Joris-Karl Huysmans

**Joris-Karl** (**J. K.**) **Huysmans**, oik. **Charles-Marie-Georges Huysmans** (5. helmikuuta 1848 Pariisi, Ranska – 12. toukokuuta 1907 Pariisi, Ranska) oli flaamilaissyntyinen ranskalainen kirjailija ja taidekriitikko, jonka ensimmäiset romaanit olivat naturalistisia. Hän kuitenkin siirtyi pian dekadenssiin. Huysmans oli myös Goncourt-akatemian ensimmäinen johtaja.

## Elämäkerta
Huysmans oli ranskalaisen äidin ja alankomaalaisen isän ainoa poika. Hän aloitti 20-vuotiaana pitkän uran Ranskan sisäministeriössä. Useimmat romaaninsa hän kirjoitti virka-aikana kirjepaperille. Huysmansin varhaisimmat teokset saivat vaikutteita naturalisteilta. Niihin kuuluvat muun muassa romaani *Marthe, histoire d’une fille* (1876) ja pienoisromaani *Sac au dos* (1880), joka perustui Huysmansin omiin kokemuksiin Saksan–Ranskan sodasta.

Huysmans irtautui 1880-luvun aikana naturalisteista, sillä hänen seuraavat teoksensa olivat naturalistisiksi liian dekadentteja ja tyylillisesti väkivaltaisia. Huysmansin uuden tyylin ensimmäinen romaani oli tragikoominen *À vau-l’eau* (1882). Hänen tunnetuin romaaninsa on vuonna 1884 ilmestynyt *À rebours* (1884, suom. *Vastahankaan*), joka kertoo päähahmonsa, tylsistyneen aatelisukuisen henkilön esteettisen dekadenssin kokeiluista. *Là-bas* (1981) puolestaan kertoo 1880-luvun okkultismin uudelleenheräämisestä. Siinä 1800-luvun satanistien tarina lomittuu keskiajalla eläneen Gilles de Rais’n elämään. Kirjassa on mukana ensimmäistä kertaa omaelämäkerrallinen protagonisti Durtal, joka esiintyy myös Huysmansin kolmessa viimeisessä romaanissa, teoksissa *En route* (1895), *La Cathédrale' (1898) ja *L’Oblat* (1903).

Huysmans toimi myös taidekriitikkona, ja hän oli nostamassa erityisesti [[Impressionismi|impressionistien]] mainetta. Hän oli myös arvostettua kirjallisuuspalkintoa jakavan [[Goncourt-akatemia]]n ensimmäinen johtaja.

Huysmans oli flaamilaissyntyinen ranskalainen kirjailija. Hän työskenteli alkuun sisäasiainministeristön virkamiehenä ja kirjoitti romaaninsa joutohetkinään. Hänen tyylinsä oli ensin äärimmäisen realistinen mutta muuttui myöhemmin mystillis-esoteeriseksi. [[Émil Zola]] oli alkuun hänen esikuvansa. Hänen naturalistisen kautensa teoksia ovat *Le drageoir aux épices* (1874), *Marthe* (1876), *Les sœurs Vatard* (1879), *En ménage* (1881) ja *À rebours* (1884), joista viimemainittuun perustu hänen maineensa. Vuonna 1887 Huysmansista tuli Zolan katkera vastustaja. Myöhemmällä kehityskaudellaan Huysmans muuttui ankaran katoliseksi. Hän kuvaa eri kehitysvaiheitaan teoksissa *En Route* (1895), *La Cathédrale* (1898) ja *L’Oblat* (1903).

Huysmans kuoli vuonna 1907 syöpään. Hänet haudattiin perhehautaan [[Cimetière du Montparnasse|Montparnassen hautausmaalle]].

==Suomennettu teos==
* J.-K. Huysmans, *Vastahankaan* (*À rebours*), suomentanut ja selityksin varustanut [[Antti Nylén]], Sammakko 2019  (Suomennos julkaistu ensimmäisen kerran Desuran kustantamana 2005)

===Muuta===
* Suomennettu näyte teoksessa *Ranskan kirjallisuuden kultainen kirja*, toim. [[Anna-Maria Tallgren]], WSOY 1934
* "Tannhäuserin alkusoitto", artikkeli, suomentanut [[Martti-Tapio Kuuskoski]], julkaisussa: *Nuori Voima'' 2006: 4, s. 21-22

## Lähteet

## Aiheesta muualla

*Huysmans.org