Karlsruhe

**Karlsruhe** on kaupunki Saksassa Baden-Württembergin osavaltiossa lähellä Ranskan rajaa. Se sijaitsee noin 75&nbsp;km Stuttgartista luoteeseen ja noin 60&nbsp;km Mannheimista etelään. Kaupunki perustettiin 1715, joten se on saksalaiseksi kaupungiksi hyvin nuori. Karlsruhe oli Badenin pääkaupunki vuodesta 1724 vuoteen 1945. Ennen toista maailmansotaa se tunnettiin hallinto- ja varuskuntakaupunkina. Sodan jälkeen kauppa, teollisuus ja liikenne ovat olleet kaupungin keskeisiä elinkeinoja. Kaupungissa sijaitsevat Saksan perustuslaillinen oikeus () ja korkein oikeus ().

Karlsruhe on Karlsruhen hallintopiirin ja piirikunnan keskuskaupunki. Karlsruhe ei kuitenkaan itse kuulu piirikuntaan, vaan se muodostaa oman kaupunkipiirinsä (*Stadtkreis*).

## Sijainti

Karlsruhe 00315u.jpg|Karlsruhe 1900-luvun taitteessa.
Karlsruhe asv2022-10 img07 Schloss Karlsruhe.jpg|Karlsruhen linna.

Karlsruhe sijaitsee Ylä-Reinin laaksossa pienten Alb- ja Pfinzjokien sekä Reinin varrella. Se rajoittuu idässä Schwarzwaldin metsään ja Kraichgaun kumpumaastoon. Kaupunki sijaitsee Karlsruhe/Pforzheimin taajama-alueella (*Verdichtungsraum Karlsruhe/Pforzheim*), johon kuuluvat Karlsruhen kaupungin lisäksi samannimisen piirikunnan kaupungeista Bruchsal, Ettlingen, Stutensee ja Rheinstetten sekä Pforzheimin kaupunki ja Enzin piirikunnan luoteisosa, Mühlackerin kaupunki sekä Niefern-Öschelbronnin kunta Enzin piirin koillisosassa. Karlsruhe on osa saksalais-ranskalaista Paminan yhteistyöaluetta (*Regio Pamina*).

Karlsruhen naapurikunnat pohjoisesta myötäpäivään ovat Eggenstein-Leopoldshafen, Stutensee, Weingarten (Baden), Pfinztal, Karlsbad, Waldbronn, Ettlingen ja Rheinstetten (kaikki Karlsruhen piirikunnassa) sekä Hagenbach ja Wörth am Rhein (molemmat Germersheimin piirikunnassa Rheinland-Pfalzin osavaltiossa). Kaupungin korkein kohta on Grünwettersbachin kaupunginosassa 322,7 metriä merenpinnan yläpuolella.

## Ilmasto

Karlsruhen vuotuinen keskilämpötila kaudella 1971–2000 oli 10,7&nbsp;°C, joten se on yksi Saksan lämpimimpiä kaupunkeja. Pitkän aikavälin (1799–2008) keskilämpötila oli 10,2&nbsp;°C. Aurinkotunteja kaudella 1971–2000 oli 1&nbsp;722,5&nbsp;h. Kesäisin Karlsruhessa vallitsee usein painostavan kostea säätyyppi. Talvet ovat leutoja. Kaupungissa on keskimäärin 17,1 pakkaspäivää vuodessa.

## Historia

Paikallisen legendan mukaan Karlsruhe sai alkunsa kun kreivi Karl-Wilhelm von Baden-Durlach levähti puun alle ollessaan retkellä Hardtwaldin metsässä. Hän näki unen viuhkan muotoon rakennetusta kaupungista, jonka keskus oli mahtava linna, josta kaikki kadut lähtivät kulkemaan säteittäin. Hän päätti perustaa Karlsruhen unensa mukaisesti ja laskea linnansa peruskiven ”unipuunsa” juurien paikalle.

Karlsruhe on Euroopan nuorimpia suurkaupunkeja, mutta sen alueella oli asutusta jo 700-luvulla. Sen perusti yllä mainittu Baden-Durlachin kreivi Karl-Wilhelm, joka kyllästyi entisen asuinpaikkansa Durlachin keskiaikaiseen ahtauteen. Hän rakennutti Karlsruhen barokkilinnan, jonka ympärille kaupunki alkoi kehittyä. Linnan peruskivi laskettiin 17. kesäkuuta 1715; linna valmistui 1782. Kreivi esitteli suunnitelmansa tulevaisuuden mallikaupungista *Privilegienbrief*-nimisessä historiallisessa dokumentissa. Kirjeessään hän toi esille useita aatteita, jotka myöhemmin tulivat suosituiksi Euroopassa: henkilökohtainen ja taloudellinen vapaus, yhdenvertaisuus lain edessä ja poliittiset oikeudet.

Nuoreen Karlsruheen muutti ihmisiä Ranskasta, Puolasta, Italiasta, Sveitsistä ja useista tuolloin vielä hajanaisen Saksan valtioista. Kaupungin ensimmäinen pormestari Johann Sembach oli kotoisin Strasbourgista. Kreivi Karl-Wilhelmin alkuperäinen ajatus kaupungin viuhkamaisesta asemakaavasta on edelleen tunnistettavissa. Karlsruhen linna on keskellä ympyrää, josta lähtee säteittäin eri suuntiin 32 katua. Tästä Karlsruhe on saanut lempinimen *Fächerstadt*, ”viuhkakaupunki”. Katujen lukumäärä perustuu 1700-luvun kompasseihin, joiden tuuliruusu oli jaettu 32 osaan.

Karlsruhe oli Badenin suurherttuan asuinpaikka vuodesta 1806. Vuonna 1818 kaupungissa annettiin tuolloin varsin liberaali Badenin perustuslaki (*Die badische Verfassung*). Neljä vuotta myöhemmin kaupunkiin kohosi Saksan ensimmäinen varta vasten parlamenttia varten tarkoitettu rakennus. Vuonna 1825 suurherttua Ludwig I perusti polyteekin, joka oli nykyisen Karlsruhen yliopiston alkio. Saksan vallankumouksen jälkeen toukokuussa 1849 suurherttua Leopold pakeni Koblenziin ja palasi Karlsruheen Preussin joukkojen mukana elokuussa. Vuosina 1863 ja 1864 Karlsruhessa tuli voimaan lakeja, joiden ansiosta ihmiset alkoivat vähitellen nousta valtion alamaisen asemasta kansalaisiksi.

Vuoden 1918 vallankumouksesta toisen maailmansodan loppuun Karlsruhe oli Badenin vapaavaltion pääkaupunki. Sodan jälkeen kaupunki liitettiin Württemberg-Badenin osavaltioon ja vuonna 1952 uuteen Baden-Württembergin osavaltioon. Saksan liittotasavallan Korkein oikeus aloitti työnsä Karlsruhessa 1950. Toisen maailmansodan jälkeen Karlsruheen nousi runsaasti käytännöllisiä betonirakennuksia. Karlsruhen kaupunkikuva oli muuttunut jo ennen sotaa, mutta varsinkin sen jälkeen, jolloin rakennettiin runsaasti betonitaloja. Ajan hengen mukaisesti 1970-luvulla purettiin useimmat ”Dörflen” pienet talot ja tilalle kohosi suuria betonirakennuksia. Kriegsstraße muutettiin monikaistaiseksi, keskustan halki kulkevaksi nopean liikenteen kaduksi. Vuonna 1972 aloitettiin kävelykeskustan rakentaminen Kaiserstraßella. Nykyinen Kronenplatzilta Europaplatzille ulottuva kävelyvyöhyke valmistui 1984. Punainen armeijakunta murhasi tuomari Siegfried Bubackin Karlsruhessa 7. huhtikuuta 1977. Tammikuussa 1980 kaupungissa perustettiin Saksan vihreä puolue.

Saksan ensimmäiset sähköpostit vastaanotettiin ja lähettiin Karlsruhen yliopistossa 2. elokuuta 1984. Ilmailuyhtiö Baden-Airport GmbH perustettiin 13. kesäkuuta 1995. Se rakensi kansainvälisen lentoaseman Söllingeniin 40 kilometriä kaupungista lounaaseen.

## Kaupunginosat

Karlsruhessa on 27 kaupunginosaa. Kantakaupungissa (punasävyiset alueet) asui 31. joulukuuta 2008 noin 96&nbsp;300 ihmistä ja sen väentiheys oli 4&nbsp;853 asukasta/km². Ulompien kaupunginosien (vihreä- ja keltasävyiset alueet) väkiluku oli noin 183&nbsp;000 ja väentiheys 1&nbsp;191 asukasta/km².


Tiedosto:Karlsruhe_subdivisions.svg|550px|Karlsruher Stadtteile

poly 812 557 874 516 915 535 944 370 814 189 775 317 769 298 742 312 754 339 740 354 746 391 713 450 707 460 Waldstadt
poly 693 806 824 744 806 728 787 707 734 683 691 687 683 722 695 744 699 777 Südstadt
poly 611 687 617 613 541 615 526 600 518 627 516 648 514 674 516 683 506 697 520 726 537 715 532 705 553 683 Weststadt
poly 551 613 551 563 572 569 584 565 574 545 578 485 516 415 477 448 442 530 500 580 518 602 Nordweststadt
poly 715 471 717 483 705 481 701 541 720 549 730 557 740 565 748 574 759 584 763 596 767 613 767 629 765 650 757 664 746 674 736 678 730 680 796 703 806 726 820 736 831 742 859 732 890 730 898 736 913 720 944 709 861 689 882 672 882 664 882 654 868 650 853 609 872 592 824 576 Oststadt
poly 444 532 436 545 423 555 417 561 419 582 368 541 370 578 364 582 337 588 325 600 236 596 204 604 193 598 193 584 175 586 167 621 183 629 187 606 226 611 230 623 241 627 294 664 308 668 327 666 343 662 352 670 397 674 423 631 446 648 475 670 502 687 506 691 520 687 512 652 518 639 520 617 520 602 Mühlburg
poly 167 623 148 683 138 707 123 732 109 750 88 777 68 804 64 806 76 831 82 845 84 855 150 833 164 816 175 796 228 849 288 849 284 814 308 804 323 791 331 806 349 820 389 777 393 759 395 736 401 713 413 703 405 695 389 703 380 693 384 680 372 680 372 672 352 670 349 660 329 664 306 664 243 623 228 615 228 609 187 604 185 623 Daxlanden
poly 376 123 345 152 308 193 294 220 267 257 243 306 228 343 212 376 201 417 195 446 187 485 187 512 181 545 173 574 175 586 195 586 195 598 220 596 312 598 331 596 341 586 358 586 366 580 366 541 401 565 413 582 436 547 448 522 458 489 469 460 481 446 506 426 518 417 500 399 487 368 473 339 419 255 411 241 395 228 409 208 415 195 Knielingen
poly 393 857 454 816 493 769 518 789 520 754 510 742 524 730 512 705 502 693 491 680 473 668 452 658 446 656 423 635 397 668 378 668 370 668 372 680 382 687 389 699 405 693 413 699 399 722 395 738 391 769 382 787 362 810 349 822 Grünwinkel
poly 500 911 539 880 541 857 539 839 532 824 526 802 526 796 502 773 481 794 469 806 448 824 413 841 393 859 Oberreut
poly 502 909 541 946 549 925 559 909 567 902 563 894 602 851 609 853 615 839 627 818 633 804 646 796 656 787 658 767 590 761 574 785 549 773 539 754 532 742 528 732 514 736 522 769 528 802 532 826 539 833 539 857 547 874 Beiertheim-Bulach
poly 660 791 635 808 617 828 613 847 611 857 602 851 582 878 569 890 561 902 559 913 580 927 592 898 604 892 621 900 641 894 656 872 664 861 691 868 715 870 738 857 754 849 765 861 771 851 771 833 769 808 769 796 754 796 748 791 746 785 734 777 693 806 693 781 Weiherfeld-Dammerstock
poly 773 847 763 863 752 849 691 874 664 861 650 872 639 890 631 896 604 898 588 896 578 923 600 937 600 956 588 972 625 1014 621 1048 697 1032 703 1040 720 1034 724 1022 857 948 870 944 872 937 872 927 861 905 847 927 828 915 808 907 Rüppurr
poly 942 711 859 687 882 668 882 658 872 648 853 606 878 592 808 555 847 532 880 545 898 553 933 569 972 596 1005 606 962 662 942 691 Rintheim
poly 1005 606 849 535 876 518 915 530 933 407 948 370 977 395 983 389 995 378 1011 399 1020 399 1030 430 1042 411 1053 391 1067 337 1077 310 1073 282 1065 271 1079 259 1108 294 1129 343 1143 358 1069 514 1063 483 1042 452 1034 446 1024 473 1016 489 1011 516 1014 528 1044 549 Hagsfeld
poly 1051 543 991 629 940 691 944 707 927 709 900 734 859 728 796 754 763 769 746 769 746 791 771 808 775 835 777 853 796 892 820 919 837 925 861 921 878 923 882 886 921 870 948 882 985 863 993 882 979 907 974 923 1014 954 1042 956 1059 933 1057 888 1069 872 1083 861 1100 896 1110 896 1098 911 1116 927 1116 948 1162 995 1215 968 1215 931 1203 913 1221 855 1196 849 1174 794 1168 777 1186 763 1182 757 1162 759 1162 740 1149 740 1153 722 1141 709 1155 699 1120 678 1120 668 1110 654 1094 648 1100 639 1139 613 1147 586 1139 561 1122 553 1110 547 1100 569 Durlach
poly 1036 442 1014 524 1044 547 1063 549 1075 549 1102 567 1112 543 1133 557 1149 576 1141 604 1131 625 1112 635 1098 635 1100 648 1120 656 1155 695 1155 730 1174 759 1213 744 1233 720 1236 689 1242 666 1242 635 1268 621 1283 586 1273 565 1285 543 1270 524 1270 495 1254 477 1227 463 1217 448 1207 423 1203 405 1170 386 1155 372 1141 360 1067 506 1065 477 1051 458 Grötzingen
poly 1379 1028 1357 1088 1330 1079 1305 1081 1273 1110 1248 1122 1238 1141 1233 1153 1217 1164 1192 1162 1164 1164 1127 1166 1122 1143 1118 1135 1122 1131 1120 1118 1114 1106 1108 1106 1085 1075 1100 1061 1139 1067 1145 1051 1201 1046 1192 993 1186 983 1211 966 1238 966 1277 977 1307 981 1299 1014 Stupferich
poly 993 968 1014 1005 1040 1020 1059 1032 1077 1055 1090 1069 1110 1061 1139 1065 1145 1048 1205 1048 1192 997 1190 985 1184 981 1162 997 1125 966 1112 948 1108 927 1108 913 1098 911 1104 896 1092 888 1090 876 1088 868 1073 870 1059 874 1057 898 1065 923 1061 942 1048 937 1044 954 1034 966 1018 962 1016 958 1014 952 1001 952 1001 948 993 948 Hohenwettersbach
poly 884 890 876 917 872 927 872 946 911 981 933 962 942 944 962 950 979 972 997 966 999 948 981 942 977 929 970 917 964 902 985 898 993 894 987 882 985 872 981 861 964 880 950 886 935 884 927 880 919 874 Wolfartsweier
poly 983 972 964 956 940 944 927 958 919 974 915 983 927 1003 911 1024 902 1044 896 1059 890 1081 896 1100 876 1112 874 1131 872 1139 890 1137 905 1149 946 1133 977 1145 972 1172 987 1178 1007 1176 1024 1145 1053 1147 1057 1120 1065 1100 1077 1112 1071 1088 1096 1090 1088 1067 1063 1028 1026 1009 993 974 Grünwettersbach
poly 1096 1092 1075 1092 1075 1116 1059 1108 1048 1147 1024 1143 1011 1172 1046 1178 1073 1174 1104 1168 1116 1166 1127 1172 1129 1153 1118 1133 1122 1127 1112 1102 Palmbach
poly 857 31 777 317 767 300 748 306 746 312 750 335 740 352 746 401 724 438 709 458 713 479 699 481 674 498 660 491 643 469 623 479 609 487 578 487 502 405 493 374 409 232 446 232 458 210 452 193 463 181 475 193 502 195 539 208 547 197 648 206 720 241 754 191 732 169 726 107 767 97 787 33 Neureut
poly 615 615 631 572 666 543 693 547 701 545 705 477 680 493 664 491 639 467 609 487 578 485 572 543 588 561 572 565 551 565 551 615 Nordstadt

desc bottom-right


Karlsruhen kaupunginosien pinta-ala ja väkiluku 31. joulukuuta 2006:

## Kaupunkikuva ja nähtävyydet

Suhteellisen nuorena kaupunkina Karlsruhesta puuttuvat useille muille saksalaisille kaupungeille tyypilliset kapeat keskiaikaiset kadut. Alkuperäisen viuhkamaisen kaupungin keskellä olevan Karlsruhen linnan puutarha on ympyränmuotoinen. Sen keskellä kohoaa linnan torni. Puutarhaa kiertää ympyränmuotoinen katu, "Zirkel". Linnaa ympäröivien rakennusten korkeudelle asetettiin alun perin tiukat rajat, jotta kaupunkikuva säilyisi yhtenäisenä. Linnan läheisyydessä olevat itäpuoliset rakennukset kuuluvat yliopistolle, länsipuoliset puolestaan oikeuslaitokselle. Karlsruhen linnassa toimii nykyisin museo, *Badisches Landesmuseum*.

Muita linnoja ovat muun muassa renessanssilinna Gottesauen linna (Schloss Gottesaue) Karlsburg Durlachin kaupunginosassa ja Augustenburgin linna (Schloss Augustenburg) Grötzingenin kaupunginosassa. Merkittävä näköalapaikka on Turmberg Durlachissa. Alueella sijaitsevat Durlachin linnan rauniot (Ruine Durlach), joiden alkuperä ulottuu 1000-luvulle.

1800-luvun alkupuoliskolla Karlsruhen kaupunkikuvaan vaikutti etenkin klassisistinen arkkitehti Friedrich Weinbrenner. Hän suunnitteli Karlsruhen linnan eteläpuolelle keskusaukion (Marktplatz). Aukiolla sijaitsee 1823&ndash;1825 rakennettu Karlsruhen pyramidi (Karlsruher Pyramide), joka tehtiin kaupungin perustajan, kreivi Karl Wilhelmin haudan yläpuolelle. Pyramidin paikalla sijaitsi aiemmin kaupungin ensimmäinen kirkko Konkordienkirche (1719–1722). Keskusaukiolla sijaitsevat myös Weinbrennerin suunnittelemat evankelinen kaupunginkirkko (1807–1815) (Stadtkirche) ja raatihuone (1821–1825) (Rathaus). Katolinen St. Stephanin kirkko (1808–1814) on myös Weinbrennerin käsialaa.

*Zentrum für Kunst und Medientechnologie* Südweststadtissa on merkittävä mediataiteen keskus. Ettlinger Torille avattiin 2005 suuri ostoskeskus, joka laajensi keskikaupungin ostosvyöhykettä Kaiserstraßelta etelään.

## Talouselämä
Kemianteollisuus on Karlsruhen keskeisiä teollisuudenaloja. Saksan suurin öljynjalostamo sijaitsee Karlsruhessa. Kaupungissa on myös teräs- ja koneteollisuutta sekä sähköteknistä teollisuutta. Energiayhtiö EnBW:n kotipaikka on Karlsruhe. Siemens AG:lla on kaupungissa eräs Saksan suurimmista ja vanhimmista toimipaikoistaan. Karlsruhe tunnetaan myös Saksan internet-pääkaupunkina, koska siellä on kaksi suurta internet-palveluntarjoajaa. Karlsruhen merkittäviä työllistäjiä ovat myös pankki- ja vakuutustoiminta sekä lääketeollisuus. Kaupungissa on niin ikään suuri teknologiapuisto, jossa on tutkimuslaitoksia ja kehityskeskuksia. Saksan suurin, vuonna 1956 perustettu ydintutkimuslaitos sijaitsee Karlsruhessa. Nykyisin sen nimi on *[[Forschungszentrum Karlsruhe]]*.

Karlsruhessa sijaitsee yksi Saksan viidestä valtiollisesta kolikkopajasta, *Staatliche Münze Karlsruhe*, jossa lyödään saksalaisia eurokolikoita. Karlsruhessa lyödyissä kolikoissa on tunnuskirjain "G". Kolikkopajan historia ulottuu vuoteen 1827.

Vuonna 2009 tehdyssä tutkimuksessa Karlsruhe arvioitiin Saksan kuudenneksi menestyneimmäksi suurkaupungiksi. Tutkimuksen teki INSM (Initiative Neue Soziale Marktwirtschaft).

## Liikenne

Karlsruhen päärautatieasemalta on 150 päivittäistä kaukojunayhteyttä eri puolille Saksaa.
Karlsruhe sijaitsee Mannheimista Baseliin johtavan vilkkaasti liikennöidyn Rheintalbahn-radan varrella. Kesästä 2007 alkaen Karlsruhen kautta on liikennöinyt TGV-juna Stuttgartista Pariisiin (→ LGV Est européenne).

Karlsruhen itäosien halki kulkee pohjois–eteläsuuntaisesti moottoritie A&nbsp;5 (Alsfeld–Basel), hieman etäämmällä kulkee moottoritie A&nbsp;8 (Perl–Salzburg). Kaupungin alueella kulkevat myös valtatiet B&nbsp;3 (Heidelberg–Freiburg), B&nbsp;10 (Landau–Stuttgart) ja B&nbsp;36 (Mannheim–Lahr). Karlsruhen eteläiseltä kiertotieltä (*Südtangente*; Wolfartsweier–Rheinbrücke) on yhteys moottoritielle A&nbsp;65 (Autobahndreieck Ludwigshafen-Süd–Wörth am Rhein). Samaisen kiertotien liittymältä numero 2 on yhteys Karlsruhen päärautatieasemalle.

Lähin lentoasema on Karlsruhen–Baden-Badenin lentoasema (*Flughafen Karlsruhe/Baden-Baden*), joka sijaitsee noin 42&nbsp;km etelään Karlsruhesta. Lentokentän matkustajamäärä vuonna 2010 oli noin 1,2 miljoonaa. Frankfurtin ja Stuttgartin lentoasemat sijaitsevat noin tunnin ajomatkan päässä kaupungista.

Karlsruhen paikallisliikenteessä on vuodesta 1992 käytetty niin sanottuja duoraitiovaunuja, joilla voi ajaa sekä katuverkossa että rautatiellä (*Stadtbahn Karlsruhe*). Karlsruhen kaupunkijunaverkon pituus on yli 400 kilometriä.

Tasaisen pinnanmuodostuksensa ja suorien katujensa ansiosta Karlsruhen alue soveltuu erinomaisesti polkupyöräliikenteelle. Nykyisen polkupyörän edeltäjän, potkupyörän, kehitti karlsruhelainen paroni Karl Drais 1810-luvulla. Karlsruhen kaupunginvaltuuston tavoite on kehittää kaupunkia polkupyöräilyä suosivaan suuntaan.

## Koulutus

Karlsruhessa on useita korkeakouluja ja tutkimuslaitoksia.

* Universität Karlsruhe (Technische Hochschule), Karlsruhen yliopisto, perustettu 1825, Saksan vanhin teknillinen korkeakoulu
* Hochschule Karlsruhe – Technik und Wirtschaft, perustettu 1878 nimellä *Großherzoglich Badische Baugewerkeschule*, vuodesta 2005 *Hochschule Karlsruhe*
* Pädagogische Hochschule Karlsruhe, perustettu 1958, juuret ulottuvat 1768 perustettuun kouluseminaariin
* Staatliche Akademie der Bildenden Künste Karlsruhe, perustettu 1854 nimellä *Maler-Akademie*, taidekorkeakoulu
* Staatliche Hochschule für Gestaltung Karlsruhe (HfG), perustettu 15. huhtikuuta 1992, Zentrum für Kunst und Medientechnologie (ZKM) -keskuksen yhteydessä
* Hochschule für Musik Karlsruhe, musiikkikorkeakoulu, jonka historia ulottuu vuoteen 1812 
* Merkur Internationale Fachhochschule Karlsruhe, kansainvälisesti profiloitunut yksityinen ammattikorkeakoulu, "Business School"

## Uskonnot

### Kristityt
Luterilainen uskonpuhdistus saavutti vankan suosion Baden-Durlachin kreivikunnassa vuonna 1556. Sen myötä myös Karlsruhe oli perustamisensa aikoina protestanttinen kaupunki. Houkutellakseen asukkaita uuteen kaupunkiin kreivi Karl-Wilhelm tarjosi heille sekä taloudellisia etuja että uskonnonvapauden. Karlsruheen alkoi muuttaa katolilaisia uudisasukkaita. Ensimmäinen roomalais-katolinen kirkko *St. Stephan* valmistui 1814. Nykyisin katolilaisten ja protestanttien osuus kaupungin väestöstä on suunnilleen sama.

### Muut uskonnot

Juutalaiset asettuivat Karlsruheen kun kaupunki perustettiin. Vuonna 1925 kaupungissa asui noin 3&nbsp;300 juutalaista. He omistivat yrityksiä ja maata ja kaupungissa oli useita synagogia, juutalaisia kouluja, kauppoja sekä hautausmaita.

Kansallissosialistisen hallituksen ensimmäisenä vuonna monet juutalaiset muuttivat pois. Kaikki miespuoliset puolalaistaustaiset juutalaiset vietiin 22. lokakuuta 1938 Puolaan. Synagogat tuhottiin kristalliyönä. Monet miespuoliset juutalaiset vietiin Dachaun keskitysleirille. Vuonna 1945 kaupungissa oli vain kahdeksantoista juutalaista. Uusi synagoga rakennettiin vuonna 1969. Nykyään kaupungissa asuu noin 900 juutalaista.

Karlsruhessa asuu noin 12&nbsp;000 muslimia. Kaupungissa on useita moskeijoita. Vuonna 1989 perustettiin saksalaisten ja saksankielisten muslimien yhteisö *Deutschsprachiger Muslimkreis Karlsruhe*.

## Väkiluvun kehitys

Karlsruhen väkimäärä on kasvanut verrattain tasaisesti lukuun ottamatta toisen maailmansodan poikkeusvuosia. Vuosina 1907–1910 Karlsruheen liitettiin naapurikunnat Beiertheim, Rintheim, Rüppurr, Grünwinkel ja Daxlanden. Vuonna 1929 liitettiin Bulach, 1935 Knielingen ja 1938 Durlach sekä Hagsfeld. Seuraavat kuntaliitokset tehtiin 1972–1975; tuolloin osaksi Karlruhea tulivat Stupferich, Hohenwettersbach, Wolfartsweier, Grötzingen, Wettersbach ja Neureut. Uusia asukkaita 1970-luvun liitoksista tuli 22&nbsp;000.

Neljännesmiljoonan asukkaan rajan Karlsruhe ylitti vuonna 1963. Väkiluku laski 1970-luvun puolivälin jälkeen, mutta alkoi kasvaa jälleen 1980-luvun lopulla. 2000-luvun ensimmäisellä vuosikymmenellä väkiluvun muutos oli +6,3&nbsp;%. Taulukossa väkiluku on ilmoitettu kulloisenkin aluejaon mukaan.

Vuodesta 1950 alkaen 31. joulukuuta

## Kuuluisuuksia
### A–J

* Dennis Aogo (1987), jalkapalloilija
* Hans Erich Apostel (1901–1972), säveltäjä
* Karl Friedrich von Baden (1728–1811), Badenin ensimmäinen suurherttua
* Karl Ludwig Friedrich (1786–1818), Badenin suurherttua
* Karl Benz (1844–1929), autoinsinööri
* Oliver Bierhoff (1968), jalkapalloilija
* Daniel Brosinski (1988), jalkapalloilija
* Daniel Caspary (1976), poliitikko
* Andi Deris (1964), laulaja
* Karl Drais (1785–1851), metsänhoitaja ja keksijä
* Eugen Fischer (1874–1967), lääkäri, antropologi ja eugeenikko
* Olga Fjodorovna (1839–1891), Badenin prinsessa
* Hans Frank (1900–1946), kansallissosialistinen poliitikko
* Frieda Fromm-Reichmann (1889–1957), psykiatri
* Gottfried Fuchs (1899–1972), jalkapalloilija
* Karoline von Günderrode (1780–1806), runoilija
* Gerhard Hennige (1940), pikajuoksija, olympiamitalisti
* Friedrich Hund (1896–1997), fyysikko

### K–Z

* Oliver Kahn (1969), jalkapalloilija
* Marie Luise Kaschnitz (1901–1974), kirjailija
* Lothar Knörzer (1933), yleisurheilija
* Sebastian Koch (1962), näyttelijä
* Gustav Landauer (1870–1919), anarkisti
* Nina Perner (1986), alppihiihtäjä
* Lina Radke (1903–1983), keskimatkojen juoksija, olympiavoittaja
* Friedrich Ratzel (1844–1904), eläintieteilijä ja maantieteilijä
* Wolfgang Rihm (1952), säveltäjä
* Mehmet Scholl (1970), jalkapalloilija
* Peter Sloterdijk (1947), filosofi
* Muhammed Suiçmez (1975), death metal -kitaristi, Necrophagist-yhtyeen perustaja
* Friedrich Weinbrenner (1766–1826), arkkitehti
* Richard Willstätter (1872–1942), kemisti

## Ystävyyskaupungit

*  Nancy, Ranska
*  Nottingham, Yhdistynyt kuningaskunta
*  Krasnodar, Venäjä
*   Timișoara, Romania
*  Halle, Saksi-Anhalt

## Lähteet

## Aiheesta muualla