open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Kapteeni Natsi

**Kapteeni Natsi** (siviilinimeltään **Albrecht Krieger**) on kuvitteellinen superroisto DC-universumissa ja Kapteeni Marvelin ja Kapteeni Marvel Jr.:n vihollinen. Kapteeni Natsin loivat William Woolfolk ja Mac Raboy. Hahmo toimi alun perin propagandana Toisen maailmansodan aikaan ja se poistettiin sodan loppupuolella. Hahmo kuitenkin palasi DC Comicsin kustantamana 1970-luvulla.

## Taustaa
Kapteeni Natsin tiedemiesisä loi hahmon supervahvaksi geneettisesti ja tämä kehittyi "täydelliseksi näytteeksi" taistelemaan Adolf Hitlerin ja akselivaltojen puolesta toisen maailmansodan aikana. Hänelle annettiin yli-inhimillistä voimaa ja kestävyyttä, ja erityinen lentävä kaasu sallii hänen lentää. Natsit lähettävät hänet taistelemaan amerikkalaisia ​​supersankareita vastaan ​​sen jälkeen, kun Hitler on osoittanut heille hänen voimansa, ja jotkut sankareista näyttäytyvät. Kapteeni Natsi esiintyi ensimmäisen kerran Master Comicsissa #21 (joulukuu 1941), vastustaen sekä Kapteeni Marvelia että Bulletmania. Marvelin kanssa käydyn taistelunsa toisella puoliskolla Whiz Comicsissa #25 (julkaistu samassa kuussa) Kapteeni Natsi hyökkää kahden viattoman sivullisen kimppuun, jotka sattuivat kalastamaan taistelupaikan lähellä, sen jälkeen kun he vetivät hänet ulos järvestä, ja hän pakenee heidän veneessään. Yksi heistä, vanha mies nimeltä Jacob Freeman, kuolee, mutta Kapteeni Marvel pelastaa vanhan miehen teini-ikäisen pojanpojan Freddy Freemanin. Vaikka hän on rampautunut ja hänen selkänsä murtunut airon osumasta, kun Kapteeni Natsi pakenee veneessä. Koska kapteeni Marvel lahjoitti osan voimastaan ​​hänelle, Freddystä tulee kapteeni Marvel Jr. Kapteeni Marvel lähettää hänet voittamaan Kapteeni Natsin.

Hyökkäyksen vuoksi Freddy Freeman -muodossaan rampautunut Marvel Junior jatkaa kostoa Kapteeni Natsia vastaan, ja nämä kaksi taistelevat usein toisiaan vastaan. Kapteeni Natsi toimii myös jäsenenä Mister Mind's Monster Society of Evil -järjestössä, joka on yksi maailman tehokkaimmista roistojärjestöistä, johon kuului Adolf Hitler, ja avustaa heidän ensimmäistä suunnitelmaansa varastaa taikuutta ennustavia helmiä prinsessalta, mikä johtaa Kapteeni Marvelin heidän piilopaikkansa ja paljastaa heidän olemassaolonsa toisen maailmansodan vuosina, ennen kuin hän teki viimeisen Fawcett Comics -esiintymisensä tarinassa "General Nippon's Elusive Earthplane", joka julkaistiin Captain Marvel, Jr. #19:ssä vuonna 1944.

Kapteeni Natsi esiintyi vain satunnaisesti DC Comicsin 1970-/1980-luvun Marvel Family -hahmojen elvyttämisessä nimellä Shazam!, paitsi alkuperäisten Fawcett-tarinoiden uusintapainoksissa. Kapteeni Natsin ensimmäinen esiintyminen uudessa DC Comics -tarinassa oli Shazamissa! #34 (maaliskuu-huhtikuu 1978).

## Muussa mediassa
*Kapteeni Natsiin pohjautuva hahmo esiintyi *[[Justice League Unlimited]]* animaatiosarjan jaksossa "Patriot Act".
*Kapteeni Natsi esiintyi *[[Legends of Tomorrow]]* sarjan jaksossa "The Justice Society of America", jossa häntä esitti André Eriksen. Tämä versio on Eobard Thawnen liittolainen, joka on muutettu hirviömäiseksi itse julistautuneeksi "Übermenschiksi" biomolekyylien tehostajalla.
Flann O’Brien

**Flann O’Brien** (oikealta nimeltään **Brian O’Nolan**, , 5. lokakuuta 1911 – 1. huhtikuuta 1966) oli irlantilainen kirjailija. Hänen ensimmäinen romaaninsa *At Swim-Two-Birds* julkaistiin 1939. O’Brien kirjoitti heti tämän jälkeen toisen romaanin *Kolmas konstaapeli*, mutta se julkaistiin vasta postuumisti 1967. 

## Suomennetut teokset
* 
* 

## Aiheesta muualla
* Matti Savolainen: Kolmas konstaapeli. Aikakone 4/1988.
* Tähtivaeltaja-palkinto 1989: Kolmas konstaapeli .
Kauas vuorten taa

**Kauas vuorten taa** on suomalaislaulaja Bablon esikoisalbumi, joka julkaistiin vuonna 1993.

## Kappaleet
#
#
#
#
#
#
#
#
#
#

## Lähteet
* 
* ''Kauas vuorten taa'' discogs.com -sivustolla
Onnenpoika (Bablon albumi)

**Onnenpoika** on suomalaislaulaja Bablon kolmas studioalbumi, joka julkaistiin vuonna 1997.

## Kappaleet
#
#
#
#
#
#
#
#
#
#
#
#

## Lähteet
*
Rillit huurussa

**Rillit huurussa** (, lyhennettynä *TBBT*) on CBS:n tuottama yhdysvaltalainen tilannekomediasarja, joka kertoo kämppiksinä asuvista fyysikoista Sheldonista ja Leonardista sekä heidän ystäväpiiristään.

Sarjaa tuotettiin 12 tuotantokautta, ja siitä on myös tehty spin-off-sarja *[[Young Sheldon]]*, joka kertoo Sheldon Cooperin lapsuudesta. 

## Tuotanto
Sarjan loivat tuottajat Chuck Lorre ja Bill Prady. Sen ensimmäinen jakso nähtiin Yhdysvalloissa 24. syyskuuta 2007. Sarja päättyi 12. tuotantokauteen. Sen viimeinen jakso esitettiin Yhdysvalloissa 16. toukokuuta 2019.

Suomessa sarjaa on esittänyt televisiokanava Sub. Ensimmäinen kausi esitettiin syyskaudella 2008. Toinen kausi alkoi Suomessa lokakuussa 2009 ja päättyi seuraavan vuoden maaliskuussa. Kolmannen kauden esitykset alkoivat marraskuussa 2010, jolloin sarjaa alettiin esittää tuplajaksoin. Lisäksi sarjan uusintoja on esitetty MTV3- ja Star Channel -kanavilla. 

Sarjan pääosissa ovat Johnny Galecki, Jim Parsons, Kaley Cuoco, Simon Helberg ja Kunal Nayyar. Jim Parsons on voittanut roolistaan tri Sheldon Cooperina Golden Globe -palkinnon ja neljästi Primetime Emmy -palkinnon. Sarja on ollut ehdolla useiden muidenkin palkintojen saajaksi.

## Tarina

*Rillit huurussa* kertoo kahdesta fyysikkonörtistä Leonardista (Johnny Galecki) ja Sheldonista (Jim Parsons), jotka eivät ole kokeneita ihmissuhteissa. Heidän naapuriinsa muuttaa hyvännäköinen nainen nimeltään Penny (Kaley Cuoco). Erityisesti Leonard kiinnostuu Pennystä. Sarjassa ovat tärkeässä osassa myös Leonardin ja Sheldonin ystävät tähtitieteilijä Raj (Kunal Nayyar) ja diplomi-insinööri Howard (Simon Helberg).

Leonardin kollega Leslie Winkle (Sara Gilbert) kuului sarjan vakituisiin hahmoihin ensimmäisellä ja toisella kaudella. Kolmannella kaudella sarjaan tulivat tarjoilija-mikrobiologi Bernadette (Melissa Rauch) ja Sheldonista kiinnostuva neurotieteilijä Amy (Mayim Bialik). Sarjakuvakaupan pitäjä Stuart (Kevin Sussman) esiintyi sarjassa ensin sivuhenkilönä, kunnes hänestä tuli kuudennella kaudella yksi sarjan vakiohahmoista. Sarjassa käsitellään muun muassa tiedettä, science fictionia, erilaisia elämänkatsomuksia ja ihmissuhdekuvioita.

## Näyttelijät ja hahmot
### Päähenkilöt

#### Sivuhenkilöitä

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Virallinen sivusto 
* 
* ''Rillit huurussa'' MTV.fi-sivustolla  
* ''Rillit huurussa'' TV.com-sivustolla  
* Big Blog Theory - Blogi sarjassa käsitellyistä tieteellisistä ilmiöistä 
* The Big Bang Theory - Official DVD Site
Oscar-gaala 1931

**Oscar-gaala 1931** oli 4. kertaa järjestetty Yhdysvaltain elokuva-akatemian palkintogaala, joka pidettiin 10. marraskuuta 1931 Biltmore Hotelissa, Los Angelesissa. Gaalan juontajana toimi näyttelijä Lawrence Grant. Palkinnot jaettiin elokuville, jotka oli julkaistu 1. elokuuta 1930 ja 31. heinäkuuta 1931 välisenä aikana.

## Ehdokkaat ja voittajat

## Erikoispalkinnot
### Tieteellinen tai tekninen saavutus
***Luokka 1**
Äänityslaitteista, jotka vähentävät taustamelua
*Electrical Research Products, Inc. 
*RCA-Photophone, Inc. 
*RKO Radio Pictures, Inc.

Erittäin herkästi punaherkkäfilmistä
*DuPont Film Manufacturing Corp. 
*Eastman Kodak Company 

***Luokka 2**
*Fox Film Corp.

***Luokka 3**
*Electrical Research Products, Inc.
*RKO Radio Pictures, Inc.
Onnenpoika

**Onnenpoika** tai **Onnen poika** voi tarkoittaa seuraavia:
* Onnen poika, *Lykke-Per*, Henrik Pontoppidanin romaani vuosilta 1898–1904, suom. 1957
* Onnenpoika, Irwin Shawn romaani vuodelta 1976
* Onnenpoika, *O Lucky Man*, Linsay Andersonin ohjaama elokuva vuodelta 1973
* Onnen poika, *Lykke-Per*, Bille Augustin ohjaama elokuva vuodelta 2018
* Onnenpoika, Mikko Alatalon albumi vuodelta 1979
* Onnenpoika, Bablon albumi vuodelta 1997.
Mies joka ei koskaan tanssi

**Mies joka ei koskaan tanssi** on suomalaislaulaja Bablon viides ja viimeisin studioalbumi. Se julkaistiin vuonna 2004.

## Kappaleet
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 

## Lähteet
* *Mies joka ei koskaan tanssi* -CD:n kansilehti
Portsmouthin rauhansopimus

**Portsmouthin rauhansopimus** solmittiin Venäjän ja Japanin keisarikuntien välillä Portsmouthissa, Yhdysvalloissa käytyjen rauhanneuvottelujen jälkeen 5. syyskuuta 1905. Se allekirjoitettiin Kitteryssä Mainen osavaltiossa. Sopimuksen välittäjänä toimi Yhdysvallat. Sopimus päätti Venäjän–Japanin sodan. Se varmisti Japanin valta-aseman Koreassa ja Mantšuriassa. Venäjä joutui luovuttamaan Liaodongin niemimaan Port Arthurin tukikohtineen, Sahalinin saaren eteläosan sekä juuri rakennuttamansa Mantšurian rautatien, ja sen hankkeet ylivallan saavuttamiseksi Mantšuriassa ja Koreassa päättyivät.

## Neuvottelut
Elokuun 9. päivänä alkaneiden neuvottelujen isäntänä toimi Yhdysvaltojen presidentti Theodore Roosevelt. Venäjää edusti pääministeri  Sergei Witte. Japanin neuvottelijat joutuivat perääntymään sotakorvauksia koskevasta vaatimuksestaan, minkä vuoksi Portsmouthin rauhansopimusta pidettiin yleisesti diplomaattisena voittona Venäjälle.

## Katso myös

* Hibiyan mellakat

## Lähteet
* 

### Viitteet
Oha

**Oha** () on noin 23 000 asukkaan kaupunki Sahalinin saarella Venäjän kaukoidässä. Kaupunki on saaren pohjoisin; se sijaitsee lähellä itärannikkoa kahden Ohotanmeren laguunin (Urkt ja  Ketu) välisellä kannaksella. Oha on suoraan Sahalinin alueen hallinnon alainen mutta toisaalta myös Ohan piirin hallinnollinen keskus.

Sahalinin alueen pääkaupunkiin Južno-Sahalinskiin on Ohasta matkaa lähes 850 kilometriä, ja Oha on Južno-Sahalinskista saaren halki kulkevan maantien päätepiste. Aiemmin Ohaan oli myös rautatieyhteys lännestä saaren poikki Moskalvon satamasta, ja itärannikon eteläisemmästä Noglikista kapearaiteinen rata, mutta jälkimmäinenkin suljettiin 2006.

## Historia

Asutus perustettiin alun perin *Ohe*-nimisenä 1880, pian sen jälkeen, kun alueelta löytyi maaöljyä. Ainun kieleen perustuva nimi tarkoittaa pahaa vettä. Teollinen öljyntuotanto aloitettiin 1923 saaren japanilaismiehityksen aikana (1920-1925). Kaupunkioikeudet Oha sai 1938.

Ohan piirin eteläosassa Neftegorskissa tapahtui tuhoisa maanjäristys 28. toukokuuta 1995, jolloin 2000 henkeä menehtyi. Pienempi järistys itse kaupungissa 10. toukokuuta 2005 ei vaatinut uhreja.

## Talous

Oha ja pääkaupunki Južno-Sahalinsk ovat Sahalinin öljyteollisuuden keskuspaikat. Ohasta on öljy- ja kaasuputket mantereelle Komsomolsk-na-Amureen.

Kaupungin lähellä on useita öljylähteitä, jotka ovat enimmäkseen Rosneftin hallinnassa.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Kaupunkiportaali  (okhacity.ru)
Slow down (ääni)

**Slow down** on ääni, joka saatiin nauhalle 19. toukokuuta 1997 Tyynellä valtamerellä. Ääni nauhoitettiin NOAA-järjestelmällä, joka on kehitetty aikoinaan neuvostoliittolaisten sukellusveneiden etsimiseen. Ääntä saatiin nauhalle seitsemän minuutin ajan. Ääni nauhoitettiin kohdassa . Vuoden 1997 jälkeen ääni on havaittu muutamia kertoja joka vuonna. Ääni syntyy jäävuoren ajaessa karille. 

## Katso myös
* Bloop

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*
Flamingo (täsmennyssivu)

**Flamingo** tarkoittaa seuraavia asioita:

* flamingo (*Phoenicopterus roseus*), lintulaji
* flamingot (*Phoenicopteridae*), lintuheimo
* Flamingo Las Vegas, hotelli ja kasino Las Vegasissa
* Flamingo, viihde- ja hotellikeskus Vantaalla Kauppakeskus Jumbon vieressä
* Flamingo Music, vuosina 1985–1996 toiminut suomalainen levy-yhtiö
* *[[Flamingo (albumi)|Flamingo]]*, Brandon Flowersin sooloalbumi vuodelta 2010
* HMS Flamingo (L18), Britannian Kuninkaallisen laivaston sluuppi
* FP-5 Flamingo, Ukrainan kehittämä ohjus
Holmsk

**Holmsk** () on kaupunki Sahalinin alueella Sahalinin saarella Venäjän kaukoidässä. Kaupunki sijaitsee saaren eteläosan länsirannalla, Japaninmerta ja Ohotanmerta erottavan Tatariansalmen äärellä. Alueen pääkaupunkiin Južno-Sahalinskiin on Holmskista matkaa noin 80 kilometriä. Kaupunkeja erottaa matala vuoristo.

Vuonna 2010 Holmskin kaupunkipiirissä asui 41&nbsp;925 henkeä, joista 30&nbsp;937 asui Holmskin kaupungissa. Loput kaupunkipiirin asukkaat olivat maaseutukylistä.

Holmsk on mannermaalta, Habarovskin aluepiiristä kulkevan junalautan päätesatama. Kaupunki sijaitsee Sahalinin saaren länsirantaa kiemurtelevan, kapearaiteisen rautatien varrella. Suora junayhteys Južno-Sahalinskiin lopetettiin rautatien huonon kunnon vuoksi vuonna 1994. Holmskissa on oma lentokenttä.

## Historia
Venäläiset perustivat nykyisen Holmskin alueelle armeijan vartioaseman vuonna 1870. Vuosina 1905&ndash;1945 Holmsk kuului Japanin keisarikuntaan Venäjän-Japanin sodan päättäneen Portsmouthin rauhansopimuksen mukaisesti, ja se tunnettiin nimellä *Maoka* (, sananmukaisesti "aito kukkula"). Toisen maailmansodan seurauksena kaupunki palautui Neuvostoliitolle vuonna 1945. Nykyisellä nimellään Holmsk (venäjäksi холм tarkoittaa kukkulaa) sai kaupunkioikeudet vuotta myöhemmin.

### Väestökehitys

*Merkinnät*: * väestönlaskenta ** väestönlaskenta (pyöristetty)

## Talous
Holmsk elää laivaliikenteestä ja kalataloudesta, joissa kummassakin kaupungin satama näyttelee tärkeää osaa. Lisäksi kaupungissa toimii yksi paperitehdas sekä pieniä ja keskisuuria rakennusalan ja elintarviketeollisuuden yrityksiä.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Kartta Sahalinin eteläosasta  (englanniksi)
Linköpingin käräjäoikeus

**Linköpingin käräjäoikeus** () on ruotsalainen käräjäoikeus, jonka on toimipaikka Linköpingissä. Käräjäoikeudella oli vuoden 2008 loppuun saakka toimipaikka myös Motalassa. Käräjäoikeuden viranomaispäällikkö () on Rolf Holmgren.

Käräjäoikeuden piiriin kuuluvat seuraavat kunnat: Boxholm, Kinda, Linköping, Mjölby, Motala, Vadstena, Ydre, Åtvidaberg ja Ödeshög.

Vuonna 2002 Mjölbyn käräjäoikeus ja Motalan käräjäoikeus yhdistettiin Linköpingin käräjäoikeuteen.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

*Linköpingin käräjäoikeuden kotisivut
Voimakenttä

__NOTOC__
**Voimakenttä** on suomalaisen Mustat Enkelit -yhtyeen toinen studioalbumi. Se julkaistiin 31. lokakuuta 2008.

Albumin työstäminen tapahtui niin, että koko yhtye oli samaan aikaan studiossa. Kyseessä on siis perinteiseen tapaan tehty yhtyelevy. Albumin 11 kappaletta valittiin noin 30 laulun joukosta. Ohjenuorana oli, että "jokainen biisi voisi olla single".

Lähes kaikki albumin laulut on säveltänyt Markku Petander. Häntä pidetään yhtyeen epävirallisena kuudentena jäsenenä - ulkojäsenenä - joka tekee yhtyeelle biisejä ja on mukana keikoilla kun ehtii.

Singlenä albumilta julkaistiin Petanderin säveltämät *Voimakenttä* ja *Nyt aika on*, joista ensin mainitun on sanoittanut Pauli Hanhiniemi ja jälkimmäisen Matti Kalliomäki. *Nyt aika on* -singlen tuotto (7000 €) lahjoitettiin Sotiemme Veteraaneille, ja kappaleesta kuvattiin myös video. Kolmantena singlenä jaettiin radioille tuplasingle *Kaksi maailmaa / Onnen pohjasakkaa*, jotka molemmat ovat Petanderin säveltämiä.

Albumin tuottivat yhtyeen lisäksi Markku Petander ja äänittäjä Jani Viitanen.

## Kappaleet
#  (Säv. Markku Petander, san. Pauli Hanhiniemi)
#  (Säv. Jani Viitanen, san. P. Hanhiniemi)
#  (Säv. M. Petander, san. M. Karjalainen)
#  (Säv. M. Petander, san. M. Kalliomäki)
#  (Säv./san. M. Petander)
#  (Säv. J. Nieminen, san. J. Nieminen)
#  (Säv. M. Petander, san. M. Karjalainen)
#  (Säv. M. Petander, san. J. Aaltonen)
#  (Säv. M. Petander, san. J. Aaltonen - P. Kota-Aho)
#  (Säv./san. M. Petander)
#  (Säv./san. M. Petander)

## Kokoonpano
* JP Aaltonen – laulu
* Jari Nieminen – kitara
* Kimmo Tuomisto – koskettimet ja laulu
* Jussi Toikkonen – basso ja laulu
* Kari Holm – rummut ja laulu

## Arvostelut
* Soundi: 

## Lähteet
* Viralliset sivut 
* Mustat Enkelit Voimakentässä - uudella levyllä ykkösliigaan  (mukana myös Aaltosen kommentit levyn kappaleista)
* Jussi Aaltonen Radio 957:n VIP-vieraana 27.10. (linkki yhtyeen kotisivuilla)

### Viitteet
Steven Dean Moore

**Steven Dean Moore** on yhdysvaltalainen animaatio-ohjaaja ja animaattori, joka on ohjannut monta *[[Simpsonit]]*-jaksoa. Hän oli ohjaajatiimissä elokuvassa *[[The Simpsons Movie]]*.

## Aiheesta muualla
*
Leksaksmuseet

**Leksaksmuseet** on Vadstenassa Itä-Götanmaan läänissä Ruotsissa sijaitseva lelumuseo. Museossa on esillä leluja 1800- ja 1900-luvulta. Museon tiloissa toimii myös kahvila, lahjatavarakauppa ja huhtikuussa 2007 avattu kameramuseo, jossa on noin 500 kameraa.

Leksaksmuseet sijaitsee Vadstenan linnan vieressä.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Museon kotisivut
Heloseitikki

**Heloseitikki** (*Cortinarius cinnabarinus*) on seitikkeihin kuuluva helttasieni. Se on luokiteltu äärimmäisen uhanalaiseksi lajiksi. Suomessa sitä on tavattu Ruissalossa.

## Lähteet
Sachsenring

**Sachsenring** on moottorirata Hohenstein-Ernstthal‎issa Saksin osavaltiossa Saksassa noin 15 kilometriä Chemnitzistä länteen. Radalla ajetaan vuosittain ratamoottoripyöräilyn Saksan Grand Prix.

Ensimmäinen kilpailu 8,7 kilometriä pitkällä maantieradalla ajettiin 26. toukokuuta 1927. Samalla radalla ajettiin myös moottoripyöräilyn Itä-Saksan Grand Prix vuosina 1961–1972. Vuonna 1973 DDR:n hallinto määräsi, että ainoastaan itäblokin maiden kuljettajat saavat ajaa kilpailuja radalla, joka pysyi voimissaan 1990-luvun alkuun saakka.

Rataa lyhennettiin 3,5-kilometriseksi 1990-luvulla moottoripyörien tehojen noustessa, jolloin ajaminen kylän läpi tuli vaaralisemmaksi. Uusi rata rakennettiin entisen eteläosaan. Rataa on sen jälkeen vielä muutettu hieman pidemmäksi ja nopeammaksi.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Suotniemen hovi

**Suotniemen hovi** eli **Suotniemen kartano** (aikaisemmin myös *Sotaniemi*) oli kartano Käkisalmen maalaiskunnan länsiosassa Suotniemen kylässä. 

Suotniemi kuului Räisälän läänitykseen, jonka Ruotsin kuningas antoi sotakomissaari Eerikki Antinpoika Tranalle vuonna 1626. Läänityksen mukaan Eerikki Trana kutsui itseään *Räisälän ja Sotaniemen herraksi*. Trana kaatui sodassa vuonna 1634 ja läänitys siirtyi hänen lapsilleen ja sitten vävylleen maaherra Jakob Törnsköldille ja lopulta tämän toisesta avioliitosta eloon jääneelle leskelle Brita Appelgreenille.  Suotniemi oli koko Ruotsin vallan ajan Eerikki Tranan ja tämän perillisten hallussa. Siellä sijaitsi Tranan Räisälän hovissa asuneen voudin alainen Suotniemen hovi. Suotniemen hovi oli 1600-luvun loppupuolella vuokrattuna käkisalmelaiselle kauppiaalle  Viktor Gröönille.

Kun Venäjä valloitti Käkisalmen 1710 siirtyi kaupungin asukkaita asumaan Suotniemen hovin alueelle, josta he vuokrasivat pieniä maatilkkuja tai harjoittivat kalastusta. Vuonna 1728 Suotniemen kartanoa viljeli porvari Henrik Wolter. Vuonna 1818 kartanon omistajiksi mainitaan Schadanovin perilliset ja Artemjeffin leski.

Vuonna 1841 kuvermentinsihteeri Cristian Wilhelm Löfström ja kostromalainen kunniaporvari kauppias Feodor Artemjeff perustivat Suotniemen kartanon yhteyteen fajanssitehtaan. Tehdas oli toiminnassa 52 vuotta ja sen tuotanto oli erittäin kysyttyä. Merkittävä markkina-alue oli Pietari, mutta myös kotimaahassa riitti kysyntää laadukkaalle posliinille.

Vuonna 1864 Feodor Artemjeff osti kuvernementinsihteeri Löfströmin osuuden Suotniemen tehtaasta ja pääosan maatilasta. Artemjeff oli mennyt naimisiin käkisalmelaisen neiti Katarina Bojarinoffin kanssa ja asettunut sen vuoksi pysyvästi paikkakunnalle asumaan. Katarina Bojarinoff osti hovin tuolloin yhteiseksi asunnoksi (kauppakirjassa on Katarina Bojarinoffin nimi). Vuonna 1871 tilaan kuului maarekisterin mukaan 1404,61 hehtaaria. 

Feodor Artemjeffin kuoltua tehtaan johto siirtyi hänen pojan Arseni Artemjeffin vastuulle. Vuonna 1883 Katarina Artemjeff myi tilan pojalleen Arseni Artemjeffille 130&nbsp;000 markan hinnasta. Tilalla toimi tuolloin fajanssitehdas, höyrymylly ja saha. Tehtailija Arseni Artemjeffin kuoltua konkurssipesä myi hovin tehdaslaitoksineen huutokaupalla 13. kesäkuuta 1889. Uudeksi omistajaksi tuli kruununnimismies Berndt Söderström, ja kauppahinta oli 79&nbsp;600 markkaa. Saman vuoden heinäkuun 17. päivänä tilan osti everstiluutnantti Lars Herman Löfström, joka puolestaan myi tilan seuraavana vuonna everstiluutnantti Alarik Jernströmille ja varatuomari Carl Johan Ahlbergille. Vuonna 1904 Jernström osti Ahlbergin omistaman osan tilasta. Samana vuonna tilasta lohkottiin 18 uutta tilaa. Jernströmin kuoleman jälkeen vuonna 1905 konkurssipesä myi tilan kruununvouti Strömstenille. Seuraavana vuonna tilan osti maanviljelijä John Löfgren. Löfgen myi hovin Matilda Asikaiselle vuonna 1908, jonka jälkeen tilan osti henkikirjoittaja A. Bergh vuonna 1911. Bergh myi tilan Käkisalmen maalaiskunnalle vuonna 1912.  

## Lähteet
* 

### Viitteet
Kaarlo Kaiharju

**Kaarlo Kaiharju** (e. **Hildén**; 30. elokuuta 1891 Tervola – 24. kesäkuuta 1960 Tervola) oli suomalainen jääkäriluutnantti. Hänen vanhempansa olivat kansakoulunopettaja Isak August Hildén ja Edla Margareeta Holck.

## Opinnot
Kaiharju kävi kansakoulun ja Peräpohjolan kansanopiston. 

## Jääkärikausi

Tämä kotitilaansa viljellyt maanviljelijä liittyi vapaaehtoisena Saksassa sotilaskoulutusta antavaan jääkäripataljoona 27:n 1. komppaniaan 18. tammikuuta 1916. Hän otti osaa taisteluihin ensimmäisessä maailmansodassa Saksan itärintamalla Misse-joella, Riianlahdella ja Aa-joella. Hän suoritti Polangenissa vuonna 1917 järjestetyn erikoiskurssin (pommarikurssi).

## Suomen sisällissota
Kaiharju saapui Suomeen (Vaasaan) jääkäreiden pääjoukon mukana varavääpeliksi ylennettynä 25. helmikuuta 1918. Hänet komennettiin Suomen sisällissotaan joukkueenjohtajaksi 3. Jääkärirykmentin 9. jääkäripataljoonan 2. komppaniaan, josta hänet siirrettiin 15. huhtikuuta 1918 alkaen 6. Jääkärirykmentin 18. jääkäripataljoonan 1. komppaniaan. Hän otti osaa sisällissodan taisteluihin Hotakassa, Ilveksessä ja Muolaassa ja etenemiseen Viipurin–Pietarin rautatielle.

## Sisällissodan jälkeinen aika
Sisällissodan jälkeen Kaiharju palveli 6. jääkärirykmentistä muodostetussa Jääkäripataljoona n:o 6:ssa, josta muodostettiin myöhemmin Kajaanin sissipataljoona ja edelleen Pohjanmaan jääkäripataljoona. Hän toimi nuorempana upseerina eri komppanioissa. Armeijasta hän erosi 20. joulukuuta 1922 ja siirtyi maanviljelijäksi Tervolaan.

## Talvisota
Talvisotaan Kaiharju osallistui Ylimääräisten harjoitusten (YH) aikana komppanianpäällikkönä Länsi-Lapin Rajavartiostossa, josta hänet siirrettiin joukkueenjohtajaksi Sallan ryhmään. Lopulta hänet sijoitettiin komppanianpäälliköksi Jalkaväenkoulutuskeskus 6:een ja edelleen koulutuskeskus 8:aan. Talvisodan jälkeen hän jatkoi viljelijänä Tervolassa. Hänet haudattiin Tervolaan. 
 

 

## Lähteet
* Puolustusministeriön Sotahistoriallisen toimiston julkaisuja IV: Suomen jääkärien elämäkerrasto. WSOY Porvoo 1938.
* Sotatieteen Laitoksen Julkaisuja XIV: Suomen jääkärien elämäkerrasto 1975. Vaasa 1975. .

### Viitteet
Ari Helenius

**Ari Henrik Helenius** (s. 3. syyskuuta 1944 Oulu) on kansainvälisen uran tehnyt suomalainen biokemisti. Hän on ETH Zürich biokemian emeritusprofessori.

Helenius opiskeli biokemiaa Helsingin yliopistossa. Hän väitteli 1973 tohtoriksi Kai Simonsin ohjauksessa. Hänen englanninkielinen artikkeliväitöskirjansa oli otsikoitu *The effects of detergents on membranes and lipoproteins*. Helenius toimi vuosina 1975–1981 European Molecular Biology Laboratoryn tutkijana Heidelbergissä. Sen jälkeen hän työskenteli yhdysvaltalaisessa Yalen yliopistossa ensin apulaisprofessorina vuodesta 1981, ja solubiologian varsinaisena professorina vuodesta 1983, ollen vuosina 1992–1997 myös laitoksen esimies (chair).

Vuonna 1997 hän siirtyi biokemian professoriksi ETH Zürichiin, jossa hän myös toimi 1999–2004 biokemian laitoksen esimiehenä (”Dekan”).

Heleniuksen tutkimustyön pääaiheita ovat proteiinien laskostutuminen sekä eläinten virusten ja solujen keskinäiset vuorovaikutukset. Hän on saanut maailmanlaajuisesti tunnustusta solumekanismeja koskevistä töistään. Hänen tutkimusjulkaisuihin viitataan runsaasti; Google Scholarin kokoamien viittasten perusteella hän lukeutui maailman 900 viitatuimman tutkijan joukkoon kevään 2021 aineistossa (h-indeksi tuolloin 141, viittauksia yhteensä 75&nbsp;440 kappaletta).

Vuonna 1999 Helenius nimitettiin arvostetun Euroopan molekyylibiologian järjestön (EMBO) jäseneksi ja vuonna 2001  Saksan kansallisen tiedeakatemia Leopoldinan biofysiikan ja biokemian jaoston jäseneksi. Vuonna 2002 hänet kutsuttiin eurooppalaisen Academia Europaea -tiedeakatemian jäseneksi ja vuonna 2009 Yhdysvaltain tiedeakatemian ulkomaiseksi jäseneksi. Hän on saanut useita muitakin tunnustuksia.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Ari Heleniuksen Google Scholar -profiili  (scholar.google.com)
*Ari Helenius  (researchgate.net)
Tan Jiazhen

**Tan Jiazhen** (, pinyin: Tán Jiāzhēn; 15. syyskuuta 1909 &ndash; 1. marraskuuta 2008) oli kiinalainen geneetikko. Hän oli Kiinan tiedeakatemian ja Kolmannen maailman tiedeakatemian jäsen. Hän oli ulkomaalaisjäsenenä Italian ja Yhdysvaltain kansallisissa tiedeakatemioissa.

Tan Jiazhen syntyi Ningbossa, Zhejiangin maakunnassa. Suoritettuaan opintoja niin Kiinassa kuin Yhdysvalloissakin hän loi huomattavan akateemisen uran ja kirjoitti tutkimusaiheistaan laajasti.

## Lähteet
Ulf Långbacka

**Ulf Långbacka** (s. 1957) on suomenruotsalainen säveltäjä, kapellimestari ja kuoronjohtaja.

Långbacka suoritti kuoronjohdon diplomin Sibelius-Akatemiassa vuonna 1987. Hän on johtanut Cantabile-kamarikuoroa ja toiminut vuodesta 1991 Åbo Akademin musiikin opettajana. Långbacka on Åbo Akademin opiskelijakuorojen Florakörenin ja Brahe Djäknarin johtaja. Hän toimi vuosina 1993–1996 suomenruotsalaisen kuoroliiton (Finlands Svenska Körförbund) liittokapellimestarina. Hän on johtanut myös Key Ensembleä. Långbacka toimi  myös kuoronjohdon opettajana Sibelius-Akatemiassa. 

Långbacka on säveltänyt suuren määrän kuoromusiikkia sekä myös kamari-, orkesteri- ja teatterimusiikkia. Hän kirjoitti mm. promootiokantaatin *Det Inre Ljuset* (1998) Åbo Akademin 80-vuotispäiville. Vuonna 2010 hän sävelsi oopperan *Henrik och Häxhammaren*, joka kantaesitettiin Turun linnan ulkopihalla osana Turun Kultuuripääkaupunkivuotta vuonna 2011. Hänen messunsa *"Mässa i Mångfaldens tid"* kantaesitettiin 2017 osana lutherilaisen reformaation 500-vuotisviettoa. 
Sivusto: https://core.musicfinland.fi/composers/ulf-langbacka

## Lähteet
Manhattan Community District 9

**Manhattan Community District 9** on New Yorkin Manhattanin saaren hallinnollinen osa-alue (Community District), johon kuuluu Hamilton Heights, Manhattanville ja Morningside Heights. Alue sijaitsee manhattanin saaren länsilaidalla, Keskuspuiston pohjoispuolella. Columbian yliopisto toimii tällä alueella, samoin Manhattan School of Music ja City college of NY.

Vuonna 2000 alueella asui 111&nbsp;724 henkeä. Sen väkiluku oli kymmenessä vuodessa kasvanut. Asukkaista 17,8% laskettiin "white non-hispanic" -ryhmään, eli valkoisiin, joilla ei ole latinalaisamerikkalaista taustaa. Ulkoimailla syntyneitä on 35,7% asukkaista, suurin osa heistä on kotoisin Latinalaisesta Amerikasta.

## Lähteet
Manhattan Community District 8

**Manhattan Community District 8** on New Yorkin Manhattanin saaren hallinnollinen osa-alue (Community District), johon kuuluu Upper East Side, Lenox Hill, Yorkville, ja Roosevelt Island. Alue sijaitsee Manhattanin saaren itälaidalla Rooseveltin saaren kohdalla.

Vuonna 2000 alueella asui 217&nbsp;063 henkeä. Sen väkiluku oli kymmenessä vuodessa kasvanut hiukan. Asukkaista 82,6% laskettiin "white non-hispanic" -ryhmään, eli valkoisiin, joilla ei ole latinalaisamerikkalaista taustaa. Ulkomailla syntyneitä on 21,5% asukkaista, suurin osa heistä on kotoisin Euroopasta.

## Lähteet
Urmia

**Urmia** tai *Urumie* (, , ; aiemmin myös Reẕāʾīyeh, tai Riẕāiyeh) on suurkaupunki Iranin luoteisosassa lähellä Turkin rajaa, Urmiajärven länsirannalla. Urmia on Āzārbāyjān-e Gharbīn (Länsi-Azerbaidžan) provinssin pääkaupunki. 

Kaupungin väkiluku on kasvanut seuraavasti: 357&nbsp;399 (1996), 435&nbsp;200 (2001), 583&nbsp;255 (2006) ja 667&nbsp;499 (2011). Vuoden 2016 väestönlaskennan mukaan siellä asui 736&nbsp;224 asukasta. Suurin osa Urmian asukkaista on azereita; lisäksi kaupungissa asuu muun muassa kurdeja, persialaisia, assyrialaisia ja armenialaisia. 

Kaupungin nimi tulee syyrialais-aramealaisista sanoista *ur* ’kaupunki’ ja *mia* ’vesi’ ja tarkoittaa ”kaupunkia veden äärellä”. Vuosina 1925–1979 kaupungin nimi oli **Rezaieh** tuolloin hallinneiden šaahien Reza Shah Pahlavin ja Mohammad Reza Pahlavin kunniaksi.

Kaupungissa toimii vuonna 1878 perustettu Urmian yliopisto, sekä erikseen lääketieteellinen korkeakoulu, teknillinen korkeakoulu ja islamilainen yliopisto.

Urmia sijaitsee ylänköalueella noin 1&nbsp;300 metrin korkeudessa. Hedelmällisellä seudulla viljellään muun muassa omenia ja tupakkaa.

## Historiaa
Zarathustralaisen uskonnon perustajan Zarathustran on oletettu syntyneen Urmian lähistöllä, mutta tieto on kiistanalainen. 

Menneinä vuosisatoina kaupunkia hallitsivat useat persialaiset dynastiat, kunnes turkinsukuiset oguusit valtasivat alueen 1000-luvulla. Vuonna 1184 kaupungin puolestaan valtasivat seldžukit. Myös turkkilaiset hallitsivat kaupunkia useaan otteeseen, kun se sijaitsi Osmanien valtakunnan rajalla.

Viimeistään 1100-luvulta Urmiassa on sijainnut kristillinen piispanistuin. Vuonna 1835 paikkakunnalle perustettiin protestanttinen lähetysasema. Sen vaikutuksesta paikallisesta nykysyyrian murteesta tuli kirjakieli. Vuonna 1900 yli 40 % kaupungin asukkaista oli kristittyjä. Ensimmäisen maailmansodan aikana kristityt joutuivat vainojen kohteeksi ja pakenivat kaupungista. Nykyään kaupunki on 95-prosenttisesti islaminuskoinen. 


Jame Masque-Urmia.jpg|Jamen moskeija Urmiassa.
Urmia, West Azerbaijan, Iran.jpg|Iltanäkymä.
OrumiehFromPlane.jpg|Kaupunkinäkymä lentokoneesta.


## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Orūmīyeh, Iran Britannica.com. 
* Tietoa Urmian historiasta
Walter Andersin

**Walter August Andersin** (2. marraskuuta 1871 Rantasalmi – 16. marraskuuta 1944 Rantasalmi) oli suomalainen tuomari ja kansanedustaja. Hän valmistui ylioppilaaksi vuonna 1889, suoritti ylemmän oikeustutkinnon 1893 ja sai varatuomarin arvon 1896. Hän toimi eri viroissa Viipurin hovioikeudessa, kunnes nimitettiin senaatin oikeusosaston jäseneksi vuonna 1909. Kurkijoen tuomiokunnan tuomarina hän oli 1918–1919 ja korkeimman oikeuden jäsen eli oikeusneuvos 1919–1941.

Hänet valittiin kansanedustajaksi Kuopion läänin itäisestä vaalipiiristä vuonna 1909, mutta vapautettiin edustajatoimesta jo saman vuoden aikana, kun hän siirtyi tuolloin ylimpänä oikeusasteena toimineeseen senaatin oikeusosastoon senaattoriksi.

Walter Andersin seurasi työurallaan isäänsä Emil Frithiof Andersinia (1843–1906), joka myös oli varatuomari ja senaattori. Hänen äitinsä oli Selina Aurora Pontán (1846–1914).

Andersin avioitui 30. elokuuta 1902 Kuopiossa Helmi Suomalaisen kanssa.

## Lähteet
* 

### Viitteet

## Aiheesta muualla
*
Manhattan Community District 5

**Manhattan Community District 5** on New Yorkin Manhattanin saaren hallinnollinen osa-alue (Community District), joka käytännössä kattaa Midtownin bisneskeskittymän. Se ulottuu Keskuspuiston eteläreunalle asti.

Vuonna 2000 alueella asui 44&nbsp;028 henkeä. Sen väkiluku oli kymmenessä vuodessa kasvanut hiukan. Asukkaista 72.3 % laskettiin "white non-hispanic" -ryhmään, eli valkoisiin, joilla ei ole latinalaisamerikkalaista taustaa. Ulkoimailla syntyneitä on 25.3 % asukkaista, suurin osa heistä on kotoisin Aasiasta.

## Lähteet
Sairas sinus -oireyhtymä

**Sairas sinus -oireyhtymä** () on sydämen rytmihäiriö, joka johtuu sydäntä tahdistavan sinussolmukkeen toimintahäiriöstä. Termiä käytetään kuvaamaan laajaa ryhmää sydämen sähköisen rytmin poikkeavuuksia. Oireyhtymä voi ilmetä esimerkiksi sinuspysäyksinä (), eteisvärinänä, sydämen bradykardiana eli hidaslyöntisyytenä tai takykardiana eli nopealyöntisyytenä. Oireyhtymän perussyytä ei tunneta, mutta sinussolmukkeen toiminnan heikkeneminen liittyy usein ikääntymiseen. Sairas sinus -oireyhtymän esiintymishuippu on 50–60 vuoden iässä.

Sairas sinus -oireyhtymä voi alkuvaiheessa olla oireeton. Yleisimpiä oireita ovat pyörtyminen, huimaus, tykytystuntemukset, muljahdukset, rintakipu ja hengenahdistus. Muita oireita voivat olla esimerkiksi väsymys, ärtyneisyys ja päänsärky. Oireyhtymän hoitona käytetään sydämentahdistimen asentamista. Joskus saatetaan käyttää myös rytmihäiriölääkkeitä.

## Lähteet
Manhattan Community District 4

**Manhattan Community District 4** on New Yorkin Manhattanin saaren hallinnollinen osa-alue (Community District), johon kuuluu Clinton ja Chelsea. Alue sijaitsee Manhattanin saaren länsilaidalla.

Vuonna 2000 alueella asui 136&nbsp;152 henkeä. Asukkaista 60,3 % laskettiin "white non-hispanic" -ryhmään, eli valkoisiin, joilla ei ole latinalaisamerikkalaista taustaa. Ulkomailla syntyneitä on 25,1 % asukkaista,ja heistä noin kolmannes on kotoisin Euroopasta, kolmannes Aasiasta ja kolmannes Latinalaisesta Amerikasta.

## Lähteet
Arno Kaila

**Arno Ilmari Kaila** (1. toukokuuta 1895 Helsinki – 25. elokuuta 1919 Turenki) oli suomalainen jääkäriluutnantti. Hänen vanhempansa olivat arkkipiispa Erkki Kaila ja Aina Maria Drake. Hänet vihittiin avioliittoon vuonna 1918 Elma Johanna Hjelmmanin kanssa.

## Opinnot

Kaila kirjoitti ylioppilaaksi Helsingin suomalaisesta normaalilyseosta vuonna 1913 ja liittyi Eteläsuomalaiseen osakuntaan. Opintojaan hän jatkoi Helsingin yliopiston filosofisen tiedekunnan historiallis-kielitieteellisellä osastolla ja suoritti filosofian kandidaatin tutkinnon 1915 ja filosofian maisterin tutkinnon 1919.

## Jääkärikausi
Kaila liittyi vapaaehtoisena Saksassa sotilaskoulutusta antavaan jääkäripataljoona 27:n 2. komppaniaan 21. lokakuuta 1915. Hän otti osaa taisteluihin ensimmäisessä maailmansodassa Saksan itärintamalla Misse-joella, Riianlahdella ja Aa-joella. Hän suoritti Libaussa vuonna 1917 järjestetyn sotakoulun B-kurssin. 

## Suomen sisällissota
Kaila astui 11.  helmikuuta 1918 Suomen armeijan palvelukseen luutnanttina, mutta hän joutui jäämään tuberkuloosipotilaana hoidettavaksi Saksaan. Hän saapui Suomeen 13. toukokuuta 1918, ja hänet merkittiin armeijan rulliin Suomen valkoiseen kaartiin kuuluvana 16. lokakuuta 1918 alkaen. 

## Lähteet
*Puolustusministeriön Sotahistoriallisen toimiston julkaisuja IV, Suomen jääkärien elämäkerrasto, WSOY Porvoo 1938.
*Sotatieteen Laitoksen Julkaisuja XIV, Suomen jääkärien elämäkerrasto 1975, Vaasa 1975 .

### Viitteet
Kalahuuhkajat

**Kalahuuhkajat** (*Ketupa*) on pöllöjen heimoon kuuluva lintusuku.

## Kalahuuhkajiin (''Ketupa'') kuuluvia lajeja
* Kalahuuhkaja (*Ketupa zeylonensis*)
* Sundankalahuuhkaja (*Ketupa ketupu*)
* Vuorikalahuuhkaja (*Ketupa flavipes*)

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*BirdLife Suomi ry: Maailman lintujen suomenkieliset nimet 2., uudistettu painos (2006)
Pakistanin maahockeyliitto

**Pakistanin maahockeyliitto** (*[[englannin kieli|eng.]] Pakistan Hockey Federation, PHF*) hallinnoi maahockeyta Pakistanissa. Liiton alaisena toimii myös Pakistanin maahockeymaajoukkue. Se on Kansainvälisen Maahockeyliiton jäsen.

Liiton presidenttinä toimii Pakistanin entinen pääministeri Zafarullah Khan Jamali.

## PHF:n presidentit
# Raja Ghazanfar Ali Khan (1948-50)
# Chaudhry Nazir Ahmed (1950-52)
# Khan Abdul-Qayyum Khan (1952-54)
# Nawab Mushtaq Ahmed Gurmani (1955-56)
# Mian Naseer Ahmed (1956-59)
# Musa Khan (1960-66)
# Nur Khan (1967-69)
# Khwaja Mohammad Azhar Khan (1969-71)
# Sadiq Hussain Qureshi (1971-76)
# Nur Khan (1976-84)
# Air Vice-Marshal Waqar Azeem (1984-86)
# Air Marshal MA Dawood Pota (1986-90)
# Farooq Feroze Khan (1990-91)
# M Nawaz Tiwana (1991-93)
# Air Vice-Marshal Farooq Umar (1993-96)
# M Nawaz Tiwana (1996-97)
# Akhtar Rasool Chaudhry (1997-99)
# Arif Ali Khan Abbasi (1999-2000)
# Muhammad Aziz Khan (2000-05)
# Tariq Kirmani (2005-06)
# Mir Zafarullah Khan Jamali (2006-)

## PHF:n voittamat turnaukset
### Olympialaiset

*1960 Roome
*1968 Mexico City
*1984 Los Angeles

### Maahockeyn maailmanmestaruuskilpailut

* 1960 Miehet
* 1968 Miehet
* 1984 Miehet
* 1994 Miehet

### Hockey Champions Trophy

* 1978 Miehet
* 1980 Miehet
* 1994 Miehet
Omberg

**Omberg** on Vadstenan ja Ödeshögin kuntien rajalla Itä-Götanmaan läänissä Ruotsissa sijaitseva horsti. Omberg kohoaa tasangolta viettäen jyrkästi Ruotsin toiseksi suurimpaan järveen, Vätterniin. Horstilla on monia kulttuurikohteita sekä kasveja, kuten harvinainen kämmekkälaji tuoksukirkiruoho. Ombergiä kutsutaankin ”kukkavuoreksi”. 

Ombergin korkein kohta Hjässan sijaitsee 264 metriä merenpinnan yläpuolella. Omberg muodostuu graniitti- ja porfyyriperuskalliosta, jolla on ikää 1,7 miljardia vuotta. Horstilla sijaitsee myös Ombergs Naturum, jossa on alueen kulttuuria ja luontoa käsittelevä näyttely. Naturumista lähtee monia vaellusreittejä sekä yksisuuntainen autotie Vadstenan alueella sijaitsevaan Borghamnin taajamaan. Tämän tien varrella sijaitsevat Ombergin alueen nähtävyyksistä muun muassa Storpissanin luonnonsuojelualue ja Västra Väggar. Västra Väggar on näköalapaikka, josta on mahdollista nähdä Vätternin toisella rannalla sijaitsevaan Länsi-Götanmaan lääniin.

Ombergillä sijaitsevat luonnonsuojelualueet ovat Ombergsliden, Bokskogen, Storpissan ja Mörkahålkärret.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

*Ombergs Naturum
Augusto Roa Bastos

**Augusto Roa Bastos** (13. kesäkuuta 1917 Asunción, Paraguay – 26. huhtikuuta 2005 Asunción, Paraguay) oli paraguaylainen kirjailija. Hän sai Cervantes-palkinnon vuonna 1989.  

Roa Bastos puhui kaksikielisesti espanjaa ja guarania. Hän vietti huomattavan osan elämästään maanpaossa – ensin Argentiinassa, sitten Ranskassa. Hän palasi kotimaahan 1989, kun Alfredo Stroessnerin valtakausi oli päättynyt. Hän kuoli Asunciónissa vuonna 2005.

Roa Bastosin tuotantoon kuuluu romaaneja, novelleja, runoja ja muuta. Esikoisromaani *Hijo de hombre* ilmestyi vuonna 1960. Sitä seurasi historiallisen diktaattori José Gaspar Rodríguez de Francian elämän inspiroima *Yo el supremo* (1974). Molemmat kuvaavat Francian diktatuuria, ja niissä on mukana maagista realismia. Näihin romaaneihin Roa Bastosin maine pääasiassa perustuu.

## Suomennettu tuotanto
* Macario, novelli, antologiassa *Ihmisen tie: Valikoima latinalaisen Amerikan kirjallisuutta*, toim. ja suom. Matti Rossi, Helsinki: Love kirjat 1983 

## Lähteet
Niittykäenkukka

**Niittykäenkukka** eli **käenkukka** (*Lychnis flos-cuculi*, syn. *Silene flos-cuculi*) on Euraasiassa kasvava monivuotinen ruohovartinen kasvi.

## Etymologia
Käenkukka tunnetaan samalla nimellä useilla eri kielillä. Myös tieteellinen nimi tarkoittaa ”käen kukkaa”. Nimen alkuperälle on monia selityksiä. Keski-Euroopassa laji kukkii juuri käen kukunnan aikaan. Toisaalta nimi saattaa juontua siitä, että käenkukan varsissa on usein sylkikaskaiden aiheuttamia sylkipalloja, ”käensylkeä” eli ”käärmeensylkeä”. Suomessa lajin kansanomaisia nimiä on muun muassa käärmeenkukka, silkkikukka ja morsiamenkukka.

## Ulkonäkö ja koko

Monivuotinen käenkukka kasvaa 30–70 senttimetriä korkeaksi. Pystyt varret ovat alaspäisesti lyhyt- ja karkeakarvaisia. Maanrajassa olevat aluslehdet muodostavat lehtiruusukkeen, jonka lehdet ovat kapean vastapuikeita. Varsilehdet ovat kapean tai pitkulaisen suikeita. Harsussa kukinnossa on halkaisijaltaan noin 5 cm leveitä ruusunpunaisia kukkia. Sekä verhiö että teriö ovat viisilehtisiä. Ulkoverhiötön verhiö on yhdislehtinen ja väriltään tummanpunaruskeajuovainen. Terälehdet ovat syvään neliliuskaisia, lisäteriöllisiä, kynnellisiä ja kooltaan 12–18 mm pitkiä. Emin vartaloita on viisi kappaletta. Suomessa käenkukka kukki kesä-heinäkuussa. Hedelmä on viisiliuskaisesti aukeava kota. Käenkukka muistuttaa ulkonäöltään ja väriltään aiemmin samaan sukuun kuulunutta mäkitervakkoa (*Viscaria vulgaris*).

## Levinneisyys
Käenkukkaa tavataan luonnonvaraisena lähes koko Euroopassa. Pyreneiden niemimaan keski- ja eteläosissa, Islannissa, Fennoskandian pohjoisosissa, Etelä-Ukrainassa ja Pohjois- ja Etelä-Venäjällä laji on kuitenkin satunnaisempi. Euroopasta levinneisyysalue jatkuu Länsi-Siperiaan. Ihmisen mukana käenkukka on levinnyt myös Uuteen-Seelantiin sekä Pohjois-Amerikkaan mantereen itärannikolle. Suomessa käenkukka on Oulun korkeudelle saakka yleinen alkuperäislaji. Pohjoisempana se on harvinaisempi uustulokas. Laji puuttuu aivan pohjoisimmasta Lapista.

## Elinympäristö
Käenkukka viihtyy kosteilla kasvupaikoilla niin auringossa kuin varjossakin. Tyypillisiä kasvupaikkoja ovat lähteikköpinnat, lähdekorvet, kosteat rantaniityt, merenrannat, tien- ja pellonojat sekä heinäpellot.

## Käyttö
Käenkukkaa voi kasvattaa perennana puutarhoissa, jossa se kasvaa usein luonnonvaraista runsaskukkaisemmaksi. Lajista on jalostettu myös puutarhalajikkeita.

## Lähteet
* *Helsingin kasvit – Kukkivilta kiviltä metsän syliin*. Toim. Kurtto, Arto & Helynranta, Leena. Helsingin kaupungin ympäristökeskus. Yliopistopaino, Helsinki 1998.
* *Retkeilykasvio*. Toim. Hämet-Ahti, Leena & Suominen, Juha & Ulvinen, Tauno & Uotila, Pertti. Luonnontieteellinen keskusmuseo, Kasvimuseo, Helsinki 1998.
* *Ålands flora*. Toim. Hæggström, Carl-Adam & Hæggström, Eeva. Toinen laajennettu painos. Espoo 2010.

### Viitteet

## Aiheesta muualla
* Kasviatlas 2022: Niittykäenkukan (''Silene flos-cuculi'') levinneisyys Suomessa.
* Pinkka, Lajintuntemuksen oppimisympäristö: Niittykäenkukka (''Silene flos-cuculi'')
* Pohjolan kasvien pauloissa: ''Lychnis flos-cuculi'' – niittykäenkukka
* ITIS: ''Lychnis flos-cuculi''
Ristisorsat

**Ristisorsat** (*Tadorna*) on sorsien heimoon kuuluva lintusuku.

## Ristisorsiin (''Tadorna'') kuuluvia lajeja
* Amurinsorsa (*Tadorna cristata*)
* Australiansorsa (*Tadorna tadornoides*)
* Kapinsorsa (*Tadorna cana*)
* Paratiisisorsa (*Tadorna variegata*)
* Ristisorsa (*Tadorna tadorna*)
* Ruostesorsa (*Tadorna ferruginea*)

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*BirdLife Suomi ry: Maailman lintujen suomenkieliset nimet 3., uudistettu painos (2018)
Arto Oksanen

**Arto Oksanen** on suomalainen tähtitieteen harrastaja. Hän on aktiivisesti toiminut muuttuvien tähtien, asteroidien etsimisprojektien, gammapurkausten ja CCD-fotometrian sekä uusinta huutoa olevien harrasteobservatorioiden parissa. Oksanen on toiminut pääasiassa Nyrölän observatoriossa Jyväskylässä.

Vuonna 2004 Oksaselle myönnettiin American Association of Variable Star Observersin Directors Award hänen töistään muuttuvien tähtien tutkimisen ja havainnoinnin parissa.

Lokakuussa 2007 Oksanen oli ensimmäinen, joka havaitsi gammapurkaus 071010B:n jälkihehkun, jonka Swift-teleskooppi oli havainnut vain 17 minuuttia aiemmin.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Oksasen haastattelu. Simostronomy.
Naisylioppilaiden Karjala-Seura

**Naisylioppilaiden Karjala-Seura** (**NYKS**, vuodesta 1938 **Akateemisten Naisten Karjala-Seura**, **ANKS**) oli Akateemisen Karjala-seuran sisarjärjestö, johon kuului akateemisesti koulutettuja naisia. Sillä oli samanlainen kansallismielinen ohjelma kuin AKS:llä ja se aloitti toimintansa AKS:n naisosastona, mutta muutettiin pian erilliseksi sisarjärjestöksi samalla kun varsinainen AKS varattiin ainoastaan miehille. Useat ANKS:n toiminnassa mukana olleet henkilöt toimivat myös IKL:n naisjärjestössä Uudessa Huomenessa.

## Perustaminen
Naisosaston perustamisesta päätettiin AKS:n yleisessä kokouksessa 18. lokakuuta 1922. Naisosaston perustamisen käytännön järjestelyt annettiin ylioppilas Viena Pantsarin tehtäväksi. Lokakuun 20. päivänä 1922 pidettiin Akateemisen Karjala-seuran naisosaston perustamiskokous Helsingissä Erottajankatu 4:ssä olevassa AKS:n huoneistossa. Perustamiskokouksessa oli 12 jäsentä yliopiston eri osakunnista. Perustamiskokouksessa olivat läsnä puheenjohtaja Viena Pantsar, sihteeri Aino Oksanen sekä jäsenet Inkeri Alroth, Sirkka Alroth, Elvi Eljala, Sirkka-Liisa Hultin, Anna Isoniemi, Anna Karjalainen, Alli Korhonen, Inkeri Paavola, Elsa Pakaslahti ja Katri Sainio.

Kevättalvella 1923 AKS ja sen naisosasto päättivät erottaa toimintansa. Naisosaston suhde pääseuraansa oli jäänyt tarkemmin määrittelemättä, eivätkä naisosaston jäsenet kokeneet kuuluvansa täysvaltaisina jäseninä AKS:aan. Naisosaston toiminta päätettiinkin lopettaa ja eriyttää toiminta omaksi itsenäiseksi seurakseen. Joulukuun 7. päivä 1923 pidettiin Naisylioppilaiden Karjala-seuran perustamiskokous, ja seuran nimi ja säännöt vahvistettiin helmikuun 3. päivä 1924. Uuden seuran puheenjohtajana jatkoi Viena Pantsar. NYKS:n tunnus on samankaltainen AKS:n tunnuksen kanssa, mutta NYKS:n tunnuksessa miekkaa pitävän käsivarren tilalla on soihtu. Rintamerkkejä joissa tunnus on painettuna jaettiin jäsenistölle seuran vuosipäivänä 20. lokakuuta sekä Kalevala päivänä 28. helmikuuta. 

Naisylioppilaiden Karjala-seura muutti nimensä vuonna 1938 *Akateemisten Naisten Karjala-seuraksi*. Akateemisten Naisten Karjala-seura lakkautettiin AKS:n tavoin 23. syyskuuta 1944.

## Puheenjohtajat
*Viena Pantsar 1922/1924–1927
*Elsa Vuorjoki 1932–1935
*Anna-Liisa Heikinheimo 1935–1939
*Armi Hallstén-Kallia 1939–1942
*Lea Lumme 1942–1944

## Lähteet
* 
* 
* 

## Kirjallisuutta
*
* Me uskomme. II : Akateemisten naisten Karjala-seuran 20-vuotisjulkaisu. Helsinki : Akateemisten naisten Karjala-seura, 1942
Linpus Linux

**Linpus Linux** on taiwanilaisen Linpus Technologies Inc.:n   kehittämä Fedora-projektiin perustuva Linux-käyttöjärjestelmän jakeluversio. Linpus tukee Aasian markkinoilla täysin Unicode-merkistöä  kiinan ja japanin kielessä. Erikoisversio **Linpus Lite** on tarkoitettu toimimaan edullisemmissa laitteistoissa kuten UMPC-tietokoneissa. Uusille käyttäjille tarkoitettu  "yksinkertaisuustila" perustuu kuvakkeisiin ja välilehtiin, kun taas perinteinen "PC-tila" on tarkoitettu Microsoft Windowsin kaltaista käyttöliittymää haluaville. Se on tarkoitettu pienillä näytöillä varustetuille kämmentietokoneille ja toimii jopa VGA-tasoisissa näytöissä (640x480).

Linpus Linux tulee esiasennettuna Acer Aspire Onen mukana. Linpus Linuxista on versio myös pöytätietokoneille ja palvelintietokoneille sekä multimediaversio Linpus Media Center.  Linpus Media Centerin päivityspaketti tarjoaa laillisen tavan käyttää  DVD-, MP3-, WMV- ja muita "ei-vapaita" koodekkeja.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Linpus Linuxin kotisivut
81 Krh/32

**81 Krh/32** oli Suomen armeijan käyttämä ensimmäinen Suomessa valmistettu kranaatinheitin, joka perustui Stokes-Brandt -kranaatinheittimeen. Se perustui Ranskan armeijan kapteenin, Hans Otto Brandin Ranskasta malliksi tuomaan kranaatinheittimeen ja oli sen kopio putken, vastalevyn ja suuntaimen osalta, mutta tuen vaakituslaitteen kiinnitys ja rakenne poikkesivat brittiläis-ranskalaisesta mallistaan.

Koekappaleen jälkeen Suomen puolustusministeriön taisteluvälineosasto tilasi 104 kappaletta, jotka saivat tyyppimerkinnän 81 Krh/33. Seuraava malli, 81 Krh/35, Tampellan esitteiden mukaan 81 Krh/34, poikkesi ranskalaisesta jo merkittävämmin. Vastalevyn muotoilu erosi jo brittiläis-ranskalaisesta ja tuen korotuskoneiston paikka oli muutettu jalkojen yläpuolelta nivelkohdan alapuolelle.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*
Virtus Bologna

**Virtus Pallacanestro Bologna** on bolognalainen koripalloseura, joka pelaa Italian pääsarjassa Serie A:ssa. 

## Historia
Seura perustettiin jo vuonna 1871, mutta se oli aluksi voimisteluun painottunut. Vasta 1920-luvulla perustettiin ammattimainen koripallojoukkue. Seuran menestysvuodet alkoivat toisen maailmansodan jälkeen ja Virtus voitti neljä Italian mestaruutta perättäin vuosina 1946–1949. Suurta kansainvälistä menestystä Virtus saavutti 2000-luvun taitteessa, jolloin se voitti kaksi kertaa Euroliigan mestaruuden. Kaudella 2002–2003 seuralla oli talousongelmia ja se joutui putomaan niiden takia alemmalle sarjaportaalle. Virtus kuitenkin nousi kaudeksi 2005–2006 takaisin Serie A:han.

Kaudella 2018–2019 Virtus Bologna voitti Mestarien liigan mestaruuden.

## Mestaruudet
* Italian Mestari (15): 1946, 1947, 1948, 1949, 1955, 1956, 1976, 1979, 1980, 1984, 1993, 1994, 1995, 1998, 2001
* Italian Cup (8): 1974, 1984, 1989, 1990, 1997, 1999, 2001, 2002
* Italian Supercup (1): 1995
* Mestarien liiga (1): 2019
* Euroliiga (2): 1998, 2001
* Saporta Cup (1): 1990
* EuroChallenge (1): 2009
* Eurocup (1) 2022

## Valmentajat

## Entisiä pelaajia

## Lähteet

## Aiheesta muualla

*Virallinen sivusto