Helsingin yliopiston ylioppilaskunta

**Helsingin yliopiston ylioppilaskuntaan** (**HYY**, ) kuuluvat kaikki Helsingin yliopistossa alempaa tai ylempää korkeakoulututkintoa suorittavat opiskelijat. Ylioppilaskunta voi hyväksyä jäsenikseen myös muita yliopiston opiskelijoita. Nykyään Helsingin yliopiston ylioppilaskunnalla on noin 27&nbsp;000 jäsentä.

## Historia

Ylioppilaskunta syntyi alkuaan osakuntien yhteistyöelimeksi. Se perustettiin virallisesti vuonna 1868, kun keisari Aleksanteri II antoi asetuksen, jolla virallistettiin ylioppilaiden yleiset kokoukset. Silloisessa Keisarillisessa Aleksanterin-Yliopistossa opiskeli alle tuhat ylioppilasta. Ylioppilaskunnan vuosipäivää vietetään Vanhan ylioppilastalon vihkiäispäivän muistoksi 26. marraskuuta. Yhteisön alkuperäinen nimi oli **Suomen ylioppilaskunta**, mikä muutettiin vuonna 1928 muotoon *Helsingin yliopiston ylioppilaskunta*, kun Suomeen oli jo perustettu myös muita monialaisia yliopistoja. 

Ylioppilaiden todellisen tai pelätyn alkoholinkäytön ja rettelöinnin tähden ylioppilaskunnalle myytiin tontti silloisen Helsingin kaupunkikeskustan eli Senaatintorin ympäristön ulkopuolelta, Espoon tullinpuomin vierestä. Tälle Heikinkadun (nykyinen Mannerheimintie) ja Aleksanterinkadun kulmauksessa sijaitsevalle tontille valmistui vuonna 1870 nykyinen Vanha ylioppilastalo, jonka rakentamiseen käytetyt varat hankittiin osaksi kansalaiskeräyksellä ja suurelta osin pitkäaikaisina lainoina. Viereen valmistui vuonna 1910 Osakuntatalo. Myöhemmin rakennuksesta alettiin käyttää nimeä Uusi ylioppilastalo.

Toisen maailmansodan jälkeen suuri rakennushanke oli vuosina 1947–1952 Etu-Töölöön rakennettu Domus Academican opiskelija-asuntola. Samoihin aikoihin rakennettiin lisäksi Vanhan ja Uuden ylioppilastalon viereen, Kaivokadun puolelle ylioppilaskunnan omistama, liiketiloiksi vuokrattu Kaivotalo, joka myöhemmin, 1980-luvun alussa laajennettiin nykyiseksi Kaivopihan liikekeskukseksi.

Ylioppilaskunnan keskeinen toimintamuoto oli myös oma kirjasto, joka oli perustettu jo vuonna 1858 yhdistämällä osakuntien kirjakokoelmat. Tämä Almänna studentbibliotek eli myöhempi Opiskelijakirjasto toimi HYY:n kirjastona vuoteen 1974, jolloin sen hallinta siirtyi yliopistolle. Ylioppilaskunnan oma lehti *[[Ylioppilaslehti]]* alkoi ilmestyä vuonna 1913. Vuonna 1953 ylioppilaskunta alkoi perustaa opiskelijaruokaloita, joista kehittyi nykyinen UniCafe-ketju.

Vuonna 1972 HYY vastusti EEC-vapaakauppasopimusta ja vaati sen tilalle kauppaa sosialistimaiden kanssa suunnitelmatalouden etujen vuoksi.

Neuvostoliiton romahtamisen jälkeen vuonna 1995 joukko opiskelija-aktiiveja herätti ajatuksen opiskelijoiden hyvin toimivaksi osoittautuneen kehitysyhteistyötoiminnan ulottamisesta Venäjän suomalais-ugrilaisten vähemmistökansojen pariin. Opiskelijoiden keskuudessa laitettiin vireille vuosittainen keräys, jonka varat käytettiin erilaisiin hankkeisiin vähemmistökielten ja -kulttuurien hyväksi. Sen oli erityisesti  tarkoitus tukea suurissa vaikeuksissa ollutta vähemmistökielistä julkaisutoimintaa. Jo ennen keräyksen käynnistämistä HYY lahjoitti Inkerin kulttuuriseura ry:lle 10 000 markkaa Inkerin lasten oppikirjan painokustannuksiin sekä 1 000 markkaa Karjalan ylioppilaslehdelle.

Vuonna 1997 HYY päätti hakea Suomalais-ugrilaisten kansojen nuorten liiton MAFUN:n jäsenyyttä.

## Talous
HYY oli pitkään yksi maailman vauraimmista ylioppilaskunnista. Tämä johtui siitä, että kaupungin sille aikoinaan myymät ja silloisen keskustan ulkopuolella sijainneet alueet sijaitsevat nyt aivan Helsingin liikekeskustassa ja kuuluvat kaupungin kalleimpiin neliöihin. Ylioppilaskunta harjoittaa liiketoimintaa Ylvan kautta. Kiinteistötaloutensa kautta ylioppilaskunta omisti Vanhan ja Uuden ylioppilastalon sekä Kaivopihaa ympäröivät liikerakennukset. Ylvan markkina-arvo oli syksyllä 2007 lähes 200 miljoonaa euroa. Ylva osti lisäksi vuonna 2018 Seurahuoneen talon sekä Kalliossa virastotalot, jotka purettiin uuden Lyyra-korttelin tieltä.

2020-luvulla HYY:n taloudellinen tila kääntyi huonoksi niin, että vuonna 2025 se joutui myymään kiinteistöomaisuutensa lähes kokonaan. Ylioppilaskunta oli raskaasti velkaantunut, ja pankit haluaisivat asiaan nopeita ratkaisuja. Arvopaperisalkkunsa HYY joutui myymään jo vuonna 2022, ja Lyyra-kortteli myytiin vuosina 2023–2025 ruotsalaiselle kiinteistösijoitusyhtiö Niamille. Kaiken tämän jälkeen HYY:lle ei juuri jäänyt omaisuutta. *Ylioppilaslehden* päätoimittajan Roosa Wellingin mukaan osasyy kiinteistösijoitusten epäonnistumiseen oli se, että ylioppilaskunnan edustajistoon mentiin ”harjoittelemaan tulevaisuuden poliitikon uraa ja tekemään bisnestä opiskelijoiden rahoilla” ymmärtämättä yritystoimintaa ja tarvitsematta ottaa vastuuta mistään.

Kiinteistömyyntien jälkeen noin 150 opiskelijajärjestön toiminta tullaan keskittämään Mechelininkadun Domus Gaudiumiin, joka jää ylioppilaskunnan käyttöön.

## Hallinto

| seuraavat_vaalit =
| paikka         =
| linkki         = https://hyy.fi/fi/edustajisto
}}
Ylioppilaskunnan korkein päättävä elin on 60-jäseninen edustajisto. Edustajiston jäsenet eli ”edaattorit” valitaan kahden vuoden välein parillisina vuosina yleisillä ja suhteellisilla vaaleilla, joissa äänioikeutettuja ovat kaikki HYY:n jäsenet. Edustajisto muun muassa valitsee ylioppilaskunnan hallituksen, pääsihteerin ja puheenjohtajiston sekä *Ylioppilaslehden* päätoimittajan. Hallitus käyttää ylioppilaskunnan yleistä hallinto- ja toimeenpanovaltaa, pääsihteerin johtama sihteeristö huolehtii ylioppilaskunnan käytännön toiminnasta. Puheenjohtajiston asema on ensisijaisesti muodollinen, vanhaa sanontaa mukaillen ”HYY:n hallituksen puheenjohtaja tekee likaisen työn, HYY:n puheenjohtaja kunnioittaa läsnäolollaan”.

Vuoden 2025 vaaleissa 27&nbsp;274:sta äänioikeutetusta äänesti 8&nbsp;190, eli äänestysprosentti oli 30,03 %. Ehdokkaita vaaleissa oli yhteensä 368.

Ylioppilaskunnalla on järjestörekisteri, jossa on noin 200 HYY:n piirissä toimivaa opiskelijajärjestöä. HYY:n talousjohtokunta poisti rekisteristä Helsingin akateemiset perussuomalaiset Hapsu ry:n, joka oli esittänyt mielipiteen, että ”eurooppalaiset kansat ovat valkoisia, joten on vain luonnollista ja tervettä, että valkoisuus on eurooppalaisissa tiedeyhteisöissä hallitsevaa”.

## Valiokunnat
Ylioppilaskunnalla on myös erityisiä valiokuntia, joita ovat 

* kansainvälisyysvaliokunta
* kehitysyhteistyövaliokunta ja
* ympäristövaliokunta.

Lähde:

Lisäksi aikaisemmin ylioppilaskunnalla on ollut sukukansavaliokunta, jolle ylioppilaskunnan jäsenet ovat voineet maksaa niin sanottua sukukansarahaa ylioppilaskunnan jäsenmaksun maksamisen yhteydessä 1990-luvulta alkaen. Sukukansavaliokunta perustettiin vuonna 1995, ja se julkaisi vuodesta 2000 alkaen *Alkukoti*-lehteä. Sukukansarahalla on rahoitettu erilaisia suomalais-ugrilaisten vähemmistöjen hankkeita esimerkiksi Venäjällä. Avustuksia on myönnetty muun muassa suomensukuisten kansojen julkaisutoimintaan sekä kulttuuritapahtumien järjestämiseen. Keräyksellä muun muassa julkaistiin kominkielinen ihmisoikeuksia käsittelevä koulukirja. Vuonna 2009 sukukansavaliokuntaa uhkasi lakkauttaminen, ja vuonna 2017 sen toiminta jäädytettiin, koska ylioppilaskunnan talousjohtokunnan mukaan sukukansavaliokunta ei toimittanut kirjanpitoon asianmukaisia selvityksiä keräystuottojen käytöstä. Sukukansavaliokunnan silloisen puheenjohtajan Riku Erkkilän mielestä päätös oli huono, sillä sen myötä sukukansa-asiat ovat entistä vähemmän esillä ylioppilaskunnan rivijäsenille eli opiskelijoille. Erkkilä totesi, että Venäjältä on välillä todella vaikea saada selvityksiä myönnettyjen avustusten käytöstä. *Alkukodin* julkaiseminen päättyi jo vuonna 2016, ja vuonna 2023 se siirtyi Sukukansojen ystävät -yhdistyksen jäsenlehdeksi.

## Kulttuuritoiminta
Musiikin alalla HYY:n ehkä tunnetuimmat edustajat ovat Ylioppilaskunnan Soittajat ja Ylioppilaskunnan Laulajat.

Ylioppilasteatteri toimii Vanhan ylioppilastalon tiloissa.

Vanhan ylioppilastalon taidekokoelma käsittää muun muassa kansallisromantiikan ajan teoksia.

## Juhlapäivät, tunnukset ja kunnianosoitukset

Helsingin yliopiston ylioppilaskunnalla on kaksi vuosittaista juhlapäivää. Ylioppilaskunnan vuosijuhlapäivä on 26. marraskuuta Vanhan ylioppilastalon vihkimispäivän mukaan. Floran päivää vietetään vuosittain 13. toukokuuta Maamme-laulun ensiesityksen kunniaksi. Floran päivän juhla järjestetään Kumtähden kentällä Kumpulassa, jossa ylioppilaat esittivät Maamme-laulun ensimmäisen kerran 13. toukokuuta 1848. 

Ylioppilaskunnan ja sen piirissä toimivien osakuntien sekä noin 250 muun opiskelijajärjestön vuosijuhlissa käytetään akateemisia kunnia- ja ansiomerkkejä. Ylioppilaskunnan nauha on sininen, ja siitä on kapea ja leveä versio. HYY:n hallitus- ja ansiomerkkejä kannetaan kapeassa nauhassa sekä puheenjohtajiston ja kunniamerkkejä leveässä nauhassa.

Ylioppilaskunnan jakamista huomionosoituksista korkein on ylioppilaskunnan puheenjohtajiston merkki leveässä purppuranauhassa. Se voidaan myöntää ylioppilaskunnan kunnianosoituksena erittäin merkittävästä toiminnasta yhteiskunnan tai ylioppilaskunnan hyväksi. Merkkiä on jaettu vuodesta 1948 alkaen, ja sen ovat saaneet kaikki tuona aikana elossa olleet tasavallan presidentit sekä useat huomattavat yliopistomiehet, poliitikot ja taiteilijat. Saajien joukossa on myös kolme ulkomaalaista: pohjoismaisen hyvinvointivaltion isiin kuuluva ruotsalainen yhteiskuntatieteilijä Gunnar Myrdal sekä kaksi ihmisoikeustaistelijaa, Etelä-Afrikan presidentti Nelson Mandela ja Tšekkoslovakian presidentti Václav Havel.

## Merkittäviä henkilöitä
### Ylioppilaskunnan puheenjohtajat
Seuraavat henkilöt ovat toimineet Helsingin yliopiston ylioppilaskunnan puheenjohtajina:

* 1863: Anders Herman Chydenius
* 1863–1864: Otto Donner
* 1864: Johan Jakob Chydenius
* 1865–1867: Berndt Magnus Valfrid Alftan
* 1868–1869: Johan Jakob Chydenius
* 1870–1871: Otto Donner
* 1880: J. R. Danielson-Kalmari
* 1881: G. Lönnbeck
* 1881–1882: G. W. Walle
* 1883: Matti Äyräpää
* 1884: Edvard Stenij
* 1885–1886: Aukusti Kallio
* 1887: Ivar Heikel
* 1888: Juho Sjöros
* 1889: Theodor Schwindt
* 1890: Juho Sjöros
* 1890–1892: Theodor Schwindt
* 1892: Thure Möller
* 1893–1894: Kaarle Krohn
* 1895: Yrjö Wichmann
* 1896: A. H. Snellman
* 1897: Heikki Paasonen
* 1898: A. Grotenfelt
* 1899–1901: Zachris Castrén
* 1902: K. A. Polón

* 1903–1904: Heikki Ojansuu
* 1905–1906: Antti Kaasalainen
* 1907: K. V. Blomstedt
* 1908: E. G. Järnström
* 1909: K. R. Brotherus
* 1910: Herman Stenberg
* 1911–1912: K. S. Laurila
* 1913: P. J. Hynninen
* 1914: Rudolf Holsti
* 1915: A. A. Koskenjaakko
* 1916: K. R. Donner
* 1916: Y. H. Kajava
* 1917: L. H. Pohjanpää
* 1918: K. J. Kalliala
* 1919: H. Holma
* 1919–1920: E. S. Kaila
* 1921: U. N. O. Holmberg
* 1922: A. F. Viranko
* 1922–1923: Y. O. Ruuth
* 1923–1924: V. Auer
* 1925–1926: E. B. Lehtinen
* 1927: V. Auer
* 1928: A. Korhonen
* 1929–1930: A. V. Salminen
* 1930–1931: V. V. P. Helanne

* 1932: Yrjö Vuorjoki
* 1933: A. Valle
* 1934: T. A. Niskala
* 1935: E. Hyyppä
* 1936: F. O. Lähteenmäki
* 1937–1938: M. V. Loppi
* 1939: N. N. Pesonen
* 1940–1945: Esko Kangas
* 1945–1946: Risto Niini
* 1946–1950: Erkki Laurila
* 1950–1953: Mikko Juva
* 1953–1956: Samuli Suomela
* 1957–1958: Kalle Österlund
* 1958–1959: Olavi Leskinen
* 1960–1961: Yrjö Blomstedt
* 1962–1964: Jussi J. Saukkonen
* 1965–1966: Antero Jyränki
* 1967: Pekka Kiviranta
* 1968–1969: Timo Laatunen
* 1970: Ilppo Kangas
* 1971: Kai Kalima
* 1972: Kaarlo Tuori
* 1973–1974: Juha Korppi-Tommola
* 1975: Matti Väyrynen
* 1976–1977: Kimmo Sasi

* 1977–1978: Pentti Arajärvi
* 1979–1981: Juha Naukkarinen
* 1982–1985: Heikki Venho
* 1986–1987: Markus Leikola
* 1988–1989: Maria Kaisa Aula
* 1989: Pekka Nurminen
* 1990–1991: Pekka Salomaa
* 1992–1994: Juha Viertola
* 1995–1996: Anna Kaarina Piepponen
* 1997–1998: Jaakko Hietala
* 1999: Veijo Åberg
* 2000–2001: Veera Mustonen
* 2002–2003: Sanna Hellström
* 2004–2005: Jukka Pajarinen
* 2006–2009: Walter Rydman
* 2010–2011: Maija Jäppinen
* 2012–2013: Esa Perkiö
* 2014–2015: Anu Aarnio
* 2016–2017: Anne Sophie Hokkanen
* 2018–2019: Suvi Pulkkinen
* 2020–2021: Jussi Nuortimo
* 2022–2023: Mari Lehtoruusu
* 2024­–2025: Risto Karinkanta
* 2026–: Mia Haglund

### Hallituksen puheenjohtajat
Seuraavat henkilöt ovat toimineet Helsingin yliopiston ylioppilaskunnan hallituksen puheenjohtajina:

* Herman Lavonius 1908
* C. A. Öhman 1909
* Arvo Inkilä 1910
* Kaarlo Koskimies 1911
* O. S. Snellman 1912
* W. E. Brotherus 1913
* Yrjö Ruuth 1914–1915
* W. S. Tikkanen 1916
* Toivo Tarjanne 1917–1918
* Allan Viranko 1919
* V. M. Nikander 1920
* J. W. Rangell 1921
* V. M. Nikander 1921–1923
* A. E. Greis 1924
* E. Y. Lindfors 1924–1925
* E. J. Saarinen 1926
* V. V. P. Helanen 1926–1927
* A. A. Pakaslahti 1928–1929
* A. O. Walle 1929–1930
* T. A. Niskala 1930–1931
* L. A. Puntila 1931–1932
* P. K. J. Kalaja 1932–1933
* N. J. Jaakkola 1933–1934
* P. Pitkänen 1935

* L. M. Koivisto 1936–1937
* A. E. Konkonen 1938–1940
* E. O. Tolamo 1940
* E. H. P. Halme 1941–1943
* Kalevi Toivonen 1944–1946
* Unto Lindén 1947
* Erkki Tynkkynen 1948–1950
* Heikki Sahrakorpi 1951–1952
* Tor Stolpe 1953
* Unto Partanen 1954–1955
* Asko Tarkka 1956–1957
* Niilo Pusa 1957
* Matti Ylikangas 1958
* Ilppo Kangas 1959
* Veli-Matti Huittinen 1960
* Aarto Avellan 1961
* Esa Einiö 1962
* Kauko Suvikorpi 1962
* Eero Aho 1963
* Veikko Löyttyniemi 1964
* Juhani Perttunen 1965
* Erkki Savonen 1965
* Alec Aalto 1966
* Kimmo Eskola 1967

* Eljas Tunkelo 1968
* Lauri Virkkunen 1969
* Ilkka Erich 1969
* Seppo Nieminen 1969–1970
* Antero Tuominen 1970
* Kari Piimies 1971
* Tapio Rajavuori 1972
* Timo Salo 1973
* Mats Brommels 1974
* Ralf Grahn 1975
* Markku Aro 1975
* Jouko Sillanpää 1976
* Pekka Korhonen 1976
* Rauno Välimaa 1976
* Paula Viertola 1977
* Thomas Zilliacus 1977–1978
* Juhani Jyrkiäinen 1979
* Hannu Valkeapää 1980
* Päivi Ahokas 1981–1982
* Jukka-Pekka Kataja 1982
* Markus Leikola 1982–1983
* Henry Honkanen 1984–1985
* Aku Kopakkala 1985
* Tapio Reinikainen 1986

* Tuomas Seppä 1987
* Henrik Slotte 1987
* Paula Saukkonen 1988
* Kristina Stenman 1989
* Risto Valjus 1990
* Saara Soikkeli 1990
* Sari Roos 1991
* Henri Vogt 1992
* Markku Lahtinen 1992
* Mika Lehtisyrjä 1993
* Mirja Hannula 1994
* Janne Laine 1995
* Esa Iivonen 1996
* Pia Majonen 1997
* Heli Lantta 1998
* Panu Laturi 1999
* Esa Perkiö 2000
* Elina Moisio 2001
* Tommi Laitio 2002
* Lauri Korkeaoja 2003
* Kaarina Huhtinen 2004
* Jaana Saarni 2005
* Maija Jäppinen 2006
* Katariina Styrman 2007

* Ulla Hemminki 2008
* Pasi Hario 2009
* Katri Korolainen-Virkajärvi 2010
* Leena Pihlajamäki 2011
* Jannica Aalto 2012
* Lauri Koskentausta 2013
* Anna-Maija Riekkinen 2014
* Mari Kyllönen 2015
* Susanna Jokimies 2016
* Laura Luoto 2017
* Lauri Linna 2018
* Laura Wathén 2019
* Claes Bergh 2020
* Jessika Isomeri 2021
* Aleksi Tujunen 2022
* Nea Hakala 2023
* Antti Kaijansinkko 2024
* Petra Pulli 2025
* Emil Aarnio 2026

## Lähteet
* 
* 

### Viitteet

## Kirjallisuutta
* 

## Aiheesta muualla

* Helsingin yliopiston ylioppilaskunta, HYY-yhtymä
* Ylvan kotisivut
* HYY:n järjestöjen nauhat 
* Helsingin yliopiston ylioppilaskunnan Sukukansavaliokunnan julkaiseman ''Alkukoti''-lehden arkisto