open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Pierre Lemaitre

**Pierre Lemaitre** (s. 19. huhtikuuta 1951 Pariisi) on ranskalainen kirjailija ja käsikirjoittaja. 

Lemaitre sai vuoden 2013 Goncourt-palkinnon historiallisesta romaanistaan *[[Näkemiin taivaassa]]*. Hänen aiempi tuotantonsa käsittää etupäässä dekkareita. Vuonna 2017 Suomen Dekkariseura myönsi hänelle Vuoden johtolankapalkinnon.

Lemaitre on työskennellyt aiemmin kirjallisuuden opettajana, mutta toimii nykyään vapaana kirjailijana.

## Teokset
### Verhœven-sarja
* *Travail soigné*, Éditions du Masque, 2006 
* *Alex*, 2011 
* *Les Grands Moyens*, SmartNovel, 2011 
* *Sacrifices*, Albin Michel, 2012 
* *Rosy & John*, Le Livre de Poche Thrillers, 2013 

### Sotien välisen ajan trilogia
* *Au revoir là-haut*, 2013 
* *Couleurs de l'incendie*. Albin Michel, 2018 ); réédition en version audio lue par l'auteur, 2 disques compact audio (16 h 30 min), Audiolib, janvier 2018 
* *Miroir de nos peines*, Albin Michel, 2020  

### Suuri maailma - sarja
* *Le Grand Monde,* Calmann-Lévy, 2022
* *Le Silence et la Colère,* Calmann-Lévy, 2023

### Muut romaanit
* *Robe de marié*, Calmann-Lévy, 2009 
* *Cadres noirs*, Calmann-Lévy, 2010 
* *Trois jours et une vie*, 2016 

### Suomennetut teokset
;Verhœven-sarja
* *Irène* (*Travail soigné*),  suomentaja  Sirkka Aulanko. Minerva, 2016  Trilogie Verhœven 1
* 
* *Rosie* (*Rosy & John*), suomentaja Susanna Hirvikorpi. Minerva, 2017  Trilogie Verhœven 4 
* *Camille* (*Sacrifices*), suomentaja Sirkka Aulanko. Minerva, 2016 

;Sotien välisen ajan trilogia
* 
* *Tulen varjot* (*Couleurs de l'incendie*), suomentaja Susanna Hirvikorpi. Minerva, 2018 
* Tuhon lapset (*Miroir de nos peines), suomentaja Susanna Hirvikorpi. Minerva, 2020* 

;Muut romaanit
* *Silmukka* (*Trois jours et une vie*), suomentaja Susanna Hirvikorpi. Minerva, 2017 
* *Verihäät* (*Robe de marié*), suomentaja Kaila Holma. Minerva, 2018 
* *Petoksen hinta* (*Cadres noirs*), suomentaja Kaila Holma. Minerva, 2019 

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Pierre Lemaitre, Ruumiin kulttuuri 1/2017 s. 11–
FS Étendard (1868)

**Étendard** oli Ranskan laivaston vuonna 1868 vesillelaskettu Chacal-luokan tykkivene.

## Valmistus

Alus tilattiin Bordeaux'stä Chantiers de l'Océanilta ja sen köli laskettiin 10. joulukuuta 1867. Alus laskettiin vesille 17. elokuuta 1868 ja se otettiin palvelukseen vielä samana vuonna lokakuussa.

## Palvelus
*Étendard* poistettiin alusluettelosta 16. toukokuuta 1892.

## Lähteet
*

### Viitteet
FS Fanfare (1868)

**Fanfare** oli Ranskan laivaston vuonna 1868 vesillelaskettu Chacal-luokan tykkivene.

## Valmistus

Alus tilattiin Bordeaux'stä Chantiers de l'Océanilta ja sen köli laskettiin 12. marraskuuta 1867. Alus laskettiin vesille 24. elokuuta 1868 ja se otettiin palvelukseen 4. elokuuta 1869.

## Palvelus
*Fanfare* poistettiin alusluettelosta 25. lokakuuta 1890.

## Lähteet
*

### Viitteet
FS Oriflamme (1868)

**Oriflamme** oli Ranskan laivaston vuonna 1868 vesillelaskettu Chacal-luokan tykkivene.

## Valmistus

Alus tilattiin Bordeaux'stä Chantiers de l'Océanilta ja sen köli laskettiin vuonna 1867. Alus laskettiin vesille elokuussa 1868.

## Palvelus
*Oriflamme* poistettiin alusluettelosta 30. joulukuuta 1884.

## Lähteet
*

### Viitteet
Gisekiaceae

**Gisekiaceae** on pieni, yhden suvun (*Gisekia*) käsittävä kasviheimo koppisiemenisten Caryophyllales-lahkossa, johon muun muassa kohokkikasvit (Caryophyllaceae) kuuluvat.

## Tuntomerkit
Kasvit ovat maanmyötäisiä yksi- tai lyhytikäisiä monivuotisruohoja, joiden sekundaarisesta kasvusta vastaavan jälsisolukon rakenne on koppisiemenisille tavanomainen. Kasvien yhteyttämistyyppi on tavanomaisesta poikkeava, ns. C<sub>4</sub>-yhteyttäminen. Lehdet ovat vastakkaisesti. Kukinto on kaksihaarainen viuhko (dikaasio) tai lähes sarjamainen. Kukissa on viisi tai 10–15 hedettä, jotka sijaitsevat vuorottaisesti kehälehtiin nähden. Erillisiä emejä on 3–15, tavallisesti viisi, ja kussakin niissä on yksi lyhytvartinen siemenaihe. Hedelmä koostuu hedelmyksistä (merikarpeista), jota ovat pinnaltaan sileitä, kuvioisia tai siivellisiä. Hedelmän suojana on laajentunut verhiö. Kromosomiluku n = 9.

## Levinneisyys
*Gisekia* kasvaa Saharan eteläpuolisessa Afrikassa, Etelä-Aasiassa ja Madagaskarilla lähisaarineen.

## Luokittelu
Gisekiaceae kuuluu Centrospermae-ryhmässä kladiin, jossa ovat myös heimot Sarcobataceae, Phytolaccaceae (kermesmarjakasvit), Rivinaceae ja Nyctaginaceae (ihmekukkakasvit). Kladin ominaisuuksia ovat yksi lyhytvartinen siemenaihe kussakin emilehdessä, verhiön ja heteenpalhojen säilyminen hedelmässä, siemenet eivät toimi leviäiminä ja viherhiukkasen genomin eräät piirteet. Kladin sisäiset suhteet ovat vielä hieman epävarmoja. Ihmekukka- ja kermesmarjakasvien monofyleettisyys ei ole aivan varmaa, sen sijaan *Gisekia* näyttää vahvasti olevan rinnakkainen kehityshaara muulle kladille.

Heimon ainoassa suvussa *Gisekia* on yhdestä seitsemään lajia. Nykyisin tunnustetut lajit eivät ole monofyleettisiä.

### Lajit
*Gisekia*-lajit:
* *[[Gisekia africana]]* (Lour.) Kuntze	
* *[[Gisekia diffusa]]* M.G.Gilbert
* *[[Gisekia haudica]]* M.G.Gilbert
* *[[Gisekia paniculata]]* Hauman
* *[[Gisekia pharnaceoides]]* L.
* *[[Gisekia polylopha]]* M.G.Gilbert
* *[[Gisekia scabridula]]* M.G.Gilbert

## Lähteet
* Stevens, P. F. (2001 onwards). Angiosperm Phylogeny Website. Version 12, July 2012 [and more or less continuously updated since]. http://www.mobot.org/MOBOT/research/APweb/.

### Viitteet

## Aiheesta muualla
* Pakistanin nettikasvio englanniksi: http://www.efloras.org/florataxon.aspx?flora_id=5&taxon_id=113578
* Sambian nettikasvio englanniksi: http://www.zambiaflora.com/speciesdata/genus.php?genus_id=548
* *Gisekia africana*, kuva kukasta: http://www.mozambiqueflora.com/speciesdata/image-display.php?species_id=122720&image_id=2
* *Gisekia africana*, kuvia: https://www.kyffhauser.co.za/Plants1/Gisekia_africana_var_africana/Index.htm
Kaarina Iltanen

**Kaarina Iltanen** (s. 6. heinäkuuta 1941 Hyvinkää) on suomalainen markkinoinnin ja mainonnan kouluttaja ja oppikirjojen tekijä. Hänet palkittiin 1994 Mainonnan monitaho -palkinnolla.

Iltanen kirjoitti ylioppilaaksi Hyvinkään yhteiskoulussa 1961, valmistui ekonomiksi Helsingin kauppakorkeakoulusta 1974, kauppatieteiden kandidaatiksi samasta opiskelupaikasta 1979 ja vielä kauppatieteiden maisteriksi.

Työuransa Iltanen aloitti Erva-Latvala Oy -nimisessä mainostoimistossa yhteyspäällikkönä 1964–1974. Seuraavassa työpaikassaan hän palveli pitkään eri tehtävissä. Hän aloitti Markkinointi-instituutissa koulutusosaston päällikkönä 1974–1984, jatkoi sitten koulutusosaston johtajana 1984–1989 ja toimi lopuksi koulutuskeskuksen johtajana 1989–1999.

## Teoksia
* Iltanen, Kaarina ja Mannermaa, Kari (1982). *Markkinointi. Mainonta : myynnin edistäminen ja suhdetoiminta.* WSOY.
* Iltanen, Kaarina (1986). *Kansainvälinen markkinointi*. WSOY.
* Iltanen, Kaarina (1988). *Hyvä palvelu : yleisjakson palvelutoiminnot*. Weilin + Göös.
* Iltanen, Kaarina (2000). Mainonnan suunnittelu. 7. uud. laitos Helsinki: WSOY.
*	Anttila, Mai & Iltanen, Kaarina (2001). *Markkinointi*. 5. uud. p. Helsinki: WSOY.

## Lähteet
Haukijärvi

**Haukijärvi** voi tarkoittaa seuraavia:

;paikkoja:

* Haukijärvi, kylä Hämeenkyrössä
** Haukijärven koulu, entinen koulu Hämeenkyrön Haukijärvellä, nykyisin kulttuurikeskus Arteles Creative Center
* Haukijärvi, järvi Asikkalan Kurhilassa
* Haukijärvi, järvi Hollolassa
* Haukijärvi, järvi Hämeenkyrön Haukijärvellä
* Haukijärvi, järvi Hämeenkyrön Vesajärvellä
* Haukijärvi, järvi Hämeenlinnassa
* Haukijärvi, järvi Jämsän Hallinmäellä
* Haukijärvi, järvi Jämsän Vekkulassa
* Haukijärvi, järvi Kangasalan Pohjan kylässä
* Haukijärvi, järvi Kangasalan Suinulassa
* Haukijärvi, järvi Kangasalan Säynäjärvellä
* Haukijärvi, järvi Kuhmoisissa
* Haukijärvi, järvi Luhangassa
* Haukijärvi, järvi Multialla
* Haukijärvi, järvi Nokian ja Ylöjärven rajalla
* Haukijärvi, järvi Nokialla Koukkujärven kaatopaikalla
* Haukijärvi, järvi Orivedellä
* Haukijärvi, järvi Oriveden Korvenkylässä
* Haukojärvi, järvi Oriveden Löytäneellä
* Haukijärvi, järvi Oriveden Maunuksessa
* Haukijärvi, järvi Oriveden Siitamassa
* Haukijärvi, järvi Oriveden Yröskulmalla
* Haukijärvi, järvi Padasjoella
* Haukijärvi, järvi Porissa
* Haukijärvi, järvi Pudasjärvellä
* Haukijärvi, järvi Pälkäneen Rautajärvellä
* Haukijärvi, järvi Suomussalmella
* Haukijärvi, järvi Sysmässä
* Haukijärvi, järvi Tervossa ja Kuopiossa lähellä Talluskylää
* Haukijärvi, järvi Ulvilassa
* Haukijärvi, järvi Ulvilan Ahmauksessa
* Haukijärvi, järvi Virtain Ilomäellä
* Haukijärvi, järvi Virtain Korpiskylässä
* Haukijärvi, järvi Virtain Tulijoella
* Haukijärvi, järvi Ylöjärven Kalliossa
* Haukijärvi, järvi Ylöjärven Luoteen kylässä

* Iso Haukijärvi, järvi Ikaalisissa
* Iso Haukijärvi, järvi Juupajoella
* Iso Haukijärvi, järvi Sastamalassa
* Suuri Haukijärvi, järvi Mäntyharjussa
* Pieni Haukijärvi, järvi Mikkelissä
* Pieni Haukijärvi, järvi Porissa
* Pieni Haukijärvi, järvi Pudasjärvellä
* Pikku Haukijärvi, järvi Ikaalisissa
* Pikku Haukijärvi, järvi Sastamalassa
* Vähä Haukijärvi, järvi Juupajoella
* Vähä Haukijärvi, järvi Padasjoella
* Vähä Haukijärvi, järvi Virtain Tulijoella

;henkilöitä:
* Jarkko Haukijärvi (s. 1977), suomalainen kuulantyöntäjä
* Seppo Haukijärvi (1937–1997), suomalainen näyttelijä, ohjaaja ja näytelmäkirjailija.
Sarcobataceae

**Sarcobataceae** on pieni, vain yhden suvun (rasvakit *Sarcobatus*) sisältävä kasviheimo koppisiemenisten Caryophyllales-lahkossa.

## Tuntomerkit
Rasvakit ovat lyhytversoisia ja okaisia pensaita, joiden soluissa on paljon oksalaattikiteitä. Lehdet ovat meheviä ja ruodittomia. Kukat ovat yksineuvoisia, mutta tavallisesti hede- ja emikukkia on samassa kasvissa (yksikotisuus). Hedekukinnot ovat tiheän tähkämäisiä, ja niiden kukissa on uloimpana kilpimäisiä suomuja ja sisempänä yhdestä neljään hedettä, joiden ponnet ovat palhoja paljon pidemmät. Emikukat sijaitsevat yksittäin, ja niiden esilehdet ovat kasvaneet yhteen putkeksi, joka on kaksiliuskainen. Sikiäin on yhdislehtinen ja koostuu kahdesta emilehdestä; vartalo on kaksiliuskainen. Hedelmä on siivellinen pähkylä. Siemenessä on litteä, spiraalimainen ja vihreä alkio. Kromosomiluku n = 18, 36, 54.

## Levinneisyys
Rasvakit kasvavat Pohjois-Amerikan lounaisosissa suolapitoisilla alueilla.

## Luokittelu
Sarcobataceae-heimon läheisin sukulainen on kermesmarjakasvien (Phytolaccaceae) heimo. Molemmissa kukinnon perusrakenne on terttumainen.

Heimon ainoassa suvussa on kaksi lajia. Ne on tavallisesti viety savikkakasveihin (Chenopodiaceae, nykyään osa revonhäntäkasveja), mutta on seikkoja, jotka puoltavat niiden asemaa kermesmarjakasvien yhteydessä. On epäselvää sen sijaan, ansaitsevatko ne oman heimon aseman.

Rasvakkien suvun lajit ovat:
* *[[Sarcobatus baileyi]]* Coville
* preeriarasvakki (*Sarcobatus vermiculatus*) (Hook.) Torr.

## Lähteet
* Stevens, P. F. (2001 onwards). Angiosperm Phylogeny Website. Version 12, July 2012 [and more or less continuously updated since]. http://www.mobot.org/MOBOT/research/APweb/.

### Viitteet

## Aiheesta muualla
* Finto: Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet: Sarcobataceae
* Kuvia: http://calphotos.berkeley.edu/cgi/img_query?where-taxon=Sarcobatus+vermiculatus
* Kuvia ja tarkka levinneisyyskartta: http://www.swcoloradowildflowers.com/yellow%20enlarged%20photo%20pages/sarcobatus%20vermiculatus.htm
Tebben reagenssi

**Tebben reagenssi** (C13H18AlTiCl) on organoalumiini- ja organotitaaniyhdisteisiin kuuluva organometalliyhdiste. Yhdistettä käytetään orgaanisissa synteeseissä valmistettaessa alkeeneja karbonyyliyhdisteistä. Tebben reagenssi on nimetty kehittäjänsä yhdysvaltalaisen kemistin Fred Tebben mukaan.

## Ominaisuudet
Huoneenlämpötilassa Tebben reagenssi on punaista kiteistä ainetta. Yhdiste reagoi erittäin voimakkaasti kosteuden ja ilman hapen kanssa ja voi olla pyroforista eli syttyä palamaan kosteuden ja ilman vaikutuksesta. Yhdiste liukenee bentseeniin, tolueeniin, dikloorimetaaniin ja tetrahydrofuraaniin. Tetrahydrofuraaniliuokset ovat stabiileja ainoastaan matalissa lämpötiloissa. Myös Tebben reagenssin liuokset voivat olla pyroforisia ja tämän vuoksi niitä käytetään suojakaasun alaisuudessa.

## Valmistus ja käyttö
Tebben reagenssia valmistetaan titanoseenidikloridin ja trimetyylialumiinin välisellä reaktiolla tolueenin toimiessa liuottimena.

Tebben reagenssi reagoi useiden karbonyyliyhdisteiden kanssa. Aldehydit ja ketonit muodostavat alkeeneja, esterit enolieettereitä ja amidit muodostavat enamiineja. Reaktion ensimmäisessä vaiheessa heikko emäs kuten pyridiini tai 4-dimetyyliaminopyridiini reagoi Tebben reagenssin kanssa muodostaen karbeenin, joka reagoi karbonyyliyhdisteen kanssa muodostaen syklisen titanasyklobutaanijohdannaisen. Tämä välituote hajoaa käänteisellä [2+2]-sykloadditiolla muodostaen alkeenin.
:
:

## Lähteet
N’Koumandougou

**N’Koumandougou** on maalaiskunta Ségoun alueen Ségoun piirissä Malissa. Sen keskuskylä Doura sijaitsee Nigerjoesta haarautuvan Sahelin kanavan varrella 85 kilometriä Ségousta maanteitse pohjoiseen. Kunnassa on 14&nbsp;200 asukasta (vuonna 2009).

N’Koumandougoun kunta rajoittuu luoteessa Ségoun piirin Bellenin, etelässä Souban, Diganidougoun ja Baguindadougoun, kaakossa Dougabougoun sekä idässä Nionon piirin Siribalan ja Kala Siguidan kuntiin. Pinnanmuodostukseltaan alue on tasankoa. Kunnan itäosan läpi virtaa Office du Nigerin kastelukanava. Muita vesistöjä ei ole.

Kuntaan kuuluu 15 kylää ja kolme paimentolaisryhmää. Asukkaat ovat etupäässä bambaroita. Heidän lisäkseen kunnassa asuu fulbeja, maureja ja tuaregeja.

Seudun pääelinkeinot ovat maanviljely ja karjanhoito. Tärkeimmät viljelykasvit ovat hirssi ja riisi. Kotieläimiä ovat naudat, lampaat ja vuohet. Lisäksi harjoitetaan kalastusta. Dourassa pidetään viikoittaiset markkinat.

Dourasta on maantieyhteys Ségou’un. Palveluihin kuuluvat koulut ja terveysasema.

## Lähteet
Kermesmarjakasvit

**Kermesmarjakasvit** (Phytolaccaceae) on pieni, noin 30-lajinen kasviheimo koppisiemenisten Caryophyllales-lahkossa.

## Tuntomerkit
Kermesmarjakasvit ovat ruohoja, puita tai liaaneja. Lehdet ovat yleensä melko möyheitä, eikä niiden pikkusuonitus ole selvästi erotettavissa. Kukinnot ovat terttumaisia; toisinaan tertut koostuvat viuhkomaisista kukkaryhmistä. Kukat ovat teriöttömiä, ja niissä on paljon enemmän tai vähemmän yhdistyneitä emilehtiä, joissa kussakin on yksi siemenaihe pohjaistukassa. Kullakin emillä on myös oma vartalonsa. Hedelmä on usein marja.

## Levinneisyys
Kermesmarjakasvit kasvavat tropiikissa ja lämpimillä alueilla, etenkin Amerikan mantereella.

## Luokittelu
Kermesmarjakasveihin kuuluu viisi sukua ja 32 lajia, jotka jaetaan kahteen alaheimoon.
* 1. **Phytolaccoideae** Arn.
** Alaheimon kasvit ovat ruohoja, köynnöksiä tai pehmeäpuisia puuvartiskasveja. Niissä syntyy sekundaarisen aineenvaihdunnan tuloksena myrkyllisiä saponiineja puolustukseksi kasvinsyöjiä vastaan. Kukinto on terttu, ja kukissa on tavallisesti viisi kehälehteä, 5–30 hedettä ja 3–17 erillisen tai yhteen kasvaneen emilehden muodostama sikiäin. Siitä kehittyy marja. Siemenessä on valkoinen alkio. Alaheimoon kuuluu neljä sukua ja 31 lajia; lajeista valtaosa (25) on kermesmarjoja (*Phytolacca*). Alaheimon kotiseutua ovat ennen kaikkea Chile ja Meksiko, Vanhassa maailmassa on vain muutama laji.
* 2. **Agdestidoideae** Nowicke
** *[[Agdestis clematidea]]* on alaheimon ainoa laji. Se on liaani eli puuvartinen köynnös, jonka kukinnon haarat ovat viuhkomaisia. Kukissa on tavallisesti neljä kehälehteä, 12–25 ryhminä sijaitsevaa hedettä ja kolmen tai neljän emilehden muodostama, yhdislehtinen, puoleksi kehänalainen ja väliseinällinen sikiäin. Sen päässä on haaroittunut vartalo. Hedelmä on yksisiemeninen pähkylä, jonka ympärillä on kehälehtien muodostamat siivet. Laji kasvaa Yhdysvaltojen eteläosista Nicaraguaan ulottuvalla ja Karibian alueella.

### Suvut
Kermesmarjakasveihin kuuluvat suvut ovat:
* *[[Agdestis clematidea|Agdestis]]* Moc. & Sessé ex DC., vain laji *A. clematidea*
* *[[Anisomeria]]* D.Don
* *[[Ercilla]]* A.Juss.
* *[[Nowickea]]* J.Martínez & J.A.McDonald
* *[[kermesmarjat|Phytolacca]]* L. – kermesmarjat

## Käyttö
Kermesmarjakasveissa on useita lääkekasveja (eräät kermesmarjat ja *Agdestis clematidea*), joita on käytetty vesikauhun ja kasvainten hoidosta hyönteisten puremien lääkitsemiseen. Tavallisimmin rohdos on peräisin kasvin juuresta. Lännenkermesmarjan (*Phytolacca americana*) marjoista saadaan punaista väriainetta, ja eräiden kermesmarjojen lehtiä käytetään vihanneksena. Joitakin lajeja viljellään koristekasveina kirkkaanväristen marjaterttujen tai kauniin lehvästön vuoksi.

## Lähteet
* Kasvien maailma. Otavan iso kasvitietosanakirja. Osa 4. – Otava, Helsinki, 1981. .
* Stevens, P. F. (2001–). Angiosperm Phylogeny Website. Version 12, July 2012 [and more or less continuously updated since]. http://www.mobot.org/MOBOT/research/APweb/.

### Viitteet

## Aiheesta muualla
* Suomen Lajitietokeskus: Phytolaccaceae
* ITIS: Phytolaccaceae 
* Flora of China: Phytolaccaceae
Sinikka Virkkunen

**Sinikka Kyllikki Virkkunen** (o.s. **Saarikoski**; s. 6. marraskuuta 1945 Paavola) on suomalainen markkinointi- ja mainosalan yrittäjä, kouluttaja ja järjestöjohtaja. Hän toimi 1997–2006 Markkinointiviestinnän Toimistojen Liiton MTL:n toimitusjohtajana.

Sinikka Virkkusen ensimmäinen mainosalan työpaikka oli yhteyspäällikkönä Kirsti Paakkasen Womenassa 1969–1970. Sitä seurasivat Mainos-Kunnas, Advisor, Suomen Ilmoituskeskus Ilmo ja Mainos-Asia. Oulun Taucherin vetäjänä Virkkunen toimi 1980–1990 ja Taucherin konkurssin jälkeen yrittäjänä oululaisessa Mercum Fennicassa. Vuonna 1997 hänet nimitettiin MTL:n johtoon.

Virkkunen toimi myös Markkinointi-instituutin kouluttajana 1977–1987 ja hoiti useita mainosalan luottamustehtäviä. Suomen Markkinointiliiton hallitukseen hänet valittiin 1987 ensimmäisenä Helsingin ulkopuolisena jäsenenä.

Vuonna 1999 Sinikka Virkkunen sai Mainonnan monitaho -palkinnon.

## Lähteet
Kartiokotilo

**Kartiokotilo** (*Euconulus fulvus*) on pieni kotilolaji. Se on yksi Suomen yleisimmistä maakotiloista.

## Koko ja ulkonäkö
Kartiokotilon kierteinen kuori on sivuprofiililtaan kartiomainen, väriltään kellanruskea ja 2,8&ndash;3,5&nbsp;mm leveä ja 2,0&ndash;2,5&nbsp;mm korkea. Alapuolelta kuori on samettimaisen himmeä, mutta yläpuolelta kiiltävä. Kierteitä on 5,5. Alapinnalla erottuu hyvin heikkoja kuoren kiertymisestä spiraalimaisesta seuraavia uurteita eikä kuoressa ole napaa. Viimeisen kierteen ulkoreuna ei kaarru pyöreästi, vaan siinä on hieman kulmaa. Kuoren suuaukko on muodoltaan puolikuumainen eikä siinä ole paksuuntunutta huulta tai hammasmaisia ulokkeita. Itse eläin on väriltään harmaa.

Lajin erottaminen läheistä sukua olevasta tummakartiokotilosta (*Euconulus praticola*) on varsin vaikeaa ja vaatii käytännössä mikroskooppia. Myös keskenkasvuiset siemenkotilot (*Vertigo*) ovat samannäköisiä, mutta niiden kuoressa on aina napa.

## Levinneisyys
Laji on holarktinen eli sen levinneisyys ulottuu Euroopasta Aasian pohjoisosien poikki Pohjois-Amerikkaan. Suomessa se lukeutuu kaikkein yleisimpiin kotilolajeihin ja esiintyy koko maassa Ahvenanmaalta ja etelärannikolta pohjoisimmille tuntureille.

## Elinympäristö ja elintavat
Kartiokotilo elää hyvin monenlaisissa ympäristöissä, mutta kulttuuriympäristöissä se ei ole yhtä runsaslukuinen kuin luonnontilaisilla paikoilla. Se suosii etenkin viileää ja kosteaa maaperää, jossa on runsaasti kuollutta puuainesta. Kotilot elävät maassa karikkeen seassa ja puiden tai kivien alla.

Eteläranskalaisten havaintojen mukaan kotilo tuottaa 20–30 munaa, jotka se munii lehtien alle keväällä. Poikaset kuoriutuvat paria viikkoa myöhemmin.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Kartiokotilo – Euconulus fulvus Suomen Lajitietokeskus. laji.fi
* Hive snails (Euconulidae) The Living World of Molluscs
Kääpiökotilo

**Kääpiökotilo** (*Punctum pygmaeum*) on hyvin pienikokoinen kotilolaji. Se on pienin Euroopassa tavattava kotilo ja Suomessakin esiintymiseltään erittäin yleinen.

## Koko ja ulkonäkö
Täysikasvuisen kääpiökotilon kuoren läpimitta on vain 1,2&ndash;1,5&nbsp;mm. Kuori on väriltään kellanruskea, silkinhohtoinen ja sen pinnassa on hyvin tiheässä säännöllisin välein uurteita. Kierteitä on 3&ndash;3,5 ja niiden välillä on syvät saumat. Kuoren napa on syvä ja laaja, jopa 25&nbsp;% kuoren läpimitasta. Muodoltaan jokseenkin pyöreän suuaukon reunalla ei ole paksuuntunutta huulta.

## Levinneisyys
Lajin levinneisyys kattaa Euroopan sekä Aasian länsi- ja pohjoisosat. Suomessa se lukeutuu kaikkein yleisimpiin kotilolajeihin ja esiintyy runsaslukuisena koko maassa.

## Elinympäristö ja elintavat
Kääpiökotilon elinympäristöä ovat etenkin haapaa tai koivua kasvavat lehti- ja sekametsät sekä ravinteikkaat suot. Elinympäristöjen kirjo on suuri. Kotilot elävät karikkeen joukossa ja laji voi olla hyvin runsaslukuinen, sillä parissa litrassa kariketta voi olla jopa 500 kotiloa.

Lisääntyminen tapahtuu yleensä parittelun kautta, mutta kukin kotilo kykenee lisääntymään myös itsenäisesti. Eläin munii 1&ndash;16 munaa yksitellen usean päivän aikana ja munat kuoriutuvat reilun parin viikon kuluttua. Vastakuoriutuneen yksilön kuoren läpimitta on noin 0,5&nbsp;mm. Poikaset kasvavat nopeasti, kunnes saavuttavat täysikasvuisen yksilön mitat. Tämän jälkeen kasvu on huomattavasti hitaampaa, mutta jatkuu silti koko kotilon eliniän. Kääpiökotilo elää keskimäärin noin 200 vuorokautta.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Luonnontieteellinen keskusmuseo
Hyperelliptinen käyrä

Matematiikassa **hyperelliptinen käyrä** on aritmeettisen geometrian termi. Olkoon X sileä, geometrisesti yhtenäinen projektiivinen käyrä, jonka genus on vähintään yksi, yli kunnan k. Tällöin X on hyperelliptinen jos X:ssä on olemassa Cartierin divisori D jolle l(D)=\operatorname{deg}D=2. Tässä määritellään jokaiselle Cartierin divisorille D\in \operatorname{Div}(X) ensiksi L(D):=H^0(X,\mathcal{O}_X(D)) ja l(D):=\operatorname{dim}_kL(D)..

## Lähteet
Alpo Holopainen

**Pentti Alpo Olavi Holopainen** (s. 11. syyskuuta 1947 Jyväskylä) on suomalainen liikkeenjohdon konsultti, markkinoinnin ja mainonnan kouluttaja ja mainonnan suunnittelija. Hänet palkittiin 1989 Mainonnan monitaho -palkinnolla.

Alpo Holopainen valmistui valtiotieteen kandidaatiksi Helsingin yliopistosta 1970 ja toimi uransa alussa copywriterina mainostoimisto SEKissä, Anderson & Lembke Oy:ssä ja Markkinointi Viherjuurella. Vuosina 1979–1982 hän toimi SEKin suunnittelujohtajana, 1983–1988 Anderson & Lembken projektijohtajana ja 1988–1990 Taucher Young & Rubicamin luovana johtajana. Vuosina 1990–1991 hänellä oli mainostoimisto yhdessä Martti Puohiniemen kanssa ja vuosina 1991–2011 oma mainos- ja konsulttitoimisto Holopainen & Co Oy.

Holopainen on opettanut sivutoimisesti markkinointia ja mainontaa Helsingin kauppakorkeakoulussa, Taideteollisessa korkeakoulussa, Markkinointi-instituutissa ja Rastor-instituutissa. Hän on myös kirjoittanut monia artikkeleita, kolumneja ja pakinoita alan ammattilehtiin. Hänet on palkittu suunnittelemistaan mainoksista ja kampanjoista kymmeniä kertoja suomalaisissa ja kansainvälisissä alan kilpailuissa.

## Lähteet
Bellen

**Bellen** on maalaiskunta Ségoun alueen Ségoun piirissä Malissa. Sen keskuskylä Sagala sijaitsee Nigerjoen länsipuolisella tasangolla 165 kilometriä Ségousta maanteitse luoteeseen. Kunnassa on 6&nbsp;900 asukasta (vuonna 2009).

Bellenin kunta rajoittuu etelässä Ségoun piirin Souban ja kaakossa N’Koumandougoun, koillisessa Nionon piirin Sokolon, Marikon ja Kala Siguidan, luoteessa Koulikoron alueen Naran piirin Guirén, lännessä Banamban piirin Sébétén, Toubacoron ja Toukoroban sekä lounaassa Koulikoron piirin Nyaminan kuntiin. Pinnanmuodostukseltaan alue on etupäässä tasankoa. Pysyviä vesistöjä ei ole.

Kuntaan kuuluu kymmenen kylää. Asukkaat ovat bambaroita, fulbeja ja maureja. Vallitsevat uskonnot ovat islam ja animismi.

Seudun pääelinkeinot ovat karjanhoito ja maanviljely. Lisäksi harjoitetaan käsityöammatteja ja kaupankäyntiä. Sagalassa ja Toïmassa pidetään viikoittaiset markkinat. Palveluihin kuuluu kolme koulua ja terveysasema.

## Lähteet
Tommy Schmid

**Tommy Schmid** (s. 12. huhtikuuta 1988 Trondheim, Norja) on sveitsiläis-norjalainen uransa päättänyt yhdistetyn hiihtäjä.

Schmidin vanhemmat ovat sveitsiläisiä, mutta hän on asunut koko ikänsä Norjassa. Maajoukkuetasolla Schmid edusti kuitenkin Sveitsiä, toisin kuin niin ikään yhdistetyssä kilpaileva isoveljensä Jan Schmid, joka edustaa nykyisinkin Norjaa. 

Tommy Schmid debytoi yhdistetyn maailmancupissa joulukuussa 2007 Oberhofissa ja saavutti ensimmäiset pisteensä vajaata kuukautta myöhemmin Val di Fiemmessä ollen suurmäen sprinttikilpailussa 13. Schmidin paras sijoitus maailmancupissa on toinen helmikuulta 2008 Zakopanen suurmäen sprinttikilpailusta. Tuo palkintokorokesija on myös Schmidin ainoa ja myös ainoa sijoitus kymmenen parhaan joukkoon. Hän kilpaili myös vuoden 2010 talviolympialaisissa Vancouverissa, jossa hän oli parhaimmillaan 16. suurmäen kilpailussa. 

Schmid lopetti uransa vuonna 2011.
 
## Lähteet
* http://data.fis-ski.com/dynamic/athlete-biography.html?sector=NK&competitorid=181638&type=result&category=OWG&season=ALL&sort=&discipline=ALL&position=&place=&Submit=Search&limit=50
Petiveriaceae

**Petiveriaceae** on pieni kasviheimo koppisiemenisten Caryophyllales-lahkossa. Heimon tunnetuimmat edustajat ovat verimarjat (*Rivina*).

## Tuntomerkit
Heimoon kuuluu ruohoja, puita ja liaaneja. Toisin kuin kermesmarjakasveilla, niillä ei ole saponiineja, mutta solujen sisältämät oksalaattikiteet toimivat kasvinsyöjien ruokahalua torjuvina. Kukinto on terttu tai tähkä, joka saattaa olla haarainen; suvussa *[[Seguieria]]* kukat ovat yksittäin terminaalisesti. Joskus kukat ovat heikosti vastakohtaisia. Kehälehtiä on neljä, harvemmin viisi, heteitä vähintään neljä. Ponnet ovat H:n muotoisia. Kukassa ei ole mesiäistä. Emiön vartalo enemmän tai vähemmän puuttuu. Hedelmä on siivellinen, rakkomainen tai luumarja. Kromosomiluku n = 18, 54.

## Levinneisyys
Heimo kasvaa Keski- ja Etelä-Amerikassa, Karibialla sekä Itä-Australiassa, Uusilla-Hebrideillä ja Uudessa-Kaledoniassa.

## Luokittelu
Heimo sisällytettiin aiemmin kermesmarjakasveihin (Phytolaccaceae), mutta on osoittaunut, että läheisempää sukua niille ovat ihmekukkakasvit (Nyctaginaceae), joiden kanssa ne muodostavat yhteisen kladin Caryophyllales-lahkon Centrospermae-ryhmän evoluutiopuussa. Kladille on ominaista yksi emilehti ja laajentunut, pallomainen luotti.

### Suvut
Heimossa on yhdeksän sukua ja 13 lajia.

Suvut:
* *[[Gallesia]]* Casar
* *[[Hilleria]]* Vellozo (synonyymi: *Mohlana* Martius)
* *[[Ledenbergia]]* Moquin (synonyymi: *Flueckigera* O. Kuntze)
* *[[Monococcus]]* F. Mueller
* *[[Petiveria]]* L.
* *[[verimarjat|Rivina]]* L. – verimarjat
* *[[Schindleria]]* H. Walter
* *[[Seguieria]]* Loefling
* *[[Trichostigma]]* A. Richard (synonyymi: *Villamilla* Ruíz & Pavón)


Petiveria. Guiné..JPG|*[[Petiveria alliacea]]*
Hilleria latifolia 01.jpg|*[[Hilleria latifolia]]*
Ledenbergia seguierioides (9364621703).jpg|*[[Ledenbergia seguierioides]]*
Trichostigma peruvianum - Berlin Botanical Garden - IMG 8700.JPG|*[[Trichostigma peruvianum]]*


*Petiveria* ja *Gallesia* ovat sipulintuoksuisia. Suvuissa *Monococcus* ja *Petiveria* on neljä kehälehteä, joiden asema on erilainen (diagonaalinen) kuin muissa heimon suvuissa (ortogonaalinen). *Petiveria*-suvun siemenaiheen sydän eli nukellus on erilainen kuin muiden sukujen.

## Lähteet
* Stevens, P. F. (2001 onwards). Angiosperm Phylogeny Website. Version 12, July 2012 [and more or less continuously updated since]. http://www.mobot.org/MOBOT/research/APweb/.

### Viitteet

## Aiheesta muualla
* Suomen Lajitietokeskus: Petiveriaceae
The Interview (vuoden 2014 elokuva)

**The Interview** on yhdysvaltalainen toimintakomediaelokuva, jonka ovat ohjanneet Evan Goldberg ja Seth Rogen. Elokuvan ensi-ilta oli 25. joulukuuta 2014.  Sen pääosissa näyttelivät James Franco ja Seth Rogen. Elokuvan juoni kertoo kahdesta julkkisjournalistista, jotka lähtevät CIA:n ohjeistamana Pohjois-Koreaan haastattelemaan Kim Jong-unia, tarkoituksenaan salamurhata hänet. Elokuva on saanut paljon julkisuutta: Pohjois-Korea uhkasi jopa sotatoimilla.

Sony Pictures Entertainment päätti ensin peruuttaa elokuvan viikkoa ennen ensi-iltaa elokuvateattereihin kohdistettujen terroriuhkien vuoksi. Mutta sittemmin Sony Pictures Entertainmentin asianajaja on sanonut että se julkaistaan, mutta vain myöhemmin ja todennäköisesti jossain muualla kuin elokuvateattereissa tai DVD:llä. Sony Pictures Entertainmentin harkinnassa verkkojulkaisukanavina ovat olleet YouTube, Crackle ja Netflix, Sony Pictures Entertainment omistaa Cracklen.

Kohun jälkeen teatteriensi-illaksi päätettiin 25. joulukuuta 2014, ja verkkojulkaisu tapahtui jouluaattoiltana 24. joulukuuta 2014 vuokrattavaksi videopalvelu YouTubeen, Google Play -kauppaan ja Microsoft Xboxin videopalveluun.

## Lähteet
Gigaset Communications

**Gigaset AG** (tunnettiin ennen nimellä Siemens Home and Office Communication Devices) on kansainvälinen saksalainen viihde-elektroniikkatuotteita valmistava yritys, joka perustettiin vuonna 2008. Sen päämaja sijaitsee nykyisin Münchenissä, Saksassa. Gigasetin päätuotteita ovat muun muassa langalliset ja langattomat puhelimet sekä VoIP-puhelimet.

## Tietoja
Gigaset Communications perustettiin lokakuussa 2008, kun Arques Industries osti 80.2 prosenttia Siemens Home and Office Communication Devices GmbH & Co. KG:sta. 

Gigaset valmistaa melkein kaikkea kodin elektroniikkaa. Tärkeimpiä ovat muun muassa erilaiset puhelimet, VoIP:it, tabletit sekä erilaiset kodin sensorit. Gigaset tekee myös TV-vastaanottimia, kuten satelliittivastaanottimia ja langattoman yhteyden reitittimiä. Kaikki Gigasetin tuotteet valmistetaan yhtiön kotimaassa Saksassa. Gigaset valmistaa tällä hetkellä kahta erilaista tablettia, joissa molemmissa on Androidin uusin käyttöjärjestelmä. Gigasetin tuotevalikoimaan kuuluu myös seitsemän älypuhelinmallia. 

## Lähteet
* http://www.gigaset.com/en_HQ/values/made-in-germany.html
Brindle

**Brindle** on monella eläinlajilla käytetty väritysnimi, joka yleensä tarkoittaa raidallista kuviota.

;Hevonen
Hevosilla brindle viittaa erittäin harvinaiseen väritykseen, jossa pohjaväristä poikkeavaa väriä on hajanaisina pystyraitoina. Yksittäisistä brindleyksilöistä saadut sukulaisuuskokeet viittaavat siihen, että ainakin osa brindleistä hevosista on kimeerejä.

;Nauta
Naudoilla brindle viittaa väritykseen, jossa feomelaniinipohjalla on eumelaniinivärisiä pystyraitoja. Se on melko harvinainen, mutta sitä esiintyy esimerkiksi ylämaankarjalla.

;Koira

Koirilla brindle on verrattain yleinen väritys, jossa feomelaniinipohjalla on eumelaniinivärisiä pystyraitoja. Brindleä nimitetään myös tiikerinkirjavaksi.

;Marsu
Marsuilla brindle tarkoittaa väritystä, jossa on eumelaniini- ja feomelaniinivärisiä karvoja tasaisesti sekaisin. Suomessa brindle-nimitystä käytetään ainoastaan tummasilmäisistä mustapunaisista yksilöistä, joiden kansainvälinen nimitys on magpie.

## Aiheesta muualla
Puro-orneero

**Puro-orneero** eli **karaorneero**, aikaisemmalta nimeltään **virtakiipijä** (*Lochmias nematura*) on orneeroiden heimoon kuuluva varpuslintu.

## Levinneisyys
Puro-orneeroa tavataan Argentiinassa, Boliviassa, Brasiliassa, Ecuadorissa, Guayanassa, Kolumbiassa, Panamassa, Paraguayssa, Perussa, Uruguayssa ja Venezuelassa. Lajin kanta on vakaa, ja se on luokiteltu elinvoimaiseksi.

## Lähteet
Martti Puohiniemi

**Martti Puohiniemi** (s. 1952) on suomalainen valtiotieteiden tohtori ja sosiaalipsykologi, joka tutkii suomalaista arvomaailmaa ja ajan ilmiöitä.

Puohiniemi on toiminut oman Limor Oy:nsä puitteissa yrittäjänä vuosina 1990–2013. Sitä ennen hän toimi muun muassa markkinointitutkijana ja tutki suomalaisten asenteita ja kulutuskäyttäytymistä. Hän oli Taucher-mainostoimiston loppuvaiheissa sen tutkimusjohtajana. Arvotutkimukseen hän erikoistui väitöskirjansa 1995 myötä ja on sen jälkeen tutkinut sekä väestön että yritysten toimintaa ohjaavia arvoja sekä konsultoinut niistä yrityksiä ja yhteisöjä.

Vuonna 2004 Mainostajien liitto palkitsi Puohiniemen alaan liittyvästä tutkimustyöstä.

## Teoksia
**Arvot, asenteet ja ajankuva, Opaskirja suomalaisen arkielämän tulkintaan*, 2002.
**Löytöretki yrityksen arvomaailmaan*, 2003.
**Täsmäelämän ja uusyhteisöllisyyden aika*, 2006.
**Mies: arvot, roolit ja tunteet*, Göte Nymanin kanssa 2007.
**Murrosajan arvot*, 2009.

## Lähteet
Climate Mission

**Climate Mission** on suomalaisen peliyhtiön Kuuaseman kehittelemä ja Nokian vuonna 2010 julkaisema luontoaiheinen videopeli. Pelissä on tarkoituksena estää ilmastonmuutosta pelaamalla erilaisia minipelejä, joissa pärjäämällä maailman lämpötilaa voi auttaa. Eri pelejä on aseteltu ympäri maailmaa. Alkuperäisessä versiossa on neljä erilaista peliä, joista on monia erilaisia tasoja maailman ympäri. 3D-versiossa on vain kolme erilaista peliä, jotka ovat puiden kasvatus, jäävuorten kokoaminen ja muurahaisten korsien hakeminen. Peliin voi myös ostaa erilaisia vinkkejä ympäristön säästämisestä. Vinkkejä on myös ympäri maailmaa. 3D-versiossa yksi muurahaistaso on sijoitettu Suomeen. Peli on julkaistu Nokialle ja Androidille.

## Lähteet
* http://www.kuuasema.com/portfolio.php 
* http://store.ovi.com/content/23495 
* http://java.mob.org/game/climate_mission.html
Sindre Ure Søtvik

**Sindre Ure Søtvik** (s. 21. syyskuuta 1992) on norjalainen yhdistetyn hiihtäjä, joka edustaa seuratasolla Il Eldaria.

Søtvik debytoi yhdistetyn maailmancupissa maaliskuussa 2013 Oslossa ollen suurmäen ja 10 kilometrin hiihdon kilpailussa 48:s. Ensimmäistä kertaa Søtvik saavutti maailmancupin pisteitä marraskuussa 2014 Rukalla, jossa hän oli suurmäen ja 10 kilometrin hiihdon kilpailussa 24:s. Tähän mennessä parhaan maailmancupin sijoituksensa Søtvik saavutti viikkoa myöhemmin Lillehammerissa ollen suurmäen ja 10 kilometrin hiihdon kilpailussa 23:s. Hän lähti hiihto-osuudelle sijalta kaksi hypättyään erinomaisesti mäkiosuudella. Continental Cupissa Søtvik on ollut parhaimmillaan seitsemäs.

## Lähteet
Teräväpystynokka

**Teräväpystynokka**, aikaisemmalta nimeltään **terävänokka** (*Heliobletus contaminatus*) on orneeroiden heimoon kuuluva varpuslintu.

## Levinneisyys
Teräväpystynokkaa tavataan luonnonvaraisena Argentiinassa, Brasiliassa ja Paraguayssa. Lisäksi sitä tavataan Uruguayssa, jossa kannan alkuperä ei ole tiedossa. Lajia on kuvattu melko yleiseksi, ja se on luokiteltu elinvoimaiseksi.

## Lähteet
Pikkupystynokka

**Pikkupystynokka**, aikaisemmalta nimeltään **pystynokka** (*Microxenops milleri*) on orneeroiden heimoon kuuluva varpuslintu. Nimensä mukaisesti sen lyhyen nokan yläpuoli kaartuu hieman ylöspäin.

## Levinneisyys
Pikkupystynokkaa tavataan Boliviassa, Brasiliassa, Kolumbiassa, Ecuadorissa, Ranskan Guayanassa, Perussa, Surinamessa ja Venezuelassa. Lajin kanta on vakaa, ja se on luokiteltu elinvoimaiseksi.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Restore the genus ''Microxenops'' for ''Xenops milleri''
Ruskopystynokka

**Ruskopystynokka** (*Xenops minutus*) on orneeroiden heimoon kuuluva varpuslintu.

## Levinneisyys
Ruskopystynokkaa tavataan laajalla alueella Meksikossa, Keski-Amerikassa ja Etelä-Amerikan pohjois- ja itäosissa. Lajin kannaksi arvioidaan 5–50 miljoonaa yksilöä, ja se on luokiteltu elinvoimaiseksi.

## Lähteet
Molluginaceae

**Molluginaceae** on pieni kasviheimo koppisiemenisten Caryophyllales-lahkossa, johon kuuluvat myös muun muassa kohokkikasvit.

## Tuntomerkit
Heimon kasvit ovat lähes sukkulenttisia ruohoja, harvoin matalia pensaita. Niiden kasvutapa on varsijatkoinen eli sympodiaalinen. Pigmenttinä niillä on antosyaanit ja laidunnusta torjumaan saponiineja. Kasvit ovat kaljuja tai karvat ovat tähtimäisiä. Esilehdet ovat merkittäviä. Lehdet ovat usein valekiehkuroissa joko varren tyvellä tai ylempänä, vastakkaisesti tai kierteisesti; korvakkeet ovat kalvomaisia, joskus puuttuvat. Kukat voivat olla melko näyttäviä, mutta teriö kuitenkin puuttuu. Heteitä on 2–30, tavallisesti 5–10, ja ne sijaitsevat vuorottaisesti kehälehtiin nähden; palhot ovat toisinaan tyvestään yhtyneet. Emejä on joskus yksi tai tavallisemmin sikiäin on ainakin kahden emilehden yhteenkasvettumana muodostunut. Istukka on aksiletyyppinen. Vartaloita on yksi tai useampia. Kussakin emilehdessä on yksi tai useita siemenaiheita. Hedelmä on selkäluomainen kota tai avautuu poikittaisraoin; harvoin hedelmä on pähkinä. Siemenet voivat olla vaipallisia. Kromosomiluku n = 9.

## Levinneisyys
Enimmäkseen heimo kasvaa eteläisessä Afrikassa. Suku *[[Glischrothamnus]]* kasvaa Koillis-Brasiliassa ja muutama suku (mehukit ja *[[Mollugo]]*) ovat pantrooppisia ja lämpimien alueiden kasveja. Lähinnä Suomea heimo kasvaa Ukrainassa.

## Luokittelu
Molluginaceae kuuluu kladiin, jossa ovat myös heimot Montiaceae (hetekaalikasvit), Halophytaceae, Didiereaceae (kaktiokasvit), Basellaceae (basellakasvit), Talinaceae, Anacampserotaceae, Portulacaceae (portulakkakasvit) ja Cactaceae (kaktuskasvit). Kladissa hedelmä on selkäluomainen kota. Heimossa on yhdeksän sukua ja 87 lajia. Runsaslajisimmat suvut ovat *Mollugo* ja *Pharnaceum*, edellisessä 35, jälkimmäisessä 20 lajia.

Heimon suvut ovat:
* *[[Adenogramma]]*
* *[[Coelanthum]]*
* *[[mehukit|Glinus]]* – mehukit
* *[[Glischrothamnus]]*
* *[[Mollugo]]*
* *[[Pharnaceum]]*
* *[[Polpoda]]*
* *[[Psammotropha]]*
* *[[Suessenguthiella]]*

## Lähteet
* Stevens, P. F. (2001–). Angiosperm Phylogeny Website. Version 12, July 2012 [and more or less continuously updated since]. http://www.mobot.org/MOBOT/research/APweb/.

### Viitteet

## Aiheesta muualla
* Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet: Molluginaceae
* Pohjois-Amerikan nettikasvio: http://www.efloras.org/florataxon.aspx?flora_id=1&taxon_id=20193
* Zimbabwen nettikasvio: http://www.zimbabweflora.co.zw/speciesdata/family.php?family_id=140
* Molluginaceae neotropiikissa: http://www.kew.org/science/tropamerica/neotropikey/families/Molluginaceae.htm
* kuvia: http://keys.lucidcentral.org/key-server/data/04030b04-0102-4b0c-8e07-0e0105010a0f/media/Html/Molluginaceae.htm
Dance!

**Dance!** on kappale, joka on sisällytetty FIFA World Cup 2006-maailmanmestaruuskilpailun soundtrack-levylle. Kappaleella esiintyvät Lumidee ja Fatman Scoop yhdessä SCORCCiOn kanssa. Se sisältää sanoituksellisesti samanlaisuuksia Whitney Houstonin kappaleen "I Wanna Dance With Somebody" kanssa sekä sävelellisesti samanlaisuuksia Coolie Dance riddimistä. Molemmat oli tuottanut Mark Summers.

## Lähteet
Traakian Demokritos-yliopisto

**Traakian Demokritos-yliopisto** () on yliopisto, joka toimii Länsi-Traakiassa Kreikassa. Se on perustettu vuonna 1973 ja se aloitti toimintansa seuraavana vuonna. Yliopisto on nimetty traakialaisen filosofi Demokritoksen mukaan.

Yliopiston keskuspaikka on Komotiníssa ja sillä on kampukset Komotinín lisäksi Alexandroúpolissa, Orestiádassa ja Xánthissa. Yliopistossa on kahdeksan tiedekuntaa ja yhteensä 18 laitosta. Niissä on yhteensä 15&nbsp;000 opiskelijaa.

## Tiedekunnat ja kampukset

Yliopiston tiedekunnat ja niiden laitokset ovat:

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Δημοκρίτειο Πανεπιστήμιο Θράκης - Democritus University of Thrace. Yliopiston verkkosivut.
Kaitapystynokka

**Kaitapystynokka** (*Xenops tenuirostris*) on orneeroiden heimoon kuuluva eteläamerikkalainen varpuslintu.

## Levinneisyys
Kaitapystynokkaa tavataan Boliviassa, Brasiliassa, Ecuadorissa, Guyanassa, Kolumbiassa, Perussa, Ranskan Guayanassa, Surinamessa ja Venezuelassa. Lajin ei uskota olevan vaarassa, ja se on luokiteltu elinvoimaiseksi.

## Lähteet
Ida Hämäläinen

**Ida Maria Hämäläinen** (6. toukokuuta 1875 Pieksämä – 27. heinäkuuta 1961 Pieksämäki) oli suomalainen poliitikko, joka toimi STPV:n kansanedustajana vuosina 1927–1929. Hän oli poliittisen toimintansa johdosta vankilassa vuosina 1930-1932. 

## Elämä
Hämäläinen syntyi kruununtorpparin perheeseen. Hän työskenteli palvelijana Kuopiossa, josta muutti vuosisadan vaihteessa Viipuriin. Hämäläinen oli mukana Viipurin työväenyhdistyksen naispalvelijain ammattiosaston toimannassa ja kuului *[[Työ (1904–1918)|Työ]]*-sanomalehden perustajiin. Ammattia vaihdettuaan hän vaikutti ompelijattarien ja vaatetustyöntekijäin ammattiosastoissa. Sisällissodan aikana Hämäläinen oli Viipurin kunnallisen työvälitystoimikunnan jäsen.

Sodan jälkeen Hämäläinen lähti laittoman SKP:n toimintaan. Vuonna 1927 hänet valittiin kansanedustajaksi kommunistien vaalijärjestön STPV:n listoilta. Hämäläinen pidätettiin joulukuussa 1929. Huhtikuussa 1930 Hämäläinen sai kahden vuoden kuritushuonetuomion valtiopetoksen valmistelusta. Hänen epäiltiin muun muassa osallistuneen Tukholmassa pidettyyn SKP:n salaiseen kokoukseen. Vuosina 1936–1938 Hämäläinen johti poliittisia vankeja avustaneen Suomen Punaisen Avun toimintaa Viipurissa.

## Lähteet
Isopystynokka

**Isopystynokka** (*Megaxenops parnaguae*) on orneeroiden heimoon kuuluva varpuslintu.

## Levinneisyys
Isopystynokkaa tavataan Brasilian koillisosissa. Laji on luultavasti melko yleinen osissa levinneisyysaluettaan, ja se on luokiteltu elinvoimaiseksi.

## Lähteet
Nakkeliorneero

**Nakkeliorneero**, aikaisemmalta nimeltään **puujuoksija** (*Pygarrhichas albogularis*) on orneeroiden heimoon kuuluva varpuslintu.

## Levinneisyys
Nakkeliorneeroa tavataan Argentiinassa ja Chilessä. Lajia on kuvattu melko yleiseksi, mutta sen kanta on laskussa. Se on luokiteltu elinvoimaiseksi.

## Lähteet
Tiikelipainokone

**Tiikelipainokone** on yhdellä painovärillä painava yksinkertainen kohopainokone, jossa väri puristetaan suoralta painopinnalta suoralle paperi- tai kartonkiarkille. Tiikelikoneita käytetään kirjapainoissa pienimuotoisten ja pienipainoksisten painotuotteiden, kuten kirjelomakkeiden, kutsukorttien ja käyntikorttien painamiseen. Koska tiikelipainossa painettavaa materiaalia ei tarvitse taivuttaa, sopii menetelmä myös paksummille ja jäykemmille kartongeille.

Suomen kirjapainoissa yleisin tiikelikone on Heidelbergin valmistama niin sanottu *siipi-Heikku*. Se on saanut kutsumanimensä painoarkkien syöttöön (eli alistukseen) ja luovutukseen tarkoitetuista siipimäisistä ulokkeistaan.

## Historiaa
Maailman ensimmäisenä tiikelipainokoneena pidetään vuonna 1803 keksittyä Suhler-painokonetta. Sen kehitti leipzigilaisen Breitkopf & Härtelin painajaoppilaana ollut saksilainen Johann Friedrich König (1774–1833). Vuonna 1807 englantilainen paperikauppias John Brown patentoi oman tiikelipainokoneensa. Ensimmäinen höyryvoimalla käyvä tiikelipainokone syntyi 1810–1812 Königin rakentamana lontoolaiselle kirjanpainajakustantajalle Thomas Bensleylle.

## Lähteet
Jan Komasa

**Jan Tadeusz Komasa** (s. 28. lokakuuta 1981 Poznań) on puolalainen elokuvaohjaaja ja käsikirjoittaja. Hän on näyttelijä Wiesława Komasan poika. Jan Komasa valmistui PWSFTviT Lódz -elokuvakoulusta. Komasa ohjasi ensimmäisen elokuvansa, 15 minuuttia kestävän lyhytelokuva *Fajnie, że jesteśin* vuonna 2003. Komasan seitsemäs ohjattu elokuva, Varsovan vuoden 1944 tapahtumiin perustuva elokuva *Varsova 44* sai menestystä Puolassa ja kiitosta myös muualla Euroopassa. Komasan ensimmäinen pitkä elokuva oli vuonna 2005 ilmestynyt *Oda do radości*, jonka kesto oli 120 minuuttia. Komasa asuu Varsovassa, jonne hän muutti seitsemänvuotiaana synnyinkaupungistaan Poznańista.

## Lähteet
* http://www.imdb.com/name/nm1717924/
* http://culture.pl/en/artist/jan-komasa
Ilumetsan meteoriittikraatterit

**Ilumetsan meteoriittikraatterit** ovat Viron Võrun kunnassa, Võrumaan maakunnassa sijaitseva meteoriittikraatterien sarja. Alueella on yhteensä viisi kraatteria joista kahden, **Põrgu**- ja **Sügavhaudin** sanotaan olevan varmoja meteoriitin aiheuttamia kraattereita. Muut kraatterit ovat nimiltään Ingli-, Tondi- ja Kuradihaud. Kraattereista suurin on Põrguhaud, jonka halkaisija on 75-80 metriä ja syvyys puolestaan 12,5 metriä.

## Lähteet
Never Leave You (Uh Oooh, Uh Oooh)

”**Never Leave You (Uh Oooh, Uh Oooh)**” on yhdysvaltalaisartisti Lumideen kappale. Se julkaistiin singlenä hänen *[[Almost Famous (Lumideen albumi)|Almost Famous]]* -studioalbumilta 13. toukokuuta 2003. Kappaleen ovat tuottaneet DJ Tedsmooth sekä Trendsetta, ja sanoituksesta vastasivat puolestaan Lumidee Cedeño, Teddy Mendez, Edwin Perez, Steven Marsden, Trevor Smith ja John Jackson.

## Lähteet
Pueblo (täsmennyssivu)

**Pueblo** (espanjaa, ) tarkoittaa seuraavia asioita:

* Pueblo, kaupunki Yhdysvalloissa
* Pueblot, nimitys eräille Yhdysvaltain lounaisosan alkuperäiskansoille
* Pueblo-kulttuuri, Yhdysvaltain lounaisosan arkeologinen kulttuuri
* Pueblo (asumus), pueblo-kansoille tyypillinen asutus
* USS Pueblo (AGER-2), yhdysvaltalainen tiedustelualus.
Ampere WS-1

**Ampere WS-1** oli *Ampere Inc*:n suunnittelema ja japanilaisen Nippon-Shingon 1985 valmistama kannettava tietokone, jossa käytettiin poikkeuksellisesti ohjelmointikielenä APL:ää siihen aikaan pienissä tietokoneissa tavanomaisen BASIC-kielen asemesta. Koneen myynti Yhdysvalloissa kaatui siihen, että sitä ei hyväksytty Yhdysvaltain telehallintoviraston Federal Communications Commissionin testeissä.

Ampere WS-1:n muotoilusta vastasi japanilainen Kumeo Tamura, joka oli ollut mukana myös Datsun 240Z-urheiluauton suunnittelijaryhmässä.

## Teknisiä ominaisuuksia
* ulkomitat 330 x 280 x 92 millimetriä
* paino 3,6 kiloa
* LCD-nestekidenäyttö, tekstitilassa 80x25 merkkiä, grafiikkatilassa 480x200 pikseliä
* käytti Motorola 68000 mikroprosessoria, kellotaajuus 8 megahertsiä
* näppäimistössä myös APL-erikoissymbolit mukana, 8 erillistä funktionäppäintä LCD-näytön alaosassa
* keskusmuistia 64 kilotavua, mahdollista laajentaa 512 kilotavuun CMOS-laajennuspiirien avulla. Koneen *Big-DOS* käyttöjärjestelmä ja APL-tulkki olivat erillisessä 128 kilotavun ROM-muistissa.
* kahta APL-ohjelmaa voitiin ajaa samaan aikaan ja ohjelmilla oli omat erilliset ikkunat näytöllä
* massamuistina mikrokasettiasema
* liitännät: Centronics-portti, kaksi RS-232C-sarjaporttia, laajennusportti kahdelle valinnaiselle levyasemalle tai kiintolevylle, VME-yhteensopiva liitäntä mittalaitteille
* Nikkelikadmiumakku mahdollisti muistin sisällön säilymisen virtakatkon sattuessa, akut olivat tähän aikaa vielä harvinaisia tietokoneissa
* Koneelle kehitetyt *LPA (Langage Pédagogique Audiovisuel)*-ohjelmat mahdollistivat luonnollisen kielen käytön käyttöliittymässä
* Valmisohjelmia *Big Screen* (tekstinkäsittely, taulukkolaskenta ym.) ja *APLCalc*.

## Lähteet
Paras elokuva (New York Film Critics Circle)

**Parhaan elokuvan [[New York Film Critics Circle|New York Film Critics Circle -palkinto]]** on yksi palkinnoista, joita New York Film Critics Circle -yhdistys jakaa vuosittain. Palkinto jaetaan New York Film Critics Circlen jäsenten äänestyksen perusteella.

## Voittajat ja ehdokkaat
### 1930-luku

### 1940-luku

### 1950-luku

### 1960-luku

### 1970-luku

### 1980-luku

### 1990-luku

### 2000-luku

### 2010-luku

## Katso myös
* Parhaan elokuvan Oscar-palkinto
* Parhaan draamaelokuvan Golden Globe -palkinto
* Parhaan musikaali- tai komediaelokuvan Golden Globe -palkinto
* Parhaan elokuvan Bafta-palkinto

## Lähteet
* 
*
Sven-Erik Bucht

**Sven-Erik Bucht** (s. 28. joulukuuta 1954 Karunki) on ruotsalainen sosiaalidemokraattisen puolueen poliitikko. Lokakuusta 2014 lähtien hän on toiminut Stefan Löfvenin hallituksen maatalousministerinä. Ruotsin valtiopäivillä hän on ollut vuodesta 2010.

Bucht oli Haaparannan kaupunginvaltuuston puheenjohtaja ja kunnallisneuvos 2003–2010. Vuonna 2010 hänet valittiin kansanedustajaksi suurella henkilökohtaisella äänimäärällä.

Bucht sai taivuteltua Ikean omistajan Ingvar Kampradin perustamaan Ikea-tavaratalon Haaparannalle. Vuonna 2007 ruotsalainen *Fokus*-lehti valitsi Buchtin vuoden ruotsalaiseksi.

Ministeriksi valinnan jälkeen vuonna 2014 Bucht sai selitellä mailleen ilman rakennuslupaa rakennuttamaansa neljää mökkiä.

Bucht on naimisissa ja hänellä on kolme lasta. Buchtin vaimo on suomalainen, ja hän osaa puhua suomea.

## Lähteet