Aleksanterinkatu (Helsinki)

**Aleksanterinkatu** (, lempinimeltään *Aleksi*) on katu Kluuvin ja Kruununhaan kaupunginosissa Helsingin keskustassa. Se halkoo kaupungin liikekeskustaa itä–länsisuunnassa alkaen Katajanokan kanavan rannalta Päävartion takaa Meritullintorilta ja päättyen Kolmen sepän aukiolla Mannerheimintiehen.

Katu on ollut Suomen virallinen joulukatu vuodesta 1949 lähtien. Kadun yläpuolelle sijoitetut jouluvalaisinnauhat ovat nykyisin käytössä Unioninkadun ja Kolmensepänaukion välisellä osalla Aleksanterinkatua vuosittain marraskuun loppupuolelta loppiaiseen saakka.

## Historia

Aleksanterinkatu on Helsingin historiallinen pääkatu, jonka itäosa tunnettiin Ruotsin vallan aikana vaihtelevasti nimellä Suurkatu (*Storgatan*) ja Suuri pitkäkatu (*Stora långa gatan*). 1800-luvun alkupuolella käytettiin nimiä Kuninkaankatu (*Kungsgatan*), Pitkäkatu (*Långa gatan*), Uudenmaankatu (*Nylandsgatan*), Rauhankatu (*Fredsgatan*) ja Suuri Rauhankatu (*Stora Fredsgatan*). Nykyisen nimensä *Alexandersgatan* se sai vuonna 1833 keisari Aleksanteri I:n mukaan, ja suomenkielistä nimeä alettiin käyttää vuonna 1866. Samoihin aikoihin katua jatkettiin täytetyn Kluuvin­lahden poikki länteen nykyiseen pituuteensa. Kluuvinlahden entiset rantaviivat on nykyisin merkitty kadun poikki kulkevilla messinkilaatoilla Tuula Närhisen taideteoksessa *[[Kluuvinlahden fossiilit (taideteos)|Kluuvinlahden fossiilit]]*.

Raitiovaunut ovat kulkeneet Aleksanterinkadulla Helsingin raitioliikenteen alusta lähtien. Toinen Helsingin ensimmäisistä 1890 rakennetuista hevosvetoisista raitiolinjoista kulki Aleksanterinkatua pitkin. Katu oli aikoinaan varsin vilkasliikenteinen. Niinpä Helsingin ensimmäiset liikennevalotkin kytkettiin toimimaan Aleksanterinkadun ja Mikonkadun kulmaan ennen Helsingin olympialaisia 5. lokakuuta 1951. 1980-luvulla Aleksanterinkadun länsiosa kuitenkin muutettiin joukkoliikennekaduksi, jolla sallitaan raitiovaunuliikenteen lisäksi vain huolto- ja taksiliikenne. Tässä vaiheessa jalkakäytäviä levennettiin tuntuvasti. Kun Mikonkatu myöhemmin muutettiin kävelykaduksi, nämä Helsingin ensimmäiset liikennevalot poistettiin.

### Kävelykatusuunnitelma

Arkkitehti Jorma Mänty esitteli suunnitelmansa Aleksanterinkadun muuttamisesta jalankulkukaduksi Helsinki-seuran järjestämässä tilaisuudessa vuonna 1967. Tämän jälkeen erityisesti Liikennepoliittinen yhdistys Enemmistö r.y. ajoi kadun muuttamista kävelykaduksi. Aleksanterinkadulla suoritettiin kävelykatukokeilu 12. kesäkuuta – 12. lokakuuta 1970 Mannerheimintien ja Unioninkadun välisellä osuudella. Kokeilua jatkettiin 13. lokakuuta 1970 – 8. tammikuuta 1971 Mannerheimintien ja Fabianinkadun välisellä osuudella. Tällöin katu oli suljettuna yleiseltä moottoriajoneuvoliikenteeltä. Huolto- ja tavaraliikenne sekä raitioliikenne sen sijaan sallittiin kadulla.

Aleksanterinkadun kävely-ystävällisyyttä parannettiin Kolmensepänaukion rakentamisella siirtämällä ajokaista *Kolmen sepän patsaan* ja Stockmannin väliin vuonna 1980. Aleksanterinkadusta ei koskaan tullut kävelykatua, mutta sen jalkakäytävät levennettiin vuosina 1982–1986.

## Poikkikadut idästä länteen
* Mariankatu (vasemmalta raitiotiekiskot Katajanokalta; linjat 4 ja 5)
* Ritarikatu (oikealle)
* Helenankatu (vasemmalle)
* Katariinankatu (vasemmalta, yksisuuntainen); raitiovaunuliikennettä (2) / Snellmaninkatu (oikealle); raitiovaunuliikennettä (7).
* Sofiankatu (vasemmalle)
* Unioninkatu; raitiovaunuliikennettä vasemmalle, Kauppatorille (2) – tästä Aleksanterinkatu jatkuu joukkoliikennekatuna: raitiovaunut 2, 4, 5 ja 7, taksit
* Fabianinkatu
* Kluuvikatu (kävelykatu)
* Mikonkatu (kävelykatu, Aleksanterinkadun pohjoispuolella kävelykatu, jolla liikennöi kuitenkin myös raitiolinja 7 molempiin suuntiin ja linja 5 Katajanokan suuntaan päin ajettaessa)
* Keskuskatu (kävelykatu)

Aleksanterinkatu päättyy Kolmensepänaukiolle, jonka keskellä on *[[Kolmen sepän patsas]]* (Felix Nylund, 1932). Aukion etelälaidassa on Stockmannin tavaratalo (Sigurd Frosterus, 1930), pohjoislaidassa Vanha ylioppilastalo (Hampus Dalström, 1870) sekä Tallbergin liiketalo (Elia Heikel, Stefan Michailow, 1899). 

## Aukiot ja huomattavat rakennukset idästä länteen
 

Aleksanterinkadun varrella on runsaasti huomattavia historiallisia rakennuksia, aukioita ja muistomerkkejä. 

Katu alkaa Pohjoisrannasta Päävartion (Carl Ludvig Engel, 1834) takaa. Sitä vastapäätä kadun pohjoispuolella on kantakaupungin toiseksi vanhin rakennus, Vanha tulli- ja pakkahuone (1765). Talo on vinossa muihin rakennuksiin nähden, koska se oli ainoa valmistunut osa Augustin Ehrensvärdin suunnittelemasta Helsingin puolustuslinjasta, jonka oli tarkoitus koostua kaupunkia kiertävästä muurista ja siihen sovitetuista rakennuksista. 

Tulli- ja pakkahuoneen jälkeen Aleksanterinkadun pohjoispuolella, Mariankadun ja Ritarikadun välissä on Ritaripuistikko ja uusgoottilainen Ritarihuone (Georg Theodor von Chiewitz, 1862), jossa aatelissääty kokoontui säätyvaltiopäivien aikana. Sen jälkeen Ritarikadun ja Snellmaninkadun välissä on Valtioneuvoston linna (Carl Ludvig Engel, 1822), jossa toimivat pääministerin kanslia ja valtiovarainministeriö. Snellmaninkadulta Unioninkadulle Aleksanterinkatu kulkee pitkin Senaatintorin eteläreunaa, ja myös Valtioneuvoston linnan pääjulkisivu on torin puolella. Torin pohjoisreunassa on Helsingin tuomiokirkko (Carl Ludvig Engel, 1852), ja sen keskellä on keisari Aleksanteri II:n patsas (Walter Runeberg, 1894). Kadun eteläpuolella on vanhoja 1700-luvun kauppiastaloja, joita on modernisoitu eri tarkoituksiin: Helsingin kaupunginjohtajan virka-asuntona toimiva Brummerin talo, kantakaupungin vanhin rakennus Sederholmin talo (1757), jossa on kaupunginmuseon näyttelytiloja, Vanha raatihuone sekä Kiseleffin talo, jossa Stockmannin tavaratalo toimi 1930-luvulle asti.

### Vilkas liikekatu

Aleksanterinkadun osuus Senaatintorilta Mannerheimintielle on Helsingin vilkkain liikekatu. Toria sivuavan Unioninkadun sekä Fabianinkadun välissä on kadun pohjoispuolella Helsingin yliopiston päärakennus (C. L. Engel 1832 – J. S. Sirén 1937), jonka pääjulkisivu on Senaatintorin puolella. Kadun eteläpuolella samalla kohdalla on entinen Pohjoismaiden Yhdyspankin pääkonttori (Ole Gripenberg, 1936). Kluuvikadun kulmassa kadun pohjoispuolella on entinen Elannon tavaratalo, nykyinen kauppakeskus Kluuvi. Mikonkadun kulmassa on vastakkain kaksi huomattavaa liikerakennusta: pohjoiskulmassa tavaratalo Aleksi 13:n rakennus eli niin sanottu Lundqvistin liiketalo (Selim A. Lindqvist, 1900), joka edustaa englantilaistyylistä tiiliarkkitehtuuria, eteläkulmassa vakuutusyhtiö Pohjolan toimitalo (Gesellius-Lindgren-Saarinen, 1906), joka on kansallisromanttisen arkkitehtuurimme helmiin kuuluva, Hilda Flodinin kiviveistoksilla koristeltu graniittilinna. Myös Helsingin World Trade Center -rakennus on kyseisellä kadulla.

## Kulttuurissa

Aleksanterinkadulla on oma ruutu suomenkielisessä *[[Monopoly]]*-lautapelissä.

Aleksanterinkatu on tapahtumaympäristönä Helsingin Sanomien pitkäaikaisen pilapiirtäjän Kari Suomalaisen tunnetuimpiin kuuluvassa piirroksessa *Joulukatu* vuodelta 1954. Piirroksessa jouluisessa ihmisvilinässä pakettejaan kantavat ohikulkijat eivät kiinnitä huomiotaan joulun kuokkavieraaseen, porraskäytävässä seisovaan Jeesukseen.

## Aleksanterinkadun ja lähistön julkiset taideteokset
Aleksanterinkadun ja Senaatintorin julkiset taideteokset lännestä itään

## Rakennukset
Suluissa suunnittelija ja valmistumisvuosi ellei toisin mainita.


Tiedosto:Meritullintori 4.jpg|Uusi tulli- ja pakkahuone, Meritullintori 5 / Aleksanterinkatu 1 (Carl Albert Edelfelt, 1854)
Tiedosto:Vanha tulli- ja pakkahuone Helsinki May 2025.jpg|Vanha tulli- ja pakkahuone, Aleksanterinkatu 1 / Mariankatu 3
Ritarihuone Helsinki Finland May 19 2025.jpg|Ritarihuone ja sen edessä oleva puistikko (Georg Theodor von Chiewitz, 1862)
Valtioneuvoston linna.jpg|Ritarikatu 2 / Aleksanterinkatu 3 | Snellmaninkatu 1–3, Valtioneuvoston linna (Carl Ludvig Engel, 1822) Senaatintorin puolelta nähtynä 
Catedral_Luterana_de_Helsinki–1.JPG|Senaatintori ja sen takana Helsingin tuomiokirkko (Carl Ludvig Engel, 1852) torin Aleksanterinkadun puoleiselta reunalta nähtyinä
University of Helsinki, Main Building (52890870759).jpg|Unioninkatu 32 / Aleksanterinkatu 5 / Fabianinkatu 33, Helsingin yliopiston päärakennus (Carl Ludvig Engel, 1832) Senaatintorin puolelta nähtynä
Aleksanterinkatu 7.jpg|Fabianinkatu 18 / Aleksanterinkatu 7 (Ole Gripenberg, 1932)
Aleksanterinkatu 9- Kluuvikatu 5, Kluuvin Kauppakeskus - D694a - hkm.HKMS000005-000011qr.jpg|Aleksanterinkatu 9 / Kluuvikatu 5, Kluuvin kauppakeskus (Veikko Leistén, 1953 ja Castrén–Jauhiainen–Nuuttila, 1989)
Aleksanterinkatu on a January afternoon (cropped).jpg|Kluuvikatu 6 / Aleksanterinkatu 11  (Selim A. Lindqvist, 1909 ja Valter Jung, 1937)
Aleksi 13.jpg|Aleksanterinkatu 13 / Mikonkatu 5, Lundqvistin liiketalo (Selim A. Lindqvist, 1900)
Atlaksen talo (Aleksanterinkatu 15 B, Kluuvi, Helsinki, Finland) Oct 1, 2025.jpg|Mikonkatu 6 / Aleksanterinkatu 15 B, Atlaksen talo (Gustaf Nyström, 1890)
Salaman talo (Aleksanterinkatu 15 A, Kluuvi, Helsinki, Finland) Oct 1, 2025.jpg|Aleksanterinkatu 15 A, Salaman talo (August Boman, 1874 ja Onni Tarjanne, 1913)
WTC helsinki (Embassy of Malaysia).jpg|Aleksanterinkatu 17 / Keskuskatu 5, World Trade Center Helsinki (ent. Liittopankin pääkonttori) (Pauli E. Blomstedt, 1929)
Hermeksen talo IMG 1143.jpg|Keskuskatu 4 / Aleksanterinkatu 19, Hermeksen talo (Grahn, Hedman & Wasastjerna, 1898)
Aleksanterinkatu19ja21.jpg|Aleksanterinkatu 21, Tallbergin liikepalatsi (Elia Heikel ja Stefan Michailow, 1899)
Helsinki Old Student House.jpg|Aleksanterinkatu 23 / Mannerheimintie 3, Vanha ylioppilastalo (Hampus Dalström, 1870)


;Parilliset osoitenumerot (kadun eteläpuolella)

Päävartio - Marit Henriksson.jpg|Aleksanterinkatu 2 / Mariankatu 1, Helsingin päävartio (Carl Ludvig Engel, 1843) Päävartiontorin puolelta nähtynä
Aleksanterinkatu 4-10 Helsinki.jpg|Mariankatu 4 / Aleksanterinkatu 4–10 / Helenankatu 3 (Carl Ludvig Engel, 1813–1826)
Balderin talo 2021-05-13.jpg|Helenankatu 4 / Aleksanterinkatu 12, Balderin talo (Pehr Granstedt, 1814)
Brummerin talo.jpg|Aleksanterinkatu 14, Brummerin talo (Jean Wik, 1823)
Remanderin talo.jpg|Aleksanterinkatu 16, Remanderin talo (rakennuttaja Friedrich Remander, 1814)
Sederholmin talo.jpg|Aleksanterinkatu 18 / Katariinankatu 5, Sederholmin talo (Samuel Berner, 1857)
Helsinki (11) (36294261690).jpg|Katariinankatu 4 / Aleksanterinkatu 20, Bockin talo (rakennuttaja Gustav Johan Bock, 1763)
Burtzin talo - Marit Henriksson.jpg|Aleksanterinkatu 22, Burtzin talo (rakennuttaja Nils Burtz, 1775)
Helsinki (10) (36294278460).jpg|Aleksanterinkatu 24 / Sofiankatu 3, Helleniuksen talo (rakennuttaja Carl Hellenius, 1770)
Sunn house.jpg|Sofiankatu 6–8 / Aleksanterinkatu 26, Sunnin talo (rakennuttaja Per Hansson Sunn, 1770)
Unioninkatu 27.jpg|Aleksanterinkatu 28 / Unioninkatu 27, Kiseleffin talo (rakennuttaja Johann Sederholm, 1778)
Aleksanterinkatu 30-34 - Fabianinkatu 31, Helsinki.jpg|Unioninkatu 32 / Aleksanterinkatu 30–34 / Fabianinkatu 31, Yhdyspankin, myöhemmin Nordean ent. pääkonttori (Ole Gripenberg, 1936)
Aleksanterinkatu_36_A_(Kluuvi,_Helsinki,_Finland)_Oct_1,_2025.jpg|Fabianinkatu 16 / Aleksanterinkatu 36 B (Ole Gripenberg, 1837)
Yhdyspankin vanha pankkitalo.jpg|Aleksanterinkatu 36 A, Vanha Yhdyspankin talo (Gustaf Nyström, 1898)
Kluuvikatu 3 - Aleksanterinkatu 38, Arkkitehti Gösta Juslén, 1931 - N25440 - hkm.HKMS000005-km00300i.jpg|Aleksanterinkatu 38 / Kluuvikatu 3, Fazerin liiketalo (Gösta Juslén, 1928)
Aleksanterinkatu 40 - Kluuvikatu 4, Arkkitehdit Antero Pernaja & N-H Sandell, 1962 - G27407 - hkm.HKMS000005-km0000nczd.jpg|Kluuvikatu 4 / Aleksanterinkatu 40 (Antero Pernaja ja [Nils Henrik Sanderll]], 1962)
Aleksanterinkatu_42_Kämp_Galleria_(Kluuvi,_Helsinki,_Finland)_Oct_1,_2025.jpg|Aleksanterinkatu 42, Kansallis-Osake-Pankin ent. pääkonttori, nykyään osa Kämp Galleriaa (Onni Tarjanne, 1892)
Photographs of Pohjola Insurance building - Entirety from the Corner.jpg|Aleksanterinkatu 44 / Mikonkatu 3, Pohjolan talo (Gesellius, Lindgren, Saarinen, 1901)
Mikonkatu 4/Aleksanterinkatu 48, Wreden pasaasi (Centralin talo) (K. A. Wrede, 1892)
Aleksanterinkatu 48, Arkkitehti Kurt Simberg, 1958 - G27409 - hkm.HKMS000005-km0000nczn.jpg|Aleksanterinkatu 48 (Kurt Simberg, 1958)
Domus Litonii - Marit Henriksson.jpg|Aleksanterinkatu 50 / Keskuskatu 3, Domus Litonii (Gustaf Leander, 1847)
Stockmann department store in Helsinki at dawn in December 2004.jpg|Keskuskatu 2 / Aleksanterinkatu 52 / Mannerheimintie 1, Stockmannin Helsingin keskustan tavaratalo (Sigurd Frosterus, 1930)


## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Aleksin joulukadun avajaiset vuonna 1950 (lyhytelokuva, 1950) 
* Parkkeerauspulma pääkaupungissa. Raitiotiekiskot pois Aleksanterinkadulta?, Ilta-Sanomat, 07.07.1939, nro 153, s. 1, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot