Eurasier

**Eurasier** on saksalainen pystykorvainen koirarotu, joka on kehitetty roturisteytyksillä 1960–1970-luvuilla. Rodun nimi viittaa sen osin eurooppalaiseen ja osin aasialaiseen alkuperään. Eurasier on seurakoira, joka kuuluu pystykorvaisten ja alkukantaisten koirien FCI-roturyhmään 5.

Rotu ei ihan yltänyt vuonna 2025 sadan suosituimman koirarodun joukkoon Suomessa. Vuosina 2020–2025 Suomessa syntyi joka vuosi vajaa sata eurasieria.

## Ulkonäkö

Eurasier on keskikokoinen ja tasapainoisesti rakentunut koira. Sillä on keskipitkä karhea karva ja tiheä pohjavilla. Urosten säkäkorkeus on 52–60&nbsp;cm, ihanteellinen säkäkorkeus on 56&nbsp;cm. Narttujen säkäkorkeus on 48–56&nbsp;cm, kun ihanteellinen koko on 52&nbsp;cm. Rungon pituus on hieman suurempi kuin säkäkorkeus.

Eurasier voi olla melkein minkä värinen tahansa. Vain valkoinen ja valkokirjava eivät ole rotumääritelmässä hyväksyttyjä. Yleisimpiä värejä ovat soopeli sekä punaisen sävyt. Suomessa harvinaisempia värejä ovat sudenharmaa, kokomusta ja riistavärinen.

Turkki harjataan noin kerran viikossa. Metallikampa on paras apuväline. Turkki pestään tarvittaessa, ja se kannattaa kuivata hiustenkuivaimella.

## Luonne ja käyttäytyminen
Eurasier on itsevarma, rauhallinen ja sillä on korkea ärsytyskynnys. Se on pidättyväinen vieraita kohtaan, mutta aggressiivisuus ei kuulu rodun luonteenpiirteisiin. Eurasier ei hauku turhaan. Se soveltuu hyvin seurakoiraksi kaupunkiasuntoon ja perheeseen jossa on lapsia.

Eurasier vaatii johdonmukaista ja ymmärtäväistä kasvatusta, eikä sillä ole usein kovin suurta miellyttämisenhalua. Se tarvitsee monipuolista liikuntaa.

Eurasier on suhteellisen helppo koulutettava. Niiden kanssa harrastetaan muun muassa näyttelyitä, tokoa, jäljestystä ja agilityä. Rotumääritelmän mukaan eurasierilla ei ole riistaviettiä, mutta sitä kuitenkin esiintyy joillain yksilöillä.

Rotu ei sovi pelkäksi ulkokoiraksi, vaan se vaatii jatkuvan kiinteän yhteyden perheeseensä kehittyäkseen luonteeltaan rodunomaiseksi. Toisin kuin esimerkiksi chow chow, eurasier tottelee kaikkia perheenjäseniä, eikä valitse vain yhtä isäntää.

## Alkuperä
Rodun alkuperä juontuu Saksan Weinheimiin, jossa Julius Wipfel, Charlotte Baldamus ja pieni ryhmä muita innokkaita halusi luoda rodun, jossa yhdistyisivät chow chow'n ja wolfspitzin parhaat ominaisuudet. Vuonna 1960 syntyi ensimmäinen chow chow'n ja wolfspitzin risteytys. Tätä uutta rotua kutsuttiin wolfchowksi. Yhdistelmä haluttiin kuitenkin erottaa selvemmin alkuroduistaan. Se risteytettiin samojedinkoiran kanssa vuonna 1972. Lisäksi samana vuonna wolfspitz-uroksen kanssa risteytettiin punainen chow chow -narttu.

FCI ja saksalainen rotukoirajärjestö VDH (Verbrand für das Deutsche Hundewesen e.V. Sitz Dortmund) tunnustivat eurasierin omaksi rodukseen vuonna 1973, ja eurasier sai ensimmäisen virallisen rotumääritelmänsä. Ensimmäiset eurasierit tuotiin Suomeen vuonna 1989 Saksasta.

## Terveys
Rodun keskimääräinen elinikä on noin 10 vuotta, kun tarkastellaan vuosina 2011–2025 kuolleita rodun edustajia. Tyypillisimmät kuolinsyyt ovat vanhuus, syöpäsairaudet sekä maksan ja ruoansulatuskanavan sairaudet. Eurasierin tyypillisimmät terveysongelmat ovat lonkkaniveldysplasia, patellaluksaatio, muutamat silmäsairaudet, haiman vajaatoiminta sekä kilpirauhasen vajaatoiminta.

Eriasteista patellaluksaatiota esiintyy noin 4 %:lla rodun edustajista, kun tarkastellaan vuosina 2015–2025 tutkittuja eurasiereita. Vakavammat patellaluksaatioasteet saattavat vaatia leikkaushoitoa.  

Jopa noin 89 %:lla eurasiereistä on terveet lonkat (Suomen Kennelliiton arvosteluasteikolla A tai B), kun taas kohtalaista tai vaikeaa lonkkaniveldysplasiaa esiintyy vain 3 %:lla rodun edustajista (Suomen Kennelliiton arvosteluasteikolla D tai E).

Erilaisista silmäsairauksista rodulla esiintyy ylimääräisiä ripsiä (distichiasis) ja kaihia. Eurasierin PEVISA-ohjelmassa on pakollinen lonkkakuvauslausunto ja silmälausunto.

Haiman vajaatoimintaa (EPI) sairastavalla koiralla haima ei pysty tuottamaan tarpeeksi tai ollenkaan koiran ruuansulatukselle tärkeitä entsyymejä. Haiman vajaatoimintaa voidaan hoitaa lääkityksellä. Eurasiereillä esiintyy jonkun verran haiman vajaatoimintaa.

Kilpirauhasen vajaatoiminta (hypotyreoosi) johtuu liian alhaisesta kiertävien kilpirauhashormonien määrästä. Kilpirauhasen vajaatoiminta on koirien yleisimpiä sisäerityssairauksia. Vuonna 2021 rotujärjestön tekemässä terveyskyselyssä tuli ilmi, että 10 % eurasiereistä sairastaa kilpirauhasen vajaatoimintaa.

Eurasierit ovat keskimääräistä koirarotua vähemmän sisäsiittoisia. Geenitutkimuksessa vähiten sisäsiittoinen koirarotu oli sekarotuinen ja sen jälkeläisen sisäsiittoisuusluku oli 0,04. Serkusten jälkeläisen sisäsiittoisuusluku on 0,0625 ja täyssisarusten jälkeläisellä luku on 0,25, mikä on melkein sama kuin keskimääräisellä rotukoiralla. Eurasierin jälkeläisen luku on 0,19. Yleisellä tasolla sisäsiittoisuus lisää sairastavuutta ja heikentää rodun elinvoimaa.

## Katso myös
*Saksanpystykorva
*Chow chow
*Samojedinkoira

## Lähteet

* KoiraNet-jalostustietojärjestelmä
* Suomen Eurasier Kerho ry

### Viitteet

## Aiheesta muualla

*Rotumääritelmä (Suomen Kennelliitto, pdf)
* The Origins and History of the Eurasier 
* IFEZ
* International Eurasier Union - IEU2000