastamon tuottaman murskeen ja malmirikasteen lähteviin kuljetuksiin, myös kaivos- ja rikastamotoiminnan vaatimien materiaalien ja kemikaalien saapuviin kuljetuksiin.

Sähköistetyn luovutusratapihan ja sähköistämättömän kaivoksen ratapihan yhteinen raidepituus on 6,7 kilometriä ja raiteita on yhteensä kahdeksan kappaletta.

## Lähteet
Kreatiinikinaasi

**Kreatiinikinaasi** eli **kreatiinifosfokinaasi** eli **CK** on entsyymi, jota on erityisesti lihaksissa ja keskushermostossa. Entsyymi katalysoi kreatiinin ja adenosiinitrifosfaatin reaktiota fosfokreatiiniksi ja adenosiinidifosfaatiksi. Se katalysoi niin ikään tälle käänteistä reaktiota.
:

## Olosuhteet
Kreatiinikinaasin massa vaihtelee eliöstä riippuen 42&ndash;371 kilodaltonin välillä. Toimiakseen kunnolla entsyymiin täytyy olla kiinnittyneenä magnesiumioneja ja ihmisellä lisäksi myös mangaania. Entsyymin toimintaa haittaavat halogeenien anionit, tiettyjen metallien kuten kuparin ionit ja useat orgaaniset molekyylit kuten 4-hydroksinonenaali, etyylimalonihappo ja jodiasetamidi. Parhaiten kreatiinikinaasi toimii lämpötilan ollessa eliöstä riippuen 0,5&ndash;45&nbsp;°C ja pH:n ollessa 6&ndash;9.

## Kreatiinikinaasi ja sairaudet
Kreatiinikinaasitaso on korkealla fyysisten suoritusten jälkeen. Korkeita kreatiinikinaasipitoisuuksia tavataan myös lihasdystrofiaa, myosiittia ja sydänlihastulehdusta sairastavilla. Korkea entsyymitaso voi olla myös merkki tukoksesta sepelvaltimossa.

Matala kreatiinikinaasitaso voi olla merkki alkoholin aiheuttamasta maksasairaudesta tai nivelreumasta.

## Lähteet
Jussi Hautamäki (kenraali)

**Jussi Hautamäki** (s. 15. huhtikuuta 1941 Kylmäkoski) on Suomen puolustusvoimien kenraaliluutnantti evp.

Hautamäki kirjoitti ylioppilaaksi Toijalan yhteislyseosta vuonna 1960. Hän valmistui kadettikoulusta 1963 ja suoritti yleisesikuntaupseeritutkinnon Sotakorkeakoulussa vuonna 1975, jossa hän toimi myös opettajana 1970-luvulla. 

Hautamäki toimi vuonna 1970 Kadettikoulun Toimituskomppanian päällikkönä.
Hän toimi Hämeen jääkäripataljoonan komentajana vuosina 1983–1985 ja Panssarivaunupataljoonan komentajana 1985–1988, jonka jälkeen hän oli operaatiopäällikkönä YK:n UNIFIL-rauhanturvaoperaatiossa Libanonissa. Vuosina 1990–1991 Hautamäki toimi valtakunnallisten maanpuolustuskurssien johtajana. 1990-luvulla hän palveli pääesikunnassa eri tehtävissä ja 1998 hänet nimitettiin Läntisen Maanpuolustusalueen komentajaksi.

Jäätyään eläkkeelle puolustusvoimista Hautamäki on osallistunut kunnallispolitiikkaan Keravalla Kokoomuksessa.

## Lähteet
Maakiitäjäiset

**Maakiitäjäiset** (Carabidae) on kovakuoriaisiin (*Coleoptera*), petokuoriaisten (*Adephaga*) alalahkoon kuuluva heimo.

Heimon kuoriaisilla on yleensä pitkät ja hoikat raajat, ja ne ovat melko nopealiikkeisiä. Väriltään ne ovat useimmin mustia tai metallinkiiltoisia. Maakiitäjäisiä tunnetaan Suomesta noin 330 lajia, joista suurin osa on petoja. Maailmanlaajuisesti maakiitäjäisten heimoon kuuluu yli 200 sukua.

Selvästi erillisen ryhmän muodostavat heimoon kuuluvan hietakiitäjäisten alaheimon (*Cicindelinae*) kuoriaiset. Ne tunnetaan muun muassa uurteettomista peitinsiivistä, joissa ei ole säännöllisiä pisterivejä. Tunnusomaisia hietakiitäjäisille on suuri ja voimakasleukainen pää sekä suuret verkkosilmät. Hietakiitäjäiset liikkuvat yleensä auringonpaisteessa, ja muista maakiitäjäisistä poiketen, pyrähtävät herkästi lentoon. Aikuisen kuoriaisen lailla myös hietakiitäjäisen toukka on peto. Toukka kaivaa maahan pystysuoran käytävän, josta se vaanii saalista. Suomessa tunnetaan elävän neljä hietakiitäjäislajia. Näistä yleisin on kenttäkiitäjäinen (*Cicindela campestris*).

## Alaheimoja

**Carabidae Conjunctae -kladi:**

* Incertae sedis
** *[[Rhysodini]]* -tribus

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Laji.fi: Maakiitäjäiset (''Carabidae'')
*Ötökkätieto: Maakiitäjäiset (''Carabidae'')
*ITIS: Carabidae 
*University of Michigan, Animal Diversity Web (ADW): Carabidae carabes, ground beetles 
*Bug Guide: Family Carabidae - Ground Beetles 
*Centre for Agriculture and Biosciences International (CABI): Carabidae (ground beetles) 
*Pherobase: Family - Carabidae
Skunk Works

**Skunk Works** on Lockheed Martin -suunnitteluyhtiö *Advanced Development Programs*in (ADP) aiempi peitenimi, nykyään virallinen aputoiminimi. 
Skunk Works on suunnitellut useita kuuluisia lentokoneita, mm. U-2-tiedustelukoneen, SR-71 Blackbirdin, F-117-häivekoneen ja F-22 Raptorin. Suurin sen nykyisistä tiedossa olevista projekteista on F-35 Lightning II. 

Myös mystistä ja huippusalaista uuden sukupolven tiedustelukone SR-91 Auroraa epäillään Skunk Worksin suunittelemaksi, jos konetta ylipäänsä on olemassa.  

Termiä ”Skunk works” tai ”skunkworks” käytetään yleisesti liike-elämässä ja suunnittelussa sekä muissa teknisissä yhteyksissä tarkoittamaan yksikköä, jolla on suuri autonomia ja jota ei rajoiteta byrokratialla. Tämänkaltaisen yksikön tehtävät ovat yleensä vaativia tai salaisia.

Skunk Works-osaston aloittajana ja vetäjänä toimi Lockheedilla Clarence L. ”Kelly” Johnson. Boeingin vastaava yksikkö on nimeltään Phantom Works.

## Projektit
### Lentokoneet

* Lockheed P-38 Lightning (epävirallinen, kone oli laajalti käytössä tiedustelukoneena)
* Lockheed L-1049 Constellation (epävirallinen, mutta kone oli myös sotilaskäytössä)
* Lockheed P-80 Shooting Star (1943 aloitettu projekti, Skunk Worksin alkuna pidetty projekti)
* Lockheed XF-90
* Lockheed F-104 Starfighter
* Lockheed U-2
* Lockheed X-26 Frigate
* Lockheed YO-3
* Lockheed A-12
* Lockheed SR-71 Blackbird
* Lockheed D-21
* Lockheed XST (Have Blue)
* Lockheed F-117 Nighthawk
* Lockheed Martin F-22 Raptor
* Lockheed Martin X-35 ja Lockheed Martin F-35 Lightning II
* Lockheed X-27
* Lockheed Martin Polecat
* Quiet Supersonic Transport
* Lockheed Martin Cormorant
* Lockheed Martin Desert Hawk
* Lockheed Martin RQ-170 Sentinel
* Lockheed Martin X-55

### Muut projektit
* High beta fusion reactor
* Sea Shadow (IX-529)

## Lähteet
* 

### Viitteet
UCI World Ranking 2009

**UCI World Ranking 2009** oli ensimmäinen kausi, jolloin Kansainvälisen pyöräilyliiton kehittämä maantiepyöräilyn UCI World Ranking -pisteytys oli käytössä. Rankingpisteet määräytyivät UCI ProTour -sarjan kilpailujen sekä sarjasta pois jääneiden suurten ympäriajojen ja klassikkokilpailujen tulosten perusteella. Kausi alkoi Tour Down Under -etappikilpailulla tammikuussa ja päättyi Lombardian ympäriajoon lokakuussa.

## UCI ProTour -kilpailut

## Muut UCI World Rankingiin kuuluvat kilpailut

## UCI World Ranking
*Lopulliset pisteet*

## ProTour -tallit 2009
* Ag2r-La Mondiale
* Astana Team
* Bbox Bouygues Télécom
* Caisse d'Epargne
* Cofidis
* Euskaltel-Euskadi
* Française des Jeux
* Fuji - Servetto
* Team Garmin-Chipotle
* Katjuša
* Lampre-Fondital
* Liquigas
* Team Milram
* Quick·Step - Innergetic
* Rabobank
* Saxo Bank-IT Factory
* Silence-Lotto
* Team Columbia-High Road

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Virallinen sivusto 
* Maailmanrankingin pistelasku
Peer Gynt (baletti)

**Peer Gynt** on baletti, jonka koreografian loi John Neumeier. Libretto perustuu löyhästi Henrik Ibsenin näytelmään, mutta Neumeier ei käyttänyt Edvard Griegin tunnettua näyttämömusiikkia, vaan musiikin balettiin sävelsi Alfred Schnittke. Baletissa on kolme näytöstä. Teos kantaesitettiin sen tilanneessa Hampurin valtionoopperassa vuonna 1989.

## Lähteet
Maan suolaantuminen

**Maan suolaantuminen** on joillakin kuivilla alueilla yleinen ilmiö, jossa tyypillisesti runsas haihtuminen aiheuttaa suolan rikastumista maan pintakerrokseen. Suolaantuminen voi tapahtua sekä luonnollisten prosessien että ihmisen toiminnan kautta.

Suolaantumisessa natriumin, kalsiumin ja magnesiumin suoloja kerääntyy maan pintakerrokseen ja juuristovyöhykkeeseen, niin että kasvit eivät pysty enää hankkimaan vettä ja ravinteita entiseen tapaan. Suolaantuminen pahenee yleensä vaiheittain, jolloin maanviljelijät joutuvat asteittain siirtymään entistä paremmin suolaa kestäviin kasvilajeihin tai -lajikkeisiin. Lopulta tuottavuus muodostuu niin alhaiseksi, ettei viljely enää kannata. Joidenkin korkeakulttuurien taantumisen merkittävänä osasyynä pidetään suolaantumisesta aiheutunutta ruoantuotannon laskua.

Suolaantumista tapahtuu erityisesti keinokastelluilla alueilla, jossa sademäärä on vähäinen mutta haihtuminen suurta. Tällöin suola kerääntyy hiljalleen maan pintakerrokseen eikä pysty huuhtoutumaan alemmaksi. Merkittävimpiä ihmisen aiheuttamia syitä suolaantumiselle ovatkin maankäyttö, viljelymenetelmät ja maan hoito. Sopimattomat kastelutavat, kuten liian suolainen kasteluvesi, ja riittämätön kuivatus ovat suolaantumista aiheuttavia tekijöitä. Rannikkoseuduilla suolaantuminen liittyy usein pohjaveden liikakäyttöön, jolloin vedenpinta laskee ja merivesi voi päästä pohjavesiin. Jotkin luonnollisetkin tekijät aiheuttavat myös suolaantumista. Tällaisia tekijöitä voivat esimerkiksi olla geologiset tapahtumat, jotka voivat lisätä suolojen määrää pohjavedessä, tai tekijät, joiden seurauksena suolainen pohjavesi nousee maan pintakerrokseen.

## Katso myös
*Maan tiivistyminen

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Salt-Affected Soils and their Management Yhdistyneiden kansakuntien elintarvike- ja maatalousjärjestö (FAO)
Pykälä

**Pykälä**, vanhentunut nimi **paragrafi**, on jonkin kirjoituksen osa, jonka avulla kirjoituksen sisältö jakaantuu jäsennystä selventäviin alaosastoihin. Pykäliä käytetään järjestelmällisissä esityksissä, kuten laeissa, asetuksissa, säännöissä, pöytäkirjoissa ja muissa vastaavissa kirjoituksissa.

## Merkintä

Uuden pykälän alkamisen merkiksi kirjoitetaan lyhenteenomainen pykälämerkki §, jonka yhteyteen liitetään arabialainen numero. Pykälämerkki voi tilanteen mukaan olla numeron edellä tai sen perässä: § 10 (’pykälä kymmenen’) tai 10. § (’kymmenes pykälä’). Säädösteksteissä ja oikeustieteellisissä yhteyksissä järjestysluvun piste kuitenkin jää pois: 10 § (yleiskielen periaatteiden mukaan ’kymmenen pykälää’, mutta lakikielessä ’kymmenes pykälä’).

Lyhyissä laeissa on usein pelkkä pykäläjako, kun taas laajemmat lait jakaantuvat lukuihin ja luvut pykäliin. Pykälät voivat jakaantua momentteihin, ne taas kohtiin ja kohdat alakohtiin.

Jos laki jakaantuu lukuihin, pykälien numerointi voi olla koko laissa juokseva (esimerkiksi tieliikennelaissa) tai alkaa kussakin luvussa uudestaan 1:stä (esimerkiksi rikoslaissa). Jälkimmäisessä tapauksessa on pykälään viitattaessa aina mainittava, minkä luvun pykälää tarkoitetaan.

## Katso myös
* Lainkohta

## Lähteet
* Otavan iso tietosanakirja, Otava 1963
* Iso tietosanakirja, Otava 1936
* Encyclopædia iuridica fennica, Suomalainen Lakimiesyhdistys 1997, , osa V palsta 538
Pekka Huokuna

**Jari Pekka Huokuna** (s. 19. marraskuuta 1960 Pori) on suomalainen teologi sekä Suomen evankelis-luterilaisen kirkon pappi. Hän on toiminut Kirkkohallituksen kansliapäällikkönä 1. tammikuuta 2019 lähtien.

Aikaisemmin Huokuna toimi kirkkoneuvoksena vuosina 2009–2018 ja Kirkkohallituksen toiminnallisen osaston johtajana. Hän opiskeli Helsingin yliopistossa, josta valmistui teologian maisteriksi vuonna 1985. Hän sai pappisvihkimyksensä Helsingissä samana vuonna. Hänestä tuli vuonna 2006 Mikkelin maaseurakunnan kirkkoherra ja Mikkelin tuomiorovastikunnan lääninrovasti. Tätä aiemmin hän toimi 16 vuoden ajan kirkkoherrana Hirvensalmella ja viiden vuoden ajan seurakuntapappina Helsingin Vartiokylän seurakunnassa.

Huokuna valittiin Vuoden papiksi vuonna 2008. Hän oli Mikkelin hiippakunnan pappisedustajana
kirkolliskokouksessa vuosina 2000–2004 ja 2008–2009 sekä Kirkkohallituksen pappisjäsenenä vuosina 2008–2009. Hän on myös sanoittanut lauluja.

## Lähteet
Lainkohta

**Lainkohta** (vanha nimitys **lainpaikka**) on lakitekniikassa käytettävä vakiintuneen järjestelmän mukainen ilmaus, jonka avulla säädöksen osat yksilöidään. Teknistä nimitystä lainkohta ei pidä sekoittaa nimitykseen oikeussäännös, joka tarkoittaa säädökseen sisältyvää oikeusnormia. Lainkohtaan voi sisältyä useita säännöksiä ja säännös voi muodostua useasta lainkohdasta.

## Suomalaiset säädökset

Suomalaiset säädökset jakaantuvat arabialaisin numeroin numeroituihin pykäliin. Usean pykälän ryhmä voidaan nimetä luvuksi ja luvut voidaan yhdistää osiksi. Säädöksessä, jota ei ole jaettu lukuihin, voidaan pykäliä ryhmitellä väliotsikoiden avulla.

Pykälät jakaantuvat momentteihin, joita ei yleensä numeroida, mutta jotka voidaan joskus varustaa pisteellä muusta tekstistä erotetuilla arabialaisilla numeroilla. Vain yhden momentin sisältäviin pykäliin viitattaessa käytetään ainoastaan ilmaisua pykälä, ja jos halutaan viitata pykälän mahdollisiin kohtiin, käytetään ilmaisua pykälän kohta.

Oikeustieteellisissä yhteyksissä pykälän merkintänä käytetään pykälämerkkiä § ja pykälän arabialaisen numeron perässä ei käytetä pistettä. Lukuihin jakaantuvien säädösten pykälät numeroidaan joko juoksevasti lain alusta sen loppuun saakka tai juoksevasti luvun alusta luvun loppuun saakka. Jos pykälät on numeroitu luvuttain, on pykäliin viitattaessa ilmoitettava myös luku, johon pykälä sisältyy. Säädösteksteissä luku ilmaistaan kirjoittamalla sana luku. Oikeustieteellisissä kirjoituksissa sanan luku tilalla käytetään kaksoispistettä. Esimerkiksi rikoslain 24 luvun 1 § lyhennetään RL 24:1.

Momentti jakaantuu toisinaan johdantokappaleeseen ja sitä seuraaviin kohtiin, jotka voivat jakaantua alakohtiin. Kohdat numeroidaan arabialaisin numeroin, jotka erotetaan muusta tekstistä oikealla kaarisulkeella ")". Alakohdat yksilöidään alussa olevan pienaakkosen avulla. Kohtiin jaetussa momentissa kohtia edeltää johdantokappale, jonka perässä on kaksoispiste. Säädösteksteissä sanaa momentti ei lyhennetä. Sen sijaan muissa teksteissä se usein lyhennetään "mom.".

## Muut säädökset

Euroopan unionin säädöksissä pykäliä vastaavat artiklat, jotka jakaantuvat yhdestä tai useammasta tekstikappaleesta muodostuviin numeroituihin kohtiin. Kohdat jakaantuvat alakohtiin.

Suomalaisissa valtiosopimuksissa ja sopimusten suomennoksissa käytetään pykälän sijasta sanaa artikla ja momentin sijasta sanaa kappale.

## Lähteet
* Encyclopædia iuridica fennica, Suomalainen Lakimiesyhdistys 1997, osa V palstat 538–539 ja 866–867
Argumentti ja kritiikki

**Argumentti ja kritiikki: Lukemisen, keskustelun ja vakuuttamisen taidot** on ensimmäinen perusteellinen suomalainen argumentaation, väittelyn ja retoriikan oppikirja. Teoksen on toimittanut Marja-Liisa Kakkuri-Knuuttila ja sen on julkaissut Gaudeamus vuonna 1998. Teoksen tavoitteena on kehittää lukemisen, kirjoittamisen, väittelyn ja keskustelun taitoja. Teos on suunniteltu erityisesti korkeakoulujen opetuksen käyttöön.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Anne Virolainen: Punnittua puhetta. Yliopisto 5/1999. (arkistoitu versio)
Theodore Ts’o

**Theodore Y. ”Ted” Ts'o** (s. 1968 Palo Alto) on yhdysvaltalainen ohjelmistokehittäjä, joka tunnetaan työstään Linux-ytimen parissa.

Ts'o sai vuonna 1990 tietotekniikan korkeakoulututkintonsa valmiiksi MIT:ssä. Valmistumisen jälkeen hän työskenteli Information Systems & Technology -laitoksella (IS&T) MIT:ssä aina vuoteen 1999 asti. Hän oli mm. projektipäällikkönä Kerberos V5 -ryhmässä. IS&T:n jälkeen Ts'o siirtyi kahdeksi vuodeksi töihin VA Linux Systemsiin. Joulukuusta 2002 lukien hän oli töissä IBM:llä parantamassa Linux-ytimen tehokkuutta ja skaalautuvuutta. Joulukuussa 2007 Ts'o siirtyi töihin Linux Foundationiin. Hän on suunnitellut palaavansa takaisin IBM:ään joulukuussa 2009. Vuonna 2010 hän aloitti työt Googlella.

Hän aloitti työskentelyn Linux-ytimen parissa heinäkuussa 1991, ytimen alkuaikoina. Linus Torvaldsin mukaan hän oli ensimmäinen Linux-ytimen kehittäjä Pohjois-Amerikasta.

Ts'o on *[[e2fsprogs]]*-ohjelmistopaketin pääkehittäjä ja ylläpitäjä. e2fsprogs sisältää työkaluja ext2, ext3 ja ext4-tiedostojärjestelmiä varten. Hän myös ylläpitää useita muita Debian-levityspaketin paketteja.

Hän oli IETF:n turvallisuusalan johtokunnan sekä IPsec-työryhmän jäsen. Ts'o oli yksi Free Standards Group -organisaation perustajajäsenistä ja tällä hetkellä sen puheenjohtaja.

Ts'olle myönnettiin FSF:n Advancement of Free Software -palkinto vuonna 2006.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Henkilökohtainen kotisivu
Dardanos Ateenalainen

**Dardanos** () (n. 160–85 eaa.) oli antiikin kreikkalainen stoalaiseen koulukuntaan kuulunut filosofi. Hän oli kotoisin Ateenasta.

Dardanos oli Diogenes Babylonialaisen ja Antripatros Tarsoslaisen oppilas. Cicero mainitsee hänet yhtenä stoalaisen koulun johtajista () Ateenassa yhdessä Mnesarkhoksen kanssa aikana, jolloin Antiokhos Askalonlainen oli luopumassa skeptisismistä (eli noin vuonna 95 eaa.). Antiokhos oli Dardanoksen ja Mnesarkhoksen oppilaita. Panaitioksen kuoltua (109 eaa.) Ateenan stoalainen koulu vaikuttaa hajaantuneen, ja niin Dardanos oli todennäköisesti yksi useista johtavista stoalaisista tuona aikana.

Dardanoksen elämästä ei tiedetä muuta. Hänen oletetaan olleen kuollut jo silloin, kun Cicero opiskeli filosofiaa Ateenassa vuonna 79 eaa.

## Lähteet
Taasianjoki

**Taasianjoki** eli **Tesjoki** () on Suomenlahteen laskeva joki Suomessa. Taasianjoen vesistöalueen eteläosat sijaitsevat Uudenmaan maakunnan alueella ja pohjoisosat Kymenlaakson maakunnan ja pieneltä osin Päijät-Hämeen maakunnan alueella. Taasianjoen valuma-alueen järvisyys on ainoastaan 0,46&nbsp;prosenttia.

Taasianjoen vesistö saa alkunsa ensimmäisen Salpausselän eteläpuolelta Iitin Kausalan ja Kouvolan Korian väliseltä alueelta. Alajuoksun varrella Loviisassa on Tesjoen kylä. Joki laskee Loviisassa entisen Ruotsinpyhtään kunnan alueella Ahvenkoskenlahden länsipuolella olevaan Kullanlahteen.

Taasianjoen ja sen sivujokien varrella Iitissä ovat Suomen ainoat paikat, jossa kasvaa luonnonvaraisena rauhoitettua taponlehteä (*Asarum europaeum*).

## Lähteet
*http://www.ymparisto.fi
*http://www.ahven.net (pdf)
* Ryttäri, Terhi: *Taponlehti*. Teoksessa *Uhanalaiset kasvimme*. Toim. Terhi Ryttäri ja Taina Kettunen. Suomen ympäristökeskus, Helsinki 1997, s. 76.
### Viitteet

## Aiheesta muualla
*
Dardanos

**Dardanos** () tai **Dardanus** (lat.) voi viitata seuraaviin:

* Dardanos, kreikkalaisessa mytologiassa Zeuksen ja Elektran poika ja Dardanian kaupungin perustaja
* Dardanos, asklepiadi 4. sukupolvessa
* Dardanos Ateenalainen (n. 160–85 eaa.), stoalainen filosofi
* Dardanos eli Dardania, antiikin aikainen kaupunki Troaksessa
* *[[Dardanus (Rameau)|Dardanus]]*, Jean-Philippe Rameaun säveltämä ooppera
* *[[Dardanus (Sacchini)|Dardanus]]*, Antonio Sacchinin säveltämä ooppera.
Alsila

**Alsila** () on kylä Sauvossa, Varsinais-Suomessa.

## Sijainti ja maantiede
Kylä sijaitsee Sauvon keskiosassa ja se rajautuu Siurin, Martbölen ja Luurilan kyliin. Sen keskivaiheilla levittäytyy naapurikylien peltoihin yhdistyvä yhtenäinen peltoaukea. Kylän pohjois- ja eteläosa on metsää. Kylän rakennuskanta keskittyy kylän eteläreunalle ja vanhan kylätontin läheisyyteen.

## Historia
Kylä kuului Ruonankartanon läänin Lattmarkin verokuntaan. Ruonankartanon lääni oli ruotsalaisen siirtolaisuuden aluetta, minkä vuoksi myös Alsila (Alsböle) on ilmeisesti ollut keskiajalla ruotsinkielinen kylä. Siihen kuului koko Ruotsin vallan ajan kaksi taloa, Alastalo (Alitalo) ja Ylistalo (Ylöstalo). Molemmat olivat 1660-luvulta lähtien Turun Akatemian palkkatiloja. Alastalolla mainitaan vuonna 1808 olleen yksi torppa. Kumpikin tila säilyi kruununtilana vuoteen 1830 asti.

1890-luvulla riehui Alsilan vanhalla kylätontilla tulipalo, joka tuhosi miltei kaikki rakennukset. Alastalon rakennuksia ei rakennettu enää uudelleen, jolloin tontti jäi tyhjäksi ja yhdistettiin myöhemmin Ylitaloon, jonka kantatalo sijaitsee yhä vanhalla kylätontilla. Yhdessä sen työväenrakennuksista toimi 1900-luvun alussa puhelinkeskus.

Vuonna 1899 rakennettiin Alsilaan kansakoulu, jonka rakennuspiirustukset laati Wihtori Sjöberg ja rakensi rakennusmies Otto Lehtonen. Koulu toimi vuoteen 1972 asti, jolloin Alsilan koulupiiri lakkautettiin.

## Lähteet
*
*

### Viitteet
Péter Erdő

**Péter Erdő** (s. 25. kesäkuuta 1952) on katolisen kirkon unkarilainen pappi. Hänet vihittiin papiksi 18. kesäkuuta 1975 ja piispaksi 6. tammikuuta 2000. Hänet nimitettiin Esztergom-Budapestin arkkihiippakunnan arkkipiispaksi 7. joulukuuta 2002, ja hän astui virkaansa 11. tammikuuta 2003. Hän sai nimityksen kardinaaliksi 21. lokakuuta 2003 ja astui virkaansa S. Balbinan kardinaalipappina 9. maaliskuuta 2004. 

Erdő osallistui vuonna 2005 uuden paavin valinneeseen konklaaviin.

## Varhainen elämä ja koulutus
Erdő syntyi hartaaseen katoliseen perheeseen kuudesta lapsesta vanhimpana. Erdőn lapsuutta varjosti kommunismi; nelivuotiaana hänen perheensä joutui pakenemaan, kun maahan tunkeutuvat joukot polttivat heidän kotinsa vuonna 1956.

## Pappisura
Erdő vihittiin papiksi vuonna 1975. Kahden vuoden seurakuntatyön jälkeen hänet lähetettiin Roomaan, jossa hän suoritti teologian ja kanonisen oikeuden tutkinnot paavillisessa Lateraani-yliopistossa vuonna 1980. Hän toimi myöhemmin opettajana useissa yliopistoissa, mukaan lukien Buenos Airesissa ja Kalifornian yliopistossa Berkeleyssä.

### Piispa
Paavi Johannes Paavali II vihki Erdőn piispaksi vuonna 2000 ja nimitti hänet Esztergom-Budapestin arkkipiispaksi vuonna 2003. Hänet nimitettiin kardinaaliksi samana vuonna ollessaan vain 51-vuotias, mikä teki hänestä yhden kirkon nuorimmista kardinaaleista.

Erdő on toiminut Unkarin katolisen piispainkokouksen puheenjohtajana vuodesta 2005 ja Euroopan piispainkokousten neuvoston (CCEE) puheenjohtajana. Paavi Franciscus nimitti hänet relaattoriksi vuosien 2014 ja 2015 synodeihin. Hän on kirjoittanut yli 250 artikkelia ja 25 kirjaa.

## Näkemykset
Kardinaali Erdő tunnetaan kulttuurin ystävänä ja opettajana. Hän on arvostettu kanonisti ja raamatuntutkija, jolle on myönnetty useita palkintoja, kuten Vox Canonica -palkinto vuonna 2023. Hän puhuu saksaa, italiaa, ranskaa, espanjaa, englantia ja äidinkielenään unkaria.

Erdő pitää eukaristiaa ja pappeutta läheisesti toisiinsa liittyvinä ja vastustaa pappien vapaaehtoista selibaattia. Hän on painottanut voimakkaasti uutta evankeliointia ja nuorten palvelemista. Poliittisissa kysymyksissä, kuten maahanmuutossa, kardinaali on omaksunut tasapainoisen lähestymistavan.

Erdő korostaa usein henkilökohtaisen suhteen merkitystä Kristukseen ja pitää sitä tärkeänä kirkolle maallistumisen ja relativismin aikana. Hän uskoo vakaasti luonnonlain olemassaoloon ja kannattaa *[[Humanae Vitae]]*-asiakirjaa.

## Aiheesta muualla

* Catholic-hierarchy.org: Péter Cardinal Erdõ
Momentti (oikeustiede)

**Momentti** (lyhennetään *mom.*) on lakiin, asetukseen tai sääntöihin sisältyvän pykälän alakohta tai kappale. Laajat momentit jakaantuvat usein *kohtiin* ja kohdat *alakohtiin*.

Suomen lainsäädännössä momentteja ei yleensä eksplisiittisesti numeroida, mutta niihin viitataan numeroin, esimerkiksi: "*Sen estämättä, mitä 1 momentissa säädetään...*" Yleensä saman pykälän eri momentit erotetaan lakitekstissä toisistaan typografisesti samoin kuin kappaleet normaalissa tekstissä. Suomen lainsäädännössä on kuitenkin myös säädöksiä, joissa momentin alussa on muusta tekstistä pisteellä erotettu arabialainen numero selventämässä pitkää ja mutkikasta pykälää.

Valtion talousarviossa johonkin tarkoitukseen osoitettu määräraha käsittää yleensä koko momentin. Momentti saattaa kuitenkin jakaantua useaankin määrärahaan, joiden tarkoitus kerrotaan tarkemmin talousarvion perusteluissa.

## Katso myös
* Lainkohta

## Lähteet
Seitsemän sotaklassikkoa

**Seitsemän sotaklassikkoa** (武經七書 wǔjīngqīshū) ovat Kiinan menneisyyden tärkeimmät sodankäyntiä koskevat kirjat. Niille annettiin arvoa jo Tang-dynastian aikana. Song-kaudella 1000-luvun puolessavälissä luettelo virallistettiin ja ne mainitaan useimmissa sodankäynnin tietokirjoissa. Upseeriuralle tähtäävän piti tuntea ainakin muutama seitsemästä klassikosta.

Sekä Kiinan kansantasavallan kommunistisen puolueen johto sisällissodan aikana että monet eurooppalaiset ja amerikkalaiset sodankäynnistä vastaavat ovat tutustuneet näihin teoksiin.

Seitsemän klassikkoa ovat:

* Jiang Ziya (姜子牙 Jiāng Zǐyá):* Suuriruhtinaan kuusi salaista suunnitelmaa* (太公六韜 Tàigōng liùtāo)
* Sima Rangju (司馬穰苴 Sīmǎ Rángjū): *Sotaministerin keinot* (司馬法 Sīmǎfǎ, Siman menetelmä)
* Sunzi (孫子 Sūnzǐ): *[[Sodankäynnin taito]]* (孫子兵法 Sūnzǐ bīngfǎ, Sunzin sodankäynnin menetelmä)
* Wu Qi (吳起 Wú Qǐ): *[[Wuzi|Sodankäynti]]* (吳子 Wúzǐ, mestari Wu)
* Wei Liao: *[[Weiliaozi]]* (尉繚子 Wèiliáozǐ, mestari Wei Liao)
* Huangshigongin kolme strategiaa (黃石公三略, Huángshígōng sānlüè, Keltaisen kiven mestarin kolme suunnitelmaa)
* Li Jing: *[[Tangin Taizongin ja Li Weigongin vuoropuhelu]]* (唐太宗李衛公問對 Táng Tàizōng Lǐ Wèigōng wènduì, Tang-dynastian Taizongin ja Li Weigongin kysymyksiä ja vastauksia)

## Katso myös
* Jymäyttämisen taito
HMS Superb

**HMS Superb** on ollut yhdentoista Britannian Kuninkaallisen laivaston aluksen nimenä.

* HMS Superb (1710), 56-tykkinen neljännen luokan alus
* HMS Superb (1736), 60-tykkinen neljännen luokan alus
* HMS Superb (1760), Bellona-luokan 74-tykkinen kolmannen luokan linjalaiva
* HMS Superbe (1795), 22-tykkinen kuudennen luokan alus
* HMS Superb (1798), Achille-luokan 74-tykkinen kolmannen luokan linjalaiva
* HMS Superb (1842), Vanguard-luokan 80-tykkinen toisen luokan linjalaiva
* HMS Superb (1875), taistelulaiva
* HMS Superb (1907), Bellerophon-luokan taistelulaiva
* HMS Superb (25), Minotaur-luokan kevyt risteilijä
* HMS Superb (S109), Swiftsure-luokan ydinsukellusvene
Ruonankartanon lääni

**Ruonankartanon lääni** oli keskiajalla Sauvoon perustettu hallintoalue. Ruonankartano toimi kruununkartanona, joka toimi hallintokeskuksena ja mahdollisesti myös Halikonlahden turvaajana. Kartanoa ympäröivä alue muodostettiin kartanolääniksi, jonne asutettiin ruotsalaisia uudisasukkaita raivaamaan maatiloja ja tekemään päivätöitä ja tuottamaan elintarvikkeita kartanon ylläpitämiseksi.

Varhaisin maininta Ruonankartanosta on vuodelta 1350, jolloin kuningas Maunu Eerikinpoika myi kartanon siirtokuntineen Turun linnanhaltijalle Gerhard Skyttelle. Todennäköisesti kartano ja lääni on muodostettu kuitenkin jo 1200-luvun alkupuolella. Kartanoläänin merkitys lienee liittynyt alueen hallintaan ja hallintoon ja sillä lienee ollut sotilaallista merkitystä ennen Turun linnan valmistumista. Vallan vakiintuessa kruunu pystyi myymään kartanon pois, mutta sen läänitys säilyi. Siitä ei ole tietoa, kuinka paljon uudisasukkaita Sauvoon muutti, mutta kartanoläänin perustus lienee Sauvon merkittävin asuttamistoimenpide Ruotsin vallan ajalta.

Paikallishallinnon kehittyessä Ruonankartanon läänistä tuli muusta Sauvosta irrallinen hallintoalue, jolla oli muodosti oman käräjäpiirinsä ja veronkantoalueensa. Viimeistään vuonna 1405 perustettu Sauvon hallintopitäjä oli oma yksikkönsä, mutta molemmat kuuluivat samaan seurakuntaan. Ruonankartanon erikoisuus oli, että läänin kaikki tilat olivat kruununtiloja, jotka kantoivat veronsa kartanolle. 1540-luvulla veroasiakirjat kertovat Ruonankartanon alaisuuteen kuuluvan 56 lampuotia,joiden asukkaat olivat ilmeisesti pääosin ruotsinkielisiä.

Lääni jakautui neljään niin sanottuun verokuntaan, joihin kuuluivat seuraavat kylät: Träskbyn verokunnassa Träskby, Kosundböle, Dikarböle, Brittsböle, Rikaniemi, Österkulla ja Västerkulla. Ambölen verokunnassa Korsniemi, Sunnanberg, Amböle, Sarapisto, Brännkärr, Stångberg, Rajalahti, Mattböle ja Haddböle. Lattmarkin verokunnassa Palike, Lattmark, Slätsböle, Kuggböle, Siuri, Alsböle, Martböle, Holvastböle ja Birkkärr. Skörsbölen verokunnassa Svartsböle, Lurböle, Skörsböle, Finkulla ja Dalen.

Hetkellisesti Ruonankartanon läänistä tuli laajemman voutikunnan keskus, kun uusia vuotikunta perustettiin 1500-luvun puolivälissä. Uudistus peruttiin kuitenkin pian ja Ruonankartano menetti erityisasemansa. 1500-luvun lopulla Ruonankartanon läänin asema alkoi muuttua epäselvemmäksi ja alueen asioita käsiteltiin jo Sauvon käräjillä. Viimeisen kerran läänin omat käräjät mainitaan vuonna 1616. Lopullisesti kartanolääni häviää asiakirjoista kokonaan 1600-luvun aikana, sen kruununtilat ovat sulautuneet alueen kartanoihin ja alueesta on tullut osa Sauvon hallintopitäjää.

## Lähteet
*

### Viitteet
HMS Temeraire (1907)

**HMS Temeraire** oli Britannian kuninkaallisen laivaston Bellerophon-luokan taistelulaiva.

## Valmistus

Alus tilattiin Devonportin telakalta, missä köli laskettiin 1. tammikuuta 1907. Alus laskettiin vesille 24. elokuuta ja otettiin palvelukseen 1. toukokuuta 1909. 

## Palvelus
Palvelukseen otettaessa alus liitettiin Kotilaivaston 1. taistelulaivaviirikköön.

Ensimmäisen maailmansodan syttyessä alus siirrettiin 4. Taistelulaivaviirikön mukana Suureen laivastoon (). Pohjanmerellä 18. maaliskuuta 1915 alus epäonnistui yrittäessään törmäämällä upottaa Saksan keisarikunnan laivaston sukellusveneen *SM U-29*. Vuoden 1915 kesän alus oli huollossa Devonportin telakalla. Vuonna 1916 *Temeraire* otti osaa Skagerrakin taisteluun, jossa alus käytti 54 kappaletta 12 tuuman kranaatteja ja siihen ei osuttu yhtään kertaa. Alus muodosti sisaraluksensa *[[HMS Superb (1907)|HMS Superbin]]* kanssa osaston, joka liittyi 1918 Itäisen Välimeren laivastoon.

Alus muutettiin sodan jälkeen kadettien koululaivaksi. Se kuitenkin todettiin vanhentuneeksi ja myytiin romutettavaksi 1921.

## Lähteet
*
*
*

### Viitteet

## Aiheesta muualla

*Maritimequestin yhteenvetosivu HMS Bellerophon-luokka
Heimerzheim

**Heimerzheim** on kylä Saksassa Nordrhein-Westfalenin osavaltiossa Rhein-Sieg-Kreisin piirikunnassa Swisttalin kunnassa. Siellä oli 6&nbsp;550 asukasta 11. tammikuuta 2023. Vuoteen 1969 asti Heimerzheim oli itsenäinen kunta. Kylä mainittiin ensimmäisen kerran vuonna 1074.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Lotilan koulu

**Lotilan koulu** on Lahden Paavolan kaupunginosassa toimiva musiikkipainotteinen peruskoulu. Koulu vihittiin käyttöön vuonna 1955. Koulun vuonna 1969 käyttöönotettu koulurakennus peruskorjattiin vuonna 2011.  Vuonna 1966 koulu aloitti ensimmäisenä Suomessa musiikkiluokkatoiminnan. Koulun opetuksen painopisteinä ovat musiikkikasvatus ja kansainvälisyys. Vuonna 2018 koulun käytävätiloja muutettiin moderneiksi oppimisympäristöiksi. Vuonna 2023 koulussa alkoi ruotsin kielen kielikylpyopetus.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*
Qormi

**Qormi**  tai **Città Pinto** () on noin 18&nbsp;100 asukkaan kaupunki Maltalla. Se sijaitsee saaren keskiosassa, pääkaupunki Vallettasta kaakkoon. Qormi on asukasluvultaan Maltan viidenneksi suurin kaupunki. Sen naapurikaupunkeja ovat Marsa, Luqa, Żebbuġ, Siġġiewi, Ħamrun, Birkirkara, Attard, Santa Venera ja Balzan.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Shoichi Funaki

**Shoichi Funaki** (s. 24. elokuuta 1968) on japanilais-yhdysvaltalainen showpainija, joka esiintyi World Wrestling Entertainmentissa. Hänet tunnetaan paremmin nimellä Funaki. Hän on entinen Cruiserweight ja Hardcore -mestari.

*Pituus: 170&nbsp;cm
*Paino: 85&nbsp;kg
*Lopetusliike: Crane Kick
*Lempinimi: SmackDown's #1 Announcer
*Teemamusiikki: Kung Fu San

## Feudit
*Chavo Guerrero
*Vladimir Kozlov
*Montel Vontavious Porter

## Lähteet
Ron Killings

**Ron Killings** (s. 19. tammikuuta 1972) on yhdysvaltalainen showpainija, joka esiintyy WWE -promootion Raw brändissä nimellä **R-Truth**. Hän paini aiemmin TNA:ssa nimellä Ron" The Truth" Killings. R-Truth oli jo aiemmin WWE:ssä 1999−2001 vuosina nimellä K-Kwik. R-Truth on myös tunnettu hänen hullusta roolistaan WWEssä missä hän puhuu itsekseen *Lil' Jimmyn* kanssa.  R-Truth on tällä hetkellä toinen hallitsevista WWE Raw Tag Team Championship-mestareista yhdessä The Miz kanssa..

## Tietoja

* Pituus: 188&nbsp;cm
* Paino: 103&nbsp;kg

***Lopetusliikkeet**
***Consequence* (Elevated cradle neckbreaker) – 2002–2004
**Corkscrew scissors kick
***Lie Detector* (WWE) / *Flying Jalapeño* (TNA) (Corkscrew flying forearm smash)
***Truth Conviction* (TNA) / *Hat Rack Crack* (WWF) (Sitout inverted suplex slam) – 1999–2002; käytti nimikkoliikkeenä 2003–2007
***Hang Time* (450°splash) - 2001
***Shut Up!* (Leaping Reverse STO) - 2011-nykyisin
***Nimikkoliikkeet**
**Front powerslam
**Hurricanrana, joskus ylimmältä köydeltä
**Jumping calf kick
**Reverse STO
**Sitout hip toss
**Sitout suplex slam
***Truth or Consequences* (Vertical suplex stunner)
***Lempinimet**
**"The Truth"
**"The Suntan Superman"
**"The Rapping Superstar"
***Sisääntulomusiikki**
**"What's Up? (Remix)" esittänyt Ron Killings, tuottanut Dale Oliver ja mixannut Jim Johnston (2008–2010) (2011) (WWE)
**"Right Time" esittänyt Ron Killings (2010) (WWE)
****"The Truth Shall Set You Free"** esittänyt Ron Killings (2011-nykyinen) 
## Feudeja

* Shelton Benjamin
* Montel Vontavious Porter
* Mike Knox
* CM Punk
* Drew McIntyre
* The Miz
* John Cena
* John Morrison

## Lähteet
Seminaarinmäki

**Seminaarinmäki** on Jyväskylän Mattilanpellon kaupunginosassa sijaitseva pienalue, joka on saanut nimensä Jyväskylän seminaarista. Nykyään Seminaarinmäki  on Jyväskylän yliopiston vanhin kampusalue, ja sitä on joskus pidetty Suomen kauneimpana kampuksena. Seminaarinmäki kuuluu Museoviraston luokittelemiin valtakunnallisesti merkittäviin rakennettuihin kulttuuriympäristöihin.

## Kasvitieteellinen puutarha
Ensimmäinen puutarhasuunnitelma alueelle laadittiin 1880-luvulla. Tuolloin mäelle syntynyt puisto edusti maisemapuutarhaa, ja sille olivat ominaisia kumpuileva maasto, kaarevat käytävät, polut, sillat ja huvimajat. Seminaarin puutarhaopetus pääsi käyntiin 1890-luvulla. Esimerkiksi suuri hedelmätarha palveli omenanviljelyn leviämistä kansan pariin.

## Seminaarinmäen rakennukset

## Katso myös
*Seminaarinmäen mieslaulajat

## Lähteet

## Aiheesta muualla
HMS Marlborough (1912)

**HMS Marlborough** oli Britannian kuninkaallisen laivaston Iron Duke-luokan taistelulaiva.

## Valmistus

Alus tilattiin Devonportin telakalta, missä köli laskettiin 25. tammikuuta 1912. Alus laskettiin vesille 24. lokakuuta ja otettiin palvelukseen kesäkuussa 1914. 

## Palvelus
Palvelukseen otettaessa alus liitettiin Kotilaivaston (myöhemmin Suuren Laivaston) 1. taistelulaivaviirikköön, jossa se palveli ensimmäisen maailmansodan. Alus osallistui 31. toukokuuta 1916 Skagerrakin taisteluun, jossa siihen osui torpedo juuri A-kattilahuoneen etupuolelle surmaten kaksi ja haavoittaen kahta miehistön jäsentä. Alus kykeni kuitenkin jatkamaan taistelua ja onnistui osumaan hieman myöhemmin Saksan keisarikunnan laivaston *[[SMS König]]iin*. Aluksen saaman vuodon aiheuttama vesimäärä aiheutti kuitenkin yön kuluessa kasvavia ongelmia, jolloin aluksen oli vetäydyttävä rajoitetulla nopeudella Tyneen telakalle. Alus oli korjattavana Tynessä kolme seuraavaa kuukautta.

Palvelukseen palatessaan alus liitettiin Välimeren laivastoon. Se oli Venäjän sisällissodan aikana Mustallamerellä pelastaen saamiensa määräysten mukaisesti Yrjö V:n tädin Maria Fjodorovnan ja muita keisarillisen perheen jäseniä kuten suuriruhtinas Nikolai Nikolajevitš Romanovin ja ruhtinas Feliks Jusupovin.

Vuodesta 1926 alkaen alus oli Atlantin laivastossa, kunnes se poistettiin 1929 palveluksesta. Alus myytiin romutettavaksi 27. kesäkuuta 1932.

## Lähteet
*
*
*

### Viitteet

## Aiheesta muualla

*Maritimequestin kuvagalleria HMS Marlborough
Kauhavan rautatieasema

**Kauhavan rautatieasema** () on rautatieasema Suomen rataverkkoon kuuluvalla rataosalla  eli niin kutsutulla Pohjanmaan radalla. Asema sijaitsee Kauhavan kuntakeskuksessa, ja siellä pysähtyy parhaimmillaan arkisin viisi päiväjunaa Seinäjoen suuntaan ja neljä Oulun suuntaan. Asemalla pysähtyy myös Helsinki–Rovaniemi yöjunavuoropari IC 273/IC 266.

Kuten muutkin rataosan alkuperäiset asemarakennukset, on Kauhavan uusrenessanssinen IV luokan asemarakennus rautatiehallituksen suunnittelijan Knut Nylanderin käsialaa. Asemarakennuksessa on myös rautatieravintolasali. Asemarakennus on rakennettu 1884 ja sitä on laajennettu jatkamalla 1903 Nylanderin seuraajan Bruno Granholmin laatimien piirustusten mukaan. 

Aseman odotustila suljettiin elokuun 2021 lopussa, ja aseman lipunmyynti loppui vuoden 2008 lopussa. Kauhavalla on kuitenkin lippuautomaatti.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Kuvia Vaunut.org -sivustolla 
*VR: Aseman tiedot
Gustaf Thordén

**Gustaf Birger Thordén** (25. toukokuuta 1894 Uddevalla, Ruotsi – 30. kesäkuuta 1963 Sotekanalen) oli ruotsalais-suomalainen laivanvarustaja. Hän muutti Suomeen 1920.

Thordén perusti laivanvarustamon Thordénrederierna, jonka alkuna oli hänen 1926 hankkimansa varustamo AB Suomi. 

Suomen joutuessa jatkosodan jälkeen maksamaan sotakorvauksia Neuvostoliitolle, Gustaf Thordén vältti osallistumisen tähän kansalliseen ponnistukseen siirtämällä laivansa Ruotsin lipun alle ja järjestelemällä valmistumassa oleville laivoilleen suojan tekaistujen velkasitoumusten avulla. Suomalaiset rahdinantajat kieltäytyivät tämän jälkeen käyttämästä kuljetuksiinsa Thordénin laivoja.

Thordén perusti 1946 Ruotsiin telakan Uddevallavarvet, jolla rakennettiin rahtilaivoja ja tankkereita. Telakan palveluksessa oli parhaimmillaan 2&nbsp;600 työntekijää. Vuonna 1961 varustamo siirtyi taloudellisten vaikeuksien vuoksi erään säätiön hallintaan. Thordénin suomalainen varustamo ajautui konkurssiin 1960.

Thordénin varustamotoiminta ja Thordén Lines, jolla oli enimmillään 18 alusta, vaikutti Suomessa ja Ruotsissa 1924–1963, ja hänen kuolemansa jälkeen toiminta jatkui vielä muutaman vuoden.

Thordén ja Antti Wihuri lahjoittivat urut 1935 valmistuneeseen Kulosaaren huvilakaupungin kirkkoon. Thordén lahjoitti Uddevallan kaupunkiin tuntemansa suomalaisen taiteilijan Matti Hauptin veistoksen *Flickan med flätor*. Hauptin veistämä Thordénin rintakuva on Uddevallan kaupungintalossa, joka on telakan entinen pääkonttori.

## Teokset
*Alla mina skepp, Skoog, 1962. (muistelmat)

## Lähteet
Antti Timonen (kirjailija)

**Antti Timonen** (1. toukokuuta 1915 Luusalmi, Uhtua, Venäjä – 24. maaliskuuta 1990) oli Neuvostoliitossa asunut, suomeksi kirjoittanut vienankarjalainen kirjailija.

## Elämä
Timonen asui vuosina 1922–1926 Suomessa. Hän opiskeli Petroskoin pedagogisessa instituutissa ja työskenteli valmistuttuaan ensin radiokomiteassa ja sitten toimittajana lastenlehti Kipinässä sekä Totuus-lehdessä. Timonen oli vuonna 1934 mukana perustamassa Karjalan kirjailijaliittoa. Hänet hyväksyttiin vuonna 1946 Neuvostoliiton kirjailijaliiton jäseneksi. 

Toisen maailmansodan aikana Timonen palveli radistina, tulkkina ja tiedustelijana. Sodan päättyessään  toukokuussa 1945 hän oli Tšekkoslovakiassa, mutta kiersi vielä sodan jälkeen ympäri Eurooppaa kotiuttamassa saksalaisten sinne pakkosiirtämiä siviilejä. Muistiinpanojensa ja kokemustensa pohjalta Timonen kirjoitti näistä ajoista kirjan *Karjalasta Karpaateille* ja sanotaankin, että sota teki Timosesta kirjailijan.

Päästyään armeijasta Timonen ryhtyi päätoimiseksi kirjailijaksi. Hän oli Karjalan kirjailijaliiton sihteerinä vuodesta 1947 ja liiton puheenjohtajana 1957–1967 sekä 1975–1978. Timonen oli perustamassa 1958 Neuvostoliitto-Suomi-seuraa ja neljä vuotta myöhemmin 1962 seuran Karjalan osastoa. Hän vieraili 1960-luvulla Suomessa useissa kirjailijaseminaareissa, muun muassa Mukkulassa.

Timosen tuotanto edustaa perinteistä eeppistä realismia ja värikästä kansankuvausta. Hänen pääteoksensa on vuonna 1971 ilmestynyt romaani *Me karjalaiset*. Hänen teoksiaan käännettiin venäjäksi ja useiden entisen Neuvostoliiton tasavaltojen kielille sekä espanjaksi, englanniksi, ranskaksi ja ruotsiksi.

## Teoksia
* *Lentomasiina*, kertomuskokoelma. 
* *Pataljoonan tulikaste*. 1946
* *Ylioppilastyttö*. 1946
* *Viimeinen rynnäkkö*. 1946
* *Karjalasta Karpaateille*. 1948
* *Kanervalammella*. 1948
* *Valaistut rannat*. 1955
* *Tuulilahden vastuulla*. 1957
* *Kotoisilla poluilla*. 1960
* *Pieni Valkosiipi*. 1961
* *Olen kotona*. 1966
* *Me Karjalaiset*. 1971
* *Metsän humistessa*. 1974
* *Autioituneen kylän asukkaita*. 1977
* *Mirja*. 1980
* *Yksi aurinko kaikilla*. 1983
* *Elämä on ollut minulle antoisa*, muistelmateos.
* *Sotaa, rauhaa, ystävyyttä*, muistelmateos. 1985
* *Me karjalaiset*. 2007

## Näytelmiä
* *Otatko miut Karjalan mua?*, pohjana *Me karjalaiset* -romaani.
* *Myrskyn jälkeen*
* *Syntymäpäivä*

## Lähteet
* Karjalan suomenkieliset kirjailijat: Antti Timonen (1915–1990)  Arkistoitu sivu, Archive.org

### Viitteet
Pekka Perttu

**Pekka Perttu** (ven. Пётр Алексеевич Пертту, *Pjotr Alekseevitš Perttu*; 14. lokakuuta 1917 – 10. elokuuta 1992) oli Neuvostoliitossa asunut suomeksi kirjoittanut vienankarjalainen kirjailija.

Perttusten runonlaulajasukuun kuulunut Pekka Perttu syntyi Köynäsjärven kylässä Vienan Karjalassa. Hän valmistui Uhtuan keskikoulusta 1937 ja lähti sitten Petroskoihin opiskelemaan opettajaksi. Talvisodan aikana Perttu oli asepalveluksessa työskennellen rintamalehdessä. Jatkosodan vuosina hän palveli hävittäjäpataljoonassa sekä sissiosastossa. Perttu haavoittui 1944 ja siirtyi sen jälkeen siviiliin Totuus-lehden osastonjohtajaksi. Perttu opiskeli 1950–1955 Moskovan Gorki-kirjallisuusinstituutissa ja palattuaan Moskovasta Karjalaan hän oli toimittajana Punalippu-lehdessä vuoteen 1968 saakka ja toimi Karjalan kirjailijaliiton konsulttina.

Pertun ensimmäinen kertomuskokoelma *Ruuhka* ilmestyi 1955, ja sen jälkeen hän kirjoitti useita novelleja, esseitä ja kertomuksia. Pertun teosten aiheet tulivat Karjalan luonnosta, Kalevalasta sekä karjalaisesta kansanperinteestä. Hän kirjoitti myös pakinoita vienankarjalan murteella ja niitä julkaistiin kokoelmassa *Vesiperän paikinoita*.

Pekka Perttu oli naimisissa inkerinsuomalaisen kansanrunouden tutkijan Unelma Konkan kanssa. Heidän poikansa on kirjailija Arvi Perttu, joka on asunut vuodesta 2001 Suomessa.

## Teokset
* *Ruuhka*. 1955
* *Kesäöitä*. 1955
* *Poutaa*. 1959
* *Mäntyjen tarina*. 1961
* *Kalevalan tulia*. 1963
* *Aarre*. 1970
* *Riiko Marttinen*. 1970
* *Maiseman silmä*. 1973
* *Viehkatie*. 1977
* *Vuosien saatossa*, toimittajana. 1978
* *Väinämöisen venehen jälki*. 1978
* *Vesiperän pakinoita*. 1980
* *Aikojen viestiä*. 1984
* *Kotirannat*. 1989
* *Valhekellot*. 1993
* *Etsin kultaista kuurnaa*. 1996
* 

## Lähteet
* Karjalan suomenkieliset kirjailijat: Pekka Perttu (1917–1992)
* Arvi Pertun haastattelu Kansan Uutisten Viikkolehdessä
Topias Huttari

**Topias (Tobias) Huttari**, kirjailijanimiä **Lea Helo**, **L. Helo** (29. tammikuuta 1907 Muja – 9. joulukuuta 1953 Petroskoi) oli inkeriläinen Neuvostoliitossa asunut opettaja ja runoilija, joka suomensi useita venäläisten klassikkojen ja neuvostokirjailijoiden teoksia.

Huttari opetti suomen kieltä ja kirjallisuutta Petroskoin kouluissa 1926–1928, ja samoihin aikoihin 1927 julkaistiin hänen ensimmäiset runonsa *[[Soihtu (neuvostoliittolainen lehti)|Soihtu]]*- ja *[[Punainen Karjala]]*-lehdissä. Huttari oli Neuvostoliiton kirjailijaliiton jäsen vuodesta 1934.

Huttari oli 1930-luvun alussa naimisissa toimittaja Irja Strandin kanssa.

## Teoksia
* *Nuoret mielet*, runokokoelma. 1930
* *Astun yli*, runokokoelma. 1931
* *Karjalan metsissä kasvaa paperia*, runovihko lapsille.
* *Punainen armeija – vartija valpas*, runovihko lapsille. 1933
* *Jokea voittamassa*, kertomus Syvärin voimalaitoksen rakentamisesta. 1933
* *Runoja*. 1936
* *Laulu keväälle*. 1940
* *Minun maani*. 1947
* *Valitut runot*. 1956
* *Kertomuksia ja kuvauksia*. 1962
* *Jumalat remontissa*. 1992

## Lähteet
Nokia 5320 XpressMusic

**Nokia 5320 XpressMusic** on Nokian vuonna 2008 julkaisema matkapuhelin. Puhelin käyttää Nokia BL-5B akkua. Nokia 5320 sisältää erilliset N-Gage-pelinäppäimet. Puhelimessa on myös musiikkinäppäimet sivussa sekä kameranäppäin, ja 2.0 megapikselin kamera. Puhelimesta löytyy oma näppäin, jolla pystyy avaamaan valitun sovelluksen tai Say and Play-toiminnon.

## Tekniset tiedot

*Tuetut verkot: GSM, EGPRS, WCDMA(3G), HSDPA(3G)
*Paino: 90 g
*Kamera: 2 megapikseliä
*Näytön värit: 16 miljoonaa
*Värivaihtoehdot: Punainen ja Sininen
*Resoluutio 240 × 320 px
*Liitännät: A/V, USB (2.0), Bluetooth (2.0)
*Say and Play-toiminto.
*Sisäistä muistia: 140 Mt
*Käyttöliittymä: S60
*Mukana puhelimessa microsd -muistikortti

## Katso myös
* Luettelo Nokian tuotteista

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Nokia 5320 Express Music - Tuki
* Käyttöohjeet
Khrysippos (mytologia)

**Khrysippos** oli kreikkalaisessa mytologiassa peloponnesoslainen prinssi ja avioton Pelopsin poika, jonka tämä sai nymfi Danaiin tai Aksiokhen kanssa. Hänen lapsuudessan hänet sieppasi Laios, joka ihastui kauniiseen nuorukaiseen Nemean kisojen aikana opettaessaan tälle valjakonajoa. Sieppauksesta syntyi sota kaupunkien välille, jonka tuloksena Pelopsin onnistui hakea poikansa takaisin.

Toisen variaation mukaan Laios sieppasi tämän vaunuihinsa mukaansa Thebaan, jossa Khrysippos surmasi itsensä häpeästä. Hyginus väittää virheellisesti sieppaajan olleen Theseus.

Khrysippoksen tappoivat tämän velipuolet Atreus ja Thyestes äitinsä Hippodameian pyynnöstä, joka pelkäsi Khrysippoksen olevan kilpailija poikiensa vallanperimykselle.

## Lähteet