open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Siiranmäki

**Siiranmäki** on kylä entisessä Kivennavan kunnassa Karjalankannaksella Suomen Neuvostoliitolle luovutetulla alueella. Siiranmäki sijaitsee entisestä Kivennavan kirkonkylästä noin kahdeksan kilometriä koilliseen. 

Ennen talvisodan syttymistä Siiranmäen kylässä oli 18 taloa. Siiranmäki lähikylineen muodosti alueen, jota sanottiin Riitamaaksi. Sillä nimellä seutu tunnettiin jo 1500-luvulla, ja nimi juontaa Ruotsin ja Venäjä/Novgorodin kiistoihin seudun verotusoikeuksista ja omistuksesta. Koska yhteinen rajanveto ei Riitamaalla tullut kysymykseen, merkitsi kumpikin osapuoli omia, toisistaan poikkeavia rajalinjoja maastoon ja poltti talot, joiden katsoi sijaitsevan rajan väärällä puolella. Rauhanomaiset rajakokoukset muuttuivat voimannäytöiksi ja uhitteluiksi, ja rajakomissaarit yrittivät saada puolelleen  aseistettuja joukkoja.

Jatkosodan lopussa käytiin Siiranmäen maisemissa kiivaita taisteluita.

Nykyisin Siiranmäki ja sen naapurikylät Suurselkälä ja Vehmainen ovat autioita niittyjä, joilla ei ole enää yhtään asukasta eikä rakennuksia. Alueella on enää jäänteitä vanhoista puolustusasemista. Niitä löytyy eniten kulkemalla Vehmaisten kylän suuntaan ajamalla ensin betonitietä entisen Suurselkälän kylän kohdalle. Siinä on x-risteys peltoaukean keskellä. Kääntymällä pohjoiseen ylämäkeen kulkee Vehmaisten suuntaan. Tien molemmin puolin on ennen Vehmaista erilaisia puolustusasemien jäänteitä. Alueen korkeimmalle paikalle pystytettiin kesäkuussa 2004 sotamuistomerkki.

## Katso myös
* Siiranmäen taistelu

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Kivennavan kartta. Kivennapa.fi
* Kivennavan maastokartta. Kalmbergin kokoelma, 1850-luku. Heikki Rantatupa historialliset kartat. Jyväskylän yliopisto.
* VirtuaaliKivennapa  Viitattu 14.12.2015
Tarvo (saari)

**Tarvo** on pienehkö kallioinen saari Helsingin ja Espoon rajalla, Laajalahden pohjois­rannalla Ison Huopa­lahden suulla.

Tarvon pohjoisimman kärjen kautta kulkee Helsingistä länteen johtava moottori­tie, Turunväylä, jota sen rakennus­vaiheesta saakka on yleisesti nimitetty myös Tarvontieksi. Saaren yhdistää Helsingin puoleiseen mantereeseen maa­penger, jota pitkin moottori­tie kulkee, kun taas Espoon puolella tie ylittää salmen siltaa myöten. Moottori­tieltä ei kuitenkaan ole liittymää saareen, mutta tiepenkerellä aivan sen vieressä on Helsingin puolelta Munkki­niemestä Tarvoon johtava ajotie, Rito­kallion­tien loppu­pää.

Tarvon saaren kautta kulkee myös venäläisten vuonna 1915 rakennuttama tykki­tie Helsingin Munkki­niemestä Espoon puolelle Laaja­lahteen, jossa sijaitsi osa Helsinkiä ympäröinyttä linnoitus­vyöhykettä (Krepost Sveaborg). Tämä tie siltoineen (Itäinen ja Läntinen Tarvonsilta) on nykyisin jalankulun ja pyöräilyn väylänä. Sen alku­peräisiä siltoja ei enää ole, mutta nykyisin niiden paikalla saaren molemmin puolin on ponttoni­sillat.  Vastapäätä saarta, Pellavaniemellä (Espoon puolella), sijaitsee Akseli Gallen-Kallelan rakennuttama, nykyisin museona toimiva ateljee­huvila Tarvaspää.

Aikoinaan saarella asui kalastajia. Nykyään siellä on kaksi 1920-luvulla rakennettua huvilaa. Niistä toisessa oli aikoinaan ravintola, myöhemmin 1970-luvulta lähtien Helsingin kaupungin vanhusten virkistyskeskus. Kieltol­ain aikana saari tuli tunnetuksi pirtun sala­kauppa­paikkana.

## Nimen alkuperä

Saaren nimenä Tarvo on, hieman vaihtelevin kirjoitus­asuin, ollut käytössä viimeistään 1700-luvun alusta, mahdollisesti jo keski­ajalta saakka. Nimen alku­perästä ei ole varmaa tietoa. Vaikka Helsingin seudun asutus on vanhastaan ruotsin­kielistä, pidetään kuitenkin toden­näköi­simpänä, että nimi on suomen­kielistä alkuperää ja johtuu alun perin härkää, hirveä tai muuta suurta eläintä tarkoittavasta, lähinnä kansan­runoista tunnetusta sanasta tarvas. Aiheena nimeen on mahdollisesti ollut saaren sijainti kapeahkossa salmessa, jolloin hirvet ovat voineet ylittää lahden Tarvon saaren kautta.

## Lähteet

* 

### Viitteet

## Aiheesta muualla
Eristyksissä elävät ihmisryhmät

**Eristyksissä elävät ihmisryhmät** ovat yhteisöjä, jotka elävät joko vapaaehtoisesti tai olosuhteiden pakosta ilman merkittäviä yhteyksiä ympäröivään maailmaan. Vain harvat ihmisryhmät ovat pysyneet täysin eristyksissä muusta maailmasta. Useimmat niistä elävät Etelä-Amerikan ja Uuden-Guinean tiheämetsäisillä alueilla. Tiedot näiden ihmisryhmien olemassaolosta perustuvat ilmakuviin ja harvinaisiin, joskus väkivaltaisiin kohtaamisiin naapuriheimojen kanssa.

## Syyt eristyneisyyteen
Useimmat eristyksissä elävät ihmiset saattavat hyvinkin tietää, että maailmassa on muitakin ihmisiä. Suurimmalla osalla eristäytyneistä ryhmistä on myös vähintään epäsuora kontakti ulkopuolisiin. He ovat tehneet tietoisen valinnan elää omillaan. Kun aiemmin eristyksissä eläneitä ja muuhun yhteiskuntaan liittyneitä henkilöitä on haastateltu, monet heistä ovat kertoneet olleensa kiinnostuneita ulkopuolisista. He ovat kuitenkin pelänneet ottaa yhteyttä muihin. Satojen vuosien ajalta tunnetaan tapauksia, joissa ulkopuoliset henkilöt ovat tappaneet ja orjuuttaneet eristyksissä eläviä ihmisiä. Monilla Amazonin sademetsässä eristyksissä elävillä ihmisillä on myös muita epämiellyttäviä kohtaamisia ulkopuolisten kanssa. Esimerkiksi 1960–1970-luvuilla Brasiliassa alettiin rakentaa Amazonin sademetsään. Sademetsässä asuvien alkuperäiskansojen koteja tuhottiin ja ihmisiä tapettiin. Kun eurooppalaiset puolestaan saapuivat Amerikan mantereelle, alkuperäisasukkaiden keskuudessa syntyi heitä kohtaan pelko. Ulkopuolisten pelko on siirtynyt suullisten tarinoiden kautta nuoremmille sukupolville.

Alkuperäiskansojen oikeuksia puolustavat aktivistit vaativat jättämään eristyksissä elävät ihmisryhmät rauhaan vetoamalla näiden ihmisryhmien itsemäärämisoikeuteen, jota yhteydenotto aktivistien mukaan rikkoisi. Eristyksissä elävältä ihmisryhmältä saattaa myös puuttua vastustuskyky yleisiin tarttuviin sairauksiin, jotka saattaisivat tappaa suuren osan yhteisöstä, jos yhteisö altistuisi niille olemalla tekemisissä muun maailman kanssa. Eristyksissä elävien ihmisryhmien oikeuksia ajaa ainakin Survival International -niminen järjestö.

## Eristyksissä eläviä ihmisryhmiä

Ei ole aivan varmaa, kuinka paljon eristyksissä eläviä ihmisryhmiä maailmassa on. Survival Internationalin edustajan mukaan eristyksissä eläviä ihmisryhmiä oli vuonna 2013 arviolta yli 100. Heistä tiettävästi 77 eli Brasiliassa, noin 15 Perussa, joitain muualla Amazonin sademetsän alueella ja pieni osa Uudessa-Guineassa. Andamaanien saaristossa tiedetään elävän kaksi eristäytynyttä heimoa. On mahdollista, että Malesiassa ja Keski-Afrikassa olisi myös eristyksissä eläviä ihmisryhmiä.

**Andamaanien saaristo**
* Jarawat
* Sentinelit

## Lähteet

## Kirjallisuutta
* Diamond, Jared. Ensikosketukset. *Teoksessa:* 

## Aiheesta muualla
Vini Dantas

**Vini Dantas** (s. 14. syyskuuta 1989 São Paulo) on brasilialainen jalkapalloilija. Hän on pelannut muun muassa Norjan, Suomen ja Pohjois-Amerikan sarjoissa.

## Ura
Liverpoolin entinen hyökkääjä Jason McAteer löysi Vini Dantasin ja vei hänet mukanaan Englantiin. Tranmere Rovers tarjosi hänelle sopimusta, mutta Vini Dantas ei saanut työlupaa jonka vuoksi sopimusta ei syntynyt. 

Elokuussa 2011, sopimus norjalaisen Molde FK:n kanssa syntyi ja 17. syyskuuta Vini Dantas teki ensiesiintymisen Tippeligaenissa kun hänet vaihdettiin toisella puoliajalla Daniel Chiman tilalle pelissä Fredrikstad FK:ta vastaan. Ensimmäinen maali syntyi 20. marraskuuta Sarpsborg 08 FF:n verkkoon. Samana vuonna Molde FK voitti myös mestaruuden.

Kaudella 2012  Dantas pelasi vain yhden pelin Molde FK:n riveissä. Suurin osa ajasta kului Molden reservijoukkueessa, toisessa divisioonassa jossa Dantas teki 15 maalia 12:ssa pelissä. 12. elokuuta 2012 Vini Dantas siirtyi Norjan ensimmäiseen divisioonaan FK Bodø/Glimtin riveihin, pelaten seitsemän peliä seuran paidassa.

Vini Dantas solmi yhden vuoden sopimuksen Veikkausliiga-joukkue FC Lahden kanssa maaliskuussa 2013.

## Tilastot
### Seurajoukkueet

## Lähteet
Petru Groza

**Petru Groza** (7. joulukuuta 1884 Băcia – 7. tammikuuta 1958 Bukarest) oli romanialainen poliitikko, joka toimi maansa pääministerinä toisen maailmansodan jälkeen vuosina 1945–1952. Groza ei kuulunut kommunistiseen puolueeseen, mutta tuki käytännössä kommunistien valtaannousua.

Groza oli kotoisin Transilvaniasta ja koulutukseltaan lakimies. Hän siirtyi politiikkaan ensimmäisen maailmansodan jälkeen, aluksi Romanian Kansallispuolueen (PNR) edustajana. Hän oli 1920-luvun alussa ministerinä Alexandru Averescun hallituksessa. Vuonna 1933 Groza perusti Auraajien Rintama (*Frontul Plugarilor*) -nimisen talonpoikien asiaa ajavan vasemmistolaisen järjestön ja häntä alettiin pitää ”vasemmistoporvarina”.

Kommunistit onnistuivat saavuttamaan vaikutusvaltaa Auraajien Rintaman sisällä ja syksyllä 1944 siitä tuli yksi kommunistien kokoamaan Kansalliseen Demokraattiseen Rintamaan liittyneistä järjestöistä. Kun Neuvostoliiton edustajat pakottivat pääministeri Nicolae Rădescun eroamaan helmikuussa 1945, Groza nimitettiin hänen seuraajakseen. Hän kokosi koalitiohallituksen, jossa kommunistit olivat vähemmistöasemassa. Grozan pääministerikauden aikana valta kuitenkin siirtyi asteittain kommunisteille ja oppositiopuolueet lakkautettiin. Vuoden 1947 lopussa kuningas Mikael I painostettiin luopumaan kruunusta ja maa julistettiin kansantasavallaksi. Vuonna 1952 Groza luopui lopulta pääministerin tehtävästä ja hänen seuraajakseen tuli kommunistijohtaja Gheorghe Gheorghiu-Dej. Sen jälkeen Groza toimi maan muodollisena valtionpäämiehenä kuolemaansa saakka.

## Aiheesta muualla
Tilusjärjestely

**Tilusjärjestely** on suunniteltu pirstoutuneiden maaomistusten ja lohkojen uudelleenjärjestely, jossa tiluksia vaihdetaan kiinteistöjen kesken tai siirretään kiinteistöstä toiseen. Tilusjärjestelyä voidaan käyttää pirstoutuneen tilusrakenteen kokoamiseen tai erilaisten maankäytön kehittämistavoitteiden edistämiseen. 

Perinteisesti tilusjärjestelyjä on käytetty maatilojen kannattavuuden parantamiseen yhdistämällä pirstoutuneita peltolohkoja. Tarve tilusrakenteen parantamiseen on noussut ruokaturvallisuuden, ruoan hinnan ja maatilojen hyöty-kustannussuhteen parantamisesta. Kun havaittiin, ettei markkinatalous pysty ratkaisemaan maaomistusten pirstoutumista, moni maa on ottanut käyttöön tilusjärjestelylainsäädäntöä.

## Historia
Tilusjärjestelyjä on tehty Euroopassa vuosisatoja. Tiettävästi ensimmäinen moderni tilusjärjestely tehtiin Ranskassa Rouvres-en-Plainessa vuonna 1707. 

Suomen ensimmäinen merkittävä tilusjärjestely oli isojako. Isojaon lähtölaukauksena pidetään maanmittari Jakob Faggotin vuonna 1746 ilmestynyttä kirjaa Svenska lantbruks hinder och hjälp. Faggot liitti monia jo aikaisemmin käytössä olleita keinoja yhteen ja nimesi ne isojaoksi ja lisäsi siihen jyvityksen periaatteen, joka mahdollisti oikeudenmukaisen jaon erilaatuisilla mailla.

Isojakojen ollessa vielä suuressa osassa Suomea kesken tai kokonaan aloittamatta, alkoi yhä enemmän näkyä tyytymättömyyttä jaoissa saavutettuihin tuloksiin. Tilanteen korjaamiseksi säädettiin 1848 säädökset isojaonjärjestelystä ja 1916 uusjaosta.

## Tilusjärjestelyn tyypit Suomessa
Tilusjärjestelyt voidaan nykyisin jakaa Suomessa tavoitteiden perusteella kolmeen päätyyppiin:

* Peltotilusjärjestelyt, joiden tavoitteena on parantaa maatalouden kannattavuutta ja vähentää ilmastopäästöjä
* Metsätilusjärjestelyt, joiden tavoitteena on parantaa metsätalouden kannattavuutta
* Hanketilusjärjestelyt, joiden tavoitteena on toteuttaa yhteiskunnan infrastruktuuri- tai suojeluhanke niin, että maanomistajille tuleva haitta on mahdollisimman pieni. 

Suomessa ei ole järjestelty rakennusmaata, vaikka vuonna 1997 voimaan tullut Kiinteistönmuodostamislaki sen mahdollistaakin. Rakennusmaan järjestelyn edellytyksenä on, että siitä on määräys asemakaavassa.

## Katso myös
*Tilusjärjestelyistä Maanmittauslaitoksen sivuilla 

## Lähteet
Johan Risingh

**John Rising(h)** (1617–1672) oli Pohjois-Amerikkaan perustetun Uuden-Ruotsin viimeinen kuvernööri. Hänen virkakautensa alkoi kesällä 1654 ja päättyi syksyllä 1655 Uusien Alankomaiden joukkojen vallattua Fort Kristinan ja muut Delawaren ja New Jerseyn alueilla sijainneet ruotsalaislinnakkeet.

## Historia
### Vaiheet Ruotsissa
Risingh syntyi vuonna 1617 Ruotsissa Itä-Götanmaalla olevassa Finspångin kunnassa. Lukion jälkeen hän opiskeli Uppsalan yliopistossa ja Leidenin yliopistossa. Vuosina 1651–1653 hän oli Ruotsin kauppakollegiossa sihteerin virassa ja kirjoitti tutkielman kaupankäynnistä ja taloustieteestä. Risingh oli kiinnostunut ennen kaikkea siirtokuntien toiminnasta ja teki matkan Britanniaan oppiakseen sikäläistä siirtomaapolitiikkaa. Vuonna 1653 Risingh sai ritarin arvonimen. Saman vuoden aikana hänet nimitettiin valtionkansleri Axel Oxenstiernan suosittelemana Uuden Ruotsin uudeksi kuvernööriksi Johan Printzin virkaa väliaikaisesti hoitaneen Johan Papegojan paikalle.

### Siirtokunnan kuvernöörinä
Lähtiessään Ruotsista Delawareen Risingh sai tarkat ohjeet siitä, miten hänen tuli saattaa Uuden-Ruotsin siirtokunta uuteen kukoistukseen. Kuvernööri Printzin alaisuudessa siirtokunta oli lyhyen menestyksen jälkeen kokenut monia vaikeuksia, joiden suurimpana syynä olivat olleet siirtolaisten vähyys ja kauppatavaran loppuminen. Kun Risingh lähti Delawareen syksyllä 1653 purjealus *Örnillä*, laivalla matkusti lähes 300 siirtolaista ja 50 sotilasta. Kun alus toukokuussa saapui perille, olivat sairauden vähentäneet siirtolaismäärää noin sadalla.

Runsaan vuoden aikana Risingh vahvisti linnoitusten puolustusta, sijoitti siirtolaiset eri osiin siirtokuntaa ja osti intiaaneilta viljelykseen soveltuvaa lisämaata. Siirtokunnan vahvistaminen osoittautui kuitenkin ylivoimaiseksi tehtäväksi. Ruotsista alkuvuodesta 1654 *Gyllen Hajin* mukana lähetetyt täydennysjoukot ja kauppatavarat eivät milloinkaan saapuneet perille. Alus purjehti ohi Delawaren ja ajautui Long Islandille, jossa Uusien Alankomaiden kuvernöörin Peter Stuyvesantin sotilaat sieppasivat sen. Hieman myöhemmin Suyvesantin sota-alukset piirittivät Uuden-Ruotsin linnakkeet ja valtasivat ne. Risingh katsoi sotatoimet turhiksi ja suostui allekirjoittamaan antautumiskirjan, jonka tuloksena Uusi-Ruotsi siirtyi hollantilaisten alaisuuteen.

Risinhg ei halunnut jäädä Stuyvesantin alaisuuteen, vaan palasi sotilaitten ja upseerien joukossa takaisin Ruotsiin, jossa hän kuoli köyhyydessä vuonna 1672.

## Lähteet
*Johnson, Amandus: *The Swedish Settlements on the Delaware, 1638-1664 volume 2*, Ulan Press, 2012 (vuoden 1923 alkuperäispainoksen näköispainos  Teos arkistossa

### Viitteet
Epari

**Epari** on keskiviikkoisin Seinäjoella, Etelä-Pohjanmaalla ilmestyvä kaupunkilehti. Sen jakelu on noin 53&nbsp;000 kotitaloutta Seinäjoen seutukunnan alueella (vuonna 2019). Näistä noin 1 000 kappaletta on noutopistejakelun kautta. Julkaisija on Kaleva Oy:n ja Ilkka Oyj:n yhteisyritys Kaleva Media Oy.

## Historia

Lehti perustettiin 1926 nimellä *Seinäjoen sanomat*, mutta varsinainen ilmestyminen tilattuna sanomalehtenä alkoi seuraavan vuoden alusta Seinäjoen, Ilmajoen, Nurmon ja Peräseinäjoen alueilla.  Lehteä julkaistiin kerran viikossa, mutta joulukuun alusta 1928 kahdesti viikossa tiistaisin ja perjantaisin. Nimeksi muutettiin *Kyrönmaa* vuonna 1930 ja kahden vuoden kuluttua *Seinäjoki*.

Lehden osti sanomalehti Vaasaa julkaissut Vaasa Oy 1938, jolloin nimeksi tuli *Etelä-Pohjanmaa* ja ilmestyi enimmillään viisi kertaa viikossa.

Vaasa Oy:n myötä lehti siirtyi Ilkka-Yhtymälle 1992 ja muutettiin kerran viikossa ilmestyväksi ilmaisjakelulehdeksi, kaupunkilehdeksi 2002. Nimi *Epari* ("Etelä-Pohjanmaan aluekeskuksen riippumaton ilmoituslehti") otettiin käyttöön vuonna 2008 kutsumanimenä, joka virallistui 2013.

## Päätoimittajat

* Heikki Laurinmäki (1927–1952)
* O. J. Kuusisto (1952–1960)
* Armas Virtanen (1960–1972)
* Yrjö Ripsaluoma (1972–1973)
* Paula Hämäläinen (1974–1996)
* Raimo Vaisto (1996–2001)
* Sinikka Välikoski (2002–2007)
* Markku Leiwo (2008–2013)
* Laura Syväoja (2013–2020)
* Tero Hautamäki (2020 alkaen)

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* 
* Seinäjoen sanomat (1926–1930) Kansalliskirjaston digitaalisessa sanomalehtiarkistossa
* Kyrönmaa (1930–1932) Kansalliskirjaston digitaalisessa sanomalehtiarkistossa
* Seinäjoki (1932–1938) Kansalliskirjaston digitaalisessa sanomalehtiarkistossa
* Etelä-Pohjanmaa (1938–1939) Kansalliskirjaston digitaalisessa sanomalehtiarkistossa
Nobelin rauhanpalkinto: Mitä Nobel todella tahtoi

**Nobelin rauhanpalkinto: Mitä Nobel todella tahtoi** (, ) on Fredrik S. Heffermehlin vuonna 2008 ilmestynyt kirja, joka arvostelee Nobelin rauhanpalkinnon jakajia. Tekijä on täydentänyt vuonna 2011 ilmestyneitä käännöksiä.

## Lähteet
*  

## Aiheesta muualla
* Scott London: The Nobel Peace Prize: What Nobel Really Wanted. Journal of Peace Research, March 2011.
Erkki Voipio

**Erkki Voipio** (1. marraskuuta 1917 Helsinki – 22. joulukuuta 1995 Helsinki) oli suomalainen teoreettisen sähkötekniikan professori.

Erkki Voipio valmistui diplomi-insinööriksi Teknillisestä korkeakoulusta vuonna 1943, ekonomiksi Helsingin kauppakorkeakoulusta vuonna 1946 ja tekniikan tohtoriksi Tukholman Kuninkaallisesta teknillisestä korkeakoulusta vuonna 1955. Voipio toimi Teknillisen korkeakoulun teoreettisen sähkötekniikan professorina vuosina 1957–1980 ja vararehtorina 1979–1980.

Voipio on tunnettu sähkötekniikkaa ja piiriteoriaa käsittelevistä oppikirjoistaan, jotka ovat olleet laajasti käytössä suomalaisissa tekniikan alan oppilaitoksissa.

Teknillisen korkeakoulun opiskelijoiden keskuudessa Voipio oli tunnettu tiukasta arvostelukäytännöstään. Voipio rakasti tenttitehtäviä, joissa joutui laskemaan valtavasti ja hyvin hankalilla luvuilla. Laskutikkujen aikaan tenttisalissa kävikin melkoinen suhina. Pienikin laskuvirhe saattoi johtaa johtaa siihen, että tehtäväpisteiksi tuli pyöreä nolla.

Erkki Voipion isä oli käytännöllisen teologian professori Aarni Voipio ja veli Merentutkimuslaitoksen johtaja Aarno Voipio.

## Lähteet
Action (Lovexin kappale)

**Action** on suomalaisen Lovex-yhtyeen vuonna 2013 julkaistun studioalbumin, *[[State of Mind (Lovexin albumi)|State of Mind]]*, ensimmäinen single. Single sai ensisoittonsa YleX-kanavalla 13. maaliskuuta 2013. Single julkaistiin digitaalisesti 22. maaliskuuta.

Yhtyeen laulaja Theonin mukaan ”Action” on viimeinen kappale, joka tehtiin yhtyeen neljännelle, 16. elokuuta 2013 julkaistulle *State of Mind* -albumille. Kappale sisältää albumin muista kappaleista poiketen myös vähän rappia ja sitä on verrattu Linkin Parkiin.

Saku Perinnön ohjaama musiikkivideo kappaleeseen julkaistiin 22. maaliskuuta 2013 videopalvelu YouTubessa. Videota kuvattiin sekä Espanjassa että Helsingissä.

## Kappaleet
#

## Listasijoitukset

## Lähteet
Murakumo-luokka

**Murakumo-luokka** () oli keisarillisen Japanin laivaston kuuden aluksen muodostama torpedovenehävittäjäluokka.

## Alukset

## Lähteet
*

### Viitteet
Turvarele

**Turvarele** on laite joka pysäyttää tai estää laitteen toiminnan huolto- vaara- tai virhetilanteessa. Turvareleillä varmistetaan osaltaan työturvallisuutta.

Turvareleeseen kytketään rajakytkimiä, hätä-seis painikkeita, kuittauspainikkeita, antureita, sekä muita turvatoimintoja.

## Lähteet
http://www.phoenixcontact.fi/technologies/40872_49240.htm
Harri Kivi

**Harri Juhani Kivi** (s. 26. marraskuuta 1961 Helsinki) on suomalainen kuvataiteilija, joka käyttää veistoksen ja maalauksen välimaastoon sijoittuvissa teoksissaan usein aiheina ja lähtökohtina avaruuden ja meren kuvastoa.

Kivi sanoo olevansa itseoppinut taiteilija, mutta on opiskellut kuvataidetta 1970-luvulta alkaen. Hän aloitti työuransa ravintola-alalla ja on toiminut myös tanssijana, valokuvamallina ja sivuosien näyttelijänä. Artesaaniopintojen myötä Kivi toimi useiden taiteilijoiden assistenttina ja kumppanina 1980-luvulla.

## Näyttelyjä ja hankkeita
Harri Kivellä on ollut kymmeniä yksityisnäyttelyitä mm. Rauman taidemuseossa (2006) sekä Kemin taidemuseossa (2008).  Kivi on osallistunut yhteis- ja ryhmänäyttelyihin mm. Helsingin taidemuseossa Tennispalatsissa (*Taidetta nuorille miehille*, 2002), Vantaan taidemuseossa (*Ei koskaan eläkkeelle*, 2010), Espoon Taidemuseossa  (*Häsäkkä*, 2002) Helsingin Juhlaviikoilla (2006, 2009), Art Without Borders -kiertonäyttelyssä (Liettua, Kreikka, Hollanti, Suomi ja Bulgaria 2005-2006) sekä Etelä-Karjalan taidemuseossa (*Taiteen vuoksi*, 2011).

Vuonna 2007 Harri Kivi toteutti installaation *Myös marsilaisilla on kotiintuloajat* Nurmijärven kunnan Rajamäen kirjastoon. Vuonna 2011 Kivi perusti oman gallerian Helsingin Merihakaan.,

Vuosina 2007-2008 Kivi toimi vastaavana tuottajana Suomen Kulttuurirahaston Myrsky-hankkeelle, jonka kohteena olivat syrjäytyneet ja syrjäytymisvaarassa olevat nuoret.

Oman taiteellisen tuotantonsa ohella Kivi on  1990-luvulta lähtien tullut tunnetuksi taiteen ”jalkauttajana” epäsovinnaisiin paikkoihin, kuten laitoskoteihin, työpaikkoihin, lähiöihin ja kaupunkitiloihin. Hankkeisiin on osallistunut kuvataiteilijoiden lisäksi myös näyttelijoitä, muusikoita, tanssijoita ja kuvataiteilijoita. Kivi on toiminut myös muun muassa Ateneumin ja Designmuseon näyttelytyöryhmissä, gallerioiden näyttelysihteerinä gallerioissa sekä tuottajana ja kuraattorina eri taidehankkeissa.

Lastenkotilapsen taustastaan johtuen Kivi on toiminut aktiivisesti muun muassa huostaanotettujen lasten, mielenterveyskuntoutujien ja muiden vähäosaisten puolesta. Mielenterveyden keskusliiton kanssa hän perusti Hyvän mielen gallerian 2007. Monien taideapurahojen lisäksi Kivi on palkittu Sosiaali- ja terveysturvan keskusliiton Kansalaistoiminnan tunnustuspalkinnolla 2007.

Professori Altti Kuusamo luonnehti Harri Kiven taidetta vuonna 2012:

Kuvataiteilija Harri Kivi on vaikuttanut taide-elämäämme piristävästi ja piikittävästi laajalla rintamalla ja pitkään. Hänen monet projektinsa, kuten *Kauppala*, *Puska* ja *Myrsky*, ovat monella tavalla olleet täyspainoista yhteisöllistä taidetta. Etenkin *Myrsky*-projektilla on ollut laajakantoisia nuorten sosiokulttuuriseen elämään ulottuvia positiivisia heijasteita. 

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Harri Kiven kotisivut
* Kesähilloo
* 5pm-5am window
* Puska.fi
* Harri Kivi kuvataiteilijamatrikkelissa
Akatsuki (1901)

**Akatsuki** () oli keisarillisen Japanin laivaston vuonna 1901 valmistunut Akatsuki-luokan torpedovenehävittäjä. Alus upposi osuttuaan Port Arthurin edustalla miinaan 17. toukokuuta 1904.

## Valmistus

Alus tilattiin vuoden 1897 hankinnoissa Yarrow Shipbuildersilta Poplarista Lontoosta, missä köli laskettiin 10. joulukuuta 1900. Alus laskettiin vesille 13. helmikuuta 1901 ja valmistui vielä saman vuoden lopulla 14. joulukuuta.

## Palvelus
*Akatsuki* saapui Yokosukaan 7. toukokuuta 1902. Alus osallistui Venäjän–Japanin sotaan, jossa se osui Port Arthurin taistelussa 17. toukokuuta 1904 miinaan. Alus poistettiin virallisestit alusluettelosta 19. lokakuuta 1905.

## Lähteet
*
*

### Viitteet
KHL-kausi 2012–2013

**KHL-kausi 2012–2013** oli jääkiekkosarja KHL:n viides kausi. Kausi alkoi Lokomotiv Cupiksi nimetyllä avausottelulla, jossa kohtasivat edelliskauden finalistit OHK Dinamo Moskova ja Avangard Omsk.

OHK Dinamo Moskova voitti Gagarin Cupin kukistamalla finaaleissa Traktor Tšeljabinskin voitoin 4-2. Mestaruus oli Dinamolle toinen perättäinen. Joukkueessa pelasi mm. suomalainen Janne Jalasvaara.

## Liigan muutokset
### Joukkueiden muutokset
Edellisen kauden lento-onnettomuuden takia väliin jättänyt Lokomotiv Jaroslavl palasi liigaan uudella miehistöllä.

Edellisellä kaudella KHL:ään liittynyt Lev Poprad siirtyi Slovakiasta Tšekkiin ja vaihtoi nimensä Lev Prahaksi. Slovakia sai kuitenkin uuden KHL-seuran, kun Slovan Bratislava liittyi liigaan.
KHL laajeni myös Ukrainaan, kun Donbass Donetsk liittyi liigaan.

### Runkosarjan muutokset
Runkosarjassa ottelumäärä väheni edelliskauden 54:stä 52:een. Ottelurunko rakentui siten, että kaikki liigan joukkueet pelasivat toisiaan vastaan kerran kotona ja kerran vieraissa, minkä lisäksi jokainen joukkue pelasi kaksi lisäpeliä "pahinta kilpailijaa" vastaan. Tämä "pahin kilpailija" oli yleensä maantieteellisesti lähimpänä sijainnut joukkue.

### Pudotuspelien muutokset
Kesken kauden, 22. tammikuuta 2013, liiga lanseerasi uuden turnauksen pudotuspelien ulkopuolelle jääville joukkueille. Tämä turnaus sai nimekseen Cup of Hope eli Toivon Cup, ja se pelattiin samaan aikaan pudotuspelien kanssa. Turnauksen tarkoituksena oli mm. auttaa pelaajia pitämään kuntoaan ja pelituntumaansa yllä kevään MM-kilpailuja varten.

Turnauksen neljä parasta joukkuetta sai rahapalkinnon ja turnauksen voittaja sai lisäksi ensimmäisen varausvuoron seuraavaan . Ensimmäisen Toivon Cupin voitti Dinamo Riika.

## Merkittäviä tapahtumia
### NHL:n työsulku
NHL-kauden aloittanut työsulku toi pelaajamarkkinoille runsaasti vapaita pelaajia. KHL-liiga asetti säännön, jonka mukaan jokainen joukkue sai palkata enintään kolme NHL-pelaajaa. Lisäksi venäläisille joukkueille asetettiin sääntö, jonka mukaan vain yksi näistä kolmesta NHL-pelaajasta sai olla ulkomaalainen. Tämän yhden ulkomaalaispelaajan tuli täyttää vähintään yksi seuraavista kriteereistä:

* pelannut vähintään 150 NHL-ottelua viimeisten kolmen kauden aikana
* pelannut KHL:ssä aikaisemmin
* edustanut maataan vähintään kerran kaksissa edellisessä aikuisten tai nuorten MM-kisoissa tai olympialaisissa
* Stanley Cupin voitto, Stanley Cup -finalisti tai henkilökohtaisen palkinnon voitto NHL:ssä 

#### All Stars -ottelu
Järjestyksessään viides KHL:n tähdistöottelu pelattiin 13. tammikuuta 2013 Tšeljabinskissa. Vastakkain olivat idän joukkue kapteeninaan Aleksei Morozov ja lännen joukkue kapteeninaan Ilja Kovaltšuk. Idän joukkue voitti ottelun lukemin 18-11.

## Sarjataulukot

### Läntinen konferenssi

#### Bobrov-divisioona

#### Tarasov-divisioona

### Itäinen konferenssi

#### Tšernišov-divisioona

#### Harlamov-divisioona

## Pudotuspelit
Pudotuspelit pelattiin paras seitsemästä järjestelmällä.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Maanmittaustoimitus

**Maanmittaustoimitus** on kiinteistönmuodostamislain (KML, 12.4.1995/554) mukainen kiinteistötoimitus tai muun lainsäädännön mukainen toimitus, kuten lunastus-, yksityistie- tai maantietoimitus, jossa määritetään rekisteriyksikkö tai käyttöoikeusyksikkö siten, että sen ulottuvuus on kiinteistörekisterin mukaan määritettävissä.

Maanmittaustoimituksilla ylläpidetään kiinteistöjärjestelmää kiinteistöjaotuksen muuttuessa tai sitä kehitettäessä tai selvitettäessä. Valtion vastuulla olevien alueiden osalta maanmittaustoimitusta haetaan Maanmittauslaitoksesta. Asemakaava-alueilla erityisesti suuremmissa kaupungeissa ja kunnissa toimituksista huolehtivat kaupunkien mittausosastot.

**Maanmittaustoimitukset jaotellaan seuraavasti:**
:1. Kiinteistötoimitukset
::a. Kiinteistönmuodostamistoimitukset
:::i. Lohkominen
:::ii. Halkominen
:::iii. Erillisen vesijätön tai muun erillisen alueen muodostaminen tilaksi tai kiinteistöön liittäminen
::b.	Kiinteistöjärjestelytoimitukset
:::i.	Uusjako
:::ii.	Rakennusmaan järjestely
:::iii.	Yhteisten alueiden jaot
:::iv.	Tilusvaihto
:::v.	Alueen siirtämiset (vesijätön lunastus; muun yhteisen maa-alueen lunastus; tontinosan lunastus; ulkopalstan lunastus)
:::vi.	Yhteisen alueen muodostaminen tai alueen liittäminen yhteiseen alueeseen
:::vii.	Muut kiinteistöjärjestelyt (osuuden siirto tai haamukiinteistön muodostaminen; yhteismetsän muodostaminen; rasitetoimitus)
::c.	Kiinteistönmääritystoimitukset
:::i.	Rajankäynti
:::ii.	Muu kiinteistönmääritys (KML 101,1 §)
:::iii.	Kiinteistönmääritys yleisiin tarpeisiin erotetun alueen omistuksen ratkaisemiseksi ja tilaksi muodostamiseksi tai tilaan liittämiseksi
:::iv.	Kiinteistönmääritys rasitetta koskevan epäselvyyden selvittämiseksi
:2.	Muut maanmittaustoimitukset
::a.	Rekisteriyksikön muodostamistoimitukset
:::i.	Lunastustoimitus
:::ii.	Maantietoimitus
::b.	Järjestelytoimitukset
:::i.	Yhteismetsän jako
:::ii.	Vesitilusjärjestely
:::iii.	Yksityistietoimitus
:::iv.	Kaivospiiritoimitus
:::v.	Ulkoilureittitoimitus
::c.	Deklaratiiviset maanmittaustoimitukset
:::i.	Deklaratiivinen yksityistietoimitus
:::ii.	Vesipiirirajankäynti
:::iii.	Sisä- ja ulkosaariston välisen rajan määrääminen
:::iv.	Kalaväylän rajojen määrääminen
:::v.	Lohi- ja siikappitoisessa joessa ja joen suussa olevan kalastusrajoitusalueen määrääminen
:::vi.	Kalatien rajojen määrääminen

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Maanmittaustoimituksista Maanmittauslaitoksen sivuilla
Toivo Keskinen

**Toivo Matias Kustaa Keskinen** (6. marraskuuta 1921 Töysä – 4. maaliskuuta 2013 Ähtäri) oli suomalainen talousneuvos ja kauppias.

Keskinen perusti vuonna 1946 kiinteän kauppapaikan Tuuriin, josta se siirtyi nykyiselle paikalleen vuonna 1969. Vuonna 1976 hänen poikansa, Matti ja Mikko, ostivat hänen liikkeensä, jolloin yritys sai nimekseen Veljekset Keskinen Oy.

Tom Lundberg on kirjoittanut Toivo Keskisestä elämäkertakirjan, *Toivon taival*, joka julkaistiin vuonna 2004.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* In memoriam Toivo Keskinen
Punjabit

**Punjabit** (pandžabiksi پنجابی (shahmukhi), ਪੰਜਾਬ (gurmukhi)) ovat etninen ryhmä, joka on kotoisin Pakistanille ja Intialle kuuluvalta Punjabin alueelta. Punjab tarkoittaa ”viiden joen maata”. Punjabit ovat indoarjalainen etninen ryhmä pohjoisintialaista alkuperää, mikä tarkoittaa nykyään Pakistanin Punjabin ja Intian Punjabin lisäksi ihmisiä osista Haryanaa, Kashmiria ja Rajasthania. Perinteisesti punjabien identiteetti perustui kieleen, eikä uskontoon tai alkuperään; pandžabia puhuvat ja Punjabin alueella asuvat jakoivat saman kulttuurillisen taustan. Nykyään käsite on laajentunut koskemaan myös punjabilaista alkuperää olevia ihmisiä, vaikka he eivät enää puhuisi pandžabia.

Nykyinen Punjab on yhden maailman vanhimman sivilisaation, Indus-kulttuurin, sijaintipaikka. Britanniasta itsenäistymisen jälkeen Punjabin alue jaettiin kahden valtion kesken uskonnon perusteella.

Kansallisten ja uskonnollisten eroavaisuuksien lisäksi punjabit jakautuvat myös eri klaaneihin tai kasteihin, jotka saattavat ulottua yli uskonnollisten ja etnisten rajojen Etelä-Aasiassa.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Elämän lyhyydestä

__NOTOC__
**Elämän lyhyydestä** () on Seneca nuoremman kirjoittama filosofinen tutkielma, joka opettaa, että mikä tahansa elämän pituus on riittävä, jos elämä on eletty viisaasti.

Teos on eräs Senecan dialogeiksi kutsutuista tutkielmista. Seneca kirjoitti sen joskus vuosien 49–55 välillä. Hän osoitti sen ystävälleen Pompeius Paulinukselle.

Teos on jaettu 20 lukuun. Esityksessään Seneca nostaa esille monia stoalaisia periaatteita. Hän opettaa, että elämä tuntuu ihmisistä usein lyhyeltä vain siksi, että he pitävät vääriä asioita tärkeinä ja tuhlaavat paljon aikaa merkityksettömien asioiden tavoitteluun. Senecan mukaan luonto antaa ihmisille tarpeeksi aikaa tehdä sen, mikä on todella tärkeää, ja aika tulee vain jakaa oikein. Oikein käytettynä elämä siis on pitkä. Yleisesti ajan voi Senecan mukaan käyttää parhaiten filosofian opinnoissa.

## Lähteet

## Kirjallisuutta
### Suomennokset

* 

### Muita käännöksiä ja tekstilaitoksia

* Seneca: *De Brevitate Vitae*. Teoksessa 
* 

## Aiheesta muualla

* Seneca, Lucius Annaeus: *[http://www.thelatinlibrary.com/sen/sen.brevita.shtml De brevitate vitae]*. The Latin Library. 
* Seneca, Lucius Annaeus: *[http://www.forumromanum.org/literature/seneca_younger/brev_e.html On the Shortness of Life]*. Käännös John W. Basore, 1932.
Woldemar Lojander

**Woldemar Lojander** (29. maaliskuuta 1895 Hamina – 10. kesäkuuta 1963 Helsinki) oli suomalainen lääkäri ja professori. 

Lojanderin vanhemmat olivat lääkintöneuvos Uno Lojander ja Alexandra Aladin. Hänen ensimmäinen puolisonsa vuodesta 1922 oli Anna Margareta Schybergson ja toinen vuodesta 1947 Birgitta Christina Sallmén. Lojander tuli ylioppilaaksi Suomalaisesta normaalilyseosta 1913 ja valmistui lääketieteen lisensiaatiksi 1922. Tohtoriksi hän väitteli 1925 ja sai iho- ja sukupuolitautien erikoislääkärin pätevyyden 1927. Lojander oli Helsingin yliopiston hygienian professori vuodesta 1936. Hänen julkaisunsa käsittelivät aiheita sukupuolitautiopin, maito- ja likavesihygienian ja vitamiiniopin alalta.

Sisällissodan jälkeen Lojander toimi Tammisaaren vankileirin alilääkärinä. Hänet ylennettiin 1919 reservissä lääkintäluutnantiksi ja 1932 lääkintäkapteeniksi. Vuonna 1944 Lojanderista tuli lääkintäeverstiluutnantti.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Arno Forsius, Hygienian ja kansanterveystieteen opetusala Helsingin yliopistossa
Olli Lokki

**Olli Kristian Lokki** (28. huhtikuuta 1916 Helsinki – 6. maaliskuuta 1994 Helsinki) oli suomalainen matemaatikko.

Olli Lokin isä oli historioitsija ja koulumies, professori Karl Olof Lindeqvist. Olli Lokki kirjoitti ylioppilaaksi vuonna 1934 Helsingin suomalaisesta normaalilyseosta, opiskeli Helsingin yliopistossa, valmistui maisteriksi vuonna 1939 ja väitteli tohtoriksi Rolf Nevanlinnan johdolla vuonna 1947. Lokin funktioteorian alaan kuuluvan väitöskirjan nimi on *Über analytische Funktionen deren Dirichletintegrale endlich ist und die in gegebenen Punkten vorgeschriebene Werte annehmen*.

Olli Lokin opinnot katkaisi sota. Jatkosodan aikana Lokki toimi matemaatikkona Ilmavoimien esikunnan Ilmatorjuntaosastossa. Sodan jälkeen Lokki siirtyi assistentiksi Helsingin yliopiston matematiikan laitokseen, ja toimittuaan yhden lukuvuoden oppikoulunopettajana hän sai vuonna 1945 nimityksen Teknillisen korkeakoulun matematiikan lehtoriksi. Tässä tehtävässä hän oli vuoteen 1953. Tuolloin hänet nimitettiin saman oppilaitoksen matematiikan apulaisprofessoriksi. Vuodesta 1962 aina eläkkeelle siirtymiseensä asti vuoteen 1979 Lokki oli Teknillisen korkeakoulun sovelletun matematiikan professori. Helsingin yliopiston matematiikan dosentti Lokki oli vuodesta 1952. Olli Lokki toimi vielä vuosina 1980–1984 Teknillisten tieteiden akatemian toimitusjohtajana. 

Olli Lokki edisti opetuksessaan erityisesti tilastomatematiikan ja operaatiotutkimuksen menetelmien soveltamista käytännön ongelmien ratkaisuun. Hän oli laajasti verkottunut akateemisten piirien ulkopuolellakin. Lokki oli Suomen Laadunvalvontayhdistyksen kunniajäsen ja *European Consortium for Mathematics in Industry* -yhteisön kunniajäsen. Suomalaisen Tiedeakatemian jäseneksi Olli Lokki valittiin vuonna 1979.

Olli Lokin vanhin poika on professori Juhani Lokki.

## Lähteet
Hermeetikko (aikakauskirja)

**Hermeetikko-kirja** on vuonna 2012 perustettu aikakauskirja, joka ilmestyy 3-4 kertaa vuodessa. Lähinnä alkemiaa, filosofiaa, historiaa, uskontotieteitä, kielitieteitä, salatieteitä ja kulttuuria käsittelevä kirjasarja perustettiin 2012 lakkautetun hermeetikko-lehden (2006-2012) jatkeeksi. Vaikka Hermeetikko-kirja kulkeekin lehden statuksella, on kyseessä ennemmin kirjasarja, jonka jokainen numero käsittää keskimäärin 400 sivua. Sarjan päätoimittajana toimii sen perustaja ja Hermeetikko-lehdestä tuttu Kane Kanerva.

Kirjasarja koostuu mm. kiellettyjen ja harvinaisten kirjojen uusinnoista, salatieteellisten klassikoteosten käännöksistä sekä erilaisista tutkimuksista ja artikkeleista. Ominaista Hermeetikolle on myös siihen sisällytetty huumori.

## Lähteet
* Hermeetikko 

## Aiheesta muualla
* Lehden kotisivut .
Alpertonin metroasema

**Alperton** on Lontoon metron asema Alpertonissa, Lontoossa Piccadilly-linjan varrella. Se kuuluu Oyster-vyöhykkeeseen 4.

## Historia
Asema avattiin 28. kesäkuuta 1903 nimellä **Perivale Alperton** Metropolitan & District Railwayn jatkeelle. Tämä jatke oli Lontoon metron ensimmäisiä sähköistettyjä maanpäällisiä rataosuuksia.

Asema sai nykyisen nimensä 7. lokakuuta 1910.

Alkuperäinen asemarakennus oli vaatimaton puurunkoinen rakennelma. Vuosina 1930 ja 1931 vanha rakennus purettiin osana valmistautumista aseman siirtoon District Linelta Piccadilly Linelle. Uuden asemarakennuksen suunnitteli Charles Holden moderniin eurooppalaiseen tapaan. Asema on samankaltainen kuin muut Holdenin suunnittelemat asemat, kuten Sudbury Town, Sudbury Hill, Acton Town ja Oakwood. Uusi asema oli toinen kahdesta Lontoon metron asemasta, joissa oli ylöspäin menevät liukuportaat laituritasolle pääsyä varten. Liukuportaat on myöhemmin poistettu käytöstä, ja ne ovat nykyisin seinän takana.

Piccadilly Linen läntinen laajennus valmistui 4. heinäkuuta 1932 ja sen junat korvasivat District Linen palvelut asemalla.

## Lähteet
* 

### Viitteet

## Aiheesta muualla
* Alpertonin metroaseman sivu 
* London Transport Museumin valokuva-arkisto
Pietari Longström

**Pietari Longström** (k. 1718) oli isonvihan aikainen sissipäällikkö, kapteeni. 

Longström oli suuressa Pohjan sodassa sissiretkillä venäläisiä vastaan ja sai kapteenin arvon 1713. Isonvihan aikana hän teki partioretkiä venäläisten selustaan, vuonna 1715 aina Vehkalahdelle saakka. Hän kaatui C. G. Armfeltin sotaretkellä Norjan tuntureilla. Hänelle on pystytetty muistokivi Norjaan Hegraan 1931.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Petter Långström, Svenskt biografiskt lexikon 
* Erkki Räikkönen : Suomalaisen sissipäällikön hautapoluilla Norjan tuntureilla, Suomen Kuvalehti, 30.07.1927, nro 31, s. 9, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
* Erkki Räikkönen : Pietari Longströmin miekka ja kannukset, Hakkapeliitta, 01.01.1928, nro 1, s. 35, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
Amershamin asema

**Amersham** on Lontoon metron ja National Railin asema Amershamissa. Se on Metropolitan-linjan toinen päätepiste. Amersham on Lontoon metron läntisin asema, ja se sijaitsee Oyster-vyöhykkeellä 9.

Amersham sijaitsee 147 metriä merenpinnan tason yläpuolella, korkeammalla kuin yksikään toinen Lontoon metron asema.

## Historia
Asema avattiin 1. syyskuuta 1892 Metropolitan Railwayn jatkeelle. 12. maaliskuuta 1922 aseman nimeksi vaihdettiin **Amersham & Chesham Bois**, mutta entinen nimi palautettiin 7. toukokuuta 1937.

Aseman historian aikana sinne ovat liikennöineet Great Central Railway ja London and North Eastern Railway. Vuonna 1933 rautatie liitettiin London Passenger Transport Boardin alaisuuteen ja siitä tuli Lontoon metron Metropolitan Line. 

Rata sähköistettiin vuosina 1959 ja 1960. 

Metropolitan Linen junista puolet käyttää läntisenä päätepisteenään Amershamia ja puolet Cheshamia. Näin saadaan vähennettyä paikallisten teiden kuormitusta.

## Galleria

File:Amersham3 scottnoodle.jpg| Aseman sisäänkäynti.
File:Amersham Tube Station2.JPG| Aseman sisäänkäynti.
File:Amersham1 scottnoodle.jpg| Aseman tunnus.
File:Amersham with Marylebone - Woodford Halse stopping train geograph-2722765-by-Ben-Brooksbank.jpg|Asemalle saapuva juna vuodelta 1959.
File:Amersham4 scottnoodle.jpg| Asemalaitureita.
File:Amersham tube station 2.jpg| Asemalaitureita.
File:Amersham tube station 3.jpg| Asemalaitureita.
File:Amersham tube station 4.jpg| Asemalaitureita.


## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Amershamin juna-aikataulut 
* Rautatieaseman sivu 
* Metroaseman sivu
Pikajäädytin

**Pikajäädytin** on pienkone, joka jäädyttää tai viilentää sen kylmälle pinnalle laitetun ruuan. Ajatus on lähtöisin samantapaisesta laitteesta, jota Grant Achatz käytti eräässä ravintolassaan.

## Inspiraatio
*[[Top Chef]]issä* vierailevana tuomarina ollut kokki Grant Achatz käytti samankaltaista laitetta ensimmäisessä chicagolaisessa ravintolassaan Alineassa. Hän keksi laitteen kulinaariteknologi Philip Prestonin avustuksella. Laite on noin mikroaaltouunin kokoinen. Achatz teki yhteistyötä PolyScience-yhtiön kanssa jäähdytyslevyn massatuottamiseksi kotikäyttöön ja muihin ravintoloihin.

## Toiminta
Pikajäädytin pitää yllä tasaisen noin -34,4&nbsp;°C:n lämpötilan pumppaamalla jäähdytysainetta kompressorin kautta poistaakseen lämpöä teräspinnaltaan. Nesteet, öljy ja geelit jäätyvät pääasiassa 30–90 sekunnissa. Lopputuotteessa on rapea ulkopinta, sisäpuoli pysyy pehmeänä tai kermaisena.

## Lähteet
San Marinon taistelu

**San Marinon taistelu** (tunnetaan myös nimellä **Monte Puliton taistelu**) oli toisessa maailmansodassa liittoutuneiden ja Saksan välinen taistelu San Marinosta. 27. kesäkuuta 1944 Britannian kuninkaallisten ilmavoimien koneet pommittivat San Marinoa tappaen 35 siviiliä uskoessaan saksalaisten joukkojen olevan alueella. Saksalaiset sijoittivat syyskuun alussa joukkoja San Marinon alueelle. Taistelu alkoi 17. syyskuuta 1944 ja päättyi 20. syyskuuta liittoutuneiden miehittäessä maan pääkaupungin. Taistelussa kuoli 323 liittoutuneiden ja 274 Saksan sotilasta. Liittoutuneet miehittivät San Marinon kahden kuukauden ajaksi. 

Myöhemmin britit maksoivat San Marinolle 80&nbsp;000 punnan korvaukset kesäkuun pommituksista.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Hovin kartano (Vihti)

**Hovin kartano** (myös **Suontaan Hovi**) on kartano Vihdissä. Kartano sijaitsee noin kolme kilometriä Vihdin kirkonkylästä itään. Perimätieto kertoo Ruotsin kuningas Kustaa III:n yöpyneen Hovissa eräällä matkallaan vuosien 1788–1789 Kustaa III:n sodan aikana. Hovia isännöi tuolloin Nassokin-suku.

Hovin ensimmäisiä omistajia ovat olleet Olli Ollinpoika 1539–1571, Matti Jussinpoika 1572–1574 ja Jaakko Sipinpoika 1575–1584. Vuosina 1627–1752 kartanon omisti Jakob Karlson Skoo, joka aateloitiin vuoden 1630 tienoilla nimellä Hästesko-Fortuna. Axel Gotthard Nassokin omisti tilan vuosina 1769–1784. Vuosina 1784–1812 tila oli jaettuna kahteen osaan. Kruununnimismies Gustav Adolf Engblom omisti tilan vuosina 1838–1874. Valtion koestuslaitoksen (MTT:n edeltäjä) omistuksessa tila oli vuosina 1975–1994. Sittemmin se on ollut taas yksityisomistuksessa.

Museovirasto on määritellyt kartanoa ympäröivän Suontaan viljelymaiseman  yhdeksi Suomen valtakunnallisesti merkittävistä rakennetuista kulttuuriympäristöistä.

## Lähteet
Dornier Do 215

**Dornier Do 215** on saksalainen kevyt/keskiraskas ja kaksimoottorinen pommituskone, toisen maailmansodan ajoilta. Siitä kehiteltiin myös muitakin muunnoksia, merkittävimpänä ehkä näistä yöhävittäjämuunnos. Siinä oli eteenpäin suoraan ampuva tykkiaseistus, 2x 20&nbsp;mm MG FF -konetykkejä, sekä 4x 7,92&nbsp;mm konekivääriaseistus.

Tämän konetyypin piti oleman niin kutsuttu kehitelty vientimuunnos. Sitä vietiin kuitenkin vain muutama harva koneyksilö, Unkariin (4)  sekä Neuvostoliittoon (2). Ruotsi tilasi tätä tyyppiä, muttei saanut yhtään lentokonetta. Valmistusmäärä tästä tyypistä käsitti vain 112 koneyksilöä.

Yöhävittäjätyyppi oli käytössä Luftwaffen laivueissa, ainakin NJG 1:ssa ja NJG 2:ssa. NJG tarkoittaa samaa kuin *Nachtjagdgeschwader*.

Tämän lentokoneen edeltäjä oli Dornier Do 17 sekä seuraaja Dornier Do 217. Käytännössä tämä kone oli Do 17:ää 60&nbsp;km/t nopeampi, pommituskoneena yhtä suuren pommikuorman kuljettamaan kykenevä, sekä toimintamatkaltaan sekä moottoriteholtaan edellistä hieman parempi. Daimler-Benz DB601-tyypin (Aa/Ba) -moottorit olivat 1&nbsp;100 hevosvoiman tehoiset kukin, antaen koneelle 460&nbsp;km/h enimmäisnopeuden. Toimintamatkan maksimi oli 2&nbsp;445 kilometriä.

## Lähteet
*Chant, Chris: II Maailmansodan lentokoneet, Karisto, 2008, Hämeenlinna (suom. Petri Kortesuo) Alkuteos: Amber Books, 1999  (s. 110)
*Scutts, Jerry: Saksalaiset yöhävittäjä-ässät. Helsinki: Koala-kustannus, 2003.  (s. 19)

### Viitteet
Odilo Scherer

**Odilo Scherer** (s. 21. syyskuuta 1949) on brasilialainen kardinaali. Hän toimii São Paulon arkkipiispana ja vastaa näin kuuden miljoonan jäsenen hiippakunnasta.

Vuoden 2013 paavinvaalissa Schereriä pidettiin vahvana ehdokkaana.

## Lähteet
Akatsuki-luokka (1901)

**Akatsuki-luokka** () oli keisarillisen Japanin laivaston kahden torpedovenehävittäjän muodostama alusluokka.

## Alukset

## Lähteet

*
*

### Viitteet
Iša Krejčí

**Iša Krejčí** (10. heinäkuuta 1904 Praha – 6. maaliskuuta 1968 Praha) oli tšekkiläinen kapellimestari ja säveltäjä. Hänen isänsä oli filosofi František Krejčí.

Krejčí opiskeli historiaa sekä musiikkitiedettä Kaarlen yliopistossa ja sai lisäksi opetusta Prahan konservatoriossa. Hänen opettajiaan olivat sävellyksessä Karel Boleslav Jirák ja Vítězslav Novák sekä orkesterinjohdossa Václav Talich. Krejčí opiskeli myös pianonsoittoa. Hän työskenteli muun muassa Prahan ja Slovakian kansallisteattereissa.

Orkesteri- ja kamarimusiikkiteosten lisäksi Krejčín sävellystuotantoon kuuluu esimerkiksi ooppera *Pozdvižení v Efesu* (1939–1943).

## Lähteet
Veikko Loppi

**Matti Veikko Loppi** (1. helmikuuta 1907 Pyhäjärvi Ol – 27. maaliskuuta 2005) oli osuustoiminnan parissa työskennellyt järjestöaktiivi. Hän oli koulutukseltaan filosofian maisteri. Vuosina 1940–1942 hän toimi Suomen Aseveljien Liiton pääsihteerinä ja 1943–1945 liiton toiminnanjohtajana, sen jälkeen liiton jatkajaksi perustetun Kaatuneiden Muistosäätiön puheenjohtajana 45 vuotta. Vuodet 1945–1947 hän oli Osuuskassojen Keskus Oy:n asuttamislainaosaston hoitaja, ja sitten SOK:n säästökassajaoston hoitaja 1947–1953, pääsihteeri vuodesta 1953 ja johtokunnan jäsen vuodesta 1962. Hän toimi myös Helsingin kaupunginvaltuustossa ja musiikkilautakunnassa.

## Sotapalvelus

Loppi osallistui talvisotaan JR 65:n joukkueenjohtajana Suomussalmen, Raatteen ja Kuhmon taisteluissa. Jatkosodassa hän toimi kranaatinheitinosaston johtajana ja konekiväärikomppanian päällikkönä. Hänet ylennettiin kapteeniksi vuonna 1942.

## Lähteet
Kasumi (1902)

**Kasumi** () oli keisarillisen Japanin laivaston vuonna 1902 valmistunut Akatsuki-luokan torpedovenehävittäjä. Alus riisuttiin aseista 1. huhtikuuta 1913 ja  myytiin romutettavaksi 1. heinäkuuta 1920.

## Valmistus

Alus tilattiin osana vuoden 1897 hankintoja Yarrow Shipbuildersilta Poplarista Lontoosta, missä köli laskettiin 1. helmikuuta 1901. Alus laskettiin vesille 23. tammikuuta 1902 ja valmistui kuukautta myöhemmin 14. helmikuuta.

## Palvelus
*Kasumi* saapui 25. kesäkuuta 1902 Yokosukaan. Alus osallistui Venäjän–Japanin sotaan, jonka päätyttyä se luokiteltiin 28. elokuuta 1912 kolmannen luokan hävittäjäksi. Alus poistettiin ensilinjan palveluksesta ja riisuttiin aseista 1. huhtikuuta 1913, minkä jälkeen alus palveli tukitehtävissä. Alus myytiin romutettavaksi 1. heinäkuuta 1920.

## Lähteet
*
*

### Viitteet
Shirakumo-luokka

**Shirakumo-luokka** () oli keisarillisen Japanin laivaston kahden torpedovenehävittäjän muodostama alusluokka.

## Alukset

## Lähteet
*

### Viitteet

## Aiheesta muualla
Umut Bulut

**Umut Bulut** (s. 15. maaliskuuta 1983 Kayseri, Turkki) on turkkilainen jalkapalloilija. Hän edustaa turkkilaista Kayserisporia ja on kotimaansa lisäksi pelannut vuoden Ranskassa. Hän on pelipaikaltaan hyökkääjä.

## Seurajoukkueura
28. kesäkuuta 2011 Bulut siirtyi 4,8 miljoonan euron siirtokorvauksella ranskalaisseura Toulouseen. Hän pelasi ensimmäisen ottelunsa sarjassa Ajacciota vastaan.

Hän siirtyi kesällä 2012 lainasopimuksella Galatasarayhin.

## Maajoukkueura

Bulut on pelannut Turkin maajoukkueessa 38 ottelua ja tehnyt niissä kymmenen maalia vuosina 2007–2015.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Umut Bulutin esittely ttf.org-sivustolla
Troian Bellisario

**Troian Avery Bellisario** (s. 28. lokakuuta 1985 Los Angeles, Kalifornia, Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen näyttelijä. Hän on näytellyt muun muassa Spencer Hastingsin roolissa televisiosarjassa *[[Valehtelevat viettelijät]]*. Sarjaa alettiin esittää Suomessa Subilla 14. toukokuuta 2012.

## Yksityiselämä
Bellisarion vanhemmat Donald P. Bellisario ja Deborah Pratt ovat televisiotuottajia. Isän sukujuuret ovat Italiassa ja Serbiassa, äiti on afroamerikkalainen. Hänellä on yksi nuorempi veli sekä kolme sisarpuolta ja kaksi velipuolta. Bellisario on naimisissa näyttelijä Patrick J. Adamsin kanssa. Heillä on kaksi tytärtä. 

Bellisario valmistui Etelä-Kalifornian yliopistosta. Hän on kertonut kärsineensä high school -aikoinaan syömishäiriöstä ja itsetuhoisuudesta.

## Ura
Troian Bellisario teki debyyttiroolinsa jo kolmevuotiaana elokuvassa *[[Viimeinen voitelu (elokuva)|Viimeinen voitelu]]* (*Last Rites*, 1988). Vuonna 1998 hän esiintyi elokuvassa *[[Billboard Dad]]*, jonka pääosissa olivat näyttelijäkaksoset Mary-Kate ja Ashley Olsen. Hän on esiintynyt myös televisiosarjoissa *[[Aikahyppy]]*, *[[Kunnian miehet (televisiosarja)|Kunnian miehet]]* ja *[[NCIS Rikostutkijat]]*.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* 
* Troian Bellisario and Patrick J. Adams Welcome Their First Child Teenvogue
Joe Vitale

**Joe Vitale** voi viitata seuraaviin:

* Joe Vitale (s. 1949), yhdysvaltalainen muusikko
* Joe Vitale (s. 1985), yhdysvaltalainen jääkiekkoilija