Nilakan alue

**Nilakan alue** (vesistöaluetunnus&nbsp;14.73) on Kymijoen vesistössä&nbsp;(14) Rautalammin reitin valuma-alueessa&nbsp;(14.7) sijaitseva toisen jakovaiheen vesistöalue. Se muodostaa Rautalammin reitin valuma-alueen pääuoman yläjuoksulla lyhyen osuuden, jonka pituus on 27&nbsp;kilometriä. Valuma-alueen pääjärvi on Nilakka, jonka lasku-uoma on Äyskoski. Siinä veden virtaavat seuraavaksi Virmasveden alueeseen (14.72).

## Yleistä
### Vesistöalueen sijainti
Nilakan alueen vesistöalue muodostaa 18&nbsp;% Rautalammin reitin 5&nbsp;768&nbsp;neliökilometrin valuma-alueesta. Virmasveden alueen valuma-alueen pinta-ala on 2&nbsp;157&nbsp;neliökilometriä ja sen järvisyys on 17,91&nbsp;%. Vesistöalueen oma pinta-ala on 1&nbsp;028&nbsp;neliökilometriä ja järvisyys 19,72&nbsp;%. Alue on noin 60&nbsp;kilometriä pitkä ja 20&nbsp;kilometriä leveä. Alueen alarajana on Nilakan luusuasta alkava koskijakso, johon kuuluvat Huuhtajankoski ja alempana Äyskoski, sekä sen rinnalla toimiva Kolun kanava. Molemmat vesireitit laskevat Rasvankiin . Äyskosken kautta virtaa suurin osa valuma-alueen läpi virtaavasta vesimäärästä. Vesistöalue sijaitsee pääosin Pohjois-Savossa, mutta pieni osa alueesta kuuluu luoteessa Keski-Suomeen. Nilakan alue sijaitsee Kymijoen valuma-alueen ja siellä Rautalammin reitin valuma-alueen koillisosassa. Idässä sijaitsee vedenjakajan takana Vuoksen vesistön&nbsp;(04) Haukiveden–Kallaveden alueen&nbsp;(04.2), lännessä Viitasaaren reitin valuma-alueen&nbsp;(14.4), pohjoisessa ja koillisessa Pielaveden alueen&nbsp;(14.74), kaakossa Tallusjärven valuma-alueen&nbsp;(14.77), ja etelässä ja lounaassa Virmasveden alueen&nbsp;(14.72) vesistöalueet.

### Pääuoma

Rautalammin reitin pääuoma eli päävesistöreitti on kuvailtu tarkemmin omassa artikkelissa (yllä). Tässä esitetään vain vesistöreitin osuutta Nilakan alueella. Vesistöreitin pääreitti saapuu vesistöalueelle Pielavedeltä Säviänvirran kautta, joka laskee Pieni-Nilakkaan ja jatkaa Nilakan yli kaakkoon päin. Siellä se laskee Huuhtajankoskella alkavaa lasku-uomaa pitkin Äyskoskesta Virmaveden alueen (14.72) Rasvankiin. Pääuoman Nilakan alueen osuus on kartasta mitattuna 27 kilometriä .

### Vesistöalueen jako
Kolmannen jakovaiheen alueita ovat seuraavat yhdeksän aluetta tai valuma-aluetta. Sisennys tarkoittaa sitä, että vesistöalue laskee tai yhtyy yläpuoliseen vesistöalueeseen. Samalle tasolle sisennetyt vesistöalueet laskevat kaikki yläpuoliseen vesistöalueeseen esitetyssä järjestyksessä. Lihavoidut linkit kuuluvat Rautalammin pääreittiin :
* →**[[Virmasveden alue]]** (14.72) 
* **Nilakan lähialue** (14.731)  
:* Koutajoen valuma-alue (14.732)
:* Sorojoen valuma-alue (14.739)
:* Kangasjoen valuma-alue (14.733)
:* Sulkavanjoen valuma-alue (14.734)
:* Aittojoen valuma-alue (14.735)
:* Pitkäjoen valuma-alue (14.738)
:* Heinikanpuron valuma-alue (14.737)
:* Jupitinpuron–Saikaankanavan valuma-alue (14.736)
:*←**[[Pielaveden alue]]** (14.74)

### Kanavia, patoja ja vesivoimalaitoksia
Nilakka muodostaa osuuden Päijänteen kanavareitistössä, jota palvelee kaksi kanavaa . Huuhtajankosken ja Äyskosken kiertämiseksi on niiden rinnalle kolmen kilometrin päähän rakennettu kaksi kilometriä pitkä Kolun kanava, jossa on alapäässä yksiportainen sulku . Säviänvirta ohitettiin aikaisemman kapealla kanavalla, jonka korvaa nykyään uudempi kanava Säviänvirran kanava .

Nilakan alueella ei ole vesistöissä patoja tai vesivoimalaitoksia.

## Vesistöalueen rakenne
### Vesistöalueella sijaitsevia pääuoman sivu-uomia
Nilakan alue on osa Rautalammin reittiä, joka on kuvailtu tarkemmin Rautalammin reitin valuma-alueen artikkelissa. Alla on taulukossa ote reitin niistä sivu-uomista, jotka laskevat Nilakkaan.

| colspan=8 style=text-align:left bgcolor=silver| Nilakan yläpuolella sijaitsee Pielavesi, joka laskee Säviänvirran kanavan kautta Pieni-Nilakkaan.

### Muita virtavesiä ja järviä
Nilakan alueella sijaitsee noin 90 vähintään hehtaarin kokoista järveä tai lampea . Nilakan&nbsp;(169&nbsp;km²) lasku-uomaan kuuluvat Huuhtaiskosken ja Äyskosken lisäksi niiden välissä sijaitseva Koskilampi&nbsp;(23&nbsp;ha). Näiden pohjoispuolella olevalle Tukiaisselälle laskevan Koutajoen lähdejärvenä on Koutajärvi&nbsp;(10&nbsp;km²). Järven laskee lisäksi Lamminpuro ja Hetejärvestä&nbsp;(156&nbsp;ha) alkava Myllypuro. Hetejärven valuma-alue on tiheästi ojitettuja ja siihen laskee johto-ojana Kyläpuro. Koutajärveen laskee luoteesta tuleva Honkajoki. Nilakan länsirantaan laskee lyhyt Myllypuro Isosta Ahvenlammesta&nbsp;(51&nbsp;ha). Länsiranta kapenee pohjoisessa Vuonamonlahdeksi, johon laskee muutama virtavesi. Sellaisia ovat Sammalisrantaan laskeva Koirapuro, Hirvilahteen laskeva Hirvipuro ja Tossavanlahden lähelle laskeva Mustapuro ja Kotaperäinen&nbsp;(45&nbsp;ha) laskuoja. Lahden itärantaa laskee Vihtananniemen viereen Patajoki, jonka sivu-uomana on Kultapuro, Viinikkalaan laskee Ylimmäisestä&nbsp;(119&nbsp;ha) alkava Aittojoki, ja edellisestä hieman pohjoiseen Kivipuro. Tossavanlahteen laskee edellisiä suuremmat Kangasjoki ja Sulkavanjoki.

Kangasjoen valuma-alue on yli sata neliökilometriä. Sen pääuoman sivu-uomia ovat Rikkapuro, Hoikanpuro, Mustinpuro, Valkeisuro ja Lotakonpuro, ja jonka latvaosuutta kutsutaan Kivipuroksi. Rikkapuro alkaa Rikkajärvestä&nbsp;(47&nbsp;ha), johon Köykönpuro laskee Kinturista. Hoikanpuron ja Rikkapuron latvaosuudet on yhdistetty Rikkakanavalla. Mustinpuro alkaa Mustinjärvestä&nbsp;(17&nbsp;ha), johon laskee Loukunpuro. Kangasjoki itse alkaa Kangasjärvestä&nbsp;(165&nbsp;ha) ja joen valuma-alueella sijaitsevat myös Öykkö&nbsp;(12&nbsp;ha), Kinturi&nbsp;(133&nbsp;ha) ja Kotijärvi&nbsp;(16&nbsp;ha). Sulkavanjoen valuma-alueen ala on 175 neliökilometriä. Valuma-alueen alin jokiuoma on Sulkavanjärvestä&nbsp;(148&nbsp;ha) alkava Sulkavanjoki. Jokeen yhtyy vasemmalta puolelta Lappajärvestä&nbsp;(7&nbsp;ha) alkava Lappapuro ja oikealta puolelta Koirapuro. Sulkavanjärveen laskevat Korppisesta&nbsp;(182&nbsp;ha) laskeva Korppisjoki ja Kumpusjoki. Korppisjokeen yhtyy kaakosta tuleva Heinäjoki, jonka sivu-uoma on Tiirinpuro. Korppiseen laskevat vielä Kolunpuro ja Kortepuro. Kumpusjoki alkaa Kumpusjärvestä&nbsp;(26&nbsp;ha). Sen alajuoksulla siihen yhtyy laskettujen järvien Taipaleenjoki, jonka latvahaaroja ovat Petäjäpuro ja Mullikonpuro. Kumpusjärveen laskee Yläjoki, jonka sivu-uomia ovat Kortepuro, Kenturapuro ja Särkijärvestä&nbsp;(39&nbsp;ha) alkava Särkipuro. Muita valuma-alueen järviä ovat Lappajärvi&nbsp;(23&nbsp;ha), Keskimmäinen Lahnasjärvi&nbsp;(26&nbsp;ha) ja Ylimmäinen Lahnasjärvi&nbsp;(25&nbsp;ha).

Nilakan pohjoisrantaan Pohjalevänlahteen laskee Matopuro, jonka sivu-uomia ovat Leppäpuro ja Matojärven&nbsp;(27&nbsp;ha) laskuoja. Lahdenpohjukkaan laskee Kärväsjärven&nbsp;(81&nbsp;ha) Kärväspuro Huosaanlammen kautta. Nilakan kaakkoisrannan laskee lyhyiden purojen lisäksi Pitkäjoki. Lyhyitä puroja ovat esimerkiksi Sorolahteen laskeva lyhyt Sorolammesta&nbsp;(16&nbsp;ha) alkava Sorojoki ja Kuusilammesta&nbsp;(11&nbsp;ha) alkava Kuusipuro, Kotalahteen Heinikanjärvestä&nbsp;(192&nbsp;ha) laskeva Heinikanpuro, Likolahteen laskeva ja Ilkonlammesta&nbsp;(17&nbsp;ha) alkava Jupitunpuro, jonka eräs sivu-uoma on Saikaankanava. Näiden ojien alueelta on aikoinaan kuivatettu Hattujärvi ja Saikaa . Saanaslahteen laskeva Pitkäjoki alkaa Pirttijärvestä&nbsp;(2,1&nbsp;km²), ja sen sivu-uomia ovat Hullupuro ja Kaivos. Pirttijärveen laskee pohjoisesta Kumpusesta&nbsp;(101&nbsp;ha) alkava lyhyt Välipuro, ja Kumpuseen laskee vuorostaan Kivipuro. Pirttijärveen laskee Likaslammesta&nbsp;(6&nbsp;ha) alkava Pukarajoki. Pukarajokeen yhtyy etelästä tuleva Sahinpuro, joka alkaa Saarisesta&nbsp;(150&nbsp;ha). Saarisella on useita nimettömiä tulo-ojia eri järvistä. Likaslampeen laskee Likasjoki, jonka yläjuoksulla joen nimeksi on annettu Pieni-Ristisestä&nbsp;(11&nbsp;ha) alkava Ristisenjoki. Likasjoen sivu-uomia ovat oikealta tuleva Aitokanava, sekä oikealta myös tuleva Takunpuro, jonka latvaa kutsutaan Ohenpuroksi. Ristenjoen sivu-uomia ovat Levälammesta&nbsp;(4&nbsp;ha) alkava Leväpuro ja latvahaarana Iso-Laihasta&nbsp;(8&nbsp;ha) alkava Laihanpuro. Pieni-Ristiseen laskee lyhyt Ruostepuro. Muita valuma-alueen järviä ovat Jokijärvi&nbsp;(37&nbsp;ha), Viitajärvi&nbsp;(87&nbsp;ha), Iso Tervajärvi&nbsp;(5&nbsp;ha), Iso-Vehmas&nbsp;(11&nbsp;ha), Pieni Ohenjärvi&nbsp;(13&nbsp;ha), Ohenjärvi&nbsp;(28&nbsp;ha) ja Vehmasjärvi&nbsp;(28&nbsp;ha).

## Huomautukset

## Lähteet