open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Tourakolomba

**Tourakolomba** on maalaiskunta Ségoun alueen Sanin piirissä Malissa. Sen keskuskylä Toura Nabitokan sijaitsee Banijoen eteläpuolisella tasangolla 70 kilometriä Sanista etelään. Kunnassa on 7&nbsp;900 ja keskuskylässä 615 asukasta (vuonna 2009).

Tourakolomban kunta rajoittuu pohjoisessa Sanin piirin Diakourounan ja Kanieguén, idässä Kassorolan ja etelässä Moribalan sekä lännessä Sikasson alueen Koutialan piirin Koromon kuntiin. Seutu kuuluu Sahelin ja Sudanin siirtymävyöhykkeeseen. Pysyviä vesistöjä ei ole.

Kuntaan kuuluu 15 kylää. Asukkaat ovat etupäässä miniankoja, fulbeja ja soninkeja.

Seudun pääelinkeinot ovat maanviljely ja karjanhoito. Myytäväksi kasvatetaan puuvillaa. Käsityöammattien ja kaupankäynnin merkitys on vähäinen. Palveluihin kuuluu neljä alakoulua, koulutus- ja kehittämiskeskus (CED) ja terveyskeskus.

## Lähteet
3-nitropropaanihappo

**3-Nitropropaanihappo** eli **3-nitropropionihappo** (C3H5NO4) on karboksyylihappoihin ja alifaattisiin nitroyhdisteisiin kuuluva orgaaninen yhdiste. Yhdistettä esiintyy luonnossa ja sitä tuottavat eräät kasvit ja sienet ja se on myrkyllistä ihmisille ja muille eläimille.

## Ominaisuudet ja esiintyminen luonnossa
3-Nitropropaanihappo on huoneenlämpötilassa väritöntä kiteistä ainetta. Yhdiste liukenee hyvin veteen, etanoliin, dietyylieetteriin, asetoniin ja kuumaan kloroformiin. Hyvin poolittomiin liuottimiin kuten bentseeniin se on kuitenkin liukenematonta.

Ensimmäisen kerran 3-nitropropaanihappoa eristettiin vuonna 1920 intiankolmisiivestä (*Hiptage benghalensis*). Tämän jälkeen sitä on eritetty karakapuusta (*Corynocarpus laevigatus*), sekä indigoihin kuuluvassa lajissa *Indigofera spicata*. Kasvien lisäksi yhdistettä esiintyy myös eräissä homeissa kuten *Aspergillus*-, *Penicillium*-, *Streptomyces*- ja *Arthrinium*-sukujen lajeissa. 3-Nitropropaanihappo on myrkyllistä, koska se inhiboi solujen energiantuotannolle tärkeää sukkinaattidehydrogenaasia. Aineille altistumisesta oireina ovat muun muassa huonovointisuus, kouristukset, dystonia ja jopa kooma. 3-nitropropaanihapon epäillään aiheuttaneen myrkytyksiä muun muassa Kiinassa, jossa väärin säilytetyssä sokeriruo’ossa on päässyt kasvamaan *Arthrinium*-suvun homeita. Koska useat *Aspergillus*-suvun homeet tuottavat 3-nitropropaanihappoa, esiintyy sitä eräissä japanilaisissa elintarvikkeissa kuten katsuobushissa, misossa ja soijakastikkeessa. Monet sienet tuottavat 3-nitropropaanihappoa hapettamalla asparagiinihapon entsymaattisesti nitromeripihkahapoksi, joka dekarboksyloituu 3-nitropropaanihapoksi.

## Valmistus
3-Nitropropaanihappoa voidaan valmistaa 3-jodipropaanihapon ja hopeanitriitin välisellä reaktiolla. Toinen tapa on propiolaktonin ja natriumnitriitin välinen reaktio. Näiden reaktioiden huono puoli on alhainen saanto. Yhdisteelle on raportoitu synteesi paremmalla saannolla lähtien akroleiinista, joka nitrataan natriumnitriitin avulla ja hapetetaan 3-nitropropaanihapoksi.
:
:

## Lähteet
Teneni

**Teneni** (myös *Tinéni*) on maalaiskunta ja sen keskuskylä Ségoun alueen Sanin piirissä Malissa. Se sijaitsee Banijoen eteläpuolisella tasangolla kymmenen kilometriä Sanista itään. Kunnassa on 7&nbsp;000 ja keskuskylässä 4&nbsp;600 asukasta (vuonna 2009).

Tenenin kunta rajoittuu pohjoisessa Sanin piirin Ouolonin, idässä Fionin, etelässä Somon ja lännessä Sanin kuntiin. Kuntaan kuuluu neljä kylää. Asukkaat ovat etupäässä soninkeja, bambaroita, fulbeja, dogoneja ja bozoja.

Paikallisia elinkeinoja ovat maanviljely, karjanhoito, käsityöammatit, pienimuotoinen kaupankäynti ja kalastus. Tärkeimmät viljelykasvit ovat hirssi, durra, riisi, lehmänpapu ja vihannekset. Myytäväksi kasvatetaan maapähkinää ja puuvillaa. Kotieläimiä ovat naudat, lampaat, vuohet, hevoset, aasit ja siipikarja. Kalastus kärsii lisääntyneestä kuivuudesta.

Palveluihin kuuluu neljä alakoulua, yläkoulu, koraanikoulu, kaksi lukutaitokeskusta, koulutus- ja kehittämiskeskus (CED) sekä terveyskeskus.

## Lähteet
Hr. Ms. Jacob van Heemskerck (1906)

**Hr. Ms. Jacob van Heemskerck** oli Alankomaiden kuninkaallisen laivaston rannikkopanssarilaiva.

## Valmistus
Alus tilattiin Amsterdamin telakalta ja sen köli laskettiin vuonna 1905. Alus laskettiin vesille 22. syyskuuta 1906 ja se otettiin palvelukseen 22. huhtikuuta 1908.

Alus oli 98 metriä pitkä. Aluksen leveys oli 15,19 ja syväys 5,69 metriä. Sen uppouma oli 4&nbsp;920 tonnia. Aluksella oli kaksiakselinen höyrykone, joka tuotti 6&nbsp;400 ihp:tä. Aluksen maksiminopeus oli 16,5 solmua. Aluksen varastoissa oli 680 tonnia hiiltä.

Aluksen suojana oli panssarivyö, jonka paksuus oli viisitoista senttimetriä. Barbettien ja tykkitornien suojana oli kahdeksan senttimetrin panssarointi. Sen pääaseina oli kaksi 24 senttimetrin tykkiä, joiden lisänä aluksella oli kuusi viidentoista ja kuusi 7,5 senttimetrin tykkiä. Aseistuksen täydensivät neljä yhden naulan tykkiä ja kaksi 45 senttimetrin torpedoputkea. Aluksen miehistöön kuului 340 henkeä.

## Palvelus
Alus lähti vuonna 1908 yhdessä *Hr. Ms. Frieslandin* ja *Hr. Ms. Gelderlandin* kanssa partiomatkalle Venezuelan rannikolle toisen Castron kriisin aikana.

Alus lähti 16. toukokuuta 1910 IJmuidenista Sheernessiin. Se kuljetti prinssi Henryn Edward VII:n hautajaisiin, jotka pidettiin 20. toukokuuta. Loppumatkan viisi Britannian kuninkaallisen laivaston torpedovenehävittäjää saattoi alusta. Myöhemmin samana vuonna Belgian hallitsijapari teki valtiovierailun, jonka aikana he tutustuivat alukseen. Satamassa olleet sotalaivat ampuivat kunnialaukaukset. 24. heinäkuuta alus lähti Den Helderistä Yrjö V:n kruunajaisiin, jonka aikana se osallistui laivastokatselmukseen Spitheadissä 27. heinäkuuta.

Alus lähti 17. toukokuuta 1917 *Zorg en Vlijtin* kanssa noutamaan *Mercuriuksen* ja *Jacoban* miehistöt. Saksan laivasto oli vallannut alukset ja ne upotettiin myöhemmin.

Aluksen aktiiviuran päätyttyä se muutettiin liikkumattomaksi rannikkopatteriksi nimellä *Batterijschip IJmuiden*. Se otettiin palvelukseen uudessa tehtävässä 19. huhtikuuta 1939. Alus oli sijoitettuna IJmuideniin. Saksalaisten hyökättyä Alankomaihin 14. toukokuuta 1940 aluksen miehistö upotti sen estääkseen aluksen joutumisen saksalaisille.

Saksalaiset nostivat aluksen 16. heinäkuuta ja se hinattiin Amsterdamiin 24. heinäkuuta. Alus hinattiin edelleen Kieliin maaliskuussa 1941. Se modernisoitiin Howaldtswerkellä kelluvaksi ilmatorjuntapatteriksi nimellä *Undine*. Sodan päätyttyä alus löytyi Wilhelmshafenista ja se palautettiin Alankomaille.

Amsterdamin telakka muutti aluksen majoitusalukseksi, missä tehtävässä se otettiin palvelukseen 23. helmikuuta 1948 nimellä *Neptunus*. Alus poistettiin palveluksesta 13. syyskuuta 1974 ja se romutettiin 4. lokakuuta.

## Lähteet

*

### Viitteet
Kakait

**Kakait** on nimitys Ahl-i Haqq-uskonnon eli jarsanismin harjoittajille Irakissa. Uskon harjoittajia asuu myös Iranin puolella, jossa heitä kutsutaan kuitenkin nimellä *Yaresan*.

## Asuinalue ja lukumäärä

Kakaita asuu eri puolilla Irakin Kurdistania, sekä Iranin Azerbaidžanissa Irakin ja Iranin rajan toisella puolella. Iranissa heistä käytetään kuitenkin nimeä *Yaresan*. Yhteensä kakaita on noin 75&nbsp;000–200&nbsp;000. Pakolaisuuden takia kakaita asuu nykyisin myös Euroopassa ja Pohjois-Amerikassa.

## Historia
Kakaiden alkuperästä on useita eri teorioita. Heidän uskontonsa on liitetty ennen islamin tuloa harjoitettuihin paikallisiin uskomuksiin, mutta ryhmän on esitetty myös muodostuneen mongolien hyökkäyksien jälkeen 1200-luvulla tai Osmanien ja Safavidien välisten kiistojen aikana 1500-luvulla. Toisen tarinan mukaan ryhmän perusti Sayyid Ishaq, joka tunnettiin sittemmin nimellä Sultan Sohak, Hawramanissa 1300-luvulla. Saddam Husseinin Irakissa kakait joutuivat muiden kurdien tapaan maan hallituksen arabialaistamispolitiikan kohteeksi, jolloin heidän perinteisesti asuttamilleen alueille siirrettiin arabeja maan muista osista. Isis-järjestön otettua haltuunsa alueita Irakissa myös kakai-kyliä päätyi sen vallan alle ja he joutuivat muiden uskonnollisten vähemmistöjen tapaan vainon kohteiksi. Osa heistä on liittynyt Isisiä vastaan taisteleviin asejoukkoihin.

## Kulttuuri
Kakaiden uskonnon tyypillinen piirre on sen salassa pitäminen. Uskon piirteiden salassa pitäminen liittyy pelkoihin vainoista pääosin islamin uskontoa harjoittavan valtaväestön taholta. Kakaiden uskonnossa on piirteitä islamin ohella myös vanhemmista mesopotamialaisista uskonnoista. Šiialaisten tapaan he korostavat Muhammadin ottopojan ja serkun Ali ibn Abi Talibin tärkeyttä. Jesidien tapaan he uskovat myös jälleensyntymiseen. Muslimien tapaan kakait viettävät paastoa, mutta ramadanin sijaan paastoaika on vain kolmipäiväinen. Kakaiden pyhä kirja on nimeltään *Zanur*. Kakait tunnistaa usein suurista viiksistä, joita muslimit pitävät kakaista poiketan tavallisesti lyhyinä.

Etnisesti kakait mieltävät itsensä kurdeiksi, mutta ovat ajaneet myös omaa erillistä poliittista asemaansa. Irakin tai Irakin Kurdistanin perustuslaissa heitä ei mainita omana erillisenä ryhmänään. Heillä on kuitenkin yksi kiintiöpaikka Halabjan maakunnan valtuustossa. Kakait puhuvat kieltä nimeltä *macho*, joka määritellään vaihtelevasti joko kurdin tai guranin murteeksi.

## Lähteet
Tbilisin urheilukeskus

**Tbilisin urheilukeskus** () on monitoimihalli Georgian Tbilisissä. Urheilukeskus valmistui vuonna 1961 ja sen yleisökapasiteetti on konserteissa 11 000 ja koripallo-otteluissa 9 700. Urheilukeskus toimii Georgian koripallomaajoukkueen kotikenttänä.

Urheilukeskuksen oli tarkoitus isännöidä vuoden 2017 Lasten Eurovision laulukilpailu., mutta 9. elokuuta 2017 ilmoitettiin, että Tbilisin Olympiapalatsi olisi sopivampi tapahtumapaikka vuoden 2017 kilpailulle.

## Lähteet
Evertsen-luokka (rannikkopanssarilaiva)

**Evertsen-luokka** oli Alankomaiden Kuninkaallisen laivaston kolmen aluksen muodostama rannikkopanssarilaivaluokka. 

## Suunnittelu
Alukset olivat 86,2 metriä pitkiä. Niiden leveys oli 14,33 ja syväys 5,23 metriä. Alusten uppouma oli 3&nbsp;464 tonnia. Alusten kahteen potkuriin liitetty propulsiojärjestelmä tuotti 4&nbsp;700 ihp:tä, mikä mahdollisti 16 solmun maksiminopeuden. Aluksen varastoissa oli mahdollista kuljettaa 289 tonnia hiiltä.

Alusten suojana oli 15 senttimetrin panssarivyö ja barbettien suojana oli 24 senttimetrin panssarointi. Pääaseina aluksella oli kolme 21 senttimetrin tykkiä, jotka oli asennettu kaksi putkiseen ja yksi putkiseen barbettiin. Apuaseina oli kaksi 15 ja kuusi 7,5 senttimetrin tykkiä. Aseistuksen täydensivät kahdeksan yhden naulan tykkiä ja kolme 45 senttimetrin torpedoputkea.
 
## Alukset

## Lähteet

*
*

### Viitteet
Musta enkeli

**Musta enkeli** voi tarkoittaa ainakin seuraavia:

* *[[Musta enkeli (vuoden 1989 elokuva)|Musta enkeli]]*, Tapio Suomisen ohjaama lyhytelokuva vuodelta 1989.
* *[[Musta enkeli (vuoden 1990 elokuva)|Musta enkeli]]* (*Dark Angel* eli *I Come in Peace*), Craig R. Baxleyn ohjaama yhdysvaltalainen tieteistoimintaelokuva vuodelta 1990
* *[[The Angel Levine]]* (televisioesityksessä Suomessa *Musta enkeli*), Ján Kadárin ohjaama yhdysvaltalainen elokuva vuodelta 1970.
Piikki (kasvitiede)

**Piikit** ovat kasveissa erikokoisia ja -vahvuisia rakenteita, jotka yleensä suojaavat kasvinosaa tai koko kasvia kasvinsyöjiltä. Kasvien piikit ovat lajista riippuen erikokoisia sekä erivahvuisia, ja ne voivat olla kehittyneet eri solukoista. Piikit voivat olla esimerkiksi kovia emergenssejä eli solukkokarvoja, kuten ruusuilla (*Rosa*), tai muuntuneita lehtiä tai lehden osia. Riippuen siitä, missä kasvinosassa piikkejä esiintyy, voidaan niitä kutsua myös nimellä oka, ora tai ota. Tämä näkyy myös monien kasvilajien nimissä, kuten esimerkiksi ota-apila (*Trifolium squarrosum*), oratuomi (*Prunus spinosa*), okakataja (*Juniperus oxycedrus*).

Useilla kaktuksilla (Cactaceae) piikit ovat piikkimäisiksi muuntuneita lehtilapoja, ja piikikkäillä, kaktuksia muistuttavilla tyräkeillä (*Euphorbia*) piikit ovat piikkimäisiksi muuntuneita lehtien korvakkeita. Myös akaasioiden (*Acacia*) piikit ovat piikkimäisiksi muuntuneita lehtien korvakkeita. Kuivassa ilmastossa, kuten aavikoilla, kaktuksien ja tyräkkien piikit pienentävät myös veden haihtumista kasvista ja toimivat kosteuden tiivistymispintoina. 

## Lähteet
Ora

**Ora** voi tarkoittaa esimerkiksi seuraavia:

* ora, kasvissa oleva eräänlainen piikki
* ora, orakkailla oleva piikkimäinen rakenne
* Auer (ital. Ora), kunta Etelä-Tirolissa Italiassa
* *[[Ora (Rita Oran albumi)|Ora]]*, brittilaulaja Rita Oran albumi

## Etunimi
* Ora Lassila, suomalainen tietokoneohjelmoija
* Ora Patoharju, suomalainen kemisti, ympäristönsuojelija ja sukelluksen harrastaja

## Sukunimi
* Rita Ora (s. 1990), brittiläinen laulaja, säveltäjä ja näyttelijä.
* Yrjö Ora (1889–1974), suomalainen lyseon lehtori ja oppikijojen tekijä
Oka (kasvitiede)

**Oka** on kasvin varren epidermin soluista sekä niiden alaisista soluista muodostunut kova, teräväkärkinen emergenssi eli solukkokarva. Esimerkiksi ruusujen (*Rosa*) piikeistä voidaan käyttää nimitystä oka.

## Katso myös
* ota
* ora
* piikki
* karva

## Lähteet
C++98

**C++98** on C++-ohjelmointikielen ensimmäinen ISO-standardoitu versio ISO/IEC 14882:1998. 

Standardille on myöhemmin julkaistu korvaavia versioita:
* C++03
* C++11
* C++14
* C++17
* C++20 

C++:n standardointi tapahtuu ISOn työryhmässä JTC1/SC22/WG21.

## Lähteet
Izumi Shikibu

**Izumi Shikibu** (974?–1034?) oli japanilainen runoilija. Hän oli keisarinna Akikon hovin hovinainen Heian-kyōssa. Hän oikeaa nimeään ei ole tiedossa. Izumin runoja pidetään loistavana runoutena.

Izumi Shikibu meni nuorena naimisiin Izumin maakunnan lääninherran kanssa, mutta erosi tästä, ja sen jälkeen hänestä tuli prinssi Tametakan sivuvaimo. Prinssin kuoltua hän solmi suhteen prinssi velipuolen, prinssi Atsumichin kanssa, ja tämän kuoltua hän avioitui Tangon maakunnan lääninherran kanssa.

Ollessaan suhteessa Atsumichin kanssa Izumi Shikibu kirjoitti osittain fiktiivisen päiväkirjan vuosilta 1002–1003. Hän oli merkittävä runoilija Heian-kaudella, jolloin muita merkittäviä runoilijoita olivat Murasaki Shikibu (*Genjin tarina*) ja Sei Shonagon (*Päänaluskirja*).

Izumi Shikibun tytär Koshikibu oli myös runoilija ja keisarinna Shoshin (Akikon) hovinainen.

## Suomennetut runot
* Enkö olisi sinua unohtanut!, Kuuntelin sateen rummutusta ikkunaan. Minä, todella nähnyt miten tyhjä. Nähdäpä sinut katsoisitpa minua. Uneen voit luottaa niin kauan kuin uneksit. Vaikka hän vihdoin tulisi. Teoksessa: *Sateen ääni sillalla: japanilaista runoutta*, toim. Jaakko Anhava, suom. Tuomas Anhava, Otava 2007  (Käännökset on tehty englannin-, saksan- ja ranskankielisten käännösten pohjalta. Joidenkin käännösten viimeistely Jaakko Anhava.)
* Lakkaako kerran olemassaoloni. Pimeydestä vaellan pimeyteen. Saisinpa – ennen kuin lähden maailmasta. Teoksessa: *Kuuntelen, vieras: valikoima klassillisia japanilaisia tanka-runoja*, suom. Tuomas Anhava, Otava, Helsinki, 6. p. 1976
* Jättäessäni kohta tämän maailman. Teoksessa: *Ogura Hyakunin Isshu: sata runoilijaa, sata runoa*, suom. Wili Leikola, Jari Sutinen, Juhani Tikkanen. Kolmen mutkan maja, 2005 
* Lakkaako kerran olemassaoloni. Pimeydestä vaellan pimeyteen. Saisinpa – ennen kuin lähden maailmasta. Vaikka hän vihdoin tulisi. Teoksessa: *Maailmankirjallisuuden mestarilyriikkaa*, toim. Maunu Niinistö, WSOY 1967
* Saisinpa – ennen kuin lähden maailmasta. Teoksessa: *Maailman runosydän*, toim. Hannu Tarmio, Janne Tarmio, 1998 
* Toiveikas, jätin oveni sulkematta,. Teoksessa: *Kevätsateiden aika: japanilaista tankarunoutta*, suom. ja toim. Arto Lappi, Sammakko, 2005 
* Vaikka hän vihdoin tulisi. Teoksessa: *Runoni rakkaudesta*, toim. Salme Saure, Otava 1981 
* Lakkaako kerran olemassaoloni. Pimeydestä kuljen pimeän tielle. suom. Tuomas Anhava. Julkaisussa: Parnasso 1959; nro 4
* Luumupuu näyttää olevan jo kukassa, suom. Eija Aromaa, Julkaisussa: Parnasso 2/2017. s. 48–52

Izumi Shikibun runoja on myös antologioissa
* *Oikukas tuuli*: toinen valikoima japanilaisia tankoja, suom. Tuomas Anhava, Otava 1970 (Suomennettu englannin-, ranskan- ja saksankielisistä käännöksistä)
* *Täällä kaukana*: kolmas valikoima japanilaisia tankoja, suom. Tuomas Anhava, Otava 1975  (Suomennettu englannin-, ranskan- ja saksankielisistä käännöksistä)

## Lähteet
* Lahden kaupunginkirjaston runotietokanta  Suomennettujen runojen julkaisutiedot

### Viitteet
Z1 Battle Royale

**Z1 Battle Royale** (ennen H1Z1) on Daybreak Game Companyn kehittämä ja julkaisema selviytymispeli. Peli julkaistiin 17. helmikuuta 2016 Windowsille Steam-palvelussa.

## Historia
Alkuperäinen *H1Z1* päätettiin jakaa kahteen eri peliin: *H1Z1: Just Survive* ja *H1Z1: King of the Kill*. *H1Z1: Just Survive* keskittyisi pelkästään avoimen pelimaailman selviytymiseen ja *H1Z1: King of the Kill* sisältäisi vain pelaajien välisen Battle Royale pelimuodon. Myöhemmin *H1Z1: Just Surviven* nimeksi tuli *Just Survive* ja *H1Z1: King of the Killistä* tuli pelkkä *H1Z1*.

Uuden kehittäjän NantG:n myötä pelin nimi on muuttunut jälleen: uusi nimi on *Z1 Battle Royale* (*Z1BR*) ja pelimuoto palaa *King of the Kill* -aikaiseen versioon.

## King of the Kill

Pelin alussa 150 pelaajaa laskeutuu laskuvarjoilla suurelle kartalle. Jokaisen pelaajan on hankittava nopeasti itselleen tarvikkeita ja taisteltava muita vastaan. Kartan reunoilta tulee myrkyllistä kaasua, joka peittää pelin lopussa lähes koko kartan. Kartalle määritetään aina turva-alue, jolle pelaajien on pyrittävä, sillä kaasu ei yletä sinne. Pelin kuluessa alue pienenee lopulta niin pieneksi, että viimeisetkin elossa olevat pelaajat löytävät toisensa. Pelin voittaa se pelaaja tai joukkue, joka on viimeisenä hengissä.

Pelissä on kolme eri pelimuotoa: *solo*, *duo* ja *fives*. *Solo*-pelimuodossa kukin pelaaja pelaa yksin. *Duo*-pelimuodossa on kahden pelaajan joukkueita, jotka taistelevat toisiaan vastaan. *Fives*-pelimuodossa on viiden pelaajan joukkueita.

## Just Survive
Daybreak Games ilmoitti elokuussa 2018 pelin sulkemisesta lokakuun loppuun mennessä pelaajien vähyyden vuoksi. Peli perustui H1Z1:n alkuperäiseen pelimuotoon, jossa pelaajat selviytyvät avoimessa pelimaailmassa taistellen zombeja ja toisiaan vastaan saatavilla olevista resursseista. Peli ei koskaan päässyt ennakkojulkaisusta täyteen julkaisuun.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* 
*
A-luokka (miinanraivaaja)

**A-luokka** oli Alankomaiden kuninkaallisen laivaston neljän vuosina 1928-1930 valmistetun miinanraivaajan muodostama alusluokka. 
 
## Alukset

## Lähteet
*
*

### Viitteet
Le Mansin 24 tunnin ajo 2017

**Le Mansin 24 tunnin ajo 2017** () oli kestävyysajokilpailu, joka ajettiin 17.–18. kesäkuuta Circuit de la Sarthen radalla Le Mansissa Ranskassa. Kyseessä oli historian 85. Le Mansin 24 tunnin ajo. Kilpailu oli FIA World Endurance Championship -kauden 2017 kolmas osakilpailu.

Kilpailun lähettäjäna toimi Chase Carey. Kilpailun voittivat Porschella ajaneet Timo Bernhard, Brendon Hartley ja Earl Bamber.

Kolmanneksi sijoittunut Vaillante Rebellion -tallin autokunta nro 13 hylättiin kilpailun jälkeen.

## Aikataulu

## Tulokset

## Lähteet
IDE

**IDE** tai **Ide** voivat tarkoittaa:

* *Integrated development environment*, ohjelmointiympäristö
* Integrated Drive Electronics, tietokoneväylä

; Maantiede
* Ide, antiikin aikainen kaupunki Traakian Khersonesoksella
* Ide, Japanin maaseutukaupunki Kioton prefektuurissa
* Ide, Englannin kylä Devonin kreivikunnassa
* Ída, Kreikan vuori Kreetan saarella

; Sukunimi
* Yūji Ide, japanilainen kilpa-autoilija
* Yasunori Ide, japanilainen animaatio-ohjaaja
Johannes Raitjoki

**Johannes Raitjoki** on hämeenkyröläinen artisti. Kevyttä folksävytteistä poppia soittava laulaja-lauluntekijä on ollut mukana niin Idolsissa, X Factorissa kuin Kuorosodassakin. Johannes Raitjoki on julkaissut Konkurssi Recordsin kautta EP:n *Oleva, tuleva, mennyt* sekä samasta EP:stä instrumentaaliversion. Häntä on mainostettu mm. Suomen uudeksi J. Karjalaiseksi.

## Diskografia
### Singlet
* ”Tiet paratiisiin” (2016)
* ”Musta sade” (2015)
* ”Ohikiitävä elämä” (2014)
### EP:t
* 
* 

### Musiikkivideot
* ”Tiet paratiisiin” (2016)
* ”Musta sade” (2015)
* ”Ohikiitävä elämä” (2014)

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Artistin kotisivut
60 (albumi)

**60. The 40th anniversary album** on Kari Peitsamon vuonna 2017 julkaistu albumi. Albumi julkaistiin sen kunniaksi, että Peitsamo täytti 60 vuotta. Albumi sisältää 60 kappaletta, jotka ovat uusia versioita Peitsamon aiemmin levyttämistä kappaleista. Levy-yhtiö Rocket Recordsin mukaan kappaleet ovat Peitsamon suosituimpia sekä tekijälle itselleen tärkeimpiä. Levy-yhtiön mukaan levy on 60. Peitsamon varsinainen albumi. Levyltä julkaistiin 12. toukokuuta digisingle kappaleesta Kauppaopiston naiset. 

Peitsamo kommentoi levyn syntyä seuraavasti:

## Kappaleet

### CD 1
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# ’
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 

### CD 2
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# .
# 
# 
# 
# 
# 
# 

## Lähteet
Juha Hyyppä

**Juha Matti Hyyppä** (s. 2. toukokuuta 1964 Espoo) on suomalainen professori Maanmittauslaitoksen Paikkatietokeskuksessa (ent. Geodeettinen laitos). Hän väitteli Teknillisessä korkeakoulussa tohtoriksi sähkötekniikasta vuonna 1994. 

Tutkimustyössään hän ja hänen tutkimusryhmänsä kehittää laserkeilauksen menetelmiä eri sovellusaloille, kuten metsien mittaukseen ja kaupunkien 3D-mallinnukseen, yhteistyössä yritysten ja muiden yhteistyökumppanien kanssa. 
 
Hyyppä johtaa Suomen Akatemian Laserkeilauksen huippuyksikköä. Hän on julkaissut yli 400 tieteellistä tai teknistä artikkelia kaukokartoituksen, laserkeilauksen, tutkatekniikan ja pistepilviaineiston käsittelyn aloilta.

Tunnustukseksi tutkimustyöstään hänet kutsuttiin Ruotsin maatalousyliopiston metsätieteiden kunniatohtoriksi vuonna 2015. Keväällä 2017 hän oli vierailevana professorina Japanin Shinshun yliopistossa, jonka vuoritieteen laitoksen kanssa Paikkatietokeskuksen tutkijat tekevät tutkimusyhteistyötä.

Juha Hyypän isä oli professori Jussi Hyyppä.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Juha Hyyppä. Google Scholar.
* http://www.laserscanning.fi/
Ota (kasvitiede)

**Ota** on kasvin lehdessä tai hedelmässä oleva pienikokoinen piikki tai piikkimäinen rakenne. Lehdessä oleva ota on kovaksi ja teräväkärkiseksi muuntunut karva ja se voi sijaita lehtilavan kärjessä, lehdyköiden kärjissä tai korvakkeiden kärjissä. Lehtien kärjissä olevien otien koko on eräs tuntomerkki erotettaessa eri mataroiden (*Galium*) suvun lajeja toisistaan. Hedelmässä oleva ota on emin vartalosta ja luotista muodostunut piikkimäinen, teräväkärkinen rakenne.

Heinäkasvien (Poaceae) kukissa kaleessa olevaa, pituudeltaan tavallisesti lyhyttä karvaa kutsutaan myös odaksi.

Saroilla (*Carex*) pullakoiden kärkeä kutsutaan suuodaksi, ja sen pituus sekä ulkonäkö on yksi tuntomerkki saralajeja toisistaan erotettaessa.

## Katso myös
* oka
* ora
* piikki
* karva

## Lähteet
* Tieteen termipankki (ota): http://tieteentermipankki.fi/wiki/Kasvitiede:ota
Johann Köler

**Johann Köler** (8. maaliskuuta 1826 – 22. huhtikuuta 1899) oli virolainen taidemaalari ja maansa kansallisen heräämisen merkkihenkilöitä. Köler omistautui muotokuvamaalaukselle mutta teki myös maisemamaalauksia. Monet hänen tunnetuimmista teoksistaan kuvaavat virolaista maaseutua 1800-luvulla.

## Elämäkerta
Johann Köler syntyi maalaisperheen seitsemänneksi lapseksi Ivaskissa, Viljandin maakunnassa. Vanhemmat olivat köyhiä, mutta pojan onnistui kuitenkin päästä opintielle. Hän opiskeli maalausta Vônnussa ja muutti vuonna 1846 Pietariin, missä työskenteli kauppojen kilpimaalarina. Hänen kykynsä keksittiin ja hän pääsi opiskelemaan piirustusta ja maalaustaidetta Pietarin taideakatemiaan vuonna 1848. Hän valmistui vuonna 1855.

Köler opiskeli 1848–1857 Pietarin taideakatemiassa, lähti 1857 opintomatkalle Saksaan, Hollantiin, Belgiaan, Ranskaan ja Italiaan ja viipyi pääasiassa Ranskassa ja Italiassa. Hän palasi 1862 Pietariin. Köler sai mainetta varsinkin henkilö- ja muotokuvamaalarina. Hän on teknisesti taitava ja hänen värienkäyttönsä on raikasta ja loistavaa.

Opintojensa jälkeen Köler matkusteli. Hän matkusti vuonna 1857 Berliinin kautta Pariisiin ja kävi vielä uudelleen Saksassa. Sen jälkeen olivat vuorossa Alankomaat ja Belgia. Vuonna 1858 Köler ylitti Alpit vieraillakseen Milanossa, Genovassa, Firenzessä ja Roomassa. Roomassa hän otti yksityisopetusta ja perehtyi akvarellimaalaamiseen. Siellä hän myös teki ensimmäiset luonnokset teokseensa *Kristus ristillä*. 

Vuonna 1861 Köler vastasi myöntävästi Pietarin taideakatemian kutsuun ja palasi kaupunkiin. Vuodet 1862–1874 hän oli keisari Aleksanteri II:n tyttären, Maria Aleksandrovna Romanovan yksityisopettajana. Hän luennoi taideakatemiassa vuosina 1869–1870. Vuodet 1886–1889 hän työskenteli Wienissä, Nizzassa ja Pariisissa.

## Kansallisuusliike
Viron kansallisen heräämisen vuodet osuivat samaan kohtaan Kölerin uran huipun kanssa. Hän toi virolaisuuden asiaa esille myös tsaarin hovissa, missä työskenteli tsaarin tyttären yksityisenä piirustuksenopettajana. Journalisti Carl Robert Jakobson, joka kampanjoi virolaisten itsehallinnon puolesta oli Kölerin ystävä. Vuosina 1891–1893 Köler oli *Eesti Kirjameeste Seltsin* puheenjohtaja.

## Maalauksia
* *Kristuksen ristiinnaulitseminen* (1861)
* *Virolainen legenda* (1865)
* Vapahtajan kuva (1879, freskomaalaus Tallinnan Kaarlenkirkossa)
* *Antakaa keisarille, mikä keisarin on ja Jumalalle mikä Jumalan on* (1883, lahja Aleksanteri III:lle tämän kruunauksen johdosta)
* ruhtinas A. M. Gortšakovin, Friedrich Reinhold Kreutzwaldin, Heinrich Neusin, Hugo Treffnerin ja muiden muotokuvia

## Teoskuvia

Johann Köler - Eva pärast pattu langemist.jpg|Syntiinlankeemuksen jälkeen
Köler-Lorelei needmine munkade poolt.jpg|Munkki kiroaa Lorelein 
Kreutzwald-köler.jpg|Friedrich Reinhold Kreutzwaldin muotokuva
Eeva granaatõunaga, 1485 J. K6ler Eva granaat6unaga 1879-1880 EKM M2897.jpg|Eeva ja granaattiomena
JOHANN KÖLER 1859-1862 Itaalia maastik.jpg|Maisema Italiasta

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Dead by Daylight

**Dead by Daylight** on Behaviour Interactiven kehittämä ja julkaisema selviytymiskauhupeli. Peli on julkaistu vuonna  Windowsille ja myöhemmin Nintendo Switchille, PlayStation 4:lle sekä Xbox Onelle.

Pelin julkaisijana toimi kahden vuoden ajan Starbreeze Studios (2016-2018), mutta Behaviour Interactive osti vuonna 2018 pelin julkaisuoikeudet 16 miljoonalla yhdysvaltain dollarilla (noin 14,7 miljoonaa euroa) ja on julkaissut peliä siitä lähtien.

Pelistä on julkaistu mobiiliversio nimeltä *Dead by Daylight Mobile*, joka suljettiin 20. maaliskuuta 2025.

## Kansainväliset kumppanuudet
Dead by Daylight on tehnyt lukuisia kumppanuusyhteistöitä menestyneiden kauhuteemaisten elokuvien sekä sarjojen kanssa, kuten Halloween, Texasin moottorisahamurhat, Painajainen Elm Streetillä, Stranger Things sekä Child’s Play 

Dead by Daylight on tehnyt myös yhteistyötä menestyneiden pelien kanssa kuten Silent Hill, Resident Evil, Alan Wake ja Five Nights at Freddy’s.

## Entity Cafe
Vuonna 2021 japanin Tokiossa avattiin 20 päivän ajaksi väliaikainen Dead by Daylight-teemainen pop-up teemakahvila Entity Cafe. Tapahtuman järjestäjänä toimi japanilainen pop-up kahviloita järjestävä Muzzle. 

## Pelaaminen

Pelissä on viisi pelaajaa: neljä pelaa selviytyjänä, yksi tappajan roolissa. Tappajan tavoitteena on uhrata selviytyjiä Entity-nimiselle jumalalle ja estää heidän pakenemisensa pelistä. Selviytyjien tavoitteena puolestaan on korjata ja käynnistää viisi generaattoria, avata uloskäyntiportit (exit gates) sekä paeta pelistä. Selviytyjen on pyrittävä pelastamaan ystäviään, jos tappaja on saanut heidät kiinni.

## Vastaanotto
*[[Pelit (lehti)|Pelit]]*-lehden Niko Nirvi antoi pelin Windows-versiolle 85 pistettä sadasta.

Peli sai IGN:n arvostelussa arvosanaksi 9/10.

## Katso myös

* Luettelo Dead by Daylight -hahmoista

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* 
* Pelin kotisivut
Kolmetoista syytä (televisiosarja)

**Kolmetoista syytä** () on yhdysvaltalainen televisiosarja, jonka on luonut Brian Yorkey. Se perustuu Jay Asherin samannimiseen romaaniin vuodelta 2007. Sarjan ensimmäinen kausi julkaistiin Netflixissä 31. maaliskuuta 2017. *Kolmetoista syytä* kertoo ystävänsä itsemurhasta toipuvasta lukiolaispojasta, joka saa laatikollisen äänikasetteja liittyen ystävänsä kuolemaan. *Kolmetoista syytä* sai positiivisen vastaanoton niin kriitikoilta kuin myös katsojilta, jotka kehuivat sarjan tapaa kuvata aihetta sekä sen henkilöitä.

Alun perin romaanista oli tarkoitus tehdä elokuva, jonka olisi tuottanut Universal Studios ja jonka pääosaa olisi esittänyt Selena Gomez. Netflix kuitenkin hankki kirjan oikeudet vuonna 2015 ja siirsi idean televisiosarjaksi. Gomez toimi vastaavana tuottajana ja sarjan musiikin tekijänä.

Sarjan toinen tuotantokausi julkaistiin Netflixissä 18. toukokuuta 2018, kolmas tuotantokausi 23. elokuuta 2019 ja viimeinen, neljäs tuotantokausi 5. kesäkuuta 2020.

## Juoni

Sarjassa seurataan lukiolaispoika Clay Jenseniä (Dylan Minnette), joka koulusta kotiin palatessaan löytää kuistiltaan mystisen laatikon, jossa on hänen nimensä. Laatikon sisältä hän löytää äänikasetteja, jotka on äänittänyt hänen edesmennyt koulukaverinsa ja ihastuksensa Hannah Baker (Katherine Langford). Hannah on riistänyt oman henkensä kaksi viikkoa ennen kuin Clay saa kasetit itselleen. Kaseteilla Hannah kertoo kolmetoista syytä siihen, miksi hän teki itsemurhan.

## Rooleissa
### Päärooleissa

### Sivurooleissa

## Jaksot

### 1. tuotantokausi

|}

### 2. Tuotantokausi

### 3. Tuotantokausi

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*
Valdosaurus

**Valdosaurus** oli varhaisliitukaudella 142–121 miljoonaa vuotta sitten elänyt kasvinsyöjädinosaurus. Sen fossiileita on löydetty Englannista. Fossiileita on löydetty myös Romaniasta ja Nigeristä, mutta joitakin niistä on myöhemmin luokiteltu muiden dinosaurusten fossiileiksi. *Valdosauruksen* arvioitu maksimipituus on kolme metriä ja paino 60 kilogrammaa.

## Fossiilit ja löytäminen
Ensimmäiset *Valdosauruksen* jäänteet, kaksi reisiluuta, löydettiin Wightsaarelta vuonna 1868. Niitä pidettiin aluksi nuoren *[[Iguanodon]]in* jäänteinä. Vuonna 1869 Thomas Henry Huxley nimesi jäänteet *[[Hypsilophodon]]in* jäänteiksi. Yli sadan vuoden kuluttua, vuonna 1975 Peter Galton nimesi dinosauruksen *Dryosaurukseksi* ja lajin *Dryosaurus canaliculatukseksi*. Kaksi vuotta myöhemmin dinosaurus sai nykyisen nimensä, kun Galton vaihtoi nimeksi *Valdosaurus*.

Tämän jälkeen *Valdosauruksen* jäänteitä on löytynyt muualta maailmasta, mukaan lukien Nigeristä löytyneet *Valdosauruksen* luut, joiden mukaan dinosaurukselle  nimettiin uusi laji, *Valdosaurus nigeriensis* vuonna 1982. Galton vaihtoi nimeksi *[[Elrhazosaurus]]*, ja totesi että Englannin ulkopuolelta löydetyt "Valdosauruksen" jäänteet eivät kuulu *Valdosaurukselle*. Nykyisin *Valdosaurus* tunnetaan usean yksilön jäänteistä.

## Lähteet
Merzifon

**Merzifon** on kaupunki ja piirikunta Amasyan maakunnassa Anatolian pohjoisosassa Turkissa. 

## Nimi

Kaupungin nimi on nykyturkiksi Merzifon. Nimestä on käytetty aiemmin erilaisia muotoja, kuten esim. Merzifūn, Mārsiwān ja Mersiwan. Tutkija Özhan Öztürkin mukaan kaupungin nimi juontuu rajaa tarkoittavan persiankielisen sanan *Mers* ja armeniankielisen kaupunkia tarkoittavan sanan *van* muodostamasta yhdyssanasta, joka tarkoittaisi rajakaupunkia.

## Historia

Alueella tehtyjen hautalöytöjen mukaan Merzifonin alueen varhaisin asutus sijoittuu 5000-luvulle eaa. Sitä pidetään Vezirköprün ohella mahdollisena sijaintipaikkana muinaiselle Phazemonin kaupungille, joskin esimerkiksi arkeologian professori Deniz Burcu Erciyasin mukaan Vezirköprü vaihtoehdoista todennäköisempi. 

Turkkilaisten saavuttua alue siirtyi Danishmendien dynastian haltuun eikä Bysantti saanut vallattua sitä koskaan takaisin.  1300-luvun lopulla Osmanien valtakunnan sulttaani Bayezid I valtasi alueen ja liitti sen valtakuntaansa. Osmanien aikana kaupunki oli tunnettu kulttuurista ja sivistyneistöstään, ja se toimi kirjanoppineiden ja kirjailijoiden kohtauspaikkana. Se oli myös kahden 1600-luvun suurvisiirin, Kara Mustafa paššan ja Hacı Ali paššan syntymäpaikka. Molempien visiirien nimien eteen liitettiin lisänimi *Merzifonlu*, merzifonilainen. Vaurastuttuaan erityisesti Kara Mustafa pašša tuki kaupungin infrastuktuuria ja kehittämistä useiden rakennusprojektien muodossa. Hänen perustamansa waqf rakensi Merzifoniin muun muassa koulun, moskeijan ja puhtaan veden lähteen. Kaupungissa oli myös useampia derviššien *tekke*jä, luostareita. 1800-luvulta 1930-luvulle siellä sijaitsi yhdysvaltalainen protestanttien lähetyssaarnaajien keskus. Kaupungin armenialaisvähemmistö kärsi suuria menetyksiä armenialaisten kansanmurhan yhteydessä ensimmäisen maailmansodan aikana.

## Nykyaika

Nykyaikana Merzifon on tyypillinen suurehko, mutta hiljainen anatolialaiskaupunki. Se toimii palvelukeskuksena kaupungilaisten lisäksi Merzifonin piirikunnan asukkaille, ja kaupungissa on useita sairaaloita ja kouluja sekä oikeusistuin, mutta kulttuurillisesti se ei ole kovin kiinnostava. Kaupungin läheisyydessä sijaitsee Turkin ilmavoimien Amasyan Merzifonin lentotukikohta, jota käyttävät myös matkustajalentoyhtiöt Turkish Airlines ja Pegasus Airlines.

## Lähteet
* 
* 
* 

### Viitteet
Kirjanpainajat

**Kirjanpainajat** (*Ips*) on kärsäkkäiden heimoon kuuluva hyönteissuku. Kirjanpainajat ovat tummia noin puolen senttimetrin mittaisia kaarnakuoriaisia. Kirjanpainajat ovat taloudellisesti merkittävin kuusta vioittava tuholaissuku ja varsinainen kirjanpainaja on suvun lajeista vahingollisin. Kirjanpainajat ja niiden toukat kaivamat syömäkuviota puun nilakerrokseen katkaisten puun nestevirtaukset. Kun puun ravinteiden saanti heikkenee alkaa se hiljalleen kuivua. Syömäkuvioiden yltäessä rungon ympäri puu kuolee. Kirjanpainajat kuljettavat mukanaan puuhun sinistäjäsieniä, jotka myös haittaavat veden ja ravinteiden kuljetusta ja aiheuttavat puutavaran pilaantumista. Tehokkaimpia tapoja torjua kirjanpainajatuhoja ovat oikein ajoitetut hakkuut ja pikaiset puiden kuljetukset pois metsästä. Sukuun kuuluu maailmanlaajuisesti yli 200 lajia.

## Lajeja
* Kiiltokirjanpainaja (*Ips amitinus*)
* Kirjanpainaja (*Ips typographus*)
* Okakaarnakuoriainen (*Ips acuminatus*)
* Pikakirjoittaja (*Ips sexdentatus*)
* Pikkukirjanpainaja (*Ips duplicatus*)
* *[[Ips cembrae]]*
* *[[Ips subelongatus]]*

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Laji.fi: Kirjanpainajat (''Ips'')
* ITIS: ''Ips'' 
* UniProt: Taxonomy - ''Ips'' 
* Global Biodiversity Information Facility (GBIF): ''Ips'' 
* Iowa State University, Bug Guide: ''Ips'' 
* Pherobase: Semiochemicals of Genus ''Ips''
Iranin armenialaiset

**Iranin armenialaiset** ovat Iranissa asuvia armenialaisia. Armenialaiset ovat Iranin suurin kristitty vähemmistö ja heitä on eri arvioiden mukaan 150&nbsp;000 – 200&nbsp;000. Armenialaisten valtaosan juuret juontuvat Persian Safavidien valtakauden aikaisiin pakkosiirtoihin Armeniasta nykyisen Iranin alueelle ja heitä asuu pääasiassa Teheranin ja Isfahanin kaupungeissa ja niiden ympäristössä.

## Historia

Armenialaisten ja Persian väliset suhteet periytyvät jo Persian zarahustralaiselta ajalta ja esimerkiksi armenialaisessa kristinuskossa on edelleen käytössä joitakin zarahustralaisuudesta johdettuja termejä. Itse Armenian alue oli osa Persian valtakuntaa lähes kahdentoista vuosisadan ajan. Nykyisen Iranin alueella on asunut armenialaisia jo pitkään, mutta nykyisen armenialaisen vähemmistön pääosa juontaa juurensa Safavidien valtakaudella 1600-luvun alkupuolella alkuperäisiltä alueiltaan Iraniin pakkosiirretyistä armenialaisista Abbas I:n valtakaudella. Armenialaisten pakkosiirtojen tarkoituksena oli suojella Persian raja-alueita Osmanien valtakuntaa vastaan ja maan silloisen pääkaupunki Isfahanin nykyaikaistaminen. Varhaisella armenialaisyhteisöllä Persiassa oli sisäinen autonomia ja valtio hoiti suhteitaan yhteisöön kirkon patriarkkojen kautta. Toisaalta armenialaisia myös verotettiin kristittyinä muuta väestöä ankarammin ja heitä myös pakkokäännytettiin ajoittain islamin uskoon. Armenialaista tuli menestyneitä kauppiaita etenkin silkkikaupan saralla. Qajar-dynastian valtakaudella armenialaisia lähetettiin myös diplomaatteina Eurooppaan.

Reza Shah Pahlavin valtaannousu 1920-luvulla merkitsi hankaluuksia armenialaisille. Armenialaiset säilyttivät uskonnollisen ja kulttuurillisen autonomiansa, mutta esimerkiksi armenialaiset koulut suljettiin vuosina 1938–1939. Vielä 1930-luvulla monilla Azerbaidžanin kylillä oli armenialaistaustaiset nimet, mutta ne persialaistettiin 1930-luvun aikana. Tämä politiikka liittyi Reza Pahlavin yrityksiin vahvistaa keskushallinnon valtaa, ja kristityt nähtiin ulkovaltojen vaikutuksen välineenä Persiassa. Reza Shah Pahlavin pojan Mohammad Reza Pahlavin noustua valtaan armenialaiset saivat kuitenkin menetettyjä oikeuksiaan takaisin. Ennen Iranin vallankumousta maassa asui arviolta 300&nbsp;000 armenialaista, mutta suuri osa heistä muutti Armeniaan Neuvostoliiton hajoamisen jälkeen. Nykyisin armenialaisia on Iranissa 150&nbsp;000-200&nbsp;000. Armenialaisille on varattu kaksi paikkaa Iranin parlamentissa, joista toinen kuuluu pohjoiselle yhteisölle Teheranissa ja toinen eteläiselle Isfahanissa.

## Kulttuuri

Armenialaiset ovat Iranin suurin kristitty vähemmistö ja todennäköisesti myös suurin muuta, kuin islamia harjoittava vähemmistö ylipäätänsä. Suuri valtaosa heistä kuuluu apostoliseen kirkkoon, jolla on arkkihiippakunnat Teheranissa, Isfahannissa ja Tabrizissa. Pienempi osa kuuluu katolilaiseen ja protestanttisiin kirkkoihin. Suurin osa heistä asuu kaupungeissa, mutta myös kylissä Arakin ja Hamadanin välillä. Armenialaisilla on omia kulttuurillisia järjestöjään ja armenialaista julkaisutoimintaa, kuten sanomalehtiä.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Santiponce

**Santiponce** on kunta Sevillan maakunnassa Andalusiassa Espanjassa. Maakunnan pääkaupunkiin Sevillaan on matkaa noin seitsemän kilometriä.

Itálica oli ensimmäinen roomalaisten Espanjaan perustama kaupunki (perustettu 206 eaa.). Rooman keisarit Trajanus ja Hadrianus syntyivät Itálicassa. Itálicassa sijaitsee yksi suurimmista roomalaisten amfiteattereista, jossa oli paikkoja noin 20 000 katsojalle. Itálican rauniot sijaitsevat Santiponcessa.

*Monasterio de San Isidoro del Campo* on Alonso Pérez de Guzmánin (Guzmán El Bueno) vuonna 1301 perustama luostari, joka koostuu kahdesta goottilaisesta kirkosta ja kahdesta luostarista, jotka edustavat mudéjar-tyylisuuntaa.

## Kuvia


Tiedosto:View on Italica, Santiponce Andalucia Spain.JPG|Itálica
Tiedosto:Casa de los Pájaros, Itálica. Santiponce, Sevilla.(1).JPG|Casa de los Pájaros, Itálica
Tiedosto:Mosaico del Domus del Planetario, Itálica. Santiponce, Sevilla.(1).JPG|Mosaiikkilattia, Domus del Planetario, Itálica
Tiedosto:Teatro romano de Itálica, Santiponce, Sevilla, España, 2015-12-06, DD 47.JPG|Roomalainen teatteri, Itálica
Tiedosto:Claustro de los Muertos. Monasterio de San Isidoro del Campo, Santiponce.jpg|Monasterio de San Isidoro del Campo
Tiedosto:Santiponce gate.jpg
Tiedosto:Santiponce 06.jpg
Tiedosto:Santiponce 11.jpg


## Lähteet
*spain.info: Santiponce  
*Andalucia.comn: Italica Roman city ruins - Amphetheatre &amp; Mosaics - Santaponce Theatre  

### Viitteet

## Aiheesta muualla
Puolan naisten jääkiekkomaajoukkue

**Puolan naisten jääkiekkomaajoukkue** edustaa Puolaa jääkiekon naisten kansainvälisissä jääkiekko-otteluissa, muun muassa maailmanmestaruuskilpailuissa. Joukkue toimii Puolan jääkiekkoliiton alaisuudessa. 

Puolassa oli vuonna 2017 noin 360 naisjääkiekkoilijaa. Vuonna 2021 määrä oli pudonnut, ja se oli 320, sama kuin vuonna 2022. Vuonden 2025 alussa pelaajia oli liki 500.

Vuonna 2025 joukkue oli Kansainvälisen jääkiekkoliiton IIHF:n ylläpitämässä maailmanrankingissa 21. sijalla. Joukkue sijoitettin rankingiin ensi kerran vuonna 2011, jolloin se oli 34. sijalla eli neljänneksi viimeinen. Seuraavaksi vuodeksi joukkue nousi listalla peräti kuusi sijaa. Vuonna 2017 maajoukkue oli jo 21. sijalla.

## Valmentajia
Kausilla 2012–2017 joukkuetta valmensi puolalainen Grzegorz Klich. Hänen jälkeensä joukkuetta on valmentanut slovakialainen Ivan Bednar, kaksi kautta puolalainen Zbigniew Wrobel, jonka jälkeen toimessa oli kanadalainen Joe Butkevich. Nykyinen valmentaja on puolalainen Arkadiusz Sobecki. 

## Sijoitukset
### Maailmanmestaruuskisat
* 2011 – 5. divisioona, 1.
* 2012 – 2. divisioonan B-lohko, 1.
* 2013 – 2. divisioonan A-lohko, 5.
*2014 – 2. divisioonan A-lohko, 4.
* 2015 – 2. divisioonan A-lohko, 4.
* 2016 – 2. divisioonan A-lohko, 1.
*2017 – 1. divisioonan A-lohko, 6.
*2018 – 1. divisioonan B-lohko, 6.
*2019 – 1. divisioonan B-lohko, 3.
*2020 – 1. divisioonan B-lohkon turnaus peruttiin koronaviruspandemian vuoksi.
*2021 – 1. divisioonan B-lohkon turnaus peruttiin koronaviruspandemian vuoksi.
*2022 – 1. divisioonan B-lohko, 2.
*2023 – 1. divisioonan B-lohko, 2.
*2024 – 1. divisioonan B-lohko, 6.
*2025 – 2. divisioonan A-lohko, 2.

### Maailmanranking

* 2011 – 34.
* 2012 – 28.
* 2013 – 27.
* 2014, helmikuu – 23.
* 2014, huhtikuu – 22.
* 2015 – 22.
* 2016 – 22.
* 2017 – 21.
* 2018, helmikuu – 22.
* 2018, huhtikuu – 22.
* 2019 – 22.
* 2020 – 20.
* 2021 – 19.
* 2022, helmikuu – 20.
* 2022, syyskuu – 20.
* 2023 – 20.
* 2024 – 20.
* 2025 – 21.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Puolan jääkiekkoliiton sivusto  
* Puola nationalteamsoficehockeyssä
Yokkaichi

**Yokkaichi** () on Japanin kaupunki Honshūn saaren keskiosassa Tōkain tai Kansain alueella Mien prefektuurissa. Se sijaitsee Tyynenmeren Isenlahden rannalla prefektuurin pohjoisosassa Nagoyan lounaispuolella. Kaupungissa on 311&nbsp;827 asukasta (vuonna 2017) ja sen pinta-ala on 206,44 neliökilometriä. Yokkaichi on nimitetty yhdeksi Japanin erityiskaupungeista.

Kaupungin nimi tarkoittaa kirjaimellisesti ”neljännen päivän markkinoita”. Paikannimi esiintyy jo 1400-luvun lähteessä, joten Yokkaichissa vaikuttaa pidetyn jo silloin markkinoita säännöllisin väliajoin. Edo-kaudella 1600–1800-luvuilla Yokkaichi kehittyi Tōkaidō-tien varren postiasemana (*[[shukuba]]*). Kaupunkioikeudet sille myönnettiin vuonna 1897. Siitä kehittyi vilkas satama- ja teollisuuskaupunki, jonne syntyi ensin tekstiili-, myöhemmin kone- ja kemianteollisuutta. 1960–1970-luvuilla Yokkaichi kärsi pahasta öljynjalostamon aikaansaamasta saastumisesta, kun rikkioksidipäästöt aiheuttivat kaupunkilaisille Yokkaichin astmaa, yhtä Japanin neljästä vakavasta saasteesta aiheutuvasta taudista. Viimeiset astmatapaukset raportoitiin vuonna 1988. Yokkaichia palvelevat JR Tōkain Kansai-päälinjan lisäksi useat yksityiset ja kolmannen sektorin rautatielinjat: Kintetsu-rautateiden Nagoya-linja ja Yunoyama-linja, Sangi-rautateiden Sangi-linja, Ise-rautateiden Ise-linja sekä Yokkaichi Asunarō -rautateiden Utsube-linja ja Hachiōji-linja.

## Ilmasto

## Kuvia

Tiedosto:Yokkaichi LACMA M.2003.67.28.jpg|Yokkaichin postiasema Utagawa Hiroshigen puupiirroksessa
Tiedosto:Yokkaichi city center area Aerial photograph.1987.jpg|Yokkaichi vuonna 1987, kaupungin keskusta ja Isenlahden rannan teollisuutta
Tiedosto:Gasometer in Yokkaichi Kombinat 02.jpg|Kaasusäiliöitä Yokkaichissa
Tiedosto:四日市港ポートビル.jpg|Yokkaichi Port Building


## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Kaupungin internetsivut
Luettelo nyrkkeilyn olympiamitalisteista

**[[Nyrkkeily]]** on ollut olympialaisten lajivalikoimassa vuoden 1904 olympialaisista lähtien. Menestynein maa olympialaisten nyrkkeilyssä on Yhdysvallat.

## Miehet
### Kevyt kärpässarja

### Kärpässarja

### Kääpiösarja

### Höyhensarja

### Kevytsarja

### Kevyt välisarja

### Välisarja

### Kevyt keskisarja

### Keskisarja

### Kevyt raskassarja

### Raskassarja

### Superraskassarja

## Naiset

### Kärpässarja

### Kevytsarja

### Keskisarja

## Lähteet
Love and the Russian Winter

**Love and the Russian Winter** on Simply Redin seitsemäs studioalbumi, joka julkaistiin marraskuussa 1999.

## Kappaleet
Kaikki kappaleet on säveltänyt ja sanoittanut Mick Hucknall, ellei toisin mainita.

## Arvostelut
* Allmusic: 

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*''Love and the Russian Winter'' Simply Redin virallisella sivustolla
Koskinomanteia

**Koskinomanteia** oli kreikkalainen asioiden ratkomistapa. Kun haluttiin tietää kuka oli syyllistynyt varkauteen, ripustettiin seula narun varaan. Sen jälkeen rukoiltiin jumalia ja lueteltiin kaikkien epäiltyjen nimet. Jos seula liikahti jonkin nimen kohdalla, löytyi syyllinen.

Tapaa käytettiin Antiikin Kreikassa, keskiajan Euroopassa ja Uudessa-Englannissa 1600-luvulla.

## Lähteet
* Suuri Tarukirja. Koko Kansan Kirjakerho, 1983. Sivu 207
Luettelo FromSoftwaren videopeleistä

Tämä on luettelo **[[From Software]]n julkaistuista videopeleistä**.

;Lyhenteet
* JP = Japani
* NA = Pohjois-Amerikka
* EU = Eurooppa
* AUS = Australia

__NOTOC__
Koresos

**Koresos** (, ) oli kreikkalaisessa mytologiassa boiotialainen pappi, joka rakastui nymfi Kallirrhoeen, mutta hänet torjuttiin halveksivasti. Silloin Koresoksen palvelema Dionysos-jumala suuttui ja lähetti maahan ruton. Delfoin oraakkeli kertoi, että rutto raivoaisi, kunnes Kallirrhoe uhrattaisiin jumalalle. Boiotialaiset vangitsivat hänet ja veivät uhrialttarille. Koresos työnsi tikarin rintaansa estääkseen uhrauksen. Nymfin sydän heltyi, ja hän seurasi pappia kuolemaan. Koresoksen teon on maalannut Jean-Honoré Fragonard.

## Lähteet

* *Suuri Tarukirja*. Koko Kansan Kirjakerho, 1983. Sivu 207
Canard-siipi

**Canard-siipi** on eräs lentokoneen aerodynamiikkaan liittyvä siiven muotoilu. Siinä ohjailutasot eli korkeusvakaimet ovat koneen rungon edessä ja lentotasot eli siivet takana. 

Canard-siipiä käyttivät Wrightin veljekset ensimmäisessä onnistuneessa lentokoneessaan.

Siipirakennetta on tutkittu Experimental-lentokoneilla kuten Curtiss-Wright XP-55 Ascender, jonka ensilento koitti vuonna 1941, sekä Kyushu Shinden. Koneen suorituskyky ja käsiteltävyys todettiin liian heikoiksi taistelulentokoneeseen.

Eteen sijoitetun siiven haittana on taipumus nostaa koneen nokkaa entisestään kun kohtauskulma kasvaa. 1970-luvulla siipirakenne oli suosiossa, jonka sanotaan johtuneen Saab 37 Viggenistä. Lentokonesuunnittelija Burt Rutan perusti yrityksen ja rakensi prototyypin VariEze-koneesta, jonka suunnitelmia myytiin tuhansia. 1980-luvulla Rutan toimi Beechcraft Starshipin pääsuunnittelijana, jossa siinäkin on canard-siipi.

Myöhemmin siipirakennetta on käytetty muun muassa Dassault Rafale, Eurofighter Typhoon ja Saab JAS 39 Gripen suihkuhävittäjissä.

## Lähteet
*Hewish, Mark: *Tietosarja - Lentokoneet*, Intercontinental Book Productions/Artko, 1977 (suom. Huuhka, Tuomo) 

### Viitteet

## Aiheesta muualla
Kombe

**Kombe** (, ) on kreikkalaisessa mytologiassa nymfi ja jokijumala Asopoksen tytär. Hän hallitsi Euboian saarella.

*Suuren Tarukirjan* tarinassa Komben sata ilkeää poikaa yrittivät tappaa hänet. Hänen oli pakko jatkuvasti paeta. Jumalat tunsivat myötätuntoa ja muuttivat hänet lopuksi linnuksi.

## Lähteet
Krukis

**Kriukis** eli **Kriugas** tai **Krukis** oli balttilaiseen muinaisuskoon kuuluva jumala. Hän suojeli kotieläimiä, etenkin sikoja. Krukis oli myös seppien suojelija. Liettualaiseen Joniškisin kunnallispiiriin kuuluva Kriukai on yhden teorian mukaan nimetty jumalan mukaan.

## Lähteet

* *Suuri Tarukirja*, s. 210. Koko Kansan Kirjakerho, 1983.

### Viitteet
Kuningas Rastasparta

**Kuningas Rastasparta** on Grimmin veljesten satu.

## Juoni
Kuninkaalla oli tytär, joka oli yhtä ylpeä kuin kauniskin. Juhlissa, joihin kuningas oli kutsunut tyttärensä kosijat, tytär pilkkasi heitä kaikkia, ja erityisesti erästä nuorta kuningasta, jolla oli käyrä leuka ja jota prinsessa sen tähden nimitti Rastasparraksi. Kuningasisä menetti malttinsa ja antoi ymmärtää, että tyttären piti mennä naimisiin ensimmäisen tapaamansa kerjäläisen kanssa. Ensimmäisenä saapui juuri tuo vinoleukainen kuningas kerjäläiseksi naamioituneena. Hän otti prinsessan mukaansa, ja tämä koki kaikki köyhyyden tuomat nöyryytykset. Lopuksi mies paljasti henkilöllisyytensä ja teki entisestä ylpeästä prinsessasta kuningattaren.

## Lähteet
* Suuri Tarukirja. Koko Kansan Kirjakerho, 1983. Sivu 213