open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Sappeenjärvi

**Sappeenjärvi**  on Pirkanmaalla Pälkäneellä Sappeen kylän lähellä sijaitseva järvi.

## Maantietoa
Järven pinta-ala on 41 hehtaaria ja se on 1,6 kilometriä pitkä ja 750 metriä leveä. Se on Sappeen kylän peltojen ympäröimä. Sen lounaisrannassa on lounaaseen työntyvä lyhyt Taivallahti, jonka eteläpuolella kohoaa jyrkkärinteinen Tulikallio. Se kohoaa yli 25 metriä järven vedenpintaa korkeammalle. Järvellä on kartan mukaan yksi saari, joka sijaitsee järven matalalla osalla. Sen rantaviivan pituus on 4,7 kilometriä, ja rantojen läheisyydessä sijaitsee kymmenisen maatilaa ja muita kiinteistöjä. Rantaan on rakennettu kolme vapaa-ajan asuntoa. Yhdystie 3230 ohittaa järven sen koillispuolelta.

## Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Mallasveden ja Pälkäneveden alueella (35.71), jonka Sappeenjärvenojan valuma-alueeseen (35.716) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 87,6 metriä mpy. Järveen on johdettu muutama lyhyt peltojen kuivatusoja, mutta tärkeimmät tulo-ojat ovat Ison Arajärven laskuoja ja Urkonjärvestä laskeva Honkaoja. Järven oma laskuoja Sappeenjärvenoja laskee Pälkäneveden Jouttesselän Huikonlahteen ja se on vain puoli kilometriä pitkä.

## Historiaa
Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa järven laskujoen varressa sijaitsi Sappeen kylä (”Sappis by”), ja järven ympäristö oli jo tuolloin peltomaata. Honkaojan nimi oli tuolloin Humalanoja, mutta vuoden 1957 peruskartassa vain Honkaojan Ison Kiimasjärven haaraoja oli sen niminen.

## Lähteet
Punkari

**Punkari** on suomalainen sukunimi, joka on muun muassa seuraavilla henkilöillä:

*Antti Punkari (s. 1936), ekonomi ja kaupunginjohtaja
*Jaakko Punkari (s. 1945), metsänhoitaja, yritysjohtaja ja päätoimittaja, metsäneuvos
*Pekka Punkari (s. 1952), valokuvaaja
*Pentti Punkari (s. 1938), painija
*Vesa Punkari (s. 1976), salibandyn pelaaja
*Viljo Punkari (1934−1964), painija, Pentti Punkarin veli.
Visit Finland

**Visit Finland** on Business Finlandin yksikkö, joka toimi nimellä *Suomen [[matkailu]]n edistämiskeskus* 31.12.2014 asti. Se toimii valtakunnallisena matkailualan asiantuntijana ja aktiivisena toimijana ulkomailta Suomeen suuntautuvan matkailun edistämisessä. Visit Finland kokoaa tietoa erityisesti matkailun markkinoinnin sekä tuotteiden ja palveluiden kehittämisen avuksi. Tehtävänä on myös tukea yrityksiä viemään ulkomaille tuotteitansa ja palvelujaan. Visit Finlandin toiminta rahoitetaan valtion budjetista. Visit Finlandin johtajana toimii Kristiina Hietasaari.

## Toimintamalli
Visit Finlandilla ei ole ulkomailla toimistoja. Valituilla kohdemarkkinoilla Visit Finland -tehtäviä hoitavat Business Finlandin toimistoissa nimetyt matkailutoimialan asiantuntijat tai Visit Finland -edustajat. Suomessa painopiste on alueellisen ja teemallisen yhteistyön rakentamisessa ja toimivien yritysverkostojen muodostamisessa. Visit Finland ei tee kotimaanmatkailun edistämistä. Työ- ja elinkeinoministeriö tukee kotimaanmatkailun kehittämistä ja edistämistä myös erilaisten avustusten välityksellä. Ministeriö on tukenut Suoma ry:n koordinoimaa ”100 syytä” matkailla Suomessa -kampanjaa vuosina 2018–2022 valtionavustuksilla.

## Tavoitteet
Visit Finlandin missiona on edistää Suomen kiinnostavuutta kansainvälisesti kestävänä ja houkuttelevana matkakohteena ja edesauttaa yritysten, yritysryhmien ja matkailualueiden kestävää kansainvälistä kasvua.

## Edustus kansainvälisesti
Visit Finlandilla on kansainvälinen edustajaverkosto
* Iso-Britannia
* Espanja
* Ranska
* Saksa (Itävalta, Sveitsi, Alankomaat, Belgia, Luxemburg)
* Yhdysvallat
* Japani
* Kiina
* Korea
* Intia

## Myynnin edistämiskeinot
Markkinoinnin jakelukanavaselvitykseen kuuluvat uudet ja vanhat matkanjärjestäjät. Myyntikäynnit, verkostoitumis- ja myyntitilaisuudet sekä ammattimessut ja -näyttelyt ovat osa myyntistrategiaa. Markkinointi sekä tiedottaminen Suomen matkailualan uutisista matkanjärjestäjille ovat myös tärkeitä.

## Kohderyhmä
Suomen matkailun kohderyhmänä ovat ihmiset, joiden arvoihin sopii matkailu Suomessa. Visit Finland käyttää kohderyhmästä nimeä Modernit humanistit. Kohderyhmään kuuluvat välttävät massaturismia, valitsevat massakohteiden sijaan paikallisia kokemuksia ja suhtautuvat kriittisesti mainontaan.

## Muuta
Vuonna 2015 järjestön julkaisema markkinointivideo Lapista aiheutti kohun, kun saamelaisista annettiin videolla stereotyppinen kuva likaisiin vaatteisiin pukeutuneista villi-ihmisistä, jotka tanssivat laavunuotion äärellä. Saamelaiskäräjien puheenjohtaja Tiina Sanila-Aikio otti kantaa mainosvideon antamaan negatiiviseen kuvaan ja pyysi järjestöä muuttamaan markkinointivideotaan sekä poistamaan alkuperäisen videon jakelusta.

Vuonna 2019 Visit Finland lanseerasi suuren suosion saaneen Rent a Finn -kampanjan, jossa kahdeksan onnellisuusopasta tutustutti kansainvälisiä matkailijoita suomalaisten onnellisuuteen. Rent a Finn -kampanja sai myös menestystä kansainvälisissä kilpailuissa.

## Lähteet
Jem (kirja)

**Jem** on yhdysvaltalaisen Frederik Pohlin tieteisromaani, joka on julkaistu vuonna 1979.

Teos on ollut ehdolla Hugo-, Nebula- ja Locus-palkinnoille.

Teoksessa ihmiset löytävät uuden maailman, jossa asuu useita älyllisiä olentoja, ja vievät keskinäiset kiistansa tähän maailmaan.

## Lähteet
CLC

**CLC** (, lyhenne **CrystaL Clear**) on eteläkorealainen tyttöbändi, joka aloitti viisihenkisenä ryhmänä vuonna 2015. 

## Historia
Yhtye teki debyyttinsä viisihenkisenä ryhmänä vuonna 2015 Cube Entertainmentilla. Yhtyeen alkuperäiseen kokoonpanoon kuuluivat Seunghee, Seungyeon, Yujin, Sorn ja Yeeun.

Vuonna 2016 yhtyeeseen liittyi kaksi uutta jäsentä Elkie ja Eunbin. Elkie jätti yhtyeen helmikuussa 2021. Elkie on kertonut lähdön syyksi yhtiön sanoneen, ettei se enää käyttäisi resursseja yhtyeeseen.
Kesäkuussa 2021 kerrottiin, että Yujin osallistuu *[[Girls Planet 999]]* -ohjelmaan, jonka osallistujista kootaan uusi tyttöryhmä.
Marraskuussa 2021 Sorn lähti Cube Entertainmentilta ja yhtyeestä.
20. toukokuuta 2022 Cube Entertainment ilmoitti, että yhtyeen toiminta loppuu 6. kesäkuuta 2022.

## Jäsenet
* Seunghee (승희) (2015–)
* Seungyeon (승연) (2015–)
* Yeeun (예은) (2015–)
* Eunbin (은빈) (2016–)

### Muut jäsenet
* Yujin (유진) (2015–) (ei aktiivinen jäsen, mukana Kep1er-yhtyeessä)

### Entiset jäsenet
* Elkie (엘키) (2016–2021)
* Sorn (손) (2015–2021)

## Julkaisut
### EP-levyt

**Korealaiset julkaisut**
* *First Love* (2015)
* *Question* (2015)
* *Refresh* (2016)
* *Nu.Clear* (2016)
* *Crystyle* (2017)
* *Free'sm* (2017)
* *Black Dress* (2018)
* *No.1* (2019)

**Japanilaiset julkaisut**
* *High Heels* (2016, julkaistu Japanissa)
* *Chamisma* (2016, julkaistu Japanissa)

## Hyväntekeväisyys
Yhtyeen jäsenet ovat keränneet rahaa hyväntekeväisyyteen katuesiintymisillä jo ennen yhtyeen debyyttiä.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*
Makholma

**Makholma** () on kulmakunta/kylä Porissa. Se sijaitsee Selkämeren rannalla ja muodostuu kolmen kylän Preiviikin, Viasveden ja Kuuminaisten kohtauspisteestä. Maarekisteriin sitä ei ole virallisesti merkitty, mutta merenkulun- ja maakartoissa Makholma on näkyvissä. Ensimmäinen merkintä on 1783 nimellä Mackholmen. Makholma on 18 kilometrin etäisyydellä Porin keskustasta, kaupungin länsilaidalla. Naapurikyliä ovat Viasvesi, Kuuminainen ja Preiviiki. Makholman kylä oli alkujaan Preiviikin kulmakuntaa.

## Lähteet
Louis de Montfort

**Pyhä Louis-Marie Grignion de Montfort** (31. tammikuuta 1673 Montfort-sur-Meu, Ranska – 28. huhtikuuta 1716 Saint Laurent-sur-Sèvre, Ranska) oli ranskalainen roomalaiskatolinen pappi, sääntökuntien perustaja, lähetystyöntekijä ja mariologi. Hän on laatinut esimerkiksi mariaaniset teokset *Secret of Mary* ja *Treatise on True Devotion to the Blessed Virgin.* ja kirjan *[[Ruusukon salaisuus]]*. Paavi Leo XIII julisti hänet autuaaksi 1888 ja paavi Pius XII julisti hänet pyhimykseksi 1947. Hän eli seuraavien 5 paavien hallintoaikoina: Klemens X, (1670–76) autuas Innocentius XI, (1676–89) Aleksanteri VIII, (1689–91) Innocentius XII (1691–1700) ja Klemens XI. (1700–21) Katolisessa kirkossa pyhän Louisin muistopäivää vietetään 28. huhtikuuta eli päivänä jona hän kuoli 43-vuotiaana.

## Elämä
Louis de Montfort syntyi 31. tammikuuta 1673 Montfort-sur-Meussa Ranskassa, ja hänet lähetettiin 12-vuotiaana opiskelemaan jesuiittojen oppilaitokseen Rennesiin, jossa hänellä oli tapana käydä kirkossa ennen ja jälkeen oppituntien. 19-vuotiaana hän meni jalan Pariisiin opiskellakseen teologiaa, antoi matkalla kaikki rahansa köyhille, vaihtoi vaatteita heidän kanssaan ja vannoi pärjäävänsä siitä lähtien vain almuilla. Hänet vihittiin papiksi 27-vuotiaana vuonna 1700, hän perusti vuonna 1703 kongregaation *Daughters of Wisdom* naisille ja 32-vuotiaana vuonna 1705 hän omistautui saarnaamaan ihmisille. Hän saarnasi evankeliumia lukemattomissa kylissä ja oli taitava puhuja. Vuonna 1713 hän perusti lähetystyöntekijäkongregaation *Missionaries of the Company of Mary* ja kuoli noin kolme vuotta myöhemmin 28. huhtikuuta 1716 Saint Laurent-sur-Sèvressä. Pyhä Louis kuoli 28. huhtikuuta 1716

## Lähteet

## Katso myös
* Marian legioona
## Aiheesta muualla
* Pyhän Louis de Montfortin teoksia englanniksi
Donji Kraljevec

**Donji Kraljevec** (, ) on kylä ja kunta Međimurjen piirikunnassa Kroatiassa lähellä Unkarin rajaa.

## Historia

Kylä nimeltä *Kralovecz* mainitaan ensi kerran vuonna 1478 osana Čakovecia. Kylä kuului 1600-luvulla kroatialais-unkarilaisen Zrinskin suvun läänityksiin Kroatian kuningaskunnassa, mutta vuonna 1671 kruunu takavarikoi Peter Zrinskiltä tämän maat. Vuonna 1689 mainitaan katolilaisessa kylässä olleen Maria Magdalenalle pyhitetty kappeli ja hautausmaa. Tuolloin kylässä oli vain 11 taloa. Vuonna 1715 kylässä oli 13 verotusyksikköä (taloutta). Itävallan keisari Kaarle VI eli Unkarin kuningas Kaarle III antoi alueen läänityksenä 25. toukokuuta 1719 Johann Michael von Althannille. Kylän väkiluku alkoi kasvaa voimakkaasti 1700-luvulla ja vuonna 1771 kylässä oli 62 taloa ja 483 asukasta. Vuonna 1791 unkarilainen kreivi  György Festetics osti alueen ja seuraavat 132 vuotta kylä ja sen alue kuuluivat Festetics de Tolnan suvulle.

Kylän historian suurin mullistus oli rautatien rakentaminen vuonna 1860, mikä toi kylään uusia asukkaita. Näistä kuuluisin lienee filosofi Rudolf Steinerin (s. 1861) isä, Itävallan rautateiden lennättäjänä toiminut Johannes Steiner. Kylässä Steinerin syntymäpaikalla on muistolaatta. Vuonna 1889 perustettiin kylän vapaapalokunta.

Vuoteen 1920 asti kylä kuului Unkarin kuningaskunnan Zalan komitaattiin, mutta sen jälkeen siitä tuli uuden Jugoslavian osa. Vuonna 1934 suuri tulipalo hävitti kylää polttaen 108 taloa. Kirkon kunnostamisen ja seurakuntatalon rakentamisen myötä kylästä tuli oma seurakuntansa. Vuosina 1941–1945 kylä kuului jälleen Unkariin, kunnes palautettiin sodan jälkeen Jugoslavialle. Vuonna 1991 Jugoslavian hajotessa ja Kroatian itsenäistyttyä kylästä tuli osa Kroatiaa.

## Väestö

Vuonna 1900 kylän 1&nbsp;366 asukkaasta 1&nbsp;304 oli kroaatteja, 47 unkarilaisia ja 7 saksalaisia. 

Vuonna 1910 asukkaita oli 1&nbsp;672 ja he katsoivat pääasiassa olevansa kroaatteja.

Vuonna 1941 kaikki asukkaat yhtä miestä lukuun ottamatta ilmoittivat olevansa Unkarin kansalaisia.

Vuonna 1991 1&nbsp;653 asukkaasta 1&nbsp;580 ilmoitti olevansa kroaatteja, 12 jugoslaaveja, viisi serbejä, viisi muslimeja, 2 sloveeneja, 2 tšekkejä ja 1 makedonialainen.

Vuonna 2011 kylässä oli asukkaita 1&nbsp;560. Koko kunnassa oli 4&nbsp;659 asukasta, joista kroaatteja oli 98,26&nbsp;%.
Where the Oceans Burn

**Where the Oceans Burn** on Bloodred Hourglassin toinen studioalbumi, joka julkaistiin 9. lokakuuta 2015.

## Kappaleet

## Kokoonpano
;Yhtye
* Jarkko Koukonen – laulu
* Antti Nenonen – soolokitara
* Lauri Silvonen – rytmikitara
* Jose Moilanen – basso
* Jarkko Hyvönen – rummut

;Tuotanto
* Juho Räihä – äänittäjä, miksaaja
* Svante Forsbäck – masteroija (Chartmakers)
* Tuomas Koivurinne – kansikuva

## Arvostelut
* Soundi: 

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* 
*
Brewer

**Brewer** voi tarkoittaa seuraavia:

## Sukunimenä
*Albert Brewer (1928–2017), yhdysvaltalainen lakimies ja poliitikko, Alabaman kuvernööri 1968–1971
*Carl Brewer (1938–2001), kanadalainen jääkiekkoilija ja jääkiekkovalmentaja
*Christine Brewer (s. 1955), yhdysvaltalainen ooppera- ja konserttilaulaja
*Corey Brewer (s. 1986), yhdysvaltalainen koripalloilija
*Eric Brewer (s. 1979), kanadalainen jääkiekkoilija
*Eric Brewer, yhdysvaltalainen tieteilijä, WiLDNet-internetohjelman keksijä
*Evan Brewer (s. 1981), yhdysvaltalainen basisti
*George Reeves, oik. George Keefer Brewer (1914–1959), yhdysvaltalainen näyttelijä
*Graeme Brewer (s. 1958), australialainen uimari
*Jan Brewer (s. 1944), yhdysvaltalainen poliitikko, Arizonan kuvernööri 2009–2015
*Robert Brewer (s. 1939), yhdysvaltalainen taitoluistelija
*Teresa Brewer (1931–2007), yhdysvaltalainen pop- ja jazzlaulaja
*Thomas Mayo Brewer (1814–1880), yhdysvaltalainen luonnontieteilijä

## Muita merkityksiä
* Brewerin–Dobsonin kiertoliike, Maan ilmakehässä tapahtuva kiertoliike
* Brewerin summa, Jacobstahlin summiin liittyvä äärellinen karakteristikasumma.
Marguerite-Marie Alacoque

**Pyhä Marguerite-Marie Alacoque V.H.M** (22. heinäkuuta 1647 L'Hautecour, Ranska – 17. lokakuuta 1690 Paray-le-Monial) oli ranskalainen nunna, roomalaiskatolinen naissääntökuntalainen, neitsyt, näkijä ja pyhimys. Hän on polion, Jeesuksen pyhän sydämen kannattajien, vanhempien menetyksen ja poliopotilaiden suojeluspyhimys. Hänen tunnuksiaan ovat sääntökunnan *Ordo Visitationis Beatissimae Mariae Virginis* puvussa oleva nunna, joka pitelee palavaa sydäntä, sääntökunnan *Ordo Visitationis Beatissimae Mariae Virginis* puvussa oleva nunna, joka polvistuu sydäntään paljastavan Jeesuksen edessä, Jeesuksen pyhä sydän ja sydän. Kerrotaan, että Jeesus Kristus ilmestyi usein pyhälle Margueritelle ja uskoi tälle tehtäväksi levittää hartautta pyhää sydäntään kohtaan. Hän eli seuraavan kuuden paavin hallintokausien aikana: Innocentius X, (1644-55) Aleksanteri VII, (1655-67) Klemens IX, (1667-69) Klemens X, (1670-76) autuas Innocentius XI (1676-89) ja Aleksanteri VIII. (1689-91). Paavi Leo XII julisti hänet kunnianarvoiseksi maaliskuussa 1824, autuas Pius IX julisti hänet autuaaksi 18. syyskuuta 1864 ,ja paavi Benedictus XV julisti hänet pyhimykseksi vuonna 1920. Katolinen kirkko viettää hänen muistopäiväänsä 17. lokakuuta eli päivänä, joka oli hänen kuolinpäivänsä. Hän kuoli 43-vuotiaana.

Roomalaiskatolisessa messussa pyhää Marguarite-Marieta on muistettu seuraavanlaisella latinankielisellä kollehtarukouksella:

## Elämänvaiheita
Pyhän Marguerite-Marie syntyi 22. heinäkuuta 1647. Hän astui nunnaluostariin 25. toukokuuta 1671. Lopulliset valat hän vannoi marraskuussa 1672. Hän alkoi nähdä näkyjä 27. joulukuuta 1673 Hän kuoli 43-vuotiaana 17. lokakuuta 1690

Pyhä Margueriten vanhemmat olivat Claude Alacoque ja Philiberte Lamyn. Tytön ollessa 8-vuotias hänen isänsä kuoli ja hänet lähetettiin klarissalaisten kouluun. Kun hän oli ottanut vastaan ensikommuunion 9-vuotiaana hän harjoitti salaa ankaraa ruumiillista kuritusta, minkä johdosta hän joutui halvaantuneena vuoteenomaksi neljäksi vuodeksi. Hän vannoi valan Neitsyt Marialle, että pyhittäisi itsensä hengelliselle elämälle. Hän kieltäytyi avioliitosta ja astui sääntökunnan *Ordo Visitationis Beatissimae Mariae Virginis* nunnaluostariin Paray-le-Monialissa vuonna 1671. 20-vuotiaasta eteenpäin hän näki ilmestyksiä Kristuksesta ja alkaen 27. joulukuuta 1673 hän näki näkyjä, joissa Jeesus kertoi valinneen hänet levittämään pyhän sydämen hartautta, neuvoi häntä esimerkiksi niin sanotusta yhdeksän perjantain hartaudesta ja pyysi, että pyhän sydänmen juhla otettaisiin käyttöön. Jeesuksen kerrotaan myös antaneen pyhälle Margueritelle niin sanotut kaksitoista lupausta niille, jotka kunnioittavat hänen pyhää sydäntään. Lopulta nainen sairastui ja kuoli 43-vuotiaana 22. heinäkuuta 1647 Paray-le-Monialissa.

## Galleria

File:Die Vision des Herzens Jesu der Seligen Marguerite Marie Alacoque.jpg
File:Corrado Giaquinto - St Margaret Mary Alacoque Contemplating the Sacred Heart of Jesus - WGA8959.jpg
File:HerzJesu mit Droste zu Vischering und MMA.jpg


## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Twelve Promises of Jesus to Saint Margaret Mary
Galadriel Stineman

**Galadriel Stineman** (syntyjään **Margaret Elizabeth Galadriel Stineman**, s. 20. lokakuuta 1990 Cincinnati, Ohio) on yhdysvaltalainen näyttelijä ja malli.

Stineman muutti valmistumisen jälkeen Los Angelesiin ja teki debyyttinsä tanssijana elokuvassa Fame (2009). Hänen läpimurtonsa oli Gwen Tennysonin rooli elokuvassa Ben 10: Alien Swarm (2010). Stineman on ollut mukana suurissa projekteissa vuodesta 2009 lähtien. Hän näytteli Audraa elokuvassa Junkyard Dog (2010) ja Cassidya televisiosarjassa The Middle (2012-2014).

Stineman esitti Ashleytä videopelissä Until Dawn (2015), joka on Supermassive Gamesin kehittämä ja Sony Computer Entertainmentin julkaisema vuorovaikutteinen selviytymiskauhupeli.

## Filmografia

### Pelit
Acoran

**Acoran** on Kanariansaarten Gran Canarian asukkaiden palvoma ylijumala. Hänelle pystytettiin temppeleitä vuorten syrjäisille ja vaikeapääsyisille paikoille, jotka takasivat pyhien temppelien koskemattomuuden. Acoranille uhrattiin päivittäin maitoa, ja sen toivat valkeisiin nahkoihin pukeutuneet neidot.

## Lähteet
* Manfred Lurker: A Dictionary of Gods and Goddesses, Devils and Demons. Routledge & Kegan Paul, 1987. 

### Viitteet
Helsingin hallinto-oikeus

**Helsingin hallinto-oikeus** () on vuonna 1999 perustettu kaksikielinen muutoksenhakutuomioistuin. Helsingin hallinto-oikeuden tuomiopiiriin kuuluvat Uudenmaan maakunnan kunnat. Hallinto-oikeudessa käsitellään tuomiopiirin hallintoriitoja, valituksia, alistuksia sekä hakemuksia koskien viranomaisten päätöksiä. Hallinto-oikeus ratkaisee käsittelyssä, onko annettu päätös lainmukainen. Helsingin hallinto-oikeudessa käsitellään myös koko maan arvonlisävero- ja tullivalitukset.

## Historia
Helsingin hallinto-oikeus perustettiin 1. marraskuuta 1999 voimaan tulleen hallinto-oikeusuudistuksen myötä, jolloin 11 lääninoikeuden tilalle perustettiin 8 alueellista hallinto-oikeutta. Hallinto-oikeusuudistuksen tavoitteena oli että hallinto-oikeuksien käsiteltäväksi tulevat asiat jakautuisivat mahdollisimman tasaisesti tuomioistuinten kesken ja että hallintotuomioistuimissa olisi eri asiaryhmien riittävä asiantuntemus.

## Helsingin hallinto-oikeuden tuomiopiiri
Helsingin hallinto-oikeuden tuomiopiiriin kuuluvat seuraavat kunnat:
* Askola, Espoo, Hanko, Helsinki, Hyvinkää, Inkoo, Järvenpää, Karkkila, Kauniainen, Kerava, Kirkkonummi, Lapinjärvi, Lohja, Loviisa, Myrskylä, Mäntsälä, Nurmijärvi, Pornainen, Porvoo, Pukkila, Raasepori, Sipoo, Siuntio, Tuusula, Vantaa ja Vihti.

Helsingin hallinto-oikeuden tuomiopiirinä voi olla asiaryhmästä riippuen myös koko Suomi.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Helsingin hallinto-oikeuden sivut
*Helsingin hallinto-oikeuden julkaisemia ratkaisuja
Vaasan hallinto-oikeus

**Vaasan hallinto-oikeus** () on vuonna 1999 perustettu muutoksenhakutuomioistuin. Vaasan hallinto-oikeuden tuomiopiiriin kuuluvat Pohjanmaan, Etelä-Pohjanmaan ja Keski-Pohjanmaan maakuntien kunnat. Hallinto-oikeudessa käsitellään tuomiopiirin hallintoriitoja, valituksia, alistuksia sekä hakemuksia koskien viranomaisten päätöksiä. Hallinto-oikeus ratkaisee käsittelyssä, onko annettu päätös lainmukainen. Vaasan hallinto-oikeudessa käsitellään myös koko maan vesilain ja ympäristösuojelulain mukaiset lupa- ja velvoittamispäätökset.

## Historia
Vaasan hallinto-oikeus perustettiin 1. marraskuuta 1999 voimaan tulleen hallinto-oikeusuudistuksen myötä, jolloin 11 lääninoikeuden tilalle perustettiin 8 alueellista hallinto-oikeutta. Vaasan hallinto-oikeus perustettiin yhdistämällä Vaasan lääninoikeus ja Vesiylioikeus. Hallinto-oikeusuudistuksen tavoitteena oli, että hallinto-oikeuksien käsiteltäväksi tulevat asiat jakautuisivat mahdollisimman tasaisesti tuomioistuinten kesken ja että hallintotuomioistuimissa olisi eri asiaryhmien riittävä asiantuntemus.

Vaasan hallinto-oikeuden vaakunan on suunnitellut heraldikko Reijo Helläkoski vuonna 2017.

## Vaasan hallinto-oikeuden tuomiopiiri
Vaasan hallinto-oikeuden tuomiopiiriin kuuluvat seuraavat kunnat:
* Pohjanmaa: Isokyrö, Kaskinen, Korsnäs, Kristiinankaupunki, Kruunupyy, Laihia, Luoto, Maalahti, Mustasaari, Närpiö, Pedersöre, Pietarsaari, Uusikaarlepyy, Vaasa, Vöyri
* Etelä-Pohjanmaa:  Alajärvi, Alavus, Evijärvi, Ilmajoki, Isojoki, Karijoki, Kauhajoki, Kauhava, Kuortane, Kurikka, Lappajärvi, Lapua, Seinäjoki, Soini, Teuva, Vimpeli, Ähtäri
* Keski-Pohjanmaa: Halsua, Kannus, Kaustinen, Kokkola, Lestijärvi, Perho, Toholampi, Veteli

Vaasan hallinto-oikeuden tuomiopiiri ympäristönsuojelulain ja vesilain mukaisissa lupa- ja hallintopakkoasioissa on koko Suomi, lukuun ottamatta Ahvenanmaan maakuntaa.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Vaasan hallinto-oikeuden sivut
*Vaasan hallinto-oikeuden julkaisemia ratkaisuja
Tyler Moss

**Tyler Moss** (s. 29. kesäkuuta 1975 Ottawa, Ontario, Kanada) on kanadalainen entinen jääkiekkomaalivahti. Hän edusti NHL-urallaan neljää eri seuraa: Calgary Flamesia, Carolina Hurricanesia, Vancouver Canuksia ja Edmonton Oilersia.

Moss on Tampa Bay Lightningin toisen kierroksen 29. varaus .

## Lähteet
*
Klorenkyymi

**Klorenkyymi** on yleisnimitys kasvien yhteyttävälle parenkyymisolukolle. Klorenkyymiä on monissa kasvin osissa ja sen sijainnista riippuen se voidaan määritellä tarkemmin, esimerkiksi lehdissä klorenkyymiä ovat usein pylvästylppy ja hohkatylppy. Klorenkyymin solut sisältävät kloroplasteja eli viherhiukkasia ja niiden tehtävänä on yhteyttää eli tuottaa hiiliyhdisteitä auringon valon avulla vedestä ja hiilidioksidista.
Valtion lupa- ja valvontavirasto

**Valtion lupa- ja valvontavirasto** (Luova) oli 1. tammikuuta 2021 perustettavaksi suunniteltu Suomen valtion monialainen virasto, joka olisi hoitanut valtion lupa-, ohjaus- ja valvontatehtäviä. Virastoon oli tarkoitus koota tehtäviä aluehallintovirastoista, ELY-keskuksista, KEHA-keskuksesta, Valvirasta ja Maatalousyrittäjien eläkelaitoksesta. Luovan perustaminen sisältyi Sipilän hallituksen laajaan maakuntauudistukseen, jonka rauettua eduskunnassa myös Luovan perustaminen raukesi. Viraston rakenne sai perustuslakivaliokunnassa osakseen merkittävää asiantuntijakritiikkiä muun muassa erillisen ympäristövalvonnan puuttumisen osalta, mutta valiokunnan mietintö ei koskaan ehtinyt valmistua.

Luova oli tarkoitettu valtakunnalliseksi ja sillä olisi ollut toimipaikka jokaisessa maakunnassa Ahvenanmaata lukuun ottamatta.

Orpon hallituksen valmistelema ja vuoden 2026 alussa toimintansa aloittava Lupa- ja valvontavirasto muistuttaa rakenteeltaan Luovaa.
## Lähteet
Iso Arajärvi (Pälkäne)

**Iso Arajärvi**  on Pirkanmaalla Pälkäneellä Sappeen kylän lähellä sijaitseva järvi, joka sijaitsee Laipanmaan metsäalueen reunalla.

## Maantietoa
Järven pinta-ala on 44 hehtaaria ja se on 1,6 kilometriä pitkä ja 700 metriä leveä. Järvellä on neljään suuntaan työntyvät lahdet. Luoteeseen osoittaa Soukonlahti, itään Hyyrätinlahti, kaakkoon Pitkälahti ja neljäs lahti on mutkallaan luonaaseen. Viimeksi mainitussa on järven luusua. Järven eteläranta on Sappeenvuoren veteen laskevaa rinnettä. Sappeenvuoren laki kohoaa yli 95 metriä järven vedenpinnan yläpuolelle . Pohjois- ja itärannat ovat metsämaata, mutta länsirannolle asti ulottuvat Sappeen kylän peltomaat. Osa Sappeen hiihtokesksen rinteistäkin tulevat rantaan asti Pitkälahdella. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 5,6 kilometriä ja sen rannat ovat osittain rakennettuja. Rannan ympäristössä sijaitsee seitsemän maatilaa ja rannoille on rakennettu yli 20 vapaa-ajan asuntoa. Järven pohjoisrantoja kiertää Metsäkulmalle johtava kylätie. Muut tiet tulevat yhdystieltä 3230.

## Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Mallasveden ja Pälkäneveden alueella (35.71), jonka Sappeenjärvenojan valuma-alueeseen (35.716) järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 97,1 metriä mpy. Järveen on muutama metsien kuivatusoja, mutta merkittävin tulo-oja on Vähästä Arajärvestä tuleva Pikkuoja. Pikkuojaan yhtyy pohjoisesta virtaava Sulunoja, jonka päässä on Iso Saarijärvi. Järven oma laskuoja, jonka luusuassa  alkaa Arakoski, laskee Sappeenjärveen, joka vuorostaan laskee suoraan Pälkäneveteen.

## Historiaa
Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa järven nimi oli vain ”Arajärvi”. Sen rannoille oli torpat raivanneet niittyjä ja peltotilkkuja, mutta järvi olikin vasta tulossa viljelyn piiriin.

## Lähteet
Iso Hirvijärvi (Pälkäne)

**Iso Hirvijärvi**  on Pirkanmaalla Pälkäneellä  sijaitseva järvi, joka sijaitsee Laipanmaan metsäalueella.

## Maantietoa
Järven pinta-ala on 46 hehtaaria ja se on 2,2 kilometriä pitkä ja 750 metriä leveä. Pakkalan karttalehden alueella kallioperä on suurimmaksi osaksi liuskeista kiveä. Siihen on syntynyt jääkauden aikana mannerjäätikön kalliomurroksiin kuluttamia pitkiä ja syviäkin laaksoja, joiden suunta on luoteesta kaakkoon. Eräs tällainen näkyy maastossa kaakossa Läyliän järvestä alkavana ja luoteessa Keljonjärveen päättyvänä murroslinjana. Tähän laaksoon on muodostunut Iso Hirvijärvi, Vähä Hirvijärvi, Vasajärvi, Iso Saarijärvi, Iso Kaakkojärvi, Holtanoja ja sedimenttien peittämänä Keljonjärvi. Järvellä on kartan mukaan kaksi saarta. Sen rantaviivan pituus on 6,1 kilometriä.

## Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Mallasveden ja Pälkäneveden alueella (35.71), jonka Sappeenjärvenojan valuma-alueeseen (35.716) järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 118,8 metriä mpy. Reitin vedet laskevat lopuksi Sappeenjärven kautta Pälkäneveden Jouttesselän Hiukonlahteen.

## Luontoarvoja
Järvi kuuluu Laipanmaan retkeilyreitistöön. Sen itäpään etelärannalla Korpivuoren pohjoisrinteessä sijaitsee hirvenmetsästyksessä käytetty jyrkänne, josta hirvet ajettiin alas järveen. Saman lahden itäpäässä sijaitsee retkireitistön opastaulu. Järven länsipäässä Maijanlahdella sijaitsee entinen Hirvijärven kylä, jonka rakennuskanta on säilytetty hyvässä kunnossa.

## Historiaa
Lähialueen pikkujärvien muodostumishistoria alkaa viimeisen jääkauden lopussa noin 10&nbsp;000 vuotta sitten, kun mannerjäätikkö suli ja paikalle jäi Itämeren Yoldia-vaiheen aikainen saaristo, jonka vedenpinnan korkeus sijaitsi nykyisen 145–150 metrin korkeuskäyrällä. Vapautuneiden alueiden morenimaat huuhtoutuivat rannasta mereen ja aallokko jätti mäkien rinteille rantavoiminen paljastamia kalliopintoja. Järven etelärannat kuuluivat tällaiseen muinaissaareen, jonka ranta alkoi Syväjärveltä ja jatkui Pikku-Kailan ja Kailajärven ohi Isolle Hirvijärvellä. Saari oli kolme kilometriä pitkä ja kaksi leveä, ja siihen kuuluivat Korppivuori, Kylmänkorvenmäki, Vuorenkallio, Haisjärvenmäki, Multivuori ja Toikanvuori. Merenpinta laski nopeasti ja järvet jäivät alueen lähekkäisten kallioisten moreenimäkien välisiin painaumiin, jotka tämän jälkeen alkoivat soistua.

## Lähteet
Iso Teerijärvi

**Iso Teerijärvi**  on Pirkanmaalla Orivedellä sen keskustaajaman vieressä sijaitseva järvi.

## Maantietoa
Järven pinta-ala on 39 hehtaaria ja se on 1,6 kilometriä pitkä ja 550 metriä leveä. Se sijaitsee aivan Oriveden Rovastinkankaan länsipuolella. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 4,0 kilometriä ja sen rannat ovat metsämaata. Sen rannoille on rakennettu yli kymmenen vapaa-ajan asuntoa. Itäpuolella sijaitsevan Rovastinkankaan asuinalueen läntisimmät talot ovat aivan järven itäpään tuntumassa. Vapaa-ajan asunnoille ja talolle tulee tiet Oriveden Kiikanrinteeltä ja Rovastinkankaalta sekä valtatieltä 9. Järven eteläpään ylittää korkeajännitelinja.

## Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Längelmäveden alueella (35.72), jonka Längelmäveden lähialueeseen (35.721) järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 128,5 metriä mpy. Siihen on johdettu seitsemän ojaa, joista Haukijärven laskuoja laskee Teerijärven länsirantaan ja ojitetun Nevasuon kuivatusvesien johto-oja järven pohjoispäähän. Järven oma laskuoja lähtee järven itäpäästä ja se laskee kahden kilometrin päähän Längelmäveden Pappilanselälle Oriveden aseman kohdalla.

## Virkistys
Oriveden keskustaajaman länsipuolella kulkee järvien ympäristössä hiihtolatuja, joista osa poikkeaa järven pohjois- ja etelärannoille.

## Historiaa
Vuoden 1956 peruskartassa järveen tuli vain kaksi ojaa. Toinen oli Haukijärven luontainen laskuoja ja Nevasuolta oli kaivettu yksi lyhyt oja kevätvesiä varten. Silloin oli järven itäpäässä pieni maatila, joka maille perustettiin myöhemmin kalanviljelylaitos. Vuoden 1977 kartassa järven rannoille on ilmaantunut kuusi vapaa-ajan asuntoa. Vasta vuoden 1986 kartoissa on merkitty jälkipainoksena valtatieltä tulevien metsäautoteiden tienlinjaukset.

## Lähteet
Pentojärvi

**Pentojärvi**  on Pirkanmaalla Kangasalla Sahalahden Vähä-Pennon eli Kuhmalahden kirkonkylän lähellä ja Laipanmaan metsäalueella sijaitseva järvi.

## Maantietoa
Järven pinta-ala on 35 hehtaaria ja se on 1,7 kilometriä pitkä ja 500 metriä leveä. Järven itäpuolella sijaitsee pohjois-etelä- suuntainen harju, josta on otettu soraa. Järvellä on kartan mukaan seitsemän saarta. Suurin saarista on yli 200 metriä pitkä ja sen pinta-ala on noin kaksi hehtaaria. Saaressa on kolme vapaa-ajan asuntoa. Toinen saari on 170 metriä pitkkä ja pinta-alaltaan 0,6 hehtaaria. Sekin on asuttu.  Muut saaret ovat pieniä. Sen rantaviivan pituus on 6,0 kilometriä ja se on puoliksi metsämaata ja suomaata. Sen rannoille on rakennettu yli 15 vapaa-ajan asuntoa. Niille johtaa tiet Kuhmalahden kirkonkylältä.

## Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Längelmäveden alueella (35.72), jonka Längelmäveden lähialueeseen (35.721) järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 130,2 metriä mpy. Siihen on johdettu kolme metsäojaa ja sen laskuoja lähtee järven pohjoisrannasta. Laskuoja on johdettu ensin Reentaittaansuon läpi ja sitten se on käännetty Katajakorven läpi Pento-ojaan. Se yhtyy Kuhmalahden kirkonkylällä Karhuojaan ennen sen laskemista Längelmäveden Enonselän Konterkollinlahteen.

## Luontoarvoja
Vesi onkin kirkasta ja väritöntä ja vähähumuksista. Järvi on karu ja koska vesi ei ole kovin hapanta, on järven vesi on luokiteltu erinomaiseksi ja järvi soveltuu myös virkistyskäyttöön erinomaisesti.

## Historiaa
Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa järven nimi on kirjoitettu ”Pendojärvi”. Järven länsipuolelta on piirretty kulkemaan Kuhamlahden kirkonkylältä tuleva ja Korpinemen kylälle menevä maantie. Maantien linjauksesta on käytössä joitakin osia vieläkin. Järven rantaviivassa on eroavaisuuksia nykyiseen järven rantaviivaan. Tämä viittaisi järvenlaskuun, mutta sille väitteelle pitää löytää ensin kirjallisia todisteita. Suurimmassa saaressa on sijaitsee entisten Kuhmalahden ja Sahalahden pitäjien rajapyykki. Vuoden 1957 peruskartassa ei ollut vielä vapaa-ajan asuntoja, mutta eteläisessä saaressa oli rakennus. Vuoden 1977 karttaan oli ilmaantunut kuusi vapaa-ajan asuntoa.

## Lähteet
Löytäneenlahti

**Löytäneenlahti**  on Pirkanmaalla Orivedellä Pääskylän, Västilän ja Attilan kylien välisellä alueella sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.

## Maantietoa
Järven pinta-ala on 68 hehtaaria ja se on 1,6 kilometriä pitkä ja 600 metriä leveä. Se sijaitsee Koljonselän Huhkaimenselän eteläpuolella. Järvellä on kartan mukaan kolme saarta, jotka sijaitsevat samalla rannalla peräkkäin. Saarista suurin on nimeltään Västiluoto. Järven rantaviivan pituus on 4,9 kilometriä ja sen rannat ovat lähes jokaisessa suunnassa peltomaata. Rantaviivan tuntumassa voi sijaita metsäinen suojavyöhyke. Järven lähiympäristössä sijaitsee kymmenen maatilaa ja järven rannoille on rakennettu 14 vapaa-ajan asuntoa. Niille tulee tiet yhdysteiltä 3280, 3281 tai niiltä haarautuvilta muilta kyläteiltä.

## Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueella (35.7) Längelmäveden alueeseen (35.72) , jonka Koljonselän alueeseen (35.722) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 84,2 metriä mpy. Siihen on johdettu seitsemän pelto-ojaa, joista suurin on kaakkoisrantaan laskeva Västilänjoki. Se on Västilänjoen valuma-alueen (35.725) laskujoki, joka saa alkunsa Iso-Löytänestä (891 hehtaaria). Löytäneenlahti laskee Käkisalmen kautta Koljonselän Huhkaimenselällä Hevosniemensalmeen.

## Historiaa
Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa Käkisalmi on kauttaaltaan leveä salmi ja kartan mukaan Löytäneenlahti on Koljonselän aito lahti. Längelmäveden ja samalla Koljonselän vedenpinta aleni vuoden 1830 Kaivannon kanavan tapaturmassa. Vanhassa kartassa tämän tapahtuman vaikutukset eivät näy, sillä se on piirretty käyttäen pohjatietoina tapaturmaa edeltäviä pitäjänkarttoja. Sama tilanne on kuitenkin havaittavissa Anders Colleenin vuonna 1752 piirtämästä pitäjänkartasta. Myöhemmin alentunut vedenpinta on kaventanut Käkisalmea ja se on siitä lähtien alkanut kasvaa umpeen.

Vuoden 1864 Senaatin kartastossa sekä järven rannat että jokien ja ojien varret on raivattu niityiksi ja ylemmät alueet peltoalueeksi. Järven ympärillä sijaitsevat Attilan, Pääskylän ja Puharilan ryhmäkylät, joiden ympärillä pellot sijaitsivat. Vuoden 1930 pitäjänkartassa järven ympäristön peltoala on saman suuruinen kuin nykyään, mutta rantojen tuntumassa on edelleen joitakin niittyjä. Nämä otetaan viljelykäyttöön myöhemmin.

Vuoden 1957 peruskartassa järven ympärillä on nykyistä enemmän peltomaata. Käkisalmen suulle on vuoden 1977 karttaan ruopattu veneilyä varten oma kanava, joka on edelleen nykykartoissa näkyvissä.

## Lähteet
Raikunjärvi

**Raikunjärvi**  on Pirkanmaalla Kangasalan Raikussa sijaitseva järvi.

## Maantietoa
Järven pinta-ala on 38 hehtaaria ja se on 1,5 kilometriä pitkä ja 400 metriä leveä. Se sijaitsee Vehoniemenharjun itäpuolella Pälkäneveden lahden Heposelän ja Naistenlinnan välissä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 3,6 kilometriä ja sen rannat ovat metsämaata paitsi etelässä, jossa sen metsäiset rinteet kuuluvat harjujaksolle. Sen lähiympäristössä sijaitsee kuusi maatilaa ja sen rannaoille on rakennettu yli 20 vapaa-ajan asuntoja. Niille tulee tiet valtatieltä 12 tai yhdystieltä 13988.

## Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Längelmäveden alueella (35.72), jonka Längelmäveden lähialueeseen (35.721) järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 90,4 metriä mpy. Siihen laskee yksi merkittävä oja Pihkonsuolta. Järven laskuoja lähtee sen länsipäästä ja se laskee Längelmäveden Heposelkään.

## Historiaa
Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa järven nimi oli ”Kaukojärvi”. Raikkun kylä sijaitsi kartassa järven ja Heposelän välisellä kannaksella. Järven länsipäässä sijaitsi vielä pienempi lampi, jolle ei kartassa ole nimeä. Se on nykyään laskettu puoliksi pelloksi ja suoksi. Samassa yhteydessä lienee myös Raikunjärvi laskenut, mutta sen todistamiseksi tulisi siitä löytää dokumentit. Vuoden 1957 peruskartassa järveä kutsuttiin Kyläjärveksi, mutta seuraavassa vuoden 1977 kartassa sen nimi oli muutettu nykyiseksi.

## Lähteet
Rajalahti (järvi Orivedellä)

**Rajalahti**  on Pirkanmaalla Orivedellä Naappilan kylässä sijaitseva järvi.

## Maantietoa
Järven pinta-ala on 61 hehtaaria ja se on 1,6 kilometriä pitkä ja 800 metriä leveä. Se sijaitsee kolmen kylän peltojen ympäröimänä Längelmäveden Pappilanselän lounaispuolella ja siellä Koivulahden eteläpäuolella. Järvellä on yhtenäinen järvenselkä eikä sillä ole kartan mukaan saaria. Sen lähiympäristö on alavaa maata, mutta järveltä näkyy kaksi mäkeä. Koillispuolella kohoaa Mustavuori, jonka laki kohoaa 38 metriä vedenpintaa korkeammalle. Lounaisrantaan laskee Rajavuoren rinteet. Rajavuori kohoaa yli 50 metrin korkeuteen. Etelässä peltojen takana kohoavat Korvenvuorenkalliot, jotka nousevat jopa 100 metriä järveä korkeammalle. Rajalahden rantaviivan pituus on 4,4 kilometriä ja sen rannat ovat lähes kokonaan peltomaata. Järven lähiympäristössä sijaitsee yli 10 maatilaa ja rannoille on lisäksi rakennettu yli 10 vapaa-ajan asuntoa. Niille tulee tiet, jotka haarautuvat kantatieltä 58.

## Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Längelmäveden alueella (35.72), jonka Längelmäveden lähialueeseen (35.721) järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 84,2 metriä mpy. Järveen on johdettu kuusi ojaa. Niistä yksi on  Aarninkaisen laskuoja, joka laskee Matkaanlahteen.

## Historiaa
Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa monet järven rannoista olivat peltomaata tai niittyjä. Järven nimi oli kirjoitettu karttaan ruotsiksi: ”Rajalaks”. Napialan kylä sijaitsi lahden luoteispuolella ja Rajalahden kylä sen itäpuolella. Kansalta Orivedelle kulkevat tie seurasi silloin nykyistä linjaustaan. Jo vuoden 1956 peruskartassa oli Rajavuoren rinteille rakennettu vapaa-ajan asuntoja.

## Lähteet
Junkinlahti

**Junkinlahti**  on Pirkanmaalla Orivedellä Längelmäen kirkonkylässä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.

## Maantietoa
Järven pinta-ala on 33 hehtaaria ja se on 2,5 kilometriä pitkä ja 300 metriä leveä, mutta järvi on yleensä paljon kapeampi. Järvellä on kaksi järvenosaa, joita yhdistää keskellä Lilvansalmi, ja sen itäosaa kutsutaan Lepolahdeksi ja länsiosaa Junkinlahdeksi. Junkinlahti on myös järven virallinen nimitys. Lilvansalmi on kasvillisuuden rehevöitymisen vuoksi ruopattu. Jyrkimmät rannat ovat järven etelärannat, missä Mustikkakallion rinteet putoavat suoraan järveen. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 6,5 kilometriä ja sen rannat ovat puoliksi peltomaata ja metsämaata. Järven asutus on haja-asutusta, josta vajaa kymmenen on maatiloja. Järven eteläpuolelta kulkee yhdystie 3281 ja pohjoispuolelta muita kyläteitä, joista haarautuvat järven asutuksen luo vievät tiet.

## Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueella (35.7) Längelmäveden alueeseen (35.72) , jonka Koljonselän alueeseen (35.722) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 84,3 metriä mpy. Siihen on johdettu muutama metsä- ja pelto-oja. Eniten vettä tulee järveen Pitkäveden lasku-uomasta, jota kutsutaan Hernesalmeksi. Järven lasku-uoma on Hakosalmi, joka on kasvillisuuden valtaamana ruopattu auki. Se laskee Koljonselän Kirjaanselällä Kirkkolahteen.

## Historiaa
Senaatinkartta vuodelta 1864 näyttää Koljonselällä tilanteen, jossa vedenpinta on nykyistä korkeammalla. Koljonselän vedenpinta laski huomattavasti vuonna 1830 tapahtuneessa Kaivannon kanavan tuhoutumisessa ja Koljonselän kapeikkoja on saatettu ruopata senkin jälkeen. Kartassa kuvataan tilanne, jossa Hakosalmi on nimensä mukaisesti leveä salmi ja Henesalmessakin on pieni saari. Kirkkolahtikin on avovetta ja sillä oli toinenkin purkautumisaukko pohjoiseen. Tämä selittää Riihisaaren ja Kuivasaaren nimet, vaikka ne ovat nykyään samaa niemeä. Junkinlahti on nimensäkin mukaisesti ollut aikaisemmin Koljonselän lahti. Vuoden 1964 kartassa rannoille oli raivattu niittyjä ja vain korkeimmilla kohdilla on peltoja. Pitäjänkartassa vuodelta 1930 järven lähiympäristön viljelyala on kasvanut, mutta rannoilla on vesijättömailla runsaasti niittyjä. Kylän maatilat ovat raivanneet korkeimmilta mäiltä viljelyyn sopivat alueet ja kun vielä niityt otetaan myöhemmin viljelyyn, on saavutettu se tilanne, mikä nähdään seuraavassa vuoden 1957 kartassa. Näin voimakas viljely ei ole voinut olla vaikuttamatta voimakkaasti järven ravinnetilanteeseen.

Vuoden 1957 peruskartassa itäpään nimenä oli Kirvespohjanlahti ja Lilvansalmen pohjoispuolen lahtea kutsuttiin Junkkilahdeksi. Vuoden 1977 kartassa nimet ovat nykyiset.

## Lähteet
Pitkävesi (Orivesi, Längelmäki)

**Pitkävesi**  on Pirkanmaalla Orivedellä Längelmäen kirkonkylän lähellä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.

## Maantietoa
Järven pinta-ala on 51 hehtaaria ja se on 2,1 kilometriä pitkä ja 900 metriä leveä. Tämä on järven levein kohta, mutta yleisesti se on paljon kapeampi. Sillä on kolmikärkisen haarukan muoto ja sen varsi työntyy 1,4 kilometriä pitkänä lahten koilliseen päin. Haarukan kaakkoinen lahti on Rankuanlahti, joka jää Kakkoniemen taakse, ja läntinen lahti jää Omenaniemen taakse. Niemien välissä sijaitsee lyhyt ja kapea lahti, joka on Hernesalmen luusua. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 7,0 kilometriä ja sen rannat ovat metsämaata, jonka katkaisevat peltopalstat. Järven rantojen rinteet ovat paikoi jyrkät, vaikka ne eivät nousekkaan kovin korkealle. Järven lähiympäristössä sijaitsee viisi maatilaa ja sen rannoille on rakennettu alle 20 vapaa-ajan asuntoa. Niille tulee tiet yhdystieltä 3281 haarautuvilta kyläteiltä.

## Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueella (35.7) Längelmäveden alueeseen (35.72), jonka Koljonselän alueeseen (35.722) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 84,3 metriä mpy. Siihen on johdettu kolme metsäojaa ja niiden lisäksi järveen laskee kaksi luontaista puroa. Koillisesta järven koillislahteen laskee Tunkelonlahti Kartiskasalmea myöten ja saman lahden suuhun laskee Myllyoja, joka on Syväjärven laskuoja. Syväjärvestä on Pitkäveteen 7,5 metrin pudotus. Järven lasku-uoma on Hernesalmi, joka on vain 70 metriä pitkä, ja joka laskee Junkanlahteen. Salmen molemmilla puolilla olevien järvien vedenpinnat ovat samalla korkeudella.

## Historiaa
Vanhassa vuonna 1864 julkaistussa Senaatinkartassa erottuu järven rannoilta vain niittyjä. Koljonselän vesi oli tuolloin paljon nykyistä korkeammalla. Se lasku Kaivannon kanavan tapahturmassa vuonna 1830 reippaasti ja Koljonselän vedenpintaa on voitu laskea lasku-uoman perkauksilla myöhemminkin. Ennen vedenpinnan alentumista voidaan Pitkävettä pitää Koljonselän lahtena. Hernesalmi oli leveä ja siihen mahtui silloin myös saari. Vesijättömaat otettiin niityiksi ja myöhemmin viljelyyn. Kun asutus laajeni myös Pitkäveden puolelle, raivattiin pelloiksi ensin korkeat maat ja rantaniityt otettiin viljelyyn vasta 1930-luvun jälkeen. Peltojen järveen viettävät rinteet ovat kuljettaneet ravinteita veteen varsin runsaasti.

Vuoden 1957 peruskartassa peltoala on hieman laajempi kuin 1930-luvun tilanteessa. Rannalle on rakennettu kaksi vapaa-ajan asuntoa, jotka lisääntyivat nykyiselleen vuoden 1977 kartan julkaisuun mennessä.

## Lähteet
Syväjärvi (Jämsä, Längelmäki)

**Syväjärvi**  on Keski-Suomessa Jämsän ja Oriveden rajalla ja Längelmäen kirkonkylän lähellä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.

## Maantietoa
Järven pinta-ala on 140 hehtaaria eli 1,4 neliökilometriä ja se on 2,2 kilometriä pitkä ja 1,4 kilometriä leveä. Järven keskellä sijaitsee etelästä pohjoiseen työntyvä Tuloksaniemi, joka tekee järvestä U-kirjainen muotoisen. Tulokasniemestä työntyy kaakkoon päinkapea Kinnasniemi, joka yhdessä Ritoniemen kanssa eristävät 100 metriä leveän salmen taakse lahden. Lahden rannalla sijaitsee Syväjärven kylä. Ritoniemen pohjoispuolella on Kuvaslahti. Tulokasniemen länsipuolella sijaitsee Salkkilahti ja sen vastarannalla lounaassa on Varislahti. Lahtien välissä sijaitsee Istunnaissaari, jonka pinta-ala on alle hehtaarin. Järven rannoille alskee kolme huomattavaa mäkeä. Mustikkavuoren rinteet laskevat Varislahteen. Mäen huippu kohoaa 56 metriä vedenpintaa korkeammalle. Ritavuoren rinteet ovat kaakkoislahden rannoilla, mutta Kuvasvuori kohoaa kauempana rannasta. Sen voi kuitenkin nähdä järveltä.

Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Järven tilavuudeksi on saatu 9,8 miljoonaa kuutiometriä eli 0,0098 kuutiokilometriä. Sen keskisyvyys on 7,0 metriä ja suurin syvyys on 19,7 metriä. Syvin kohta sijaitsee Tulokasniemen pohjoispuolella. Järvessä on neljä muutakin syvännettä. Kinnasniemen takana on 8,7 metriä syvää, Kuvaslahdella yli 15 metriä, Salkki- ja Varislahdella yli 12 metriä ja niistä hieman pohjoiseen myös yli 12 metriä syvää.

Sen rantaviivan pituus on 10,1 kilometriä ja sen rannat ovat puoliksi metsämaata ja peltomaata. Pellot sijaitsevat Jämsän puolella. Järven lähiympäristössä on yksitoista maatilaa ja järven rannoille on rakennettu noin 30 vapaa-ajan asuntoa. Niille tulee tiet yhdystieltä 3281 tai siitä haarautuvalta kylätieltä, joka kulkee Tunkelon kautta Längelmäen kirkonkylälle. Järvestä jää alle neljäsosa Oriveden puolelle. Raja kulkee Mustikkavuoren huipulta lähes pohjoiseen niin, että saari jää Jämsälle.

## Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueella (35.7) Längelmäveden alueeseen (35.72), jonka Koljonselän alueeseen (35.722) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 91,8 metriä mpy. Siihen on johdettu muutama lyhyt metsä- tai pelto-oja. Järven laskuoja on Myllyoja, joka laskee 1,2 kilometrin päässä Pitkäveteen. Järvien välinen korkeusero on 7,5 metriä.

## Lähteet
Valkeajärvi (Jämsä, Eväjärvi)

**Valkeajärvi**  on Keski-Suomessa Jämsän Eväjärven lähellä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.

## Maantietoa
Järven pinta-ala on 111 hehtaaria eli 1,11 neliökilometriä ja se on 2,7 kilometriä pitkä ja 800 metriä leveä. Se sijaitsee Eväjärven eteläpuolella valtatien 9 ja Orivesi–Jyväskylä-rautatien välissä. Valtatie on rakennettu Hietalahden yli niin, että se katkeaa omaksi altaakseen. Rummakkopohjan itäranta on jäänyt tiepenkereen alle ja sen eteläpuolella valtatie on kaivettu Murhavuoren rinteeseen. Länsirannalla kulkee rautatie, jonka linjaus leikkaa järven yli kolmessa kohtaa. Rautatien taakse jää kussakin kohdassa pieni vesiallas.

Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Järven tilavuudeksi on saatu 11 miljoonaa kuutiometriä eli 0,011 kuutiokilometriä. Sen keskisyvyys on 10,0 metriä ja suurin syvyys on 35,5 metriä. Syvin kohta sijaitsee järven pääsyvänteessä Rummakkopohjan kohdalla keskellä järveä. Syvänteen 20-metrinen syvyyskäyrä on kilometrin pituinen. Hietalahden suulla on 19 metriä syvää ja järven lounaispäässä on yli 13-metrinen erillinen syvänne. Järvessä on kaksi nimetöntä saarta järven eteläosassa sijaitsevalla matalikolla, joka erottaa syvänteet toisistaan. Toinen saarista on pinta-alaltaan yli aarin kokoinen.

Järven rantaviivan pituus on 8,2 kilometriä ja sen rannat ovat metsämaata. Järven lähiympäristössä on kolme pientä maatilaa, joilla on pienet peltopalstat. Järven pohjoispäässä seututien 343 takana on saha. Rannoille on rakennettu yli 15 vapaa-ajan asuntoa. Niille tulee tiet seututieltä, valtatieltä tai yhdystieltä 14307.

## Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueella (35.7) Längelmäveden alueeseen (35.72), jonka Koljonselän alueeseen (35.722) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 115,7 metriä mpy. Siihen on johdettu lähes kymmenen metsäojaa. Pohjoispäässä oja on yhteinen Lankajärven kanssa, Rummakkopohjaan laskee Murhajärven kaivettu laskuoja, Hietalahteen laskee Kalliojärven oja ja saarten kohdalle länsirantaan laskee Lapinjärven laskuoja. Valkeajärvi laskee Vähään Valkeajärveen 40 metriä pitkää oja pitkin. Järvi kuuluu samaan vesireittiin, jonka muodostuu peräkkäisten järvien ketjusta: Valkeajärvi, Vähä Valkeajärvi, Karttianjärvi, Liivesjärvi, Sulunjärvi, mikä laskee lopuksi Koljonselän Säkin Oinaspohjan lahteen.

## Historiaa
Vuoden 1965 peruskartassa on piirretty useita mökkejä järven rannoille ja seuraavissa kartoissa niiden lukumäärä kasvaa.

## Lähteet