open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
William Farquhar

**William Farquhar** (26. helmikuuta 1774 Newhall, Aberdeenshire, Skotlanti – 13. toukokuuta 1839 Perth Skotlanti) oli Englannin Itä-Intian kauppakomppanian virkamies sekä residentti ja komentaja Malakassa 1803–1818 ja Singaporessa 1819–1823. Malakan ja Singaporen vuosina hän keräsi merkittävän kokoelman eläin- ja kasvitieteellisiä piirustuksia.

## Ura
Farquhar aloitti asepalveluksensa Englannin Itä-Intian kauppakomppaniassa 17-vuotiaana. Vuonna 1795 hän oli brittijoukkojen mukana valtaamassa Malakkaa hollantilaisilta. Vuoteen 1803 mennessä Farquhar oli edennyt Malakan residentiksi ja komentajaksi.  Farquhar joutui jättämään Malakan 1818, kun se joutui jälleen hollantilaisten käsiin. 

28. tammikuuta 1819 Farquhar ja Thomas Stamford Raffles nousivat maihin Singaporen saarelle. Helmikuun 6. Raffles allekirjoitti sopimuksen Johoren sulttaanikunnan kruunua tavoittelevan Tengku Husseinin kanssa. Raffles tunnusti Husseinin lailliseksi sulttaaniksi ja sopimuksen mukaan Englannin Itä-Intian kauppakomppania sai perustaa saarelle kauppasiirtokunnan. Raffles lähti siirtokunnasta perustamisen jälkeen ja jätti kauppa-aseman perustamisen Farquharille. Farquharin tehtäväksi jäi alueen raivaaminen, jonkinlaisen linnoituksen rakentaminen sekä paikan tekeminen tunnetuksi vapaasatamana.

Hallinnon budjetti oli mitätön ja vapaasatama-aseman takia se ei saanut tuloja tullimaksuista. Budjetin paikkaamiseksi Farquhar laillisti uhkapeluun sekä oopiumin ja vahvan arrakkiviinan myynnin, mikä aiheutti suuria järjestysongelmia. Singaporen toinen isompi ongelma oli maahanmuuttajaryhmien väliset kahnaukset. 

Raffles palasi Singaporeen lokakuussa 1822.  Raffles oli erittäin tyytymätön Farquharin tapaan johtaa siirtokuntaa. Farquhar ei aluksi halunnut lähteä Singaporesta, mutta lähti lopulta joulukuussa 1823 kohti Britanniaa, kun Raffles oli nimittänyt John Crawfurdin Farquharin seuraajaksi lokakuussa 1823.

Farquhar palasi Englantiin ja asettui lopulta Perthiin Skotlannissa, jossa hän kuoli 1839 

## Luonnonhistoriallinen kokoelma

Malakan aikana Farquhar kiinnostui trooppisesta eläin- ja kasvikunnasta. Hän keräsi aluksi kasvi- ja eläinnäytteitä. Myöhemmin hän teetti paikallisilla taiteilijoilla 477 piirustusta Malakan niemimaan kasvi- ja eläinkunnasta. Farquhar lahjoitti kokoelman 1827 Lontoon Royal Asiatic Societylle, jonne ne hautautuivat yli sadaksi vuodeksi ja vasta 1937 osa niistä lainattiin Natural History Museumille. Kokoelma myytiin Sothebyn huutokaupassa 1,2 miljoonalla punnalla 1993. Ostaja lahjoitti kokoelman 1996 Singaporen kansallismuseolle, jossa osa niistä on aina näytteillä.

## Lähteet
*

### Viitteet
Cèilidh

**Cèilidh** () on gaelinkielinen sana, joka tarkoittaa Skotlannissa sosiaalista kokoontumista tai illanviettoa. Näissä kokoontumisissa pidetään hauskaa soittamalla skotlantilaista kansanmusiikkia ja tanssimalla perinteisiä tansseja.

## Historiaa
Aikaisemmin cèilidh tarkoitti sosiaalista kokoontumista, jonka sisältöä ei ollut tarkkaan määritelty. Juhlan aikana saatettiin esimerkiksi esittää lauluja, kertoa tarinoita tai lausua runoja. Viime vuosikymmenten aikana tanssista on tullut merkittävin osa cèilidh’ä ja se vie suurimman osan illasta.

## Cèilidh nykyaikana
Useimmiten cèilidh’n musiikista huolehtii cèilidh-yhtye, johon yleensä kuuluu viulunsoittaja, harmonikansoittaja, rumpali ja laulaja.

Cèilidh-juhlassa tarjotaan usein myös ruokaa. Yleisimpänä tapana on tarjota perinteinen skotlantilainen ruoka-annos *haggis, neeps and tatties*, eli haggisiä, naurista ja perunaa (nauris ja peruna tarjotaan erikseen muusattuna).

Vaikka cèilidh’ä varten on aikaisemmin pukeuduttu skotlantilaisiin perinnevaatteisiin kuten kilttiin, on nykyään täysin sallittua ja jopa suositeltavaa pukeutua kevyesti ja mukavasti. Tanssi on nopeatempoista ja energistä, joten kevyet vaatteet ja mukavat, luistamattomat kengät auttavat tanssijoita jaksamaan paremmin.

## Tanssi
Cèilidh’ssä tanssitaan perinteisiä skotlantilaisia kansantansseja, joihin kuuluu esimerkiksi reelejä. Tansseja tanssitaan useimmiten pareittain tai pienissä ryhmissä, ja pari sekä ryhmä saattavat vaihtua useita kertoja tanssin aikana. Cèilidh’ssä tanssiminen on ensisijaisesti sosiaalinen tapahtuma. Tarkoituksena ei ole esiintyä tai näyttää taitoja vaan pitää hauskaa. Suosituimpia céilidheissä tanssittavia tansseja ovat:
* The Dashing White Sergeant
* The Eightsome Reel
* The Gay Gordons
* The Military Twostep
* The St. Bernard's Waltz
* Strip the Willow

Cèilidh’in on mahdollista osallistua vaikkei tuntisi perinnetansseja ennestään, sillä paikalla on yleensä *caller*, joka opettaa ensin tanssin askeleet ja ohjeistaa tanssijoita myös tanssin aikana. Tanssin aikana on tapana, että myös tanssijat huudahtelevat tai hihkuvat.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Ceilidh Dance resource pages (englanniksi)
Helvi Karahka

**Helvi Linnea Karahka** (o.s. *Vänni*; 25. tammikuuta 1912 Loimaa – 19. huhtikuuta 2003 Bromma, Tukholma) oli suomalainen toimittaja, kirjastonhoitaja sekä lasten- ja nuortenkirjailija.

Karahka tuli ylioppilaaksi Turun suomalaisesta yhteiskoulusta vuonna 1930. Hän suoritti valtion kirjastotutkinnot vuosina 1932 ja 1934, ja toimi kirjastonhoitajana Mikkelin kaupunginkirjastossa 1934–1939. Karahka oli toimitussihteerinä Sirkka lehdessä 1939–1944. Samaan aikaan hän oli lasten ja nuorten osaston toimittajana Helsingin Sanomissa. Avustajana ja akkreditoituna kirjeenvaihtajana Karahka työskenteli vuosina 1960–1965 ja Freelancer toimittajana Ruotsin radion suomenkielisessä toimituksessa vuodet 1969–1974.

Karahkan vanhemmat olivat liikemies Otto Aadolf Vänni ja Edla Johanna (Hanna) (o.s. Lehtinen). Puoliso oli Eino Edvard Karahka vuodesta 1938 tämän kuolemaan 1957 asti. Karahkat asuivat Ruotsissa vuodesta 1944.

## Teoksia
* *Lastemme kirjat : valikoima lasten ja nuorten kirjoja*. Kansanvalistusseura, Helsinki 1943
* *Lennä, lennä, leppäkerttu : tuttuja lastenrunoja- ja loruja* ; koonnut Helvi Karahka ; kuv. Eila Koskinen, 3. painos ja uudemmat kuvittajina Eila Kaustia ja Annikki Puurunen. Otava 1949, 2. painos 1961, 3. painos 1976, 4. painos 1976,5. painos 1977, 6. painos 1979, 7. painos 1980, 8. painos 1984, 9. painos 1990, 10. painos 1992, 11. painos 2005
* *Tiina ja hänen toverinsa* : tyttöromaani. Otava 1953
* *Nippis nappis naulastuoli : vanhoja leikkiloruja ja muistovärssyjä*. Otava 1980

## Suomennoksia
* Martha Sandwall-Bergström : *Kohtalokas kevät* : nuorisoromaani. Otava 1955

## Lähteet
* 
* Karahka, Helvi Kirjasampo

### Viitteet
Usko Kauppala

**Usko Immanuel Toivo Johannes Jalmari Kauppala** (26. huhtikuuta 1913 Hausjärvi – 1981) oli suomalainen kirjailija.

## Teoksia
* *Tilinpäätös*. Esinäytös: Minä ja Paskakorven Antti. Räkkö-trilogia: Kristus kuoli. Piru elää. Taivaantie. Porvoo, WSOY 1947.
* Usko Kauppala, Risto Aaltonen, Ilkka Toiviainen, Ari Koskinen: *Minä ja Antti: sisäinen keskustelu*; radiokuunnelma. Yleisradio 1995.
* Usko Kauppala, Risto Aaltonen, Ilkka Toiviainen, Ari Koskinen: *Pastorin etulinja, eli, Väkivaltainen tiedustelu*; radiokuunnelma. Yleisradio 1995.

## Lähteet
* 

### Viitteet
KSL

**KSL** tai **Ksl** voi viitata johonkin seuraavista:

* Kansan Sivistystyön Liitto, vasemmistolainen koulutusjärjestö
* Kaunislahden rautatieasema, entinen rautatieliikennepaikka rantaradalla
* keskussanomalaite, sotilaskäyttöinen viestiverkon keskuslaite
Toini Lehtinen-Palme

**Toini Mirjam Lehtinen-Palme** (13. lokakuuta 1911 Säkkijärvi – 7. lokakuuta 1996) oli suomalainen lasten- ja nuortenkirjailija.

Hän on julkaissut myös nimillä Toini Lehtinen ja Toini Palme.

## Teoksia
* *Me lapset... : kokoelma kertomuksia*. Valistus, 1940 (Toini Lehtinen)
* *Pieni urhea tyttö : nuorisokertomus*, WSOY, 1941 (Toini Lehtinen)
* *Pikku neiti Omapää*. WSOY 1943 (Toini Palme, myöhempi painos: Toini Lehtinen-Palme)
* *Risto poikien päällikkö ym. kertomuksia*. Valistus 1943 (Toini Palme)
* *Irmeli järjestää kaiken*. WSOY 1944 (Toini Lehtinen-Palme)
* *Kertomuksia lapsille : koteja ja kouluja varten*. Valistus 1945 (Toini Lehtinen)
* *Annuli varttuu neidoksi*. Valistus 1946 (Toini Lehtinen-Palme)
* *Riitta ja Asko Ruotsissa*. Valistus 1948 (Toini Lehtinen-Palme)
* *Talvisisko*. Valistus 1949 (Toini Lehtinen-Palme)
* *Lassen karkumatka : kertomuksia tytöistä ja pojista*. Valistus 1952 (Toini Lehtinen-Palme)
* *Kesä kolmisin* : nuorison kirja. Valistus 1954 (Toini Lehtinen-Palme)
* *Kauniit kasvot* : romaani. Otava 1958 (Toini Lehtinen-Palme)
* *Pieniä muukalaisia : kertomuksia tytöille ja pojille*. Valistus 1960 (Toini Lehtinen-Palme)
* *Pihan sankarit* : nuortennäytelmä. 1968
* ''Matkoja ympäri maailmaa. Matkakirja 1. Harppuuna, 1985 (Toini Lehtinen)

## Palkinnot
* Nuorten Kirjan palkinto 1947, 1948

## Lähteet
* 

### Viitteet
Riku Asikainen

**Riku Asikainen** (s. 4. maaliskuuta 1969) on suomalainen ekonomi, ja yksi vuoden 2010 lopussa perustetun Finnish Business Angels Network ry:n (FIBAN) perustajista sekä hallituksen jäsen. Asikainen on ollut ehdokkaana ”vuoden eurooppalaiseksi bisnesenkeliksi” European Business Angels networkissa, samassa tapahtumassa, jossa FIBAN nimettiin Euroopan vuoden 2012 parhaaksi bisnesenkeliverkostoksi.

Asikainen on toiminut sijoittajana yli viisitoista vuotta, ja hän on ollut mukana sijoittajana sekä omistajana yli kolmessakymmenessä kotimaisessa ja ulkomaisessa yrityksessä. Asikaisen sijoituskohteissa on muun muassa terveydenhuollon, teollisuuden tuotannon, tietoturvan ja elintarvikepuolen tuotteita.

Asikainen aloitti yrittäjänä 22-vuotiaana perustaessaan Lukiolaisten Kirjakaupan. Samoihin aikoihin Asikainen perusti myös vanhusten terveystuotteita myyvän nettikaupan, Palveluosakeyhtiö Metsäpolun. Myöhemmin Asikainen myi Lukiolaisten Kirjakaupan Sanoma-WSOY:n Suomalaiselle Kirjakaupalle ja oli perustamassa Ranskaan vastaavalla idealla toimivaa yritystä, joka on tällä hetkellä Ranskan suurin oppikirjojen välittäjä.

## Lähteet
Juni Klein

**Juni Klein** (s. 1982) on suomalainen teatteriohjaaja ja dramaturgi, joka työskentelee teatterin, tanssin, esitystaiteen ja kuvataiteen kentillä. Hän valmistui ohjaajaksi Taideyliopiston Teatterikorkeakoulusta vuonna 2009. Klein työskentelee osana WAUHAUS-taidekollektiivia sekä vierailevana luennoitsijana Taideyliopistossa. Hän toimi Hangö Teaterträffin kuraattorina vuosina 2017–2021. 

Esityksissään Klein on kiinnostunut sukupuolen, ekologian, nautinnon ja seksuaalisuuden kysymyksistä. Hän vaihtoi sukunimensä (ent. Ojanen) vuoden 2012 Baltic Circle -festivaalilla ensi-iltansa saatua esitystä *Heidi Klein* varten. 

Kleinin vanhemmat ovat ohjaaja Laura Jäntti ja säveltäjä Eero Ojanen. 

## Teoksia

* *Renaissance* (2024), yhdessä Jarkko Partasen kanssa, Zodiak 
* *Neljän päivän läheisyys* (2023), yhdessä WAUHAUSin kanssa, & (teatteri) 
* *Suurenmoinen sotku* (2021), yhdessä WAUHAUSin kanssa, Helsinki Biennaali 
* *Sapiens* (2019), Suomen Kansallisteatteri 
* *Toinen luonto* (2019), Viirus-teatteri 
* *Fluids* (2018), yhdessä Jarkko Partasen kanssa, Sõltumatu Tantsu Lava 
* *Flashdance* (2016), Zodiak 
* *Wunderkinder* (2016) Stage-festivaali, palkittiin Thalia-palkinnolla
* *Dirty Dancing* (2014), yhdessä Jarkko Partasen kanssa, Zodiak 
* *Play Alter Native* (2012), Viirus-teatteri 
* *Heidi Klein* (2012), Baltic Circle 

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* WAUHAUS-kollektiivin kotisivut
Gulzar

**Gulzar** (oik. **Sampooran Singh Kalra**; s. 18. elokuuta 1934 Dina, Brittiläinen Intia) on intialainen runoilija, sanoittaja ja elokuvaohjaaja. Hän kirjoittaa pääsääntöisesti hindustaniksi, mutta on julkaissut teoksia myös pandžabiksi ja useilla hindin murteilla, kuten bradž, khariboli, haryanvi ja marwari. Gulzarin sanoittama ja *[[Slummien miljonääri]]* -elokuvassa esitetty kappale ”Jai Ho” palkittiin Parhaan laulun Oscar-palkinnolla vuonna 2009. Sama kappale sai vuonna 2010 Grammy-palkinnon sarjassa *Best Song Written for a Motion Picture, Television or Other Visual Media*.

Kirjoitettuaan dialogeja ja käsikirjoituksia elokuviin, kuten *[[Aashirwad]]*, *[[Khamoshi (vuoden 1970 elokuva)|Khamoshi]]*, *[[Anand (vuoden 1971 elokuva)|Anand]]*, Gulzar ohjasi ensimmäisen elokuvansa *[[Mere Apne]]* (1971). Elokuva on uudelleenfilmatisointi Tapan Sinhan elokuvasta *Apanjan* (1969).

Sanoittajana Gulzar on tunnettu yhteistyöstä säveltäjien ja tuottajien, kuten R. D. Burmanin, A. R. Rahmanin ja Vishal Bhardwajin kanssa. Gulzar on tehnyt yhteistyötä myös tunnettujen Bollywoodin elokuvamusiikin säveltäjien kanssa, esimerkiksi S. D. Burman, Salil Chowdhury, Shankar Jaikishan, Hemant Kumar, Laxmikant-Pyarelal, Madan Mohan, Rajesh Roshan, Anu Malik ja Shankar-Ehsaan-Loy.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

*
Navaratri

**Navaratri** tai **Navratri** ( , , , , , , , , , ) on yhdeksänpäiväinen hindujuhla. Juhlan aikana juhlitaan äitijumalattaren yhdeksää eri ilmenemismuotoa, joista kutakin muotoa juhlitaan päivän ajan. Yleisellä tasolla juhlallisuuksissa juhlitaan hyvän voittoa pahasta, etenkin jumalatar Chamundeeswarin, tai Durgan, voittoa demoni Mahishasuranista.  Voitto tapahtui juhlallisuuksien kymmenentenä päivänä, joka tunnetaan nimellä Vijayadashami.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Olkikulmumittari

**Olkikulmumittari** (*Idaea sylvestraria*) on melko pieni, kellertävänsävyinen mittariperhoslaji.

## Koko ja ulkonäkö
Siipien pohjaväri on kellertävän harmaa ja siivillä on yksittäisten tummien siipisuomujen tuottamaa pisteytystä. Etusiiven poikki kulkee viisi ja takasiiven poikki neljä kellanruskeaa poikkiviirua, mikä antaa tiheäjuovaisen vaikutelman. Kaikissa siivissä on selvä, musta keskipilkku, minkä lisäksi siipien ulkoreunassa, ripsien tyvellä on rivi mustia pisteitä. Siipien alapinnat ovat selvästi mustakehnäiset. Siipiväli 16&ndash;18&nbsp;mm.

Lähinnä samannäköinen laji on vaaleakulmumittari (*Idaea pallidata*).

## Levinneisyys ja lentoaika
Levinneisyysalue yltää Espanjasta ja Britteinsaarilta Euroopan, Venäjän ja Keski-Aasian poikki Länsi-Siperiaan. Suomessa havainnot keskittyvät Ahvenanmaalle sekä maan lounais-, etelä- ja itäosiin, levinneisyyden ulottuessa Itä-Suomen sisämaassa pitkälle Pohjois-Savoon ja -Karjalaan. Länsirannikkoa pitkin olkikulmumittaria tavataan aivan Perämeren pohjukkaan saakka, mutta Keski- ja Pohjois-Suomen sisämaasta laji näyttää puuttuvan. Perhoset lentävät yhtenä sukupolvena kesäkuulta elokuun alkupuolelle, mutta lennon huippu sijoittuu selvästi heinäkuuhun.

## Elinympäristö ja elintavat
Olkikulmumittari elää erityisesti kuivemmissa ympäristöissä, kuten kuivemmilla niityillä ja hiekkamailla. Sitä tavataan myös erilaisissa kulttuuriympäristöissä. Laji on esiintymiseltään jokseenkin paikoittainen ja sitä tavataan yleensä yksitellen, mutta hyvällä paikalla esiintymä saattaa olla runsaslukuinen. Perhoset aloittavat lennon hämärän laskeuduttua, mutta saattavat häiriöstä lähteä liikkeelle myös päivällä. Laji tulee hyvin valolle. Talvehtii keskenkasvuisena toukkana.

## Ravintokasvi
Toukka syö monien ruohovartisten kasvien ja varpujen kuihtuneita osia.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Laji.fi: Olkikulmumittari (''Idaea sylvestraria'')
* Bestimmungshilfe des Lepiforums 
* Vlindernet 
* Ohje eräiden ''Scopula''- ja ''Idaea''-lajien tunnistamiseksi
Varjokulmumittari

**Varjokulmumittari** (*Idaea dimidiata*) on pienehkö, vaalea mittariperhoslaji.

## Koko ja ulkonäkö
Siipien pohjaväri on kellertävän vaaleanharmaa ja etusiivet ovat muodoltaan verrattain pyöreäkärkiset. Sekä etu- että takasiivissä on selvät mustat keskipilkut sekä rivi mustia pisteitä siiven ulkoreunassa, siipiripsien tyvellä. Ulompi poikkiviiru näkyy harmaana juovana, jossa on mustat pisteet siipisuonten kohdalla sekä musta täplä siiven etureunassa. Keskivarjo erottuu himmeämpänä harmaana vyönä ja sisempi poikkiviiru vain heikosti. Ulomman poikkiviirun ulkopuolella, lähellä etusiiven takareunaa on voimakas ruskeanharmaa varjostuma, joka hajoaa useammaksi laikuksi. Siipiväli 17&ndash;19&nbsp;mm.

## Levinneisyys ja lentoaika
Varjokulmumittarin levinneisyys on holarktinen eli se ulottuu Euroopasta Aasian pohjoisosien poikki Pohjois-Amerikkaan. Suomessa sitä tavataan ainakin Pohjois-Pohjanmaan ja Kainuun korkeudelle saakka. Perhoset lentävät yhtenä sukupolvena kesäkuun loppupuoliskolta elokuun loppupuolelle.

## Elinympäristö ja elintavat
Varjokulmumittarin ominta elinympäristöä ovat reheväkasvuiset, pensaikkoiset niityt, metsänreunat sekä valoisat metsät. Sitä tavataan myös kulttuuriympäristöissä, kuten puistoissa ja puutarhoissa. Perhoset lentävät iltahämärässä ja tulevat valolle, mutta lähtevät häirittyinä lentoon päivälläkin. Perhosia voi tavata myös kukilla imemässä mettä. Keskenkasvuinen toukka talvehtii.

## Ravintokasvi
Toukka elää matalien kasvien kuihtuneilla lehdillä.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* kuva toukasta 
* Bestimmungshilfe des Lepiforums 
* Moths and Butterflies of Europe and North Africa 
* Vlindernet
Movember

**Movember** (tunnetaan myös nimellä **No-Shave November**) on kansainvälinen hyväntekeväisyyskampanja, johon osallistuvat miehet kasvattavat itselleen viikset marraskuun ajaksi. Vuonna 2003 Australiassa perustetun kampanjan tarkoituksena on kerätä varoja ja lisätä tietoisuutta miesten terveysongelmista, kuten eturauhassyövästä. Movember on kontaminaatio sanoista *moustache* () ja *november* (). Kampanjan perustajan Tom Bettsin mukaan se sai alkunsa pubissa lyödyn vedon seurauksena.

Vuonna 2013 virallisia Movember-kampanjoita järjestettiin 21 maassa: Alankomaissa, Australiassa, Belgiassa, Britanniassa, Espanjassa, Etelä-Afrikassa, Hongkongissa, Irlannissa, Itävallassa, Kanadassa, Norjassa, Saksassa, Singaporessa, Suomessa, Ranskassa, Ruotsissa, Tanskassa, Tšekissä, Uudessa-Seelannissa ja Yhdysvalloissa.

Suomessa Movemberin pääyhteistyökumppani oli Syöpäsäätiö. Movemberin tuotot ohjattiin Syöpäsäätiölle, joka tuki varoilla eturauhas- ja kivessyöpätutkimusta. Yhteistyö päättyi vuonna 2016, eikä virallista kampanjaa ole järjestetty Suomessa sen jälkeen.

## Arvostelua
Movember on saanut osakseen myös kritiikkiä. Nykyään Movember ei ole hyväntekeväisyysjärjestö, vaan tavaramerkki, jonka omistaa australialainen yritys nimeltä Forideas Pty Ltd. Yhtiömuoto Pty Ltd, jolle ei löydy suomenkielistä vastinetta, oikeuttaa useiden keskeisten taloustietojen salaisina pitämisen.

Australialaisen Channel 7 -kanavan ajankohtaisohjelma Today Tonight teki kriittisen raportin yrityksen rahankäytöstä, jossa se kysyi: "Would you do a donation to a charity if you knew only 17 cents in a dollar would be passed on?" (suom. "Lahjoittaisitko hyväntekeväisyyteen, jos tietäisit että vain 17 senttiä dollarista annettaisiin eteenpäin?"). Video löytyi aiemmin myös YouTubesta, mutta Movember Foundation poisti sen.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Suomen virallinen Movember-sivusto
* Syöpäsäätiön verkkosivusto
* What is Movember?
Steffen Kjærgaard

**Steffen Kjærgaard** (s. 24. toukokuuta 1973 Tønsberg) on norjalainen entinen ammattipyöräilijä. Kjærgaard aloitti ammattilaisuransa TVM-tallissa ja ajoi ilman dopingia vuosina 1995–97. Hän ajoi U.S. Postal Service Pro Cycling Team -tallissa vuosina 2000–2003 ja osallistui Ranskan ympäriajoon vuosina 2000 ja 2001.

Tiedotustilaisuudessa 23. lokakuuta 2012 Kjærgaard tunnusti käyttäneensä kilpauransa aikana dopingia. Kjærgaard kertoi käyttäneensä uransa aika oma-aloitteisesti erytropoietiinia (EPO) ja kortisonia. Kjærgaard on Norjan pyöräilyliiton puheenjohtaja. Hän aikoo jättää tehtävänsä.

Hän kiistää olleensa tietoinen U.S. Postalin harjoittamasta järjestelmällisestä dopingista.

## Lähteet
Nuppihuopasammal

**Nuppihuopasammal** (*Aulacomnium androgynum*) on lehtisammallaji huopasammalten (Aulacomniaceae) heimossa. Sitä esiintyy Maan pohjoispuoliskon lauhkella vyöhykkeellä sekä Etelä-Amerikassa Tulimaassa. Suomessa laji on elinvoimainen ja sitä esiintyy maan etelä- ja keskiosissa Pohjois-Hämeen ja Pohjois-Savon korkeudelle.

Nuppihuopasammal kasvaa mätäsmäisinä kasvustoina. Versot ovat kahdesta viiteen senttimetriä pitkiä, haarattomia ja vaaleanvihreitä. Lehdet ovat 1,5 millimetriä pitkiä, pitkulaisia, laidoilta osittain taakäänteisiä ja kärjestä hampaisia. Verson kärjessä kasvaa lehdettömässä perässä nuppimainen itulehtimuodostuma.

## Lähteet
* Ulvinen, Tauno, Syrjänen, Kimmo & Anttila, Susanna 2002: Suomen sammalet – levinneisyys, ekologia, uhanalaisuus. .
* Jahns, Hans Martin 1982: Sanikkaiset Sammalet Jäkälät Pohjois-, Keski- ja Länsi-Euroopassa (Farne, Moose, Flechten Mittel-, Nord- und Westeropas). Helsinki Otava.
### Viitteet

## Aiheesta muualla
Kuvalinkit:
* Pinkka – Lajintuntemuksen oppimisympäristö: Nuppihuopasammal (''Aulacomnium androgynum'')
Jäntti

**Jäntti** on suomalainen sukunimi, joka on muun muassa seuraavilla henkilöillä:

* Abel Jäntti  (1829–1906), maakauppias, maanviljelijä ja valtiopäivämies
* Ahti Jäntti (s. 1942), kielitieteilijä, professori
* Aleksi Jäntti (s. 1974), Kokoomuksen poliitikko ja kansanedustaja
* Bruno Jäntti (s. 1985 tai 1986), Palestiina-aktivisti ja väitöskirjatutkija
* Eino Jäntti  (1909–1966), urheilu- ja elokuvatoimittaja
* Harri Jäntti (*Rane Raitsikka*, s. 1965), kitaristi ja basisti
* Hannu Jäntti (s. 1963), jalkapalloilija
* Heikki Jäntti (1940–2024), huuliharpisti
* Ilkka Jäntti (s. 1977), jalkapallovalmentaja
* Ilona Jäntti, sirkustaiteilija ja koreografi
* Inka Jäntti (s. 1991), käsipalloilija
* Jalmari Jäntti (1876–1960), WSOY:n toimitusjohtaja
* Jonna Nygrén-Jäntti (s. 1979), juontaja, Harri Jäntin puoliso
* Kalle Jäntti (1888–1954), maitotalousalan yritys- ja koulunjohtaja, opettaja ja päätoimittaja
* Laura Jäntti (s. 1950), teatteriohjaaja, Yrjö A. Jäntin tytär
* Lauri Jäntti (1909–2006), ekonomi, kustantaja ja kanslianeuvos, Jalmari Jäntin poika
* Mariam Jäntti (*Manna*, s. 1977), laulaja, säveltäjä, sanoittaja ja näyttelijä, Harri Jäntin sisar
* Markus Jäntti (s. 1966), taloustieteilijä
* Olavi Jäntti (1911–2017), kemisti ja professori
* Petri Jäntti (s. 1964), jalkapalloilija
* Pontus Jäntti (s. 1968), sulkapalloilija, Markun Jäntin veli
* Raisa Jäntti (s. 1979), runoilija
* Riikka Jäntti (s. 1972), kuvittaja ja lastenkirjailija
* Sara Jäntti (s. 1987), käsipalloilija, Inka Jäntin sisar
* Toivo Jäntti (1900–1975), arkkitehti
* Tommi Jäntti (s. 2000), jalkapalloilija
* Yrjö A. Jäntti (1905–1985), filosofian maisteri ja WSOY:n toimitusjohtaja, Jalmari Jäntin poika
Pallokrotit

**Pallokrotit** (Himantolophidae) on krottikaloihin kuuluva heimo. Heimon lajeja tavataan syvistä vesistä kaikista lämpimistä ja lauhkeista valtameristä.

## Lajit ja antomia
Pallokrottien heimoon kuuluu 1 suku ja 18 lajia, muun muassa atlantinpallokrotti (*Himantolophus groenlandicus*). Heimon lajien koiraat ja naaraat eroavat kooltaan huomattavasti. Naaraat kasvavat suurimmillaan noin 46&ndash;47 cm pitkiksi, kun koiraat ovat korkeintaan noin 4 cm pitkiä. Naaras on ruumiinrakenteeltaan pallomainen ja tukeva kala. Etumainen selkäevän ruoto on pidentynyt ja sen päässä on valoatuottava elin, jossa on liuskamaisia ulokkeita. Suu ja hampaat ovat heimon kaloilla suurikokoiset. Vatsaevät puuttuvat pallokroteilta ja selkä- ja peräevät ovat lyhyehköt. Ihossa on useita piikkejä ja väriltään kalat ovat ruskeita tai mustia ja ihossa voi olla valkoisia pisteitä. Aikuiset koiraat kiinnittyvät suullaan naaraan ruumiiseen, mutta eivät ilmeisesti elä kuitenkaan naaraan loisena.

## Levinneisyys
Pallokrottilajeja tavataan Atlantista, Intian valtamerestä ja Tyynestämerestä. Suurin osa lajeista elää trooppisilla alueilla, mutta niitä tavataan myös kylmiltä ja lauhkeilta leveyspiireiltä niin pohjoisella kuin eteläiselläkin pallonpuoliskolla. Pallokrotit elävät tyypillisesti yksittäin 250&ndash;4&nbsp;000 metrin syvyydestä.

## Lähteet
Pallosompasammal

**Pallosompasammal** (*Splachnum vasculosum*) on lehtisammallaji sompasammalten heimossa (*Splachnaceae*). Sen levinneisyysaluetta on Maan pohjoispuoliskon havumetsävyöhyke. Suomen alueella lajia löytyy koko maasta, yleisempänä pohjoisosasta. Sitä esiintyy märillä avosoilla ja tuntureilla, erityisesti letoilla ja kasvaa hirven ja poron lannalla.

Pallosompasammal on lyhytikäinen ja kaksikotinen. Itiöpesäkkeitä kasvaa yleisesti, itiöt ovat pieniä. Pesäkeperä on laajentunut itiöpesäkkeen tyvellä pallomaiseksi. Samankaltaisista lajeista päärynäsompasammalella (*Splachnum ampullaceum*) laajentuma on päärynämäinen.

## Lähteet
* Ulvinen, Tauno, Syrjänen, Kimmo & Anttila, Susanna 2002: Suomen sammalet – levinneisyys, ekologia, uhanalaisuus. .
### Viitteet

## Aiheesta muualla
Kuvalinkit:
* Pinkka – Lajintuntemuksen oppimisympäristö: Pallosompasammal (''Splachnum vasculosum'')
Saukonsammal

**Saukonsammal** (*Leptodictyum riparium*) on lehtisammallaji ritvasammalten heimossa (Amblystegiaceae). Sitä esiintyy Maan pohjoispuoliskon lauhkealla ja viileällä vyöhykkeellä, kuten Yhdysvalloissa ja Meksikossa. Ainoat maailmankolkat, joista sitä ei ole löytynyt, ovat Australia ja Oseania. Suomessa laji on elinvoimainen ja sitä esiintyy koko maan alueella etelärannikolta pohjoisimpaan Lappiin.

Saukonsammal kasvaa keskikokoiseksi, kolmesta kahdeksaan senttimetriä pitkäksi ja haaroo epäsäännöllisesti. Lehdet ovat sivulle harittavat ja kellanvihreät. Ne ovat tyveltä leveät, jyrkästi kapenevat, teräväkärkiset ja selvästi keskisuonelliset. Laji on yksikotinen, itiöpesäkkeitä kasvaa toisinaan.

## Lähteet
* Ulvinen, Tauno, Syrjänen, Kimmo & Anttila, Susanna 2002: Suomen sammalet – levinneisyys, ekologia, uhanalaisuus. .
* Rikkinen, Jouko 2008: Jäkälät & sammalet Suomen luonnossa. Kustannusosakeyhtiö Otava, Helsinki.
### Viitteet

## Aiheesta muualla
Kuvalinkit:
* Pinkka – Lajintuntemuksen oppimisympäristö: Saukonsammal (''Leptodictyum riparium'')
Teollinen ekologia

**Teollinen ekologia** on tieteenala, joka tutkii materiaali- ja energiavirtoja ihmisten luomissa teollisissa systeemeissä ja kulutuksessa. Tutkimuksen fokuksena 
on ymmärtää  materiaalivirtojen suorat ja epäsuorat vaikutukset ympäristöön, sekä ymmärtää miten taloudelliset, poliittiset ja sosiaaliset tekijät vaikuttavat resurssivirtoihin ja resurssienkäyttöön. Teollisen ekologian tavoitteena on luoda kestäviä teollisia ekosysteemejä. Teollinen ekologia on määritelty muun muassa kestävän kehitykseen tieteeksi  , teollisten järjestelmien ja ympäristön suhteiden tutkimukseksi  ja systeemiajatteluun perustuvaksi, monitieteelliseksi diskurssiksi, joka pyrkii ymmärtämään kompleksisten ja integroitujen ihmisten luomien ja luonnon systeemien makrotason käyttäytymisen (emergenssi) . Teollinen ekologia ratkoo tuotannon ja kulutuksen ympäristöön liittyviä ongelmia systeemisesti, siten että lopputulos on kokonaisuuden kannalta optimaalinen. Tieteenalan nimi pohjautuu ajatukseen, että meidän tulisi ottaa mallia siitä miten luonnon systeemit toimivat kun suunnittelemme kestäviä teollisia järjestelmiä. 

## Mitä on teollinen ekologia?
Teollisessa ekologiassa pyritään vähentämään teollisuuden ympäristökuormitusta soveltamalla luonnon ekosysteemin materiaali- ja energiavirtamallia teolliseen toimintaan. Luonnon ekosysteemissä kasvit, eläimet ja hajottajat hyödyntävät toistensa jätemateriaalivirtoja sekä rakennusaineena että energian lähteenä. Tavoitteena on muuttaa nykyinen lineaarinen jätteeksi päätyvä resurssien käyttö suljetun kierron järjestelmiksi, joissa jäte ei ole enää jätettä vaan raaka-aine seuraavalle prosessille. Teollisessa ekologiassa teollinen systeemi nähdään kokonaisvaltaisena ja poikkiteollisena ekosysteeminä, joka muodostaa erilaisten prosessien ja virtojen verkoston.

Teollisen ekologian tutkimus keskittyy pääsääntöisesti seuraaviin aihealueihin:

* Materiaali- ja energiavirtojen analyysi ja mallinnus ("Teollinen metabolismi")
* Dematerialisaatio ja vähähiilisyys
* Elinkaariarvioinnit, -suunnittelu ja -muotoilu
* Teknologian muutos, ihminen ja ympäristö
* Ekodesign, Biomimicry
* Laajennettu tuottajavastuu ("product stewardship")
* Teolliset symbioosit, ekoteollisuuspuistot ja teolliset ekosysteemit
* Ekotehokkuus, resurssitehokkuus,resurssiviisaus
* Kiertotalous

Teollinen ekologia tieteenalana tekee samanaikaisesti kuvaavaa, selittävää ja normatiivista työtä.
Teollisessa ekologiassa yhteiskunnan ajatellaan olevan osa luonnonympäristöä eikä erillinen siitä.

## Historia
Teollinen ekologia nimityksen tekivät tutuksi ensimmäisen kerran Robert Frosch ja Nicholas E. Gallopoulos *[[Scientific American]]* -lehdessä vuonna 1989. Frosh ja Gallopoulos visioivat: "Miksi teolliset systeemit eivät voisi toimi kuten ekosysteemit, joissa toisen lajin jäte on resurssi toiselle lajille?"

## Lähteet
Pohjanpahkurasammal

**Pohjanpahkurasammal** (*Hymenostylium gracillimum*) on lehtisammallaji toukosammalten heimossa (*Pottiaceae*). Sitä esiintyy IUCN:n punaisen listan mukaan vain Venäjällä ja Itävallassa. GBIF:n mukaan sitä tavataan Norjassa. 

## Lähteet
* The IUCN Red List of Threatened Species ''Gymnostomum boreale''
* Rassi, Pertti, Hyvärinen, Esko, Juslén, Aino & Mannerkoski, Ilpo (toim.) 2010: Suomen lajien uhanalaisuus – Punainen kirja 2010. Ympäristöministeriö & Suomen ympäristökeskus, Helsinki.
* Ulvinen, Tauno & Syrjänen, Kimmo: Suomen sammalten levinneisyys eliömaakunnissa 3

### Viitteet
Archers of Loaf

**Archers of Loaf** on yhdysvaltalainen indie rock-yhtye, joka perustettiin Chapel Hillissä, Pohjois-Carolinassa vuonna 1991. Yhtye kierteli laajasti ja julkaisi yhteensä neljä studioalbumia, kokoelma-albumin, lukuisia singlejä ja EP:eitä ennen hajoamistaan 1998. Yhtye teki paluun vuonna 2011 ja julkaisi kaikki albuminsa uudestaan.

## Diskografia
### Albumit
***[[Icky Mettle]]* (Alias, 1993; Merge, 2011)
***[[Vee Vee]]* (Alias, 1995; Merge, 2012)
***[[All the Nations Airports]]* (Alias, 1996; Merge, 2012)
***[[White Trash Heroes]]* (Alias, 1998; Merge, 2012)

### EP:t ja kokoelmat
***[[Vs the Greatest of All Time]]* (Alias, 1994)
***[[The Speed of Cattle]]* (Alias, 1996)
***[[Vitus Tinnitus]]* (Alias, 1997)
***[[Seconds Before the Accident]]* (Alias, 2000)
***[[Curse of the Loaf]]* (ARRA, 2015)

## Aiheesta muualla
*Yhtyeen viralliset sivut
*
*Alias Recordsin yhtyeen sivut 
*Yhtyeen diskografia MusicBrainzissä
Coari

**Coari** on kaupunki Brasiliassa, Amazonin sademetsässä. Se on yksi suurimmista kaupungeista Amazonaksen osavaltiossa. Kaupungissa sijaitsee myös Coarin lentoasema.

Kunnan asukasluku oli 75&nbsp;965 vuonna 2010.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Kaupungin verkkosivusto
Maastohiihdon Suomen Cup

**Maastohiihdon Suomen Cup** on kaudesta 2011–2012 lähtien järjestetty hiihtosarja suomalaisille hiihtäjille. Suomen Cupiin lasketaan mukaan myös SM-hiihdot. Kilpailusarjaa järjestää Suomen hiihtoliitto. 

Suomen Cupin kilpailuihin voivat osallistua kaikki suomalaisen hiihtolisenssin omaavat urheilijat, sekä Suomen hiihtoliiton jäsenseurat. Kilpailusarja antaa näyttöpaikkoja maajoukkuepaikoista taisteleville urheilijoille sekä tuo kansallisen tason urheilijoille ja seuroille parempaa näkyvyyttä. Kansainvälisen tason kilpailijoiden mukaan saamisen haasteena on kilpailukalenterin yhteensovittaminen maailmancupin kilpailujen kanssa, mutta sijoittamalla kilpailuita lähinnä alku- ja lopputalveen on myös maajoukkueurheilijoita saatu kiitettävästi mukaan.

## Pisteiden lasku
Osakilpailujen 30 parasta hiihtäjää saavat pisteitä samaan tapaan kuin maailmancupissakin eli voittaja saa 100, toinen 80, kolmas 60 pistettä ja 30. saa yhden pisteen. Kauden päätteeksi urheilijoiden kaikista kisoista saamat pisteet lasketaan yhteen ja eniten pisteitä saanut voittaa kilpailusarjan. Viesticupissa yhdestä osakilpailusta jaetaan kaksinkertaiset pisteet. 

## Suomen Cupin mestarit

## Vastaanotto
Yleisradio on televisioinut alusta asti kaikki Suomen Cupin kilpailut. Kilpailusarja keräsi jo ensimmäisellä kaudellaan parhaimmillaan jopa 400 000 katsojaa. Suomen Cup on kerännyt myös positiivista palautetta niin urheilijoilta kuin katsojiltakin.  Matti Heikkinen kommentoi ennen ensimmäistä kilpailukautta, että Suomen Cupin kaltaisia kovia kotimaan kilpailuita on odotettu. 

## Lähteet
Talvivinokas

**Talvivinokas** (*Sarcomyxa serotina*, syn. *Panellus serotinus*) on kohtalaisen yleinen Suomessakin kasvava helttasieni. Se on huomattavan epäkeskeinen, jalka saattaa puuttua tai on lyhyt. Sitä esiintyy lahopuilla, erityisesti koivuilla ja lepillä. Heltat ovat varsin tiheässä, vanhemmiten kellertyvät tai oranssit eivätkä johdu jalkaan. Lakin pinta on sangen limainen, halkaistuna hyytelömäinen.

Sienen haju on heikko, maku ei järin voimakas, mutta pitkään karvaanlainen. Suomessa talvivinokasta ei pidetä ruokasienenä, joskaan myrkkysieni se ei ole. Japanissa lähisukuista *[[Sarcomyxa edulis]]* -talvivinokasta kutsutaan nimellä *mukitake*, ja sitä pidetään yhtenä herkullisimmista ruokasienistä. Aiemmin sitä pidettiin samana lajina suomalaisen talvivinokkaan kanssa.

## Lähteet
Kansainvälinen kirjeshakkiliitto

**Kansainvälinen kirjeshakkiliitto** (ICCF) on kirjeshakin harrastajien järjestö. Se järjestää henkilökohtaisia ja joukkuemaailmanmestaruuskilpailuja sekä kirjeposti- että verkkopalvelinversioina. Huolimatta riippumattomasta asemastaan ICCF tekee tiivistä yhteistyötä Maailman shakkiliiton FIDE:n kanssa, joka tunnustaa ICCF:n vahvuusluvut, mestaruuskilpailut ja arvonimet. ICCF on perustamisestaan lähtien ollut FIDE:n yhteistyöjäsen (). FIDE itsessään on IOC:n tunnustaman kansainvälisen urheiluorganisaation ARISF:n jäsen.

ICCF:n toimisto sijaitsee Sveitsissä Sveitsin kirjeshakkiliiton tiloissa. Sen päättävä elin on jäsenliittojen kokous, eli kongressi. ICCF:n tunnus on "AMICI SUMUS" (olemme ystäviä).

## Toiminta
Maailman ICCF:n alaiset liitot jakaantuvat neljään alueeseen: Eurooppa, Latinalainen Amerikka, Pohjois-Amerikka/Tyynenmeren alue ja Afrikka/Aasia. Henkilökohtaisten MM-kisojen lisäksi ICCF on järjestänyt vuodesta 1949 kirjeshakin olympialaisia, eli joukkuemaailmanmestaruuskilpailuja. Miehet osallistuvat niihin 6-henkisin ja naiset 4-henkisin joukkuein.

## Historia

ICCF perustettiin 1951 aiemman, 1945 perustetun ICCA:n seuraajaksi. Tätä puolestaan oli edeltänyt 1928 perustettu IFSB (), joka oli ensimmäinen kansainvälinen kirjeshakkiliiga. 2012 ICCF:ään kuului jäseninä 58 kansallista liittoa. Puheenjohtajana toimi Eric Ruch.

## Presidentit
* **Jean-Louis Ormond**  (1951–1953)
* **Anders Elgesem**  (1953–1960)
* **Hans Werner von Massow**  (1960–1987)
* **Henk Mostert**  (1988–1996)
* **Alan Borwell**  (1997–2003)
* **Josef Mrkvicka**  (2003–2004)
* **Mohamed Samraoui**  (2005–2009)
* **Eric Ruch**  (2009–)

## MM-turnaukset

## Naisten MM-turnaukset

## ICCF:n maailmancup

## ICCF:n veteraanien maailmancup

## Olympialaiset

## Naisten olympialaiset

## Lähteet
* About the ICCF ICCF 28.9.2012
** Statutes of the ICCF. ICCF 1.1.2012
** History of ICCF ICCF 28.9.2012

### Viitteet

## Aiheesta muualla

* Celebrating 60 years of the ICCF ICCF 5.8.2011
ARISF

**Association of IOC Recognised International Sports Federations** (ARISF) on Kansainvälisen olympiakomitean perustama ja tunnustama kansainvälinen urheilujärjestö, jonka tarkoitus on tukea olympialiikettä. Vuonna 2025 se edusti 40 kansainvälistä urheilujärjestöä. ARISF:n kautta jäsenjärjestöt voivat käydä dialogia IOC:n kanssa. Se on perustettu 1984.

## Lähteet
Kourosh Khani

**Kourosh Khani** (s. 3. heinäkuuta 1989) on iranilainen moottoriurheilija. Hän aloitti uransa karting-sarjoissa. Vuonna 2007 Khani kilpaili Britannian Formula Ford Scholarship -luokassa. Seuraavana vuonna hän kilpaili Formula Renault UK BARC -talvisarjassa sijoittuen sarjan kolmanneksi. Vuonna 2009 Khani ajoi Ginetta G50 Cup -sarjassa muutaman kilpailun. Vuosina 2009 ja 2011 Khani kilpaili Formula Renault BARC -sarjassa sijoittuen jälkimmäisellä kerralla sarjan neljänneksi. Vuonna 2012 Khani kilpaili FIA Formula Two Championship -sarjassa saavuttaen kaksi pistettä.

## Lähteet
Charles Healy

**Charles Louis Healy** (4. lokakuuta 1883 Chicago &ndash; ?) oli yhdysvaltalainen vesipalloilija ja olympiamitalisti. Hänen seuransa oli Chicago Athletic Association. Healy oli voittamassa seurajoukkueensa kanssa hopeaa St. Louisin olympialaisissa 1904. 

## Lähteet

* Healyn profiili sports-reference.com -sivustolla
Aarne Alligaattori & Viidakkorumpu

**Aarne Alligaattori & Viidakkorumpu** on suomalainen viidakkomusiikkia ja lastenmusiikkia esittävä yhtye. Yhtyeen nimi Aarne Alligaattori & Viidakkorumpu viittaa yhtyeen keikoillakin esiintyvään Alligaattori-hahmoon, Aarneen. Yhtye laulaa sekä suomeksi että ruotsiksi.

Vuoden 2024 helmikuussa julkaistaan animaatioelokuva *Arne Alligator och djungelkompisarna*, jonka on ohjannut Jenny Jokela ja tuottanut Svensk Filmindustri. Yhtyeen laulaja Tomas Nyberg on mukana elokuvan ruotsinkielisessä ääniroolissa.

## Jäsenet
* Tomas Nyberg – laulu
* Macke Granberg – kitara
* Aarne Alligaattori – viidakkorummut

## Diskografia
* 
* 

## Viitteet
Pål Grotnes

**Pål Grotnes** (s. 7. maaliskuuta 1977 Lørenskog) on norjalainen entinen ammattilaisjääkiekkoilija, jonka pelipaikka oli maalivahti. Hän pelasi pääosan urastaan Norjan pääsarjassa. Grotnes edusti urallaan Norjan jääkiekkomaajoukkuetta seitsemissä MM-kilpailuissa.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Pål Grotnes eurohockey.net -sivustolla
* Pål Grotnes hockeydb.com -sivustolla
Kiinnekirja

**Kiinnekirja** oli tuomioistuimen antama todistus kiinteistön uudelle omistajalle siitä, että tämä oli saanut saannolleen lainhuudon ilman, että saantoa oli moitittu. Kiinnekirja päätti lainhuudatusmenettelyn, josta määrättiin ensimmäisen kerran vuoden 1734 lakiin sisältyneessä maakaaressa. Useimmissa tapauksissa saannolle oli saatava kolme lainhuutoa ennen kiinnekirjan antamista. Tiedot lainhuutojen myöntämisajankohdista merkittiin kiinnekirjaan. Kiinnekirjoja ei ole annettu enää vuoden 1931 jälkeen aloitetuissa lainhuudatuksissa.

## Lähteet
Martin Plüss

**Martin Plüss** (s. 5. huhtikuuta 1977 Bülach) on sveitsiläinen jääkiekkoilija, joka pelaa keskushyökkääjänä. Tällä hetkellä hän pelaa Sveitsin pääsarjassa SC Bernissä. Sveitsin mestaruuden hän on voittanut neljä kertaa ja Ruotsin Elitserienin mestaruuden kerran. Hän on pelannut MM-kilpailuissa Sveitsin maajoukkueessa.

## Tilastot

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Martin Plüss eurohockey.net -sivustolla
* Martin Plüss hockeydb.com -sivustolla
Bosa

**Bosa** on pieni keskiaikainen kaupunki Sardinian länsirannikolla Oristanon maakunnassa Italiassa. Se sijaitsee Temojoen varrella. Kaupungille ovat tunnusomaisia pastelliväriset talot.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Adrianus de Jong

**Adrianus Egbert Willem ”Arie” de Jong** (21. kesäkuuta 1882 Pelantungan, Alankomaiden Itä-Intia &ndash; 23. joulukuuta 1966 Haag) oli alankomaalainen miekkailija ja olympiamitalisti. 

De Jong kilpaili Ateenan välikisoissa 1906 kaikilla kolmella aseella, säilällä, kalvalla ja floretilla. Hän jäi henkilökohtaisissa kilpailuissa ilman kärkisijoituksia ja oli mukana maansa joukkueessa, joka sijoittui kalvan joukkuekisassa jaetulle viidennelle eli viimeiselle tilalle. Alankomaat oli heikoin joukkue samassa kisassa myös Lontoon olympialaisissa 1908, joissa mukana oli yhdeksän maata. De Jong pääsi kyseisissä olympialaisissa säilän henkilökohtaisessa kilpailussa toiselle kierrokselle ja otteli aseella myös joukkuekisassa, jossa Alankomaat oli jaetulla viidennellä sijalla. 

Alankomaiden armeijassa upseerina työskennellyt de Jong voitti ensimmäisen kansallisen mestaruutensa 1910. Hän saalisti niitä vuoteen 1928 yhteensä 18 kappaletta, mikä on ennätyksellinen saavutus. Hän eteni Tukholman olympiakisoissa 1912 kalvassa välieriin saakka ja oli voittamassa pronssia niin kalvan kuin säilänkin joukkuekilpailuista. De Jong osallistui myös säilän henkilökohtaiseen kisaan, jossa hän putosi ensimmäisellä kierroksella. Ensimmäisen maailmansodan jälkeen vuoden 1920 olympialaisissa hän sai säilässä pronssimitalin sekä henkilökohtaisessa että joukkuekisassa. De Jong oli Antwerpenissa pidetyissä kilpailuissa mukana myös floretissa ja kalvassa, joiden joukkuekisoissa Alankomaat oli kuudes ja seitsemäs ja joista jälkimmäisessä de Jong putosi välierissä henkilökohtaisessa kisassa. 

De Jong voitti vuosina 1922 ja 1923 kaksi peräkkäistä maailmanmestaruutta säilässä. Hän oli saada lajissa myös olympiakultaa 1924. De Jong johti lopulta kultaa voittanutta Sándor Póstaa vastaan ja teki ratkaisevan osuman, mutta tuomaristo ei nähnyt sitä, koska heitä häiritsi yleisössä tuoliltaan pudonnut katsoja. De Jong hävisi myöhemmin ottelun ja päätyi lopputuloksissa viidennelle sijalle. Hän kuitenkin oli voittamassa pronssia joukkuekilpailussa ja osallistui myös säilän ja floretin joukkuekisoihin. 

De Jong osallistui viimeisiin olympialaisiinsa 45-vuotiaana Amsterdamissa 1928, joissa hän oli säilässä yhdeksäs ja sijoittui joukkuekisassa viidenneksi säilässä ja kalvassa. Mikäli vuoden 1906 välikisat lasketaan mukaan, hän osallistui kuusiin olympialaisiin ollen ensimmäinen siihen pystynyt urheilija. Kukaan alankomaalainen ei ole vieläkään kilpaillut useammissa kisoissa, vaikkakin ampuja Eric Swinkels on pystynyt samaan. De Jong ei kilpaillut enää paljoa viimeisten olympiakisojensa jälkeen, mutta voitti kalvassa sotilaiden maailmanmestaruuden 1936. Lopetettuaan uransa armeijassa Alankomaiden Itä-Intiassa syntynyt de Jong johti Haagissa indonesialaista ravintolaa.

## Lähteet
Joo Sae-hyuk

:*Korealaisissa nimissä sukunimi tulee ensin, eli sukunimi on Joo ja etunimi Sae-hyuk.*
**Joo Sae-hyuk** (s. 20. tammikuuta 1980 Soul) on eteläkorealainen pöytätennispelaaja. Ensimmäisen aikuisten arvokisamitalin hän saavutti Osakasta vuonna 2001. Joota pidetään myös yhtenä maailman parhaista puolustuspelaajista. Hänen paras maailmanranking sijoituksensa on viides. 

## Lähteet
* ITTF: Joo Sae-Hyukin profiili
Francesco Grandolfo

**Francesco Grandolfo** (s. 26. heinäkuuta 1992 Castellana Grotte) on italialainen jalkapalloilija, joka pelaa tällä hetkellä Italian toiseksi korkeimmalla sarjatasolla pelaavassa Barissa. Hänen pelipaikkansa on hyökkääjä.

Italian korkeimmalla sarjatasolla Serie A:ssa Grandolfo pelasi avauskokoonpanossa ensimmäisen kerran toukokuussa 2011 tehden kolme maalia Bolognaa vastaan. Seuraavaksi kaudeksi Bari putosi Serie B:hen.

## Lähteet
Umpikujassa

**Umpikujassa** () on Seth Holtin ja Basil Deardenin ohjaama brittiläinen rikosdraamaelokuva vuodelta 1958. Draaman pääosissa ovat George Nader, Maggie Smith, Bernard Lee, Geoffrey Keen ja Bessie Love.

Holt myös toimi elokuvan käsikirjoittajana yhdessä Kenneth Tynanin kanssa. He laativat käsikirjoituksen Donald MacKenzien romaanin pohjalta.

*Umpikujassa* sai kotimaan ensi-iltansa 2. joulukuuta vuonna 1958. Suomessa elokuva sai ensi-illan 29. heinäkuuta vuonna 1960.

Maggie Smith oli ehdokkaana parhaan tulokkaan BAFTA-palkintoon. *Umpikujassa* Smith teki ensimmäisen ison elokuvaroolinsa.

## Näyttelijät

## Aiheesta muualla
* 
* 
*
Kumi Naidoo

**Kumi Naidoo** (s. 1965) on eteläafrikkalainen aktivisti. Hän toimi Greenpeacen pääsihteerinä marraskuusta 2009 joulukuuhun 2015.

Naidoo aloitti apartheidin vastaisen toimintansa 15-vuotiaana, minkä vuoksi hänet erotettiin lukiosta. Vuonna 1986 Naidoo pidätettiin poikkeustilasäädösten rikkomisesta, ja hän vetäytyi vuodeksi "maan alle" ennen kuin lähti maanpakoon Englantiin. Hän sai Oxfordin yliopiston Rhodes-stipendin ja väitteli tohtoriksi poliittisessa sosiologiassa.

Vuonna 1990 Naidoo palasi Etelä-Afrikkaan Nelson Mandelan vapauduttua. Siellä hän muun muassa johti henkilöstön kouluttamista vuoden 1994 parlamenttivaaleja varten. Naidoo toimi Greenpeace African hallituksessa järjestön avattua toimistot Johannesburgiin ja Kinshasaan vuonna 2008.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* 
* Streep, Abe: This Man Is Greenpeace's Best Hope Outside. 13.3.2015. 
* Kumi Naidoo Suomessa Yle Areena. 15.10.2013.
Andres Ambühl

**Andres Ambühl** (s. 14. syyskuuta 1983 Davos, Sveitsi) on sveitsiläinen uransa päättänyt jääkiekkoilija, pelipaikaltaan hyökkääjä.

Hän pelasi suurimman osan urastaan kasvattiseurassaan HC Davosissa Sveitsin National Leaguessa, ja oli joukkueensa kapteeni viimeiset 11 vuotta. Lisäksi hän pelasi ZSC Lionsissa kolme kautta ja yhden kauden AHL:ssä.  Hän voitti Sveitsin mestaruuden kuusi kertaa.

Maajoukkuetasolla Ambühl on pelannut Sveitsin maajoukkueessa olympialaisissa viidesti ja MM-kilpailuissa ennätykselliset 19 kertaa. Ambühl on pelannut pääsarjatasolla kaikkien aikojen eniten MM-otteluita, yhteensä 141.

## Tilastot

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* 
* Andres Ambühl eurohockey.net -sivustolla
* Andres Ambühl hockeydb.com -sivustolla
Pöytätenniksen maailmanmestaruuskilpailut 2011

**Pöytätenniksen maailmanmestaruuskilpailut 2011** kilpailtiin Rotterdamissa, Alankomaissa 8. toukokuuta – 15. toukokuuta. Lajeina olivat miesten kaksinpeli, naisten kaksinpeli, miesten nelinpeli, naisten nelinpeli ja sekanelinpeli. Kiina voitti kaikki mestaruudet.

## Mitalistit

## Lähteet
* Kisat ITTF:n sivuilla  

### Viitteet
Aaverakkautta

**Aaverakkautta**, televisiossa myös käytetty nimeä **Esiripun takana** () on vuonna 1998 julkaistu Peter Yatesin ohjaama yhdysvaltalainen romanttinen komedia, jonka pääosissa ovat James Spader, Michael Caine, Maggie Smith ja Polly Walker. Todd Alcottin kynäilemä käsikirjoitus on elokuvan tuottaja Andrew S. Karschin tarinan pohjalta.

## Näyttelijät

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* 
*
Surrey Quaysin rautatieasema

**Surrey Quaysin rautatieasema** on London Overgroundin asema Southwarkin alueella Lontoossa Yhdistyneessä kuningaskunnassa. Asema on Overgroundin East London Linen käytössä ja se sijaitsee Lontoon matkakortin maksualueella 2.

Surrey Quaysin asemalta kulkee junia pohjoiseen kohti Highbury & Islingtonia ja Dalston Junctionia sekä etelään New Crossin, Crystal Palacen ja West Croydonin suuntiin.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Surrey Quaysin asema National Railin sivuilla
Mäkihypyn maailmancup 2012–2013

**Mäkihypyn maailmancup 2012–2013** alkoi Norjan Lillehammerissa 23. marraskuuta 2012 ensimmäistä kertaa maailmancupissa mukana olleella sekajoukkuekilpailulla. Miesten kausi käsitti 28 osakilpailua, joista yksi peruttiin. Kausi päättyi Slovenian Planicassa 24. maaliskuuta 2013. Naisten kalenterissa oli 16 osakilpailua ja kausi päättyi 17. maaliskuuta 2013 Oslossa.

## Osakilpailut

### Miehet

### Naiset

### Sekajoukkuekilpailu

## Maailmancupin loppupisteet

### Miehet

#### Suomalaisten sijoitukset ja palkintosijoitukset

### Naiset

#### Suomalaisten sijoitukset ja palkintosijoitukset

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*FIS
Uusi huominen

**Uusi huominen** on rap-artisti Dr. Sykerön albumi, joka julkaistiin 26. Lokakuuta Vekkuliverstas Recordsin kautta CD:nä ja XO Recordsin kautta Digitaalisena.

## Kappaleet
# Uusi huominen (mukana Latentti)
# Hetken kaikki oli hyvin
# Säätäjän tie
# Velitien aave 
# Latentti – Lipsut 
# Elämäni kaa (mukana Latentti)
# Salaa, väistä, harhauta 
# Lakendin kulmat kutsuu (mukana Latentti, Pvr, Paha Panda, Hasalah Masalah & Toinen Kadunpoika)
# Muuta ku aikaa (mukana Latentti)
# Huomenna sitte – Outro (mukana Kre)

## Aiheesta muualla
* Näytebiisi ilmaisladattavissa Redrum-187 -sivustolla
Florø

**Florø** on Kinnin kunnassa Vestlandin läänissä Norjassa sijaitseva taajama ja kaupunki. Se toimii kunnan toisena hallinnollisena keskuksena Vågsøyn ohella. Florø on satamakaupunki, jossa sijaitsee muun muassa laivanrakennustelakka. Florøssä ilmestyy kahdesti viikossa paikallislehti *[[Firdaposten]]*. Florøn lentoasema avattiin vuonna 1971. Vuonna 2022 Florøssä oli  8&nbsp;942 asukasta.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
HMS St. Kitts

**HMS St. Kitts** (viirinumero D18) oli Britannian kuninkaallisen laivaston Battle-luokan hävittäjä, joka valmistui toisen maailmansodan päätyttyä.

## Valmistus

Alus tilattiin 27. huhtikuuta 1942 Swan Hunterilta Tyne and Wearista, missä köli laskettiin 8. syyskuuta 1943. Alus laskettiin vesille 5. lokakuuta 1944 ja valmistui 21. tammikuuta 1946.

## Palvelus
Alus saapui romutettavaksi 19. helmikuuta 1962.

## Lähteet
*
*
*
*

### Viitteet
HMS Solebay (D70)

**HMS Solebay** (viirinumero D70) oli Britannian kuninkaallisen laivaston Battle-luokan hävittäjä, joka valmistui toisen maailmansodan päätyttyä.

## Valmistus

Alus tilattiin 27. huhtikuuta 1942 Hawthorn Leslie and Companyltä Hebburnista, missä köli laskettiin 3. helmikuuta 1943. Alus laskettiin vesille 22. helmikuuta 1944 ja valmistui 11. lokakuuta 1945.

## Palvelus
Alus saapui romutettavaksi 11. elokuuta 1967.

## Lähteet
*
*
*
*

### Viitteet
Pöllänen

**Pöllänen** on suomalainen sukunimi, joka on muun muassa seuraavilla henkilöillä:

* Alisa Pöllänen (s. 1994), salibandyn pelaaja
* Anne Pöllänen (s. 1964), aitajuoksija ja pituushyppääjä
* Herkko Pöllänen (s. 1994), tennispelaaja
* Jaana Pöllänen (s. 1975), laulaja ja evankelista
* Krista Pöllänen (s. 1973), keilaaja
* Matti Pöllänen (s. 1990), pesäpalloilija
* Sohvi Korhonen-Pöllänen (1912–2001), pianisti ja musiikkipedagogi
* Tomi Pöllänen (s. 1978), jääkiekkoilija
* Sinikka Pöllänen (s. 1957), professori