Avaruusasema

**Avaruusasema** on avaruusalus, joka on suunniteltu miehistön pitkäkestoiseen asumiseen kiertoradalla. 

Tähän mennessä rakennetut avaruusasemat ovat sijainneet Maan matalilla kiertoradoilla eli 200&ndash;400 kilometriä merenpinnasta. Toistaiseksi yksittäinen avaruuslentäjä on asunut avaruusasemalla enintään alle 2 vuotta kerrallaan.

Avaruusasemilla ei ole suurta työntövoimaa tuottavia raketteja, mutta useita pienempiä raketteja aluksen ratakorkeuden ja asennon säätämiseen tarvittaessa. Avaruusasemat ovat suurimpia ihmisen rakentamia avaruusaluksia. 

Maata on kiertänyt kaikkiaan 10 miehitettyä avaruusasemaa. Ensimmäinen niistä oli Neuvostoliiton Saljut 1, joka lähetettiin matkaan 1971 . Tällä hetkellä maata kiertää kaksi avaruusasemaa:  

* Kansainvälinen avaruusasema ISS on ollut asutettu vuodesta 2000 lähtien ja kuljettanut siitä lähtien mukanaan seitsemän hengen miehistöä. Miehistön komentaja on tanskalainen Andreas Mogensen.
* Kiinalainen Tiangong-asema. Tiangongin ensimmäinen moduuli vietiin radalleen 29. huhtikuuta 2021. Asema sai ensimmäiset asukkaansa  17. kesäkuuta 2021. Asema valmistui lokakuussa 2022.

## Avaruusasemat

(*päivämäärät ovat niitä, jolloin asemat olivat miehitettyjä*)

***[[Saljut]]**-avaruusasemat (Neuvostoliitto, 1971–1986)
****[[Saljut 1]]** (1971, 1 miehistö ja 1 epäonnistunut telakointi)
****[[Saljut 2]]/[[Almaz]]** (1973, rikkoontui pian laukaisun jälkeen)
****[[Cosmos 557]]** (1973, putosi maahan 11 päivää laukaisun jälkeen)
****[[Saljut 3]]/Almaz** (1974, 1 miehistö ja 1 epäonnistunut telakointi)
****[[Saljut 4]]** (1975, 2 miehistöä)
****[[Saljut 5]]/Almaz** (1976–1977, 2 miehistöä ja 1 epäonnistunut telakointi)
****[[Saljut 6]]** (1977–1981, 16 miehistöä (5 pitkäkestoista, 11 lyhytkestoista ja 1 epäonnistunut telakointi)
****[[Saljut 7]]** (1982–1986, 10 miehistöä (6 pitkäkestoista, 4 lyhytkestoista ja 1 epäonnistunut telakointi)

***[[Skylab]]**-avaruusasema (USA, 1973–1974, 3 miehistöä)

***[[Mir]]**-avaruusasema (Neuvostoliitto/Venäjä, 1986–2000, 28 pitkäkestoista miehistöä)

***[[Kansainvälinen avaruusasema]] (ISS)** (Yhdysvallat, Venäjä, Japani, ESA, Kanada, Brasilia, Italia 2000–, 22 pitkäkestoista miehistöä (tähän mennessä )). Avaruusasemista vain ISS on tällä hetkellä (kesäkuu 2011) käytössä ja kiertoradalla. Sen valmistus alkoi 1996 ja saatettiin päätökseen toukokuussa 2011. 

*Kiinan avaruushallinto testaa miehittämättömällä lennolla kansallista **[[Tiangong]]-avaruusasemaansa** alkaen 30. syyskuuta 2011.

*Intian avaruusjärjestö on aloittanut kehitystyön omaa avaruusasemaansa varten. Iran on ilmaissut aikeensa miehitettyihin lentoihin. Nigerian lausunnot miehitetyistä lennoista ovat sen nykyhetken avaruuslennon kokemuksiin nähden ylimitoitettuja. 

### Miehitettyinä olleet avaruusasemat

### Avaruusasemien miehittämättömät huoltoalukset

#### Nykyin käytössä olevat rahtialukset
* HTV – Japanin JAXAn kehittämä ISS-avaruusaseman huoltoalus.
* Progress – Saljut, Mir ja ISS-asemien huoltoalukset. Progress-alus toteutettiin Neuvostoliitossa ja Venäjän avaruusjärjestö on jatkanut sen käyttöä.
* SpaceX Dragon - Yksityinen SpaceX-yhtiön suunnittelema huoltoalus. Alus aloitti kaupallisen liikenteen Kansainväliselle avaruusasemalle lokakuussa 2012. Dragon on tällä hetkellä ainoa rahtialus, joka kykenee palaamaan maan pinnalle ja siten palauttamaan maahan mm. tutkimustuloksia ja korjattavaksi tarkoitettua kalustoa. Kapselin miehitetty malli teki miehittämättömän koelennon asemalle keväällä 2019.
* Cygnus

#### Entisiä huoltoaluksia

* ATV – ISS-avaruusaseman huoltoalus, joka on ESAn toteuttama. Ensilento suoritettiin vuonna 2008. Uusia ATV-lentoja ei ole suunnitteilla
* Avaruussukkula

### Fiktio ja tiede
Elokuvissa on 1920-luvulta lähtien ja televisiosarjoissa 1950-luvulta lähtien tullut tunnetuksi suuri joukko kuvitteellisia avaruusasemia, kirjallisuudessa jo 1800-luvun jälkipuolella. 

Venäläinen tutkija Konstantin Tsiolkovski laati ensimmäisen tieteellis-teknisen kuvauksen avaruusasemasta 1800-luvun lopulla.

## Lähteet

## Aiheesta muualla