open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Oo se kun oot

”**Oo se kun oot**” on kolmas single suomalaislaulaja Sannin kolmannelta studioalbumilta *[[Sanni (albumi)|Sanni]]*. Single julkaistiin 14. syyskuuta 2016. Sen ovat säveltäneet Sanni sekä Henri ”Hank Solo” Salonen ja sanoittaneet Sanni sekä kappaleella vieraileva rap-artisti Paperi T.

Suomen virallisella listalla kappale nousi suoraan single- ja striimatuimmat-listojen ykköseksi viikolla 38/2016 pysyen kärkipaikalla yhden viikon. Latauslistalla se aloitti 19. sijalta viikolla 37/2016, nousten seuraavalla viikolla parhaimmalle sijalleen toiseksi. Radiosoitossa se nousi parhaimmillaan 17. soitetuimmaksi radiokappaleeksi alkuvuodesta 2017.

Kappaleesta julkaistiin 15. marraskuuta 2016 musiikkivideo Sannin YouTube-kanavalla.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Kappaleen musiikkivideo YouTubessa
Beretta M1915

**Beretta M1915** on italialaisen Berettan vuosina 1915–1931 eri variaatioina valmistama itselataava massasulkulukkoinen pistooli. Ase kehitettiin ensimmäistä maailmansotaa varten, jolloin Italiassa ja Euroopassa ei ollut tarpeeksi pistooleita. M1915 ei kuitenkaan saanut Italiassa suosiota vaan jäi muiden käsiaseiden varjoon, kuten Bodeo 1889&nbsp;-revolverin ja Glisenti M1910:n. Vasta Beretta M1934 mallin kehittäminen teki Berettan valmistamista pistooleista suosittuja.

## Ominaisuudet
M1915 valmistettiin pääosin 7,65×17 mm Browning-kaliiperissa, mutta myös 9×19 mm Glisenti-kaliiperisena. Perinteinen 7,65 mm pistooli käytti yksinkertaista massasulkumekanismia, kun taas 9&nbsp;mm versioissa pistoolin sisäosat oli vahvistettu, jotta ne kestäisivät paremmin kovempilatauksisia patruunoita. Kokonaisuutena M1915-malli oli käytännöllinen, siinä on vahva liipaisinkaari ja luistin sisäinen iskuri. Sen perinteiset etu- ja takatähtäimet ovat selkeät.

## Käyttö
Pistoolin valmistus ajoittui vuosien 1915–1931 väliin, ja sitä käytettiin ensimmäisen ja toisen maailmansodan aikana. Siitä kehitettiin parenneltu versio M1915/19. Pääosin M1919-malli oli kehitetty turvallisemmaksi ja muun muassa puiset kahvalevyt oli korvattu pellillä, jotta tuotannon kustannukset pysyisivät matalampina. Muutamia M1915/19-pistooleita otettiin Italian armeijan käyttöön 1922 M1922-nimellä, ja ne käyttivät myös 7,65×17 mm Browning-patruunaa. M1915/19:n pohjalta kehitettiin myöhemmin Beretta M1923.

Suomen armeijalle ostettiin vuoden 1940 keväällä 1&nbsp;500 kappaletta M1917 ja M1922 pistooleita.

## Käyttäjät
*
*

## Lähteet
Beretta M1917

**Beretta M1917** on italialaisen Berettan vuosina 1917–1921 valmistama itselataava massasulkulukkoinen pistooli. Ase oli käytössä ensimmäisen ja toisen maailmansodan aikana. Myös Suomessa asetta käytettiin jatkosodassa.

## Historia
Marangoni suunnitteli aseen oletettavasti ennen M1915 mallia. Se oli suunniteltu siviilimarkkinoille ja useille ulkomaisille ostajille. M1917 hyväksyttiin käyttöön 14. syyskuuta 1917 ja ensimmäisessä erässä 12. lokakuuta niitä julkaistiin 10 000 kappaletta kahdella lippaalla. Tuotantoa jatkettiin armeijan käyttöön vuoteen 1921, jonka jälkeen sitä jatkettiin siitä eteenpäin siviilikäyttöön. 1940-luvulla pistoolia vietiin myös Suomen armeijan käyttöön 1 500 kappaletta.

## Ominaisuudet
M1917 on pienempi, kevyempi ja yksinkertaistetumpi M1915 nähden. Kahva on yhdeksän asteen kulmassa ja liipasinkaari on ovaalin sijaan pyöreä. Lippaaseen oli lisätty yksi patruuna enemmän, jonka myötä määrä nousi seitsemästä kahdeksaan M1915:sta nähden.

## Lähteet
Mango (hedelmä)

**Mango** on mangopuun (*Mangifera indica*) hedelmä.

## Ominaisuudet
Mango on rakenteeltaan luumarja. Se on tavallisesti muodoltaan pitkänpyöreä tai munuaismainen, 5–10 senttimetriä pitkä ja 3–4,5&nbsp;cm leveä. Joillakin viljelyslajikkeilla voi kuitenkin olla tätä huomattavasti suuremmat, jopa 25 senttimetriä pitkät hedelmät.

Mangon kuori on sileän vahapintainen ja nahkamainen. Sen väri vaihtelee vihreästä keltaiseen ja punaiseen. Kuoressa on usein monenvärisiä läiskiä. Hedelmämalto on kypsänä pehmeää tai kuituista ja väriltään keltaista tai oranssia. Luumarjan sisällä on suuri soikea tai munuaismainen endokarppi eli ”kivi”. Kovan endokarpin sisällä on yksi siemen.

## Lajikkeet

Luonnonvaraisesta mangosta on jalostettu satoja hedelmätuotantoon tarkoitettuja viljelylajikkeita, jotka eroavat toisistaan esimerkiksi hedelmän koon, muodon, kypsymisajankohdan ja hedelmämallon rakenteen perusteella. Jalostettujen mangojen hedelmät ovat yleensä huomattavasti suurempia kuin villien.

## Ravintosisältö
Mango sisältää runsaasti kuitua. Siinä on myös A- ja C-vitamiinia. Sadassa grammassa mangoa on C-vitamiinia 29 milligrammaa ja 53 kilokaloria.

## Tuotanto
Maailman mangontuotanto painottuu Aasiaan, jossa tuotetaan noin 77 prosenttia mangoista. Vuonna 2012 maailman kymmenen suurinta mangontuottajaa olivat:

## Korjuu ja säilytys
Mangot kypsyvät tavallisesti 4–5 kuukauden kuluttua kukinnasta, joka tapahtuu tavallisimmin kuivan kauden aikana joulu-helmikuussa. Jalostetut mangolajikkeet saattavat tuottaa hedelmää hyvinkin vaihteleviin aikoihin tai kaksikin kertaa vuodessa. Useimmat mangot kuitenkin tuottavat runsaasti hedelmiä vain joka toinen vuosi.

Mangot poimitaan usein raakoina pilaantumisen ja lintujen aiheuttamien vahinkojen välttämiseksi. Hedelmä kypsyy vielä poimimisen jälkeenkin, mutta raakana poimitut hedelmät usein käsitellään kypsymistä edistävällä eteenillä ennen myyntiä.

Mangot säilyvät viileässä lajikkeesta riippuen 2–7 viikkoa. Kylmässä säilytetyt mangot saattavat paleltua ja pilaantua. Hedelmään kohdistuvat iskut saavat sen pilaantumaan herkästi.

## Käyttö

Mango voidaan kypsänä syödä sellaisenaan tai valmistaa monin tavoin. Myös raakoja mangoja käytetään vihanneksena ja säilykkeiden tai chutneyn raaka-aineena. 

## Historia
Mangoa on viljelty ja jalostettu varsinkin Intiassa tuhansia vuosia. Buddhalaisten munkkien uskotaan levittäneen kasvia varsinkin 400–300-luvuilla eaa. myös Kaakkois- ja Itä-Aasiaan. Itäiseen Afrikkaan mango on tuotu jo ennen vuotta 1000, ja 1500-luvulla se levisi portugalilaisten merenkulkijoiden mukana läntiseen Afrikkaan ja Brasiliaan. Myöhemmin 1700–1800 luvuilla mangon viljely levisi Brasiliasta edelleen muualle trooppiseen Amerikkaan.

## Kulttuurissa
Mangolla on huomattava kulttuurillinen merkitys osissa Aasiaa. Hedelmiä käytetään useissa kulttuurillisissa ja uskonnollisissa seremonioissa. Muinaisintialainen runoilija Kālidāsa ylisti mangoa. Nykyisin mango on Intian kansallishedelmä.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Mangon ravintosisältö (kuivattu)  Fineli
Gorky Park (albumi)

__NOTOC__
**Gorky Park** on venäläisen rock-yhtye Gorky Park ensimmäinen albumi. Se julkaistiin lokakuussa 1989. 

## Kappaleet
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 

## Kokoonpano
* Nikolai Noskov – laulu, taustalaulu
* Aleksei Belov – soolokitara, taustalaulu
* Aleksandr Minkov – basso
* Yan Yanenkov – soolokitara
* Aleksandr Lvov – rummut

## Arvostelut
* Allmusic: 

## Lähteet
The Stage

**The Stage** on Avenged Sevenfoldin seitsemäs studioalbumi, joka ilmestyi 28. lokakuuta 2016 levymerkillä Capitol Records.

*The Stage* on konseptialbumi, joka käsittelee muun muassa tekoälyä. Albumin tuottivat Avenged Sevenfold ja Joe Barresi, ja se on yhtyeen ensimmäinen albumi rumpali Brooks Wackerman ja Capitol Recordsin kanssa. Albumin viimeisessä kappaleessa ”Exist” vierailee astrofyysikko Neil deGrasse Tyson.

Albumin ensimmäinen single ”The Stage” julkaistiin 13. lokakuuta 2016. Albumia itsessään odotettiin vasta joulukuuksi, ja sen nimeksi oli huhuttu *Voltaic Oceans*. 27. lokakuuta Avenged Sevenfold esiintyi Capitol Records Buildingin katolla internetiin suoratoistetussa konsertissa, jonka jälkeen yhtye ilmoitti, että uusi albumi julkaistaan jo seuraavana päivänä.

Albumi ylsi Yhdysvalloissa Billboard 200 -listan sijalle 4. Suomessa se debytoi virallisen albumilistan sijalla 10.

## Kappaleet

### Deluxe edition levy

## Arvostelut
* Allmusic: 
* Alternative Press: 
* The Guardian: 
* Imperiumi: 6/10
* Inferno: 
* Kaaoszine: 7/10
* Soundi: 

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* ”The Stage” -musiikkivideo YouTube-sivustolla
Pauli Niemelä

**Pauli Niemelä** (s. 1946) on suomalainen sosiaalipoliitikko. Hän on suorittanut teologian kandidaatin (1968) ja lisensiaatin (1976) tutkinnot, humanististen tieteiden kandidaatin (1970), valtiotieteiden kandidaatin (1971) ja lisensiaatin (1974) tutkinnot. Hän on väitellyt sosiaalipolitiikasta (1977) Helsingin yliopistossa. Hän toimii edelleen emeritusprofessorina Itä-Suomen yliopistossa, josta eläköityi vuonna 2013.

Niemelä on toiminut Helsingin yliopiston palveluksessa sosiaalipolitiikan assistenttina ja lehtorina (1974–1985). Osan aikaa hän toimi Kansaneläkelaitoksen Sosiaaliturvan tutkimuslaitoksen tutkijana (1980–1982). Kuopion yliopiston, sittemmin Itä-Suomen yliopiston sosiaalipolitiikan, erityisesti sosiaalityön professorina hän on toiminut vuodesta 1986. Kuopion yliopistossa hän osallistui hallinnollisiin tehtäviin, toimien laitoksen johtajana (1986–1998), dekaanina (1995–2001 ja 2004–2007), vararehtorina (1989–1994) ja hallituksen jäsenenä (1995–2001 ja 2007–2009). Hän toimi 2000–2003 myös Diakonia-ammattikorkeakoulun rehtorina. Hän on ohjannut 25 väitöskirjaa. Hän on ollut esitarkastajana ja/tai vastaväittäjänä 20 tapauksessa. Lisäksi hän on antanut tieteellisen asiantuntija-arvion 21 kertaa, pääasiassa professuuria täytettäessä. 

Hän on toiminut Korkeakouluneuvoston jäsenenä (1993–1995), Suomen Akatemian kulttuurin ja yhteiskunnan tutkimuksen jaoston jäsenenä (1995–1997 ja 2008–2012) sekä Euroopan tiedesäätiön (ESF) Sosiaalitieteiden pysyvän komitean (EFSS) jäsenenä (2009–2012). Hänen tutkimuskohteitaan ovat olleet kirkon toiminta sekä eläketurva ja sosiaalityö.  Hänen tutkimushankkeensa yhdessä tutkimusryhmän kanssa Kuopiossa ovat olleet "Suomalainen turvattomuus", Sosiaali- ja terveysturvan keskusliitto 1997 ja "Inhimillinen turvallisuus", Vastapaino 2000. Erityiskiinnostuksen kohteena hänellä on ihmiskäsitys, josta aiheesta hän on julkaissut pääteoksensa "Systemaattinen ihmiskäsitys", United Press Global 2014 ja "The Human System. A Systematic Conception of Human Being", UNIpress 2017. Uusin julkaisu on rohkea avautuminen itsestä ”Aikamatka itseen - nuoren papin mielenmuutos”, Mediapinta 2020. Pauli Niemelä on Euroopan tieteiden ja taiteiden Akatemian jäsen.

## Lähteet
Pekka Niemi (psykologi)

**Pekka Olavi Niemi** (s. 1948 Rauma) on suomalainen psykologi ja täysinpalvellut psykologian professori. 

## Koulutus
Niemi valmistui ylioppilaaksi Rauman lyseosta vuonna 1967, valtiotieteiden kandidaatiksi Turun yliopistosta vuonna 1972, lisensiaatiksi 1975 ja psykologian tohtoriksi vuonna 1982 väitöskirjalla *Visual and auditory stimulus intensity, reaction time, and cognitive processes.* Hän oli ASLA-Fulbright-stipendiaattina Oregonin yliopistossa vuosina 1974–1975. 

## Työura
Niemi oli Turun yliopiston tai Suomen Akatemian assistentti vuosina 1973–1977, Turun yliopiston psykologian lehtori 1977–1988, vs. apulaisprofessori Turun yliopistossa 1981–1983, Suomen Akatemian vanhempi tutkija 1984–1987, Turun yliopiston täydennyskoulutuskeskuksen johtaja 1987–1988 ja Åbo Akademin psykologian professori 1988–1997.

## Tutkimus
Niemen tutkimuskohteita ovat olleet kognitiiviset toiminnot, oppimisvaikeudet, lukutaito ja psykologian historia. 

## Huomionosoitukset
Niemi on vastaanottanut lukuisia sekä ulkomaisia että suomalaisia huomionosoituksia, kuten Georg Z F Bereday Outstanding Scholarship Award (Yhdysvallat) 1995 ja Aapiskukko-palkinto, Finnish Reading Association 1998. Hän on Suomen Tiedeakatemian jäsen.

## Lähteet
Auvo Nieminen

**Auvo Kalervo Nieminen** (10. maaliskuuta 1936 Koijärvi – 8. toukokuuta 2020 Helsinki) oli suomalainen juristi ja hallintoneuvos. 

Nieminen valmistui oikeustieteen kandidaatiksi (tuolloin nimellä lainopin kandidaatti) Helsingin yliopistosta vuonna 1962. Samana vuonna hän pääsi töihin Helsingin kaupungin liikevaihtoverotoimistoon tarkastajaksi. 1970 hän siirtyi verohallitukseen välillisen verotuksen ylitarkastajaksi. Vuonna 1975 hänet pyydettiin Teollisuuden Keskusliiton veroasiamieheksi ja virkavuosien kerttyessä hänestä tuli lopulta liiton apulaisjohtaja. 

Vuonna 1978 Nieminen palasi takaisin Verohallitukseen välittömän verotuksen osaston johtajaksi ja kollegion jäseneksi. Vuonna 1982 hänet kutsuttiin korkeimman hallinto-oikeuden jäseneksi. Hän oli korkeimman hallinto-oikeuden ylimääräinen hallintoneuvos 1982–1987 ja hallintoneuvos vuodesta 1987–2000.
Hän jäi eläkkeelle hallintoneuvoksen virasta vuonna 2000.

Virkatoimiensa ohessa Nieminen oli myös Suomen Valkoisen Ruusun ritarikunnan komentaja.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Auvo Niemisen muistokirjoitus Helsingin Sanomissa
Pikku-Tohloppi

**Pikku-Tohloppi** (joskus myös **Pikkulampi**)  on Pirkanmaalla Tampereella Epilänharjun kaupunginosassa Lamminpään, Tohlopin ja Tohloppi-järven välissä sijaitseva lampi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajaveden–Pyhäjärven alueen Pyhäjärven alueeseen. Pikku-Tohloppi on osa Pyhäjärven lähialuetta.

## Maantietoa
Lammen pituus on 200 metriä, leveys 100 metriä ja sen pinta-ala on 1,1 hehtaaria. Lampi sijaitsee Epilänharjun ja sen edustalla olevan suon välissä. Ympäristöön kuuluu myös lampea suurempi järvi Tohloppi, jonne Pikku-Tohloppi laskee kaivettua suo-ojaa myöten. Ympäröivä suo on ojitettu ja sen ojat laskevat sekä Pikku-Tohloppiin että Tohloppiin. Lammen rantaviivan pituus on 500 metriä. Länsiranta on suota ja itärantaan on rakennettu Epilästä luoteeseen johtava maantie. Tien itäpuolinen rinne on koko matkaltaan rakennettua ja osa asunnoista sijaitsevat lammen kohdalla.

## Historiaa
Vuoden 1953 julkaistun peruskartan mukaan lammen nimi kirjoitettiin "Pikku Tohloppi". Jo tuolloin kulki Epilästä alkava tie sen ohitse. Lammen lähellä ei vielä silloin sijainnut asuntoja, koska rannat olivat suota tai peltomaata. Asuntoja on merkitty tien varteen vuoden 1960 peruskartassa ja vuoden 1975 kartassa näkyy Haukiluoman suuntaan johtava uusi tie. Tämän jälkeen on kehitys johtanut kaupungistumiseen, kun ympäristön maatilat on myyty tonteiksi kasvavalle asuntotuotannolle.

## Lähteet
Omantunnon tutkiskelu

**Omantunnon tutkiskelu** on hengellinen harjoitus, jossa katsastetaan omia menneisyyden ajatuksia, sanoja, tekoja ja laiminlyöntejä peilaten niitä moraalikäsitykseen. 
Katolinen kirkko kehottaa tekemään omantunnon tutkiskelun valmistautumisena parannuksen ja sovinnon sakramenttiin ja käyttämään omatunnon peilinä kymmentä käskyä sekä hyveitä ja paheita. Juutalaisuudessa valmistaudutaan Jom kippur-juhlaan katumuksella ja omantunnon tutkiskelulla. Islaminuskossa Muhasabah ja itsetutkiskelu ovat hyvin samantapaista tutkiskelua, jossa peilataan omatuntoa islamin moraalilakeihin.. Marxismi-leninismi opettaa, että *"arvostelu ja itsearvostelu on kommunistille yhtä välttämätön kuin ihmiselle on ilma ja vesi"*.

## Kristinuskossa

Käsky omantunnon tutkiskeluun kristinuskossa on paitsi juutalaisuuden perintöä, tulee myös selkeänä Paavalilta: "Jokaisen on tutkittava itseään, ennen kuin syö tätä leipää ja juo tästä maljasta. Se, joka syö ja juo ajattelematta, että kysymys on Kristuksen ruumiista, syö ja juo itselleen tuomion. Sen vuoksihan teidän joukossanne on paljon heikkoja ja sairaita ja monet ovat jo nukkuneet pois. Jos me itse tutkisimme itseämme, emme joutuisi tuomittaviksi." 1 Kor. 11:28-31  Koska alkukirkossa ehtoollista vietettiin hyvin usein, tuli myös omantunnon tutkiskelusta arkinen osa uskon harjoittamista. Esimerkiksi pyhä Antonios Suuri kirjoitti tutkiskelevansa omantuntoaan joka ilta ja Basileios Suuri, Augustinus ja Bernhard Clairvauxlainen opettivat seuraajilleen sen olevan yksi oleellinen osa kristinuskon harjoittamista ja sääntökuntien perustajat lisäsivät omantunnon tutkiskelun sääntökuntalakeihinsa.  Ignatius Loyolaa oli kuitenkin viimein se, joka kirjasi ylös tarjat ohjeet itsetutkiskeluun Jesuiitojen sääntökunnan hengellisten harjoitusten ohjeisiin. Nykyään ignatiaaniset itsetutkiskelun retriitit ovat tulleet suosituiksi myös luterilaisuudessa. 

Katolisessa kirkossa omantunnon tutkiskelu on oleellinen osa katolisen uskon harjoittamista. Katolisen kirkon katekismus nimittäin määrittelee, että jokaisen katolilaisen tulisi käydä ripillä, eli vastaanottaa katumuksen ja sovituksen sakramamentin vähintään kerran vuodessa. Ja omantunnon tutkiskelulla valmistaudutaan ripillä käyntiin.  Se on myös jokapäiväinen uskon harjoitus osana kompletoriota.  

Myös luterilaisuudessa esitti Martin Luther, että jokaisen uskovaisen päivän tulisi päättyä kompletorioon, joka sisältää synnintunnustuksen. Nykyään  Vähäkatekismuksessa käskee kirkon reformoija: "Tutki tilaasi kymmenen käskyn avulla, olitpa sitten isä tai äiti, poika tai tytär, isäntä,  emäntä tai palvelija: oletko niskoitellut, oletko ollut epäluotettava, laiska, vihainen, röyhkeä ja riitaisa, oletko sanoin tai teoin tuottanut jollekulle mielipahaa, oletko varastanut, oletko laiminlyönyt tai huonosti hoitanut asioita ja aiheuttanut vahinkoa?" 

## Aiheesta muualla
* Omantunnon tutkistelusta katolisen Pyhän Ristin seurakunnan sivulla

* Oskari Juurikkala, Opas ripittäytymistä varten 
## Lähteet
Château-Ville-Vieille

**Château-Ville-Vieille** on kunta Ranskan kaakkoisosassa Hautes-Alpesin departementissa Provence-Alpit-Riviera‎n alueella. Se sijaitsee Queyrasin laaksossa, joka on suosittua matkailuseutua. 

## Nähtävyyksiä

Kunnan nähtävyyksiä on alkujaan keskiaikainen linna *Fort Queyras*, jota Vauban myöhemmin rakennutti paremmaksi. 

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Caldecott-mitali

**Caldecott-mitali** () on Yhdysvalloissa lastenkirjallisuudelle jaettava palkinto. Se jaetaan vuosittain tammikuussa edellisen vuoden parhaaksi arvioidun lasten kuvakirjan kuvittajalle, jonka on asuttava Yhdysvalloissa. Jakajana on lastenkirjastoalan järjestö *Association for Library Service to Children* (ALSC), joka on Yhdysvaltojen kirjastojärjestön ALA:n alajärjestö. Se on yhdessä Newbery-mitalin kanssa Yhdysvaltojen arvostetuin lastenkirjallisuuspalkinto. Molempien palkintojen perustaja oli kustantaja Frederic G. Melcher.

Mitali on saanut nimensä 1800-luvun brittiläisen kuvittajan Randolph Caldecottin (1846–1886) mukaan. Mitalin lisäksi jaetaan vuosittain kahdesta viiteen kunniamainintaa (*honors*).

Ensimmäisen Caldecott-mitalin vuonna 1938 sai Dorothy Lathrop kirjasta *Animals of the Bible*. Robert Lawson on ainoa sekä Caldecott- että Newbery-mitalin voittanut: Caldecott-mitalin hän sai 1941 kirjastaan *They Were Strong and Good* ja Newbery-mitalin 1945 kirjastaan *Rabbit Hill*. Molemmat kirjat hän sekä kirjoitti että kuvitti.

Kaksi kuvittajaa on voittanut Caldecott-mitalin kolmasti: Marcia Brown vuosina 1955, 1962 ja 1983 sekä David Wiesner vuosina 1992, 2002 ja 2007.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Palkinnon verkkosivusto
Juha Niinikoski

**Juha Heikki Antero Niinikoski** (18. maaliskuuta 1942 Turku – 8. lokakuuta 2024 Turku) oli suomalainen lääkäri. Hän oli Turun yliopiston kirurgian professori vuodesta 1987. Hänen tutkimuskohteensa olivat sydän- ja verisuonikirurgia. Hän oli Kirurgiyhdistyksen julkaisun Annales Chirurgiae et Gynaecologia päätoimittaja 1989, jolloin lehden julkaisu siirtyi Duodecimilta yhdistykselle.

## Lähteet
Sandra Day O’Connor

**Sandra Day O’Connor** (26. maaliskuuta 1930 El Paso, Texas – 1. joulukuuta 2023 Phoenix, Arizona) oli yhdysvaltalainen juristi, joka toimi vuosina 1981–2006 ensimmäisenä naispuolisena Yhdysvaltain korkeimman oikeuden tuomarina.

## Nuoruus ja varhainen ura
O’Connor syntyi Texasissa mutta vietti lapsuutensa Dayn perheen farmilla Arizonan Duncanissa. Hän opiskeli lakia Stanfordin yliopistossa ja tapasi siellä tulevan aviomiehensä John Jay O’Connor III:n. Sandra O’Connor työskenteli ensin Arizonassa lakimiehenä ja sitten osavaltion apulaissyyttäjänä ().
Vuonna 1969 hänet valittiin Arizonan senaattiin republikaanipuolueen edustajana.

## Korkeimmassa oikeudessa

Vuonna 1981 presidentti Ronald Reagan nimitti Sandra O’Connorin korkeimman oikeuden jäseneksi. Kun O’Connor halusi 75-vuotiaana jäädä eläkkeelle virasta, presidentti George W. Bush nimitti hänen seuraajakseen John Robertsin. Kun korkeimman oikeuden presidentti William Rehnquist kuoli 3. syyskuuta 2005, Bush peruutti nimityksensä kaksi päivää myöhemmin ja asetti Robertsin ehdokkaakseen Rehnquistin seuraajaksi.. O’Connorin seuraajaehdokkaaksi nimitettiin sitten Harriet Miers, joka kuitenkin vetäytyi ja virkaan nimitettiinkin Samuel Alito.

O’Connor oli jäsenenä niin sanotussa Bakerin komissiossa (virallisesti *Iraq Study Group*), joka julkaisi joulukuussa 2006 suosituksensa Irakin sodan uudeksi strategiaksi.

## Kunnianosoituksia

*  Presidentin vapaudenmitali (USA, 2009)
*  Philadelphian vapauden mitali (USA, 2003)

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Guillestre

**Guillestre** on kunta Ranskan kaakkoisosassa Hautes-Alpesin departementissa Provence-Alpit-Riviera‎n alueella. Se sijaitsee liikenteellisesti tärkeässä laaksossa, josta pääsee Italiaan. Kaupungissa onkin markkinat joka maanantai, jolloin sekä paikalliset että Italiasta tulleet myyjät kaupittelevat tuotteitaan.

## Nähtävyyksiä
Kunnan tärkeimpiä nähtävyyksiä ovat 1000-luvulta oleva Saint-Guillaumen kappeli, keskiaikainen torni Tour d'Eygliers sekä 1500-luvulta peräisin oleva Notre-Dame-d'Aquilonin kirkko.


Tiedosto:Guillestre_-854.jpg|Tour d'Eygliers
Tiedosto:Guillestre_-_Eglise_Notre-Dame-d'Aquilon_-860.jpg|Église de Notre-Dame-d'Aquilon


## Lähteet

## Aiheesta muualla
Gabriel Tengström

**Gabriel Tengström** (3. maaliskuuta 1801 Pietarsaari – 27. tammikuuta 1885 Pietarsaari) oli suomalainen Pietarsaaren pormestari ja valtiopäivämies.

Tengströmin vanhemmat olivat hallituskonseljin valtiovaraintoimituskunnan kamreeri Karl Fredrik Tengström (1762–1824) ja Anna Margareta Bergbom. Hän kävi Turun katedraalikoulua ja pääsi ylioppilaaksi 1818. Tengström opiskeli Turun akatemiassa ja valmistui filosofian kandidaatiksi 1822 ja filosofian maisteriksi 1823. Hän suoritti tuomarintutkinnon ja kameraalitutkinnon 1826. Tengström sai varatuomarin arvon 1828 ja hänestä tuli riemumaisteri 1873.

Tengström toimi Viipurin läänin varalääninsihteeri vuonna 1836 ja sen jälkeen hän oli Pietarsaaren pormestarina 1836–1873. Hän sai hovioikeudenasessorin arvonimen vuonna 1865. Tengström oli Tammikuun valiokunnan jäsen vuonna 1862 ja osallistui Pietarsaaren edustajana porvarissäädyssä valtiopäiville 1863–1864, 1872 ja 1877–1878. Hän oli valtiopäivillä useiden eri valiokuntien jäsen ja kaksilla ensin mainituilla myös valitsijamies. Kaksilla jälkimmäisillä Tengström oli säätynsä vanhin, vaikka oli kieltäytynyt jo valtiopäivistä 1867 ikäänsä vedoten, tultuaan ensin niillekin valituksi.

Tengström oli naimisissa 1831–1837 Vaasan triviaalikoulun rehtorin Jonas Bergstenin tyttären Eva Bergstenin (k. 1872) kanssa tämän kolmannessa avioliitossa, tämä liitto päättyi avioeroon. Tengström meni sitten uudelleen naimisiin 1839 Vilhelmina Kristina Tingelundin (k. 1900) kanssa. Tengströmin veljiä olivat Kokkolassa asianajajana toiminut varatuomari Karl Tengström (1794–1853) ja vuorimestari Fredrik Tengström (1799–1871). Kirjailija Fredrika Runeberg oli hänen siskonsa ja runoilija J. L. Runeberg hänen lankonsa.

## Lähteet
Aulikki Nissinen

**Mirja Aulikki Nissinen** (o.s. *Ollikainen*, 20. toukokuuta 1940 Lapinlahti – 13. heinäkuuta 2019) oli suomalainen lääkäri. Hän oli Kuopion yliopiston kansanterveystieteen professori vuodesta 1988. Hänen tutkimuskohteitaan olivat epidemiologia, kansanterveystiede ja sairaanhoito.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Aulikki Nissisen muistokirjoitus Helsingin Sanomissa
Annika Sihvonen

**Nina Annika Sihvonen** (s. 12. huhtikuuta 1993 Savonlinna) on suomalainen ampumaurheilija. Hän on kuulunut Suomen Ampumaurheiluliiton maajoukkueeseen vuodesta 2010 lähtien ja edustaa Savonlinnan Metsästys- ja Ampumaseuraa. Sihvonen kuuluu myös Leppa.fi-tiimiin, joka koostuu nuorista ampumaurheilijoista. Hänen kilpailulajinsa ovat pienoiskivääri ja ilmakivääri.

Sihvonen on aloittanut ammunnan vuonna 2008, ja hän tähtää Tokioon 2020. Hänellä on kymmeniä suomenmestaruuksia, sekä neljä voimassa olevaa suomenennätystä. Sihvonen on osallistunut urallaan useisiin EM-kisoihin ja yksiin MM-kisoihin. Parhaana sijoituksena on EM-kisojen neljäs sija.

## Lähteet
Lainsäädännön arviointineuvosto

**Lainsäädännön arviointineuvosto** on valtioneuvoston kanslian yhteydessä toimiva riippumaton ja itsenäinen toimielin, jonka tehtävänä on antaa lausuntoja hallituksen esityksistä ja niiden vaikutusarvioinneista.

Arviointineuvoston perusti Sipilän hallitus vuonna 2016.

## Toiminta ja kokoonpano
Lainsäädännön arviointineuvosto voi antaa lausuntoja hallitusten esitysten ja myös muiden säädösluonnosten vaikutusarvioinneista. Arviointineuvosto arvioi lausunnoissaan, kuinka säädösehdotusten vaikutuksia, mukaan lukien taloudellisia vaikutuksia, viranomaisvaikutuksia, ympäristövaikutuksia ja muita yhteiskunnallisia vaikutuksia, on arvioitu. Neuvosto valitsee itse ne hallituksen esitykset, joista se antaa lausuntonsa. Arviointineuvoston lausunnot eivät ole sitovia, mutta hallituksen esityksessä on mainittava, jos neuvosto on antanut siitä lausunnon ja miten lausunto on otettu huomioon. Arviointineuvosto antaa vuosittain noin 30–50 lausuntoa.

Arviointineuvosto voi myös tehdä aloitteita lainvalmistelun laadun kehittämiseksi ja arvioida voimaan tulleiden säädösten vaikutusten toteutumista.

Arviointineuvostossa on puheenjohtaja, kaksi varapuheenjohtajaa sekä enintään kuusi muuta jäsentä. Neuvoston jäsenet nimittää valtioneuvosto kolmeksi vuodeksi kerrallaan. Arviointineuvoston jäsenet nimitetään henkilökohtaisen asiantuntijuuden perusteella. Neuvoston jäsenet voivat olla edunvalvontaorganisaation palveluksessa, mutta eivät voi edustaa jäseninä edunvalvontaorganisaatiota.

## Arviointineuvoston puheenjohtajat
* oikeustieteen tohtori, dosentti Kalle Määttä (2016–2017)
* oikeustieteen kandidaatti Leila Kostiainen (2017–2025)
* oikeustieteen kandidaatti Eeva-Liisa Inkeroinen (2025 lähtien)

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*
Washingtonin piirikunta (Arkansas)

**Washingtonin piirikunta** on piirikunta Arkansas’n osavaltiossa Yhdysvalloissa. Sen hallinnollinen keskus ja suurin kaupunki on Fayetteville. Piirikunnan asukasluku oli 203&nbsp;065 vuonna 2010.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

*Osavaltion verkkosivusto
Grigori Zverev

**Grigori Aleksandrovitš Zverev** (, 15. maaliskuuta 1900 Ukraina, Venäjän keisarikunta – 2. elokuuta 1946 Moskova, Neuvostoliitto) oli Neuvostoliiton, Suomen kansanarmeijan ja Venäjän vapautusarmeijan kenraali.

## Ennen toista maailmansotaa
Zverevin vanhemmat olivat tehdastyöläisiä. Hän kävi kaksivuotisen kansakoulu. Puna-armeijaan hän liittyi 1919 ja kävi varsinaisesti armeijan 1922, ja maasotakouluun hän meni 1924. Hän oli koulun paras ampuja vuonna 1930. Hän liittyi 1926 Neuvostoliiton kommunistiseen puolueeseen. Vuosina 1926–1931 hän oli komppanian päällikkö 224. jalkaväkirykmentissä, 75. jalkaväkidivisioonassa. Vuosina 1931–1933 hän oli esikunnan osastopäällikkö Hmelnytskyissä. Vuosina 1933–1936 224. jalkaväkirykmentin henkilöstön päällikkö. Vuosina 1936–1937 289. jalkaväkirykmentin komentaja. Sen jälkeen toimi vähän aikaa 19. jalkaväkirykmentin henkilöstöpäällikkönä, kunnes hänet NKVD pidätti hänet Stalinin vainojen aikaan. 

## Toinen maailmansota
Zverev vapautettiin vankileiriltä syksyllä 1939, kun Suomen kansantasavalta ja sen Terijoen hallitus tarvitsi oman Suomen kansanarmeijan. Zverev nimettiin sen 2. divisioonan komentajaksi. Talvisodan jälkeen hän meni Frunzen sotilasakatemiaan, ja sen käytyään hän oli 146. jalkaväkidivisioonan komentaja vuodet 1940–1941. Keväällä hänet nimitettiin 190. jalkaväkidivisioonan komentajaksi. Hän haavoittui Operaatio Barbarossan aikana, ja NKVD vangitsi hänet uudestaan. Vapauttamisen jälkeen tammikuussa 1942 hänet määrättiin Semipalatinskiin perustamaan 8. jalkaväkidivisioona, jonka komentajaksi hänet myös määrättiin. Tämän jälkeen hän toimi lyhyen aikaa 323. jalkaväkiprikaatin komentajana. Keväällä hän sai komennuksen 127. jalkaväkidivisioonan apulaiskomentajaksi ja maaliskuussa 1943 hänet komennettiin 350. jalkaväkidivisioonan komentajaksi Harkovaan. Hänen joukkonsa jäivät mottiin, ja yrittäessään murtautua ulos siitä hän jäi vangiksi 22. maaliskuuta vakavasti haavoittuneena. Toivuttuaan kesäkuussa hän liittyi kenraali Andrei Vlasovin johtamaan Venäjän vapautusarmeijaan. Vuosina 1943–1944 hän toimi rintaman takaisissa tehtävissä, kuten sotavankileirien ja työleirien hallinnassa. Elokuussa 1944 hänet valittiin Venäjän kansojen vapautuskomiteaan Norjassa. 22. helmikuuta 1945 hänet nimitettiin ROA:n 2. divisioonan komentajaksi. Hän yritti antautua amerikkalaisille 10. toukokuuta 1945, mutta hänet luovutettiin neuvostoliittolaisille. Hän yritti itsemurhaa, mutta epäonnistui ja haavoittui vakavasti. Hän joutui Neuvostoliiton korkeimpaan sotilasoikeuteen, ja hänet hirtettiin 2. elokuuta 1946  yhdessä 11 muun Venäjän kansojen vapautuskomitean jäsenen kanssa.

## Kirjallisuutta
*Timo Vihavainen, *Marssi Helsinkiin: Suomen talvisota neuvostolehdistössä.* Helsinki: Tammi, 1990. .
*Ohto Manninen, *Molotovin cocktail – Hitlerin sateenvarjo: Toisen maailmansodan historian uudelleenkirjoitusta.* Painatuskeskus 1994. .
*Markku Salomaa, *Punaupseerit.* Helsingin yliopiston väitöskirja. WSOY 1992. .
*Jari Leskinen, Antti Juutilainen, *Talvisodan pikkujättiläinen.* WSOY 1999. .

## Lähteet
Leo Kirjonen

**Leo Kirjonen** (s. 1988) on suomalainen tanssitaiteilija ja näyttelijä.

## Ura
### Tanssijana
Kirjonen on tanssinut monissa ulkomaisissa tanssiryhmissä ja -teattereissa, kuten Nanine Linning dans theater Osnabrück, Leine & Roebana DC ja Anouk Van Dijk DC. Kirjonen palasi Suomeen vuonna 2011 ja on sen jälkeen tanssinut muun muassa Tero Saarinen Companyssa ja Alpo Aaltokoski Companyssa. Lisäksi hän on opettanut tanssia yläkouluissa ja taidelukioissa sekä tanssioppilaitoksissa ja käynyt luennoimassa ammatista ja sen koulutusvaihtoehdoista.

### Näyttelijänä
Kirjonen on tehnyt pääosin teatteriproduktioita. Näytelmien lisäksi Kirjonen on esiintynyt musiikkivideo- ja lyhytelokuvatuotannoissa, vuodesta 2011 Otso Huopaniemi Companyn näytelmissä ja tehnyt lastenteatteria Vantaalla Tanssiteatteri Raatikossa. Keväällä 2017 hän on näyttelijänä Turun Kaupunginteatterin Tom of Finland -musikaalissa. Hän on mukana myös Kuopion Kaupunginteatterilla. 

Hän on myös näytellyt Salatuissa elämissä Tero Puustista.

## Koulutus
Kirjonen opiskeli pianon- ja saksofoninsoittoa Kuopion konservatoriossa ja lauloi Kuopion poikakuorossa. Yläasteikäisenä hän aloitti tanssiharrastuksen Kuopion Konservatoriossa, josta hän päätyi Kuopion musiikkilukion tanssilinjalle. Toisen lukiovuoden vaihtovuosi Saksassa Baden-Württembergissä kesti oletettua kauemmin ja päättyi lopullisesti vasta vuonna 2012. Kirjonen kouluttautui tanssijaksi Amsterdamin taidekorkeakoulussa (Amsterdamse Hogeschool voor de Kunsten).

## Leo Kirjonen, LéSPACE ja KulttuuriLippa
Leo Kirjonen on yksi kulttuurikioski ja tapahtumajärjestäjä Lé Spacen ja KulttuuriLipan perustajista.

## Lähteet
Cygnus CRS OA-5

**Cygnus CRS OA-5** (myös **Orbital Sciences CRS Flight 5** tai aiemmin **CRS Orb-5**) oli Orbital ATK:n suunniteltu seitsemäs rahtilento kansainväliselle avaruusasemalle. Orbital ATK:n Cygnus-rahtikapseli laukaistiin yhtiön CRS Orb-3 -lennon onnettomuuden jälkeen päivitetyllä Antares-raketilla 17. lokakuuta 2016 kello 23.40 UTC-aikaa. OA-5-lento kuului Nasan Commercial Resupply Services -ohjelmaan.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

*NASA Commercial Resupply Launch hub
Japan Post Bank

**Japan Post Bank Co., Ltd.** () on suuri japanilainen pankki, jonka pääkonttori sijaitsee Tokiossa. Japan Post Bank (Japanin postipankki) on tytäryhtiö ja osa postitoimintojen ja rahoituspalvelujen yritysryhmää Japan Post Holdingsia.  Japanin pörssissä noteerattu Japan Post Bank (osake 7182 ) perustettiin vuonna 2006 osana Japanin aiemmin valtiollisesti hoidetun postitoiminnan yksityistämistä. Emoyhtiö Japan Post Holdings oli talousjulkaisu Forbesin maailman suurimpien julkisesti noteerattujen yritysten vuoden 2016 Forbes Global 2000 -listalla maailmanlaajuisesti sijalla 26. sijoittuen samalla Japanin toiseksi suurimmaksi julkisesti noteeratuksi yritykseksi (osakkeiden markkina-arvo yhteensä 62,6 mrd USD toukokuussa 2016).

Maaliskuun lopussa 2016 päättyneellä tilikaudella Japanin postipankilla oli 234 omaa konttoria ja 27&nbsp;314 pankkiautomaattia. Tämän lisäksi se toimi 23&nbsp;879 postitoimiston yhteydessä. Henkilökunnan määräksi kirjattiin 12&nbsp;905 (2016).

Taseensa perusteella (1&nbsp;730,31 mrd. USD) pankki luokiteltiin keväällä 2016 maailman 14. suurimmaksi julkisesti noteeratuksi pankiksi. Japan Post Bank on Japanin suurimpia pankkikonserneja Mitsubishi UFJ Financial Groupin, Mizuho Financial Groupin ja Sumitomo Mitsui Financical Groupin ohella.


Kuva:OtemachiP.jpg|Japan Post Holdings -konsernin pääkonttori Tokion Chiyodassa.
Kuva:Nagoya central Post office and Posk bank.JPG|Japanin postin ja Japanin postipankin yhteiskonttori Nagoyassa.


## Lähteet

## Aiheesta muualla
Markus Vanhala

**Markus Vanhala** (s. 2. huhtikuuta 1981 Kotka) on suomalainen kitaristi ja säveltäjä, joka soittaa muun muassa metalliyhtyeissä Omnium Gatherum ja Insomnium.

Vanhala aloitti musisoinnin pianotunneilla viisivuotiaana ja kitaransoiton 12-vuotiaana. Hän perusti Omnium Gatherumin Olli Lappalaisen kanssa Kotkassa keväällä 1996. Useiden demojen jälkeen yhtye julkaisi esikoisalbuminsa vuonna 2003. Vanhala on yhtyeen pääasiallinen säveltäjä.

Vuosina 2000–2009 Vanhala soitti Manitoussa, jonka kanssa hän julkaisi kolme albumia. Manitouta seurasi pääosin samalla miehistöllä toimiva Wolftrap. Vuodesta 2005 alkaen Vanhala on soittanut myös Malpracticessa.

Insomniumiin Vanhala liittyi marraskuussa 2011 perhe-elämään ja kirurgin työhön keskittyneen Ville Vännin tilalle toimittuaan jo sitä ennen tämän tuuraajana live-esiintymisissä. Keikkasoittajana hän on toiminut myös Diablossa, Barren Earthissä ja Pressure Pointsissa.

Vanhala on koulutukseltaan tradenomi. 

Vanhala on naimisissa (vuodesta 2017) ja eläinrakkaan muusikon perheeseen kuuluu vaimo, kaksi koiraa ja kissa.

## Levytykset

**Gore Penetration**
* 

**Insomnium**
* 
* 
* 

**Malpractice**
* 
* 

**Manitou**
* 
* 
* 

**Omnium Gatherum**
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 

**Wolftrap**
* 

**Cemetery Skyline**
*

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Markus Vanhala Insomniumin sivustolla  
* Markus Vanhalan sävellystuotanto Fono.fi-äänitetietokannassa
*
Talent Suomi (5. tuotantokausi)

**Talent Suomen** viides tuotantokausi alkoi Nelosella 25. syyskuuta 2016.  Juontajina toimivat Heikki Paasonen ja Elina Kottonen. Tuomareina toimivat Sara Maria Forsberg, Sami Hedberg ja Jari Sillanpää. Tähtituomareina toimivat puolestaan David Hasselhoff ja Riku Nieminen. 

### Ensimmäinen semifinaali
Ensimmäinen semifinaali esitettiin suorana 20. marraskuuta 2016.

### Toinen semifinaali
Toinen semifinaali esitettiin suorana 27. marraskuuta 2016

### Finaali
Finaali esitettiin suorana 4. joulukuuta 2016

## Lähteet
Venäjän kansojen vapautuskomitea

**Venäjän kansojen vapautuskomitea** () oli venäläinen kommunismin vastainen liike toisen maailmansodan aikana. Järjestön 12 johtohenkilöä teloitettiin sodan jälkeen Moskovassa Neuvostoliiton korkeimman sotilasoikeuden tuomittua heidät maanpetoksesta kuolemaan. Heidät hirtettiin 2. elokuuta 1946.

Järjestön laatima poliittinen ohjelma oli lähes identtinen joulukuussa 1942 tehdyn 13. kohtaisen Smolenskin manifestin kanssa.

## Jäsenet
*kenraaliluutnantti Andrei Vlasov
*kenraaliluutnantti Georgi N. Žilenkov
*kenraalimajuri Grigori Zverev
*kenraalimajuri Mihail Šapalov
*kenraalimajuri Sergei K. Bunjatšenko
*kenraalimajuri Fjodor I. Truhin
*kenraalimajuri Ivan Blagoveštšenski
*kenraalimajuri Dmitri Zakutnyi
*eversti Vasili F. Malyškin 
*eversit Viktor Maltsev
*eversti Mihail Meandrov 
*everstiluutnantti Vladimir Korbukov 
*everstiluutnantti Nikolai S. Shatov 
*Polkovnik Vladimir V. Pozdnjakov
*polkovnik Igor K. Saharov

## 14. kohdan ohjelma
Uuden venäjän kansan hallituksen perustaksi komitea esittää seuraavia pääkohtia

# Tasa-arvoa jokaiselle Venäjän kansalaiselle, todellinen oikeus kansalliseen kehitykseen, itsemääräämisoikeus, itsehallinto ja valtiollinen itsenäisyys.
# Hallituksen tehtävä on nostaa hyvinvointia ja kehittää kansakuntaa.
# Rauhan säilyttäminen solmimalla rauhanomaiset suhteet kaikkien maailman kansojen kanssa, sekä kehittämällä monipuolista kansainvälistä yhteistyötä.
# Laajat toimenpiteet perheen ja avioliiton vahvistamiseksi. Naisten todellinen tasa-arvo.
# Selvitys orjatyöstä. Vapaa työskentelyoikeus mikä luo materiaalista hyvinvointia, nostaa palkkoja, työpaikkojen määrää ja elintasoa.
# Selvitys kolhooseista. Maan palauttaminen viljelijöille. Vapaus määritellä työvoima ja maankäyttö. Vapaus käyttää oman tuotantonsa hedelmiä. Kaikkien neuvosto hallitusta kohtaan  olevien velkojen armahdusta.
# Yksityisillä tulee olla oikeus omistaa tuotantolaitoksia.
# Älymystölle vapaa oikeus luoda lisää hyvinvointia ihmisille.
# Sosiaalinen oikeudenmukaisuus ja työläisten puolustaminen mitä tahansa hyväksikäyttöä vastaan, riippumatta alkuperästä tai aikaisemmasta toiminnasta.
# Kaikille ilmainen koulutus, terveydenhuolto, lomat ja eläke.
# Terrori- ja hirmuhallinnon tuhoaminen. Selvitys joukkotuhonnasta ja karkotuksista. Uskonnon-, omantunnon- puheen-, kokoontumis- ja lehdistönvapaus. Takaus yksilön-, omaisuuden- ja kodinsuojasta. Kaikki ovat tasa-arvoisia lain edessä. Riippumaton oikeuslaitos.
# Kaikkien kommunismin vastustajien vapautus ja pääsy isänmaahansa vankiloista ja keskitysleireiltä. Ei kostoa tai rangaistusta niille, jotka luopuvat taistelusta Stalinin ja kommunismin hyväksi riippumatta siitä tekikö tämä sen omasta tahdostaan vai pakotettuna.
# Valtion tulee jälleenrakentaa sodan aikana tuhoutuneet kaupungit, kylät, tehtaat ja maatilat.
# Hallituksen tulee auttaa sotainvalideja ja heidän perheitään.

## Katso myös
*Venäjän vapautusarmeija

## Lähteet

## Kirjallisuutta
* Catherine Andreyev. *Vlasov and the Russian Liberation Movement: Soviet Reality and Emigre Theories.* Cambridge University 1987.
Niklosamidi

**Niklosamidi** (C13H8N2Cl2O4) on salisyyliamidijohdannaisiin kuuluva orgaaninen yhdiste. Yhdistettä voidaan käyttää lääketieteessä ja eläinlääketieteessä loismatoinfektioiden hoitamiseen. Niklosamidi kuuluu WHO:n julkaisemalle tärkeimpien lääkeaineiden listalle.

## Ominaisuudet ja käyttö
Huoneenlämpötilassa niklosamidi on vaaleankeltaista kiteistä ainetta. Yhdiste on käytännöllisesti katsoen veteen liukenematonta, mutta liukenee asetoniin ja pienessä määrin etanoliin, dietyylieetteriin tai kloroformiin.

Niklosamidi estää loismatojen oksidatiivista fosforylaatiota estämällä ATP:n biosynteesiä. Lisäksi se aktivoi ATPaasia ja tämä johtaa lopulta madon solujen energiavarastojen ehtymiseen ja matojen kuolemaan. Niklosamidi estää myös solujen glukoosin sisäänottoa. Niklosamidi tehoaa erityisesti heisimatoihin.

## Haittavaikutukset
Niklosamidi on yleensä hyvin siedetty lääkeaine. Tyypillisimpiä haittavaikutuksia ovat huonovointisuus ja vatsakivut.

## Valmistus
Niklosamidia syntetisoidaan 5-kloorisalisyylihapon ja 2-kloori-4-nitroaniliinin välisellä reaktiolla fosforitrikloridin läsnä ollessa.  

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Human Metabolome Database (HMDB): Niclosamide 
*Toxin and Toxin Target Database (T3DB): Niclosamide 
*Kyoto Encyclopedia of Genes and Genomes (KEGG): Niclosamide 
*ChemBlink: Niclosamide
Satakunnan historia (kirjasarja)

**Satakunnan historia** on kirjasarja, joka käsittelee Satakunnan maakunnan historiaa.

Kirjasarja muodostuu kahdeksasta osasta, joista osien 5–8 kirjoittaminen aloitettiin Satakunnan Museon johtamassa hankkeessa vuonna 2001. Kirjasarjan osat on numeroitu menneisyydestä nykyisyyteen, ja sarjan ensimmäinen osa on jaettu kahtia. Osien ilmestymisjärjestys poikkeaa numerojärjestyksestä. Ensimmäisenä on ilmestynyt rautakautta Satakunnassa käsittelevä toinen osa vuonna 1952 ja viimeisimpänä sarjan viides osa vuonna 2017.

## Osat
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Satakunta &middot; DIGI - Yleisten kirjastojen digitoimaa aineistoa
Det åländska folkets historia

**Det åländska folkets historia** ("Ahvenanmaan kansan historia") on ruotsinkielinen kirjasarja, joka käsittelee Ahvenanmaan maakunnan historiaa.

Sarjaan kuuluu seitsemän kirjaa, joista kolme on ilmestynyt 1980-luvulla, yksi 1990-luvulla ja kolme 2000-luvulla. Niiden julkaisijana on toiminut Ålands kulturstiftelse. Vuonna 1980 ilmestyi ensimmäisenä osa 1:2 ja viimeisimpänä osa 2:2 vuonna 2015.

Sarjan vanhinta aikaa kuvaava osa 1:1 käsittelee Ahvenanmaan historiaa kivikaudelta Kustaa Vaasan aikaan asti, ja sen on kirjoittanut Ahvenanmaan maakunta-arkeologina toiminut Matts Dreijer. Kirjasarja kattaa Ahvenanmaan historian vuoteen 1990 asti.

## Osat
* 
* 
* 
*  
* 
* 
* 

## Lähteet
Viipurin läänin historia

**Viipurin läänin historia** on Viipurin läänin historiaa käsittelevä kirjasarja. Sarjaan kuuluu kuusi osaa, jotka julkaistiin vuosina 2003–2014. Osat ilmestyivät kronologisessa järjestyksessä lukuun ottamatta kuudetta osaa, joka ilmestyi kolmannen osan kanssa jo vuonna 2010.

Karjalan liitto valitsi Viipurin läänin historian vuoden 2013 karjalaiseksi kirjasarjaksi.

## Osat
* 
* 
* 
* 
* 
* 

## Lähteet
Viima Lampinen

**Viima Lampinen** (s. 1983 Ylitornio) on suomalainen kansalaisaktivisti, joka on toiminut ihmisoikeusjärjestö Seta:n puheenjohtajana. Hän on Brysselissä toimivan seksuaali- ja sukupuolivähemmistöjen kattojärjestön ILGA-Europen hallituksen jäsen. Hän on ensimmäinen suomalainen julkisesti sukupuoleton henkilö. 

Lampinen on ollut mukana perustamassa Feminististä puoluetta ja on Feministisen puolueen hallituksen jäsen. Hän on myös Lahden Seta ry:n perustajajäsen. 

Kesällä 2018 Lampinen vastusti Helsinki Calling -mielenosoituksessa Yhdysvaltojen presidentti Trumpin ja Venäjän presidentti Putinin huippukokousta Suomessa. Tammikuussa 2019 hän käynnisti kritiikkivyöryn Twitterissä Aito avioliitto ry:n osallistumisesta Educa-messuille nimettömänä pysyvän tahon pyynnöstä ja seuraavana päivänä messut järjestävä Suomen Opetusalan Ammattijärjestö OAJ ja Suomen Messut peruivat Aito avioliitto ry:n osallistumisen.

## Lähteet
Flygindustri

**Flygindustri** voi tarkoittaa jompaakumpaa seuraavista:

*AB Flygindustri (Afi), Ruotsin Linhamnissa 1925–1935 toiminut lentokonetehdas, joka valmisti Junkers-koneita
*AB Flygindustri (AFI), Ruotsin Halmstadissa 1937–1945 toiminut purjelentokonetehdas
Näsby

**Näsby** voi tarkoittaa seuraavia:

## Suomessa
* Näsby, kylä Houtskarissa Paraisilla
* Näsby, kylä Närpiössä
* Näsby, kylä Pohjassa Raaseporissa
* Niemenkylä (), kylä Siuntiossa
* Niemistö (), kylä Ruotsinpyhtäällä Loviisassa

## Ruotsissa
* Näsby, pientaajama Uppsalan kunnassa
* Näsby, Kristianstadin kaupunginosa
* Näsby, asuinalue Örebrossa
* Taxinge-Näsbyn linna, kartano Nykvarnin kunnassa
* Näsbypark, kunnanosa Täbyn kunnassa
* Roslags Näsby, kunnanosa Täbyn kunnassa
* Näsbyn piiri, kahden Ruotsin piirin nimi
Vähä Naistenjärvi

**Vähä Naistenjärvi**  on Pirkanmaalla Pirkkalassa sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajaveden–Pyhäjärven alueen Pyhäjärven alueeseen. Vähä Naistenjärvi on osa Pyhäjärven lähialuetta.

## Maantietoa
Järven pituus on 300 metriä, leveys 100 metriä ja sen pinta-ala on 1,5 hehtaaria. Se sijaitsee 2,4 kilometriä Pyhäjärven rannasta etelään Pirkkalan taajaman eteläpuolella ja valtatie 3 vieressä sen pohjoispuolelle. Järven rantojen lähimetsät ovat soistuneet, mutta järveen ei laske ojia. Järven laskuoja lähtee pohjoisrannan keskikohdasta kohti pohjoista ja se juoksee vajaa 2,5 kilometriä mutkitellen ja osittain koneellisesti kaivettua uomaa pitkin Vähäjärven lounaiskulmaan. Rantaviivan pituus on 700 metriä ja järvi on autio. Järvelle johtaa ainoastaan kuntorata, joka ohittaa järven länsirantojen lähettyviltä. Kuntorata ylittää valtatien 3 aivan järven kohdalla.

## Historiaa
Vuoden 1953 julkaistussa peruskartassa Vähä Naistenjärvi on monen metsäpolun ja yhden talvitien kohtauspaikka. Järven lounaiskulmassa sijaitsi kaksi rakennusta, joille ei kuitenkaan johtanut tietä. Keskelle järveä on piirretty vuoden 1975 karttaan pieni pyöreä saari, joka säilyy kartoissa vuoden 1991 painokseen asti. Nykyään saarta ei näy kartassa eikä ilmavalokuvassa . Samassa peruskartassa kulkee kaukaa Keskisenkulmalta Pehkusuon kautta metsäautotie, joka alittaa valtatien 3 ja loppuu Vähä Naistenjärvelle. Siellä vanha kämppä on saanut seurakseen ulkorakennuksen. Valtatien ympäristön kehittämishankkeet ovat muuttaneet järven ympäristöä niin, ettei kämppää ja sinne tulevaa tietä ole enää olemassa.

## Lähteet
Richard LaGravenese

**Richard LaGravenese** (s. 30. lokakuuta 1959) on yhdysvaltalainen elokuvakäsikirjoittaja ja -ohjaaja. Hän nousi tunnettuuteen elokuvan *[[Fisher King]]* (1991) käsikirjoituksesta, josta hän oli Oscar-ehdokkaana. Hänen muita käsikirjoituksiaan ovat romaanisovitukset Clint Eastwoodin elokuvaan *[[Hiljaiset sillat]]* (1995) ja Robert Redfordin elokuvaan *[[Hevoskuiskaaja (elokuva)|Hevoskuiskaaja]]* (1998). Sekä käsikirjoittajana että ohjaajana LaGravenese on toiminut muun muassa elokuvissa *[[P.S. Rakastan sinua (elokuva)|P.S. Rakastan sinua]]* (2007) ja *[[Lumoava kirous (elokuva)|Lumoava kirous]]* (2013).

## Elämä ja ura
LaGravenese syntyi New Yorkin Brooklynissä italialaissukuisen taksinkuljettajan pojaksi. Hän valmistui näyttelijäksi New Yorkin yliopiston Tisch School of Arts -oppilaitoksesta vuonna 1980.

## Ura
LaGravenese kirjoitti *[[Fisher King]]in*  1980-luvun lopulla, ja siitä kiinnostuivat Stacey Sher, Lynda Obst ja Debra Hill. Elokuvan ohjaajaksi valittiin Terry Gilliam.

Yhdessä näytelmäkirjailija Richard O 'donnellin kanssa LaGravenese toimi 1980-luvun alussa komediaparina monissa Off-Off-Broadway - tuotannoissa.

## Filmografia

*1989: *[[Rahaa ja rauhaa]]*, ohj. David Greenwalt ja Aaron Russo
*1991: *[[Fisher King]]*, ohj. Terry Gilliam
*1994: *[[Pähkähullut panttivangit]]*, ohj. Ted Demme
*1995: *[[Pikku prinsessa]]*, ohj. Alfonso Cuarón
*1995: *[[Hiljaiset sillat]]*, ohj. Clint Eastwood
*1995: *[[Oman elämänsä sankarit]]*, ohj. Diane Keaton
*1996: *[[Tilaa rakkaudelle]]*, ohj. Barbra Streisand
*1998: *[[Hevoskuiskaaja (elokuva)|Hevoskuiskaaja]]*, ohj. Robert Redford
*1998: *[[Täyttä elämää (elokuva)|Täyttä elämää]]*, myös ohjaus
*1998: *[[Beloved – rakastettu]]*, ohj. Jonathan Demme
*2006: *[[Pariisi, rakkaudella]]*, episodi ”Pigalle”
*2007: *[[Freedom Writers]]*, myös ohjaus
*2007: *[[P.S. Rakastan sinua (elokuva)|P.S. Rakastan sinua]]*, myös ohjaus
*2010: *Conviction*, ohj. Tony Goldwyn
*2011: *[[Vettä elefanteille (elokuva)|Vettä elefanteille]] *, ohj. Francis Lawrence
*2013: *[[Lumoava kirous (elokuva)|Lumoava kirous]]*, myös ohjaus
*2013: *[[My Life with Liberace]]*, ohj. Steven Soderbergh
*2014: *[[The Last 5 Years]]*, ohjaus
*2014: *[[Murtumaton]]*, käsikirjoitus yhdessä Joel ja Ethan Coenin ja William Nicholsonin kanssa, ohj. Angelina Jolie

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*
Epilänharju

**Epilänharju** on Tampereella sijaitseva harju. Se kuuluu Tampereen läpi kulkevaan harjumuodostelmaan, johon kuuluvat myös Pyynikinharju ja Pispalanharju. Epilänharju on toiminut helppona seutuna soranotolle kaupunkirakentamisen tarpeisiin ja tähän tarkoitukseen sitä on käytetty tiettävästi jo 1890-luvulta alkaen, vaikkakin laajemmassa mittakaavassa vasta 1900-luvun alusta lähtien.

## Lähteet
Näsbyn piiri

**Näsbyn piiri** voi tarkoittaa seuraavia Ruotsin piirejä:

* Näsbyn piiri (Småland), piiri Vetlandan kunnassa
* Näsbyn piiri (Västmanland), piiri Lindesbergin kunnassa