open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Näin kuvittelen sinut

**Näin kuvittelen sinut** on suomalaisen muusikko-näyttelijä Tapio Liinojan ensimmäinen sooloalbumi. Se julkaistiin vuonna 2002.

## Kappaleet
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 

## Kokoonpano
* Tapio Liinoja – laulu
* Rauli Eskolin – kosketinsoittimet, ohjelmointi (2, 4, 5, 8, 9 ja 11), kitarat (2)
* Teropekka Virtanen – kosketinsoittimet, ohjelmointi, kitarat ja basso (1, 3, 6, 7 ja 10), kitarat (8)
* Tommi Viksten – kitara (4, 5, 9 ja 11), basso (9)
* Pedro Hietanen – haitari (10)
* Mikko Vuorela – basso (4)
* Tuomas Peippo – rummut (4, 5 ja 9)
* Ville Kela – rummut (1, 3 ja 6)
* Ville Soro – sopraanosaksofoni (6)
* Hannu Saarinen – tenorisaksofoni (5 ja 9)
* Matti Lappalainen – pasuuna (5 ja 9)
* Antero Priha – trumpetti (5 ja 9)
* Ann-Katrine Mäkelä – taustalaulu (2)
* Sini Heinilä – taustalaulu (3)
* Aki Eronen – taustalaulu (1, 3, 6 ja 10)

### Tuotanto
* Gabi Hakanen – vastaava tuottaja, äänittäjä, miksaaja, tuottaja (4, 5 ja 9)
* Teropekka Virtanen – äänittäjä, miksaaja, tuottaja(1, 3, 6, 7 ja 10)
* Rauli Eskolin – äänittäjä, miksaaja, tuottaja (2, 4, 8 ja 11)
* Pauli Saastamoinen – masteroija (Finnvox Studiot)
* Juha Reunanen – valokuvat
* Virpi Wirtanen – layout (HardWorkingHouse Oy)
* Matti Hampaala – vaatturimestari
Chi (kana)

**ち** hiraganalla tai **チ** katakanalla ovat kaksi japanin kielen kirjoittamiseen käytettyä kana-merkkiä, jotka edustavat samaa tavua. Ne lausutaan , ja ne ovat kana-aakkostojen 17. sijalla ta- ja tsu-tavujen välissä.

## Alkuperä
Hiragana ち on johdettu man'yōgana-merkistön kautta kanjista 知 ja katakana チ kanjista 千.

## Tarkkeet
Merkkeihin voidaan lisätä dakuten, jolloin muodostuvat tavut ぢ ja ヂ, jotka lausutaan  tai . Modernissa japanissa nämä merkit ovat harvinaisia ja ne on suureksi osaksi korvattu merkeillä じ ja ジ. Niitä käytetään pääosin kirjoittamaan soinnilliseksi muuttunutta äännettä yhdyssanan keskellä (rendaku).

## Latinisaatio
Kanat latinisoidaan eri tavoin Hepburn-, Kunrei-shiki ja Nihon-shiki-järjestelmissä. Hepburn-järjestelmässä ne latinisoidaan « chi » ja niiden soinnilliset vastineet « ji ». Kunrei-järjestelmässä vastaavat muodot ovat « ti » ja soinnillisena « zi ». Nihon-shikissä kanat latinisoidaan « ti » ja niiden soinnilliset vastineet « di ».

## Kirjoitus

Hiragana ち kirjoitetaan kahdella vedolla:
# Vaakaveto vasemmalta oikealle.
# Hieman diagonaali pystyveto, joka lävistää ensimmäisen vedon ja tekee sen jälkeen suuren, vasemmalle avoinna olevan kaaren.

Katakana チ kirjoitetaan kolmella vedolla:
# Lyhyt, kevyesti laskeva diagonaalinen veto oikealta vasemmalle.
# Vaakaveto vasemmalta oikealle edellisen alle.
# Pystyveto, joka lähtee ensimmäisestä vedosta, lävistää toisen vedon ja kääntyy alhaalla loivasti vasemmalle.

## Tietotekniikassa
* Unicode-merkinnät:
** ち: U+3061
** チ: U+30C1
** ぢ: U+3062
** ヂ: U+30C2

## Lähteet
* 
* 
* 
*
Ha (kana)

**は** hiraganalla tai **ハ** katakanalla ovat kaksi japanin kielen kirjoittamiseen käytettyä kana-merkkiä, jotka edustavat samaa tavua. Ne lausutaan , ja ne ovat kana-aakkostojen 26. sijalla no- ja hi-tavujen välissä.

## Alkuperä
Hiragana は johdettu man'yōgana-merkistön kautta kanjista 波 ja katakana ハ kanjista 八.

## Tarkkeet
Merkkeihin voidaan lisätä dakuten, jolloin muodostuvat tavut ば ja バ, jotka lausutaan , tai handakuten, jolloin muodostuvat tavut ぱ ja パ, jotka lausutaan .

## Latinisaatio
Kanat latinisoidaan samalla tavalla sekä Hepburn-, Kunrei-shiki että Nihon-shiki-järjestelmissä: は ja ハ latinisoidaan « ha », ば ja バ latinisoidaan « ba » ja ぱ sekä パ latinisoidaan « pa ».

## Kirjoitus

Hiragana は kirjoitetaan kolmella vedolla:
# Pystyveto ylhäältä alas, päätös koukkuun.
# Lyhyt vaakaveto vasemmalta oikealle edellisen vedon oikealle puolelle.
# Pystyveto, joka leikkaa edellisen vedon keskikohdan ja päättyy alhaalla lenkkiin.

Katakana ハ kirjoitetaan kahdella vedolla:
# Diagonaalinen veto oikealta ylhäältä vasemmalle alas.
# Diagonaalinen veto edellisen oikealle puolelle vasemmalta ylhäältä oikealle alas.

## Tietotekniikassa
* Unicode-merkinnät:
** は: U+306F
** ば: U+3070
** ぱ: U+3071
** ハ: U+30CF
** バ: U+30D0
** パ: U+30D1

## Lähteet
* 
* 
* 
*
Gyula Madarász

**Gyula Madarász** (1858 Pest – 29. joulukuuta 1931 Budapest) oli unkarilainen lintutieteilijä ja taidemaalari. Hänen nimensä kirjoitettiin myös muodossa Julius von Madarász.

Madarász väitteli filosofian tohtoriksi Budapestin yliopistossa vuonna 1880. Hän työskenteli Unkarin kansallismuseon eläinkokoelmien parissa ja pääsi museon lintukokoelmien johtajaksi. Hänen tieteelliset tutkimuksensa koskivat ensisijaisesti lintuja. Tutkimuksiensa vuoksi hän matkusti paljon, niin kotimaassaan Unkarissa kuin Länsi-Euroopassa, Aasiassa, Afrikassa ja Amerikoissa. Vuosina 1896–1897 hän tutki ja keräsi lintuja Intiassa ja Ceylonilla. Hän johti tutkimusmatkoja Egyptiin, Nubiaan ja Sudaniin 1911–1912. Hän havainnoi lintujen muuttoa lähellä Fertőjärveä Unkarissa.

Madarászin havaintoja ja tutkimustuloksia julkaistiin lintutieteellisissä aikakauslehdissä Unkarissa ja ulkomailla. Hänen taideopintojaan ohjasi Antal Ligeti. Hänen maisema- ja lintumaalauksiaan oli esillä näyttelyissä Budapestin taidegalleriassa (Art Gallery of Budapest) ja Kansallisessa salongissa (National Salon).

Madarász nimesi ja kuvaili noin 150 eläinlajia, muun muassa metsälumipyyn (*Tetraophasis szechenyii*) 1885. Hänen kunniakseen on nimetty viherraitakaija (*Psittacella madaraszi*).

## Lähteet
* Fine Arts in Hungary
Kotkan vaakuna

**Kotkan vaakuna** on Kotkan kaupungin tunnus. Kaupunki perustettiin vuonna 1879 ja ensimmäinen vaakuna vahvistettiin vuonna 1881. Kotkan kaupunginvaltuusto joutui kuitenkin uudistamaan vanhaa vaakuna vuonna 1954, koska se ei täyttänyt heraldisia vaatimuksia. Uuden vaakunan suunnitteli Olof Eriksson vuonna 1957, Eriksson säilytti uudessa vaakunassa kaupungin nimeen viittaavan kotkan päätunnuskuvana. Nykyisen vaakunan kuvista ankkuri kuvastaa Kotkan merkitystä satamakaupunkina ja Merkuriuksen sauva kauppaa, teollisuutta ja liikennettä.

Vaakunaselitys: ”Sinisessä kentässä kultainen luonnollinen kotka siivet koholla, seisoen ristikkäin olevalla ankkurilla ja Merkuriuksen sauvalla, jotka molemmat ovat hopeisia.” 

Aikaisemman vaakunan selitys: ”Halkoisen kilven yläkenttä on sininen, alakenttä hopeanvärinen. Kilven keskiosassa luonnonvärinen kivi. Kiven päällä kullanvärinen kotka. Alakentässä ankkuri ja Merkuriuksen sauva vinoon ristissä, molemmat sinisiä.”

## Galleria

Tiedosto:Kotka vaakuna 1881.jpg|Kotkan vuoden 1881 vaakuna.
Tiedosto:Kotkan vaakuna 1900.jpg|Kotkan vaakuna *Findlands städers vapen* -postikorttikokoelmasta 1900-luvun alusta.
Tiedosto:Kotkan vaakuna 1.jpg|Gunnar Finnen veistämä vanhaa vaakunaa esittävä reliefi.
Tiedosto:Olof Eriksson Kotkan vaakuna.jpg|Olof Erikssonin Kansallisarkistolle lahjoittama malli Kotkan vanhasta vaakunasta vuodelta 1952.
Tiedosto:Kotka vaakunaehdotuksia 1954.svg|alt=Erikssonin vuonna 1954 Kotkan kaupungille ehdottamia vaakunoita.[4]|Erikssonin vuonna 1954 Kotkan kaupungille ehdottamia vaakunoita.
Tiedosto:Stamp of Finland - 1978 - Colnect 46843 - Loading in Kotka Port - Coat of Arms.jpeg|Kotkan vaakuna kaupungin 100-vuotisjuhlan postimerkissä vuodelta 1978.
Tiedosto:Kotka-viiri.svg|Kotkan vaakuna-aiheinen isännänviiri. 


## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Kotkan kaupungin kotisivu 
* Kymenlaakson kuntien vaakunoiden esittely 
;Kirjallisuutta venäjäksi
* Бойко Дм. А. ''Геральдика Великого Княжества Финляндского''. – Запорожье, 2013.
Chōonpu

**Chōonpu** () tai **bōsen** () on japanin kielessä käytetty typografinen merkki, joka ilmaisee pitkää vokaalia. Sitä käytetään erityisesti katakana-tavuaakkosilla kirjoitettaessa. Se on yhden kanan tai kanjin pituinen vaaka- tai pystyviiva tekstin korkeuden tai leveyden keskikohdassa: vaakatekstissä se kirjoitetaan vaakaviivana ja pystytekstissä pystyviivana. Latinisoidussa japanissa chōonpu korvataan yleensä pituusmerkillä eli makronilla vokaalin yläpuolella, mutta sirkumfleksiä käytetään myös. JSL-romanisaatiossa käytetään kaksoisvokaalia. Chōonpu on eri merkki kuin viiva, ja se onkin yleensä erotettavissa siitä helposti.

## Historia
Chōonpun käyttö yleistyi Edo-kaudella. Sen sanotaan saaneen alkunsa 引-kanjimerkin (”vetää”) oikeanpuolisesta viivasta.

## Käyttö
Symbolia käytetään joskus myös hiragana-kirjoituksessa. Esimerkiksi *[[rāmen]]*-ravintoloiden kyltit kirjoitetaan välillä hiraganalla らーめん. Yleensä pitkää vokaalia ilmaisemaan käytetään hiraganalla kirjoitettaessa kuitenkin toista vokaalimerkkiä. Seuraavassa taulukossa on esitetty pitkän vokaalin kirjoittaminen hiraganalla ja katakanalla.

Japanese Industrial Standards -järjestelmässä chōonilla on paikka 213C, ja Unicodessa sillä on paikka 30FC.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Lara Croft Tomb Raider: Elämän lähde

**Lara Croft Tomb Raider: Elämän lähde** (*Lara Croft Tomb Raider: The Cradle of Life*) on vuonna 2003 valmistunut yhdysvaltalainen toimintaelokuva, joka perustuu *[[Tomb Raider]]* -videopelisarjaan. Elokuvan on ohjannut Jan de Bont ja pääosassa Lara Croftia näyttelee Angelina Jolie. *Elämän lähde* on jatkoa vuoden 2001 elokuvalle *[[Tomb Raider (vuoden 2001 elokuva)|Lara Croft: Tomb Raider]]*.

Vaikka elokuva menestyi taloudellisesti heikommin kuin edeltäjänsä ja sai kriitikoilta lähes yhtä kriittisen tuomion, tuottajat olisivat olleet valmiita jatkamaan sarjaa kolmannella elokuvalla. Angelina Jolie ei kuitenkaan halunnut enää palata Lara Croftin rooliin.

## Näyttelijät

## Kuvauspaikat
* Hongkong
* Kreikka – useita kohtauksia on kuvattu Santorinilla
* Pohjois-Wales, Yhdistynyt kuningaskunta
* Kenia

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* 
*
Mi (kana)

**み** hiraganalla tai **ミ** katakanalla ovat kaksi japanin kielen kirjoittamiseen käytettyä kana-merkkiä, jotka edustavat samaa tavua. Ne lausutaan , ja ne ovat kana-aakkostojen 32. sijalla ma- ja mu-tavujen välissä.

## Alkuperä
Hiragana み on johdettu man'yōgana-merkistön kautta kanjista 美 ja katakana ミ kanjista 三.

## Latinisaatio
Kanat latinisoidaan samalla tavalla sekä Hepburn-, Kunrei-shiki että Nihon-shiki-järjestelmissä: « mi ».

## Kirjoitus

Hiragana み kirjoitetaan kahdella vedolla:
# Lyhyt vaakaveto vasemmalta oikealle, käännös ja diagonaalinen veto alas vasemmalle, lenkki ja päätös oikealle.
# Pystyveto, joka leikkaa edellisen vedon loppuosan ja kaareutuu hieman vasemmalle.

Katakana ミ kirjoitetaan kolmella vedolla:
# Hieman laskeutuva vaakaveto vasemmalta oikealle.
# Samantyyppinen veto edellisen alapuolelle.
# Edelleen samanlainen veto alimmaiseksi.

## Tietotekniikassa
* Unicode-merkinnät:
** み: U+307F
** ミ: U+30DF

## Lähteet
* 
* 
* 
*
Yu (kana)

**ゆ** hiraganalla tai **ユ** katakanalla ovat kaksi japanin kielen kirjoittamiseen käytettyä kana-merkkiä, jotka edustavat samaa tavua. Ne lausutaan , ja ne ovat kana-aakkostojen 37. sijalla ya- ja yo-tavujen välissä.

## Alkuperä
Hiragana ゆ ja katakana ユ on johdettu man'yōgana-merkistön kautta kanjista 由.

## Latinisaatio
Kanat latinisoidaan samalla tavalla sekä Hepburn-, Kunrei-shiki- että Nihon-shiki-järjestelmissä: « yu ».

## Kirjoitus

Hiragana ゆ kirjoitetaan kahdella vedolla:
# Vasemmalle pystyveto, joka kääntyy alhaalla ylös oikealle ja tekee pitkän kaaren.
# Pystyveto, joka lävistää edellisen vedon keskiosan.

Katakana ユ kirjoitetaan kahdella vedolla:
# Vaakaveto, joka kääntyy alas.
# Alas vaakaveto, joka koskettaa edellisen vedon alakohtaa.

## Tietotekniikassa
* Unicode-merkinnät:
** ゆ (suuri merkki): U+3086
** ゅ (pieni merkki): U+3085
** ユ (suuri merkki): U+30E6
** ュ (pieni merkki): U+30E5

## Käyttö
Kanojen pieniä muotoja, ゅ ja ュ, käytetään i:hin loppuvien kanojen kanssa muuttamaan niiden ääntämystä (Hepburn-latinisaatiolla):
* きゅ / キュ: kyu ()
* ぎゅ / ギュ: gyu ()
* しゅ / シュ: shu ()
* ちゅ / チュ: chu ()
* じゅ / ジュ: ju  ()
* にゅ / ニュ: nyu ()
* ひゅ / ヒュ: hyu ()
* びゅ / ビュ: byu ()
* ぴゅ / ピュ: pyu ()
* みゅ / ミュ: myu ()
* りゅ / リュ: ryu ()

## Lähteet
* 
* 
* 
*
Metsälumipyy

**Metsälumipyy** (*Tetraophasis szechenyii*) on aasialainen kanalintu.

## Koko ja ulkonäkö
Linnun pituus on noin 64&nbsp;cm.

## Esiintyminen
Metsälumipyy elää Kiinassa ja Intiassa Arunachal Pradeshin osavaltiossa, jossa se on vaarantunut. Se elää 100&nbsp;000–1&nbsp;000&nbsp;000 nelikökilometrin laajuisella alueella ja sen kanta on elinvoimainen.

## Elinympäristö
Metsälumipyy elää havumetsissä.

## Lähteet
S/2003 J 23

**S/2003 J 23** on Jupiteria retrogradiseen suuntaan kiertävä, epäsäännöllinen, Pasiphaë-ryhmän kuu. Sen löysi ryhmä Havaijin yliopiston astronomeja vuonna 2004 kuvista, jotka oli otettu vuonna 2003.

S/2003 J 23 on halkaisijaltaan noin 2 kilometriä ja se kiertää Jupiteria noin 22&nbsp;740&nbsp;000 kilometrin etäisyydellä kiertoajan ollessa 700,538 päivää. Radan inklinaatio on 149° ja eksentrisyys 0,3931.

## Lähteet
Mu (kana)

**む** hiraganalla tai **ム** katakanalla ovat kaksi japanin kielen kirjoittamiseen käytettyä kana-merkkiä, jotka edustavat samaa tavua. Ne lausutaan , ja ne ovat kana-aakkostojen 33. sijalla mi- ja me-tavujen välissä.

## Alkuperä
Hiragana む on johdettu man'yōgana-merkistön kautta kanjista 武 ja katakana ム kanjista 牟.

## Latinisaatio
Kanat latinisoidaan samalla tavalla sekä Hepburn-, Kunrei-shiki että Nihon-shiki-järjestelmissä: « mu ».

## Kirjoitus

Hiragana む kirjoitetaan kolmella vedolla:
# Lyhyt vaakaveto vasemmalta oikealle.
# Pystyveto, joka leikkaa edellisen vedon, tekee alhaalla lenkin, jatkuu oikealle ja nousee kaaressa jonkin verran ylös.
# Lyhyt diagonaalinen veto ensimmäisen vedon oikealle puolelle, ylhäältä vasemmalta alas oikealle.

Katakana ム kirjoitetaan kahdella vedolla:
# Diagonaalinen veto ylhäältä oikealta alas vasemmalle, käännös ja vaakaveto takaisin oikealle.
# Lyhyt diagonaalinen veto, jonka keskikohta koskettaa edellisen vedon loppua.

## Tietotekniikassa
* Unicode-merkinnät:
** む : U+3080
** ム : U+30E0

## Lähteet
* 
* 
* 
*
Wi (kana)

**ゐ** hiraganalla tai **ヰ** katakanalla ovat kaksi japanin kielen kirjoittamiseen käytettyä kana-merkkiä, jotka edustavat samaa tavua. Ne ovat molemmat jääneet pois käytöstä. On oletettu, että ne olisi lausuttu  Kamakura-kauden ja Taishō-kauden välillä, kunnes niiden lausuminen muuttui muotoon . Vuonna 1946 ne korvattiin merkeillä い ja イ.

## Alkuperä
Hiragana ゐ on johdettu man'yōgana-merkistön kautta kanjista 為 ja katakana ヰ kanjista 井.

## Latinisaatio
Kanat latinisoidaan samalla tavalla sekä Hepburn-, Kunrei-shiki- että Nihon-shiki-järjestelmissä: « wi ».

## Kirjoitus

Hiragana ゐ kirjoitetaan yhdellä pitkällä vedolla:
# Vaakavetona alkava veto, joka jatkuu viistosti alas, tekee lenkin vasemmalle, leikkaa itsensä ja päättyy alhaalla oikealla pieneen lenkkiin.

Katakana ヰ kirjoitetaan neljällä vedolla:
# Vaakaveto vasemmalta oikealle.
# Lyhyt pystyveto aiemman vasemmasta päästä alas.
# Toinen vaakaveto hieman edellistä pidempänä lyhyen pystyvedon alapuolelle.
# Pitkä pystyveto, joka lävistää aiemmat vaakavedot merkin keskiosassa.

## Tietotekniikassa
* Unicode-merkinnät:
** ゐ: U+3090
** ヰ: U+30F0

## Käyttö
Merkkejä käytetään nykyään harvoin. Eräs tapaus on Nikka-viskin nimi, joka kirjoitetaan ニッカウヰスキー (*Nikka uwisukī*). Myös esimerkiksi komediapari Yoikon nimi kirjoitetaan よゐこ (*Yowiko*).

## Lähteet
* 
* 
* 
*
Wa (kana)

**わ** hiraganalla tai **ワ** katakanalla ovat kaksi japanin kielen kirjoittamiseen käytettyä kana-merkkiä, jotka edustavat samaa tavua. Ne lausutaan , ja ne ovat kana-aakkostojen 44. sijalla ro- ja wo-tavujen välissä.

## Alkuperä
Hiragana わ ja katakana ワ on johdettu man'yōgana-merkistön kautta kanjista 和.

## Latinisaatio
Kanat latinisoidaan samalla tavalla sekä Hepburn-, Kunrei-shiki- että Nihon-shiki-järjestelmissä: « wa ».

## Kirjoitus

Hiragana わ kirjoitetaan kahdella vedolla:
# Pystyveto merkin vasempaan reunaan.
# Edellisen vedon päälle z-kirjainta muistuttava veto, joka jatkuu kaarena oikealle ja alas.

Katakana ワ kirjoitetaan kahdella vedolla:
# Lyhyt pystysuora veto merkin vasempaan yläosaan.
# Vaakasuorana alkava veto edellisen vedon yläosasta, sen jälkeen kaareva veto alas vasemmalle.

## Tietotekniikassa
* Unicode-merkinnät:
** わ (suuri merkki): U+308F
** ワ (suuri merkki): U+30EF
** ゎ (pieni merkki): U+308E
** ヮ (pieni merkki): U+30EE

## Lähteet
* 
* 
* 
*
Su (kana)

**す** hiraganalla tai **ス** katakanalla ovat kaksi japanin kielen kirjoittamiseen käytettyä kana-merkkiä, jotka edustavat samaa tavua. Ne lausutaan , ja ne ovat kana-aakkostojen 13. sijalla shi- ja se-tavujen välissä.

## Alkuperä
Hiragana す on johdettu man'yōgana-merkistön kautta kanjista 寸 ja katakana ス kanjista 須.

## Tarkkeet
Merkkeihin voidaan lisätä dakuten, jolloin muodostuvat tavut ず ja ズ, jotka lausutaan .

## Latinisaatio
Kanat latinisoidaan samalla tavalla sekä Hepburn-, Kunrei-shiki että Nihon-shiki-järjestelmissä, « su », ja niiden soinnilliset vastineet « zu ».

## Kirjoitus

Hiragana す kirjoitetaan kahdella vedolla:
# Vaakaveto vasemmalta oikealle.
# Pystyveto, joka lävistää ensimmäisen vedon sen keskiosassa, tekee sen jälkeen lenkin vasemmalle ja kaartuu lopussa alhaalla vasemmalle.

Katakana ス kirjoitetaan kahdella vedolla:
# Vaakaveto vasemmalta oikealle, käännös ja hieman kaareva diagonaalinen veto alas vasemmalle.
# Diagonaalinen veto, joka lähtee edellisen vedon loppuosan keskikohdasta alas oikealle.

## Tietotekniikassa
* Unicode-merkinnät:
** す: U+3059
** ス: U+30B9
** ず: U+305A
** ズ: U+30BA

## Lähteet
* 
* 
* 
*
Leväkotilo

**Leväkotilo** (*Theodoxus fluviatilis*) on makeassa ja murtovedessä viihtyvä pienikokoinen kotilo. Se kaipaa sen verran kovaa vettä, ettei sitä juurikaan tavata Suomen joissa ja järvissä. Sen sijaan Itämeressä se on melko yleinen. Leväkotiloa tavataan myös muualla Euroopassa.

Leväkotilo kasvaa halkaisijaltaan noin sentin mittaiseksi. Sen kuori on pitkulainen, kuorispiraalin sisimmät kierteet ovat tiukkoja, uloin paljon isompi. Väritykseltään leväkotilo on tumman ja vaalean ruskean kuviollinen.

Itämeressä leväkotilo viihtyy rakkolevän suojissa.

Theodoxus fluviatilis littoralis 01.jpg|*Theodoxus fluviatilis littoralis*
Theodoxus fluviatilis dalmatinus 01.JPG|*Theodoxus fluviatilis dalmatinus*


## Lähteet
*ITIS

### Viitteet
Cessna CitationJet

**Cessna CitationJet** tai **Cessna CJ** on Cessnan valmistama sarja liikelentokoneita. Cessnan CitationJet-sarjaan kuuluvat koneet CJ1, CJ1+, CJ2, CJ2+, CJ3, CJ4 ja X.

CitationJet-sarjan yksityiskoneet ovat järjestelmiltään samanlaisia, mutta eri pituisia rungoltaan; CJ1 on lyhyin ja CJ4 pisin.

## Cessna Citation CJ1
**Cessna Citation CJ1** on Cessna Citation CJ -sarjan pienin liikesuihkukone. Koneeseen mahtuu viisi matkustajaa, kaksi lentäjää sekä 1,27 m3 rahtia. Sen suurin mahdollinen lentomatka täysillä tankeilla ja normaalilla kuormalla on 2&nbsp;408 kilometriä. Koneen siipiväli on 14,30 metriä, korkeus 4,18 metriä ja pituus 12,98 metriä. Moottoreina CJ1:ssä käytetään kahta FJ44-1AP-mallin suihkumoottoria, joiden työntövoima on 8,74&nbsp;kN normaalissa lentoonlähtötilanteessa. Normaalissa matkalentokorkeudessaan, noin 9&nbsp;500 metrissä, koneen matkalentonopeus on 720&nbsp;km/h ilmannopeutta. Kone voi maksimissaan lentää noin 12&nbsp;500 metrin korkeudessa. Kone on hyväksytty operoitavaksi myös yhdellä lentäjällä.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Re (kana)

**れ** hiraganalla tai **レ** katakanalla ovat kaksi japanin kielen kirjoittamiseen käytettyä kana-merkkiä, jotka edustavat samaa tavua. Ne lausutaan , ja ne ovat kana-aakkostojen 42. sijalla ru- ja ro-tavujen välissä.

## Alkuperä
Hiragana れ ja katakana レ on johdettu man'yōgana-merkistön kautta kanjista 礼.

## Latinisaatio
Kanat latinisoidaan samalla tavalla sekä Hepburn-, Kunrei-shiki- että Nihon-shiki-järjestelmissä: « re ».

## Kirjoitus

Hiragana れ kirjoitetaan kahdella vedolla:
# Pystyveto vasemmalle. 
# Pystyvedon keskikohdan päälle z-kirjaimen muodon tekevä veto, joka jatkuu ylös oikealle, kääntyy vasemmalle alas ja päättyy alhaalla hieman nousevaan kaareen.
Hiragana muistuttaa kanaa ね.

Katakana レ kirjoitetaan yhdellä vedolla:
# Pystyveto, joka kääntyy alhaalla oikealle ja ylös.

## Tietotekniikassa
* Unicode-merkinnät:
** れ: U+308C
** レ: U+30EC

## Lähteet
* 
* 
* 
*
Karl Hass

**Karl Hass** (5. lokakuuta 1912 Kiel, Saksan keisarikunta – 21. huhtikuuta 2004 Castel Gandolfo, Italia) oli saksalainen upseeri ja sotarikollinen. Hän oli vakooja ja SS-upseeri, joka otti osaa Italian suurimpaan verilöylyyn vuonna 1944.

Hass liittyi 1934 SS:n tiedustelupalveluun Sicherheitsdienstiin, jossa hänet ylennettiin pian häikäilemättömyyden vuoksi. Natsien vallattua Rooman Hass lähetettiin perustamaan sinne erityistä radio-operaattorien verkkoa ja kouluttamaan liittoutuneiden linjojen takana toimivia sabotöörejä. Roomassa hän osallistui esimiehensä Herbert Kapplerin kanssa yli tuhannen italianjuutalaisen lähettämiseen Auschwitziin. Hass myös toimitti Savoyn prinsessa Mafaldan Buchenwaldin keskitysleirille, jossa tämä kuoli.

Vastarintaliikkeen räjäytettyä pommin Via Rasellalla ja surmattua yli 30 SS-miestä, Kappler, Hass ja Erich Priebke vangitsivat 335 italialaismiestä, osa juutalaisia tai vasemmistoa. Kaikki vietiin Ardeatinen luolaan Rooman lähelle ja teloitettiin siellä. Joukkomurha on yksi Italian pahamaineisimmista.

Sodan jälkeen liittoutuneet vangitsivat Hassin, mutta hän ei saanut sotarikossyytteitä, vaan jopa työskenteli Yhdysvaltain tiedustelupalvelun listoilla ja vakoili Neuvostoliittoa. Herbert Kappler olikin ainoa, joka tuomittiin Ardeatinen verilöylystä vankilaan. 
Viimein vuonna 1994 yhdysvaltalainen televisioryhmä löysi toisen sotarikollisen Erich Priebken Etelä-Amerikasta, ja hänet lennätettiin Italiaan oikeuteen ja tuomittiin Ardeatinen murhista vankilaan. Paikalle ilmaantui myös Hass, jonka piti todistaa oikeudessa entistä SS-kollegaansa vastaan. Hän yritti kuitenkin paeta asunnostaan syöksytorvea pitkin, mutta putosi ja loukkaantui. Sairaalasta hän todisti Priebkeä vastaan, mutta menetti pakoyrityksen vuoksi oikeudellisen koskemattomuutensa. Hass tuomittiin 1998 elinkautiseen vankeuteen. Korkean ikänsä ja huonon terveydentilansa vuoksi hänet sijoitettiin kotiarestiin sveitsiläiseen vanhainkotiin.

## Lähteet
We (kana)

**ゑ** hiraganalla tai **ヱ** katakanalla ovat kaksi japanin kielen kirjoittamiseen käytettyä kana-merkkiä, jotka edustavat samaa tavua. Ne ovat molemmat jääneet pois käytöstä. On oletettu, että ne olisi lausuttu aiemmin . Vuonna 1946 ne korvattiin muilla merkeillä.

## Alkuperä
Hiragana ゑ ja katakana ヱ on johdettu man'yōgana-merkistön kautta kanjista 恵.

## Latinisaatio
Kanat latinisoidaan samalla tavalla sekä Hepburn-, Kunrei-shiki- että Nihon-shiki-järjestelmissä: « we ».

## Kirjoitus

Hiragana ゑ kirjoitetaan yhdellä pitkällä vedolla:
# Vaakavetona alkava veto vasemmalta oikealle, sen jälkeen diagonaalinen viiva alas vasemmalle ja takaisin päin oikealle kaari, joka päättyy lenkkiin. Veto jatkuu diagonaalina alas vasemmalle ja tekee sen jälkeen oikealle päin kaksi kaarta muun merkin alapuolelle. 

Katakana ヱ kirjoitetaan kolmella vedolla:
# Vaakaveto vasemmalta oikealle ja sen jälkeen diagonaali vasemmalle alas.
# Lyhyt pystyveto edellisen vedon lopusta.
# Vaakaveto alhaalle, vasemmalta oikealle.

## Tietotekniikassa
* Unicode-merkinnät:
** ゑ: U+3091
** ヱ: U+30F1

## Käyttö
Nykyisin merkkejä käytetään harvoin. Eräs käyttökohde on Yebisu-olut, jonka nimi kirjoitetaan ヱビス tai ゑびす.

## Lähteet
* 
* 
* 
*
Euroopan kendoliitto

**Euroopan kendoliitto** (, (virallinen lyhenne **EKF**)) toimii läheisessä yhteistyössä Kansainvälisen kendoliiton () ja Japanin kendoliiton () tai () kanssa edistääkseen kendoa Euroopassa. 

## Euroopan kendoliiton tavoitteet
Euroopan kendoliiton tavoitteena on toimia kendon ja siihen läheisesti sukulaisuhteessaolevien jodon, iaidon ja naginatan sekä näihin liittyvien vanhojen koulukuntien koryū harjoittelua Euroopassa järjestäen seminaareja, leirejä, graduointeja, tuomarikoulutusta ja Euroopanmestaruus- sekä muita kisoja. Promotoida sekä edistää edelläminittujen kamppailulajien harjoittelua Euroopassa.

Euroopan kendoliitto on voittoa tavoittelematon järjestö joka pyrkii toimimaan jäsenmaidensa ja jäsenistönsä eduksi. EFK:ssa on jäseninä myös Euroopan "ulkopuolisia" kansallisia kendoliittoja joilla ei ole ollut omassa maanosassaan vastaavaa kendon kattojärjestöä.
### Euroopan kendoliiton hallitus
Pekka Nurminen (kendo 5.dan) valittiin 4. toukokuuta 2011 Euroopan kendoliiton hallitusvirkaan, pääsihteeriksi () Gdyniassa EKF:n vuosikokouksessa.

## Euroopan kendoliiton tasokoesäännöt ja -vaatimukset

Seuraavat graduointi- eli tasokoevaatimukset ovat voimassa Euroopan kendoliiton kendo, iaido ja jodo tasokokeissa.  Tasokoeraadeissa tulee olla pariton määrä jäseniä. 

Kendōn tasokokeessa raadille suoritettavat näytöt.

ZNKR jōdōn tasokokeessa raadille suoritettavat näytöt.

ZNKR iaidōn tasokokeessa raadille suoritettavat näytöt.

## Euroopan kendoliiton jäsenet
Euroopan kendoliitolla oli vuoden 2004 kirjanpidon mukaan vuonna yli neljäkymmentä jäsentä. (Alla olevat jäsenet "eurooppalaisessa" aakkosjärjestyksessä EFK:n laskutavan mukaan). 

## EKF:n jäsenmaiden ZNKR jōdōn tasokokeessa dan-arvon suorittaneet 2006 asti
Dan-arvoja ja Shōgō-arvoja Euroopan kendoliittojen jäsenmaissa on ZNKR jōdōssa suoritettu seuraavasti. Tilastot ovat elävistä henkilöistä vuoteen 2006 asti.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Euroopan kendoliitto  (viralliset kotisivut)
Me (kana)

**め** hiraganalla tai **メ** katakanalla ovat kaksi japanin kielen kirjoittamiseen käytettyä kana-merkkiä, jotka edustavat samaa tavua. Ne lausutaan , ja ne ovat kana-aakkostojen 34. sijalla mu- ja mo-tavujen välissä.

## Alkuperä
Hiragana め ja katakana メ on johdettu man'yōgana-merkistön kautta kanjista 女.

## Latinisaatio
Kanat latinisoidaan samalla tavalla sekä Hepburn-, Kunrei-shiki että Nihon-shiki-järjestelmissä: « me ».

## Kirjoitus

Hiragana め kirjoitetaan kahdella vedolla:
# Oikealle kääntyvä vino veto ylhäältä alas.
# Veto, joka alkaa diagonaalina ylhäältä vasemmalle alas, tekee sen jälkeen silmukan ensimmäisen vedon päälle ja kaartuu yläkautta oikealle alas.

Katakana メ kirjoitetaan kahdella vedolla:
# Hieman kaareva diagonaalinen veto ylhäältä oikealta alas vasemmalle.
# Lyhyt diagonaalinen, hieman kaareva veto, joka lävistää edellisen vedon sen keskiosassa.

## Tietotekniikassa
* Unicode-merkinnät:
** め: U+3081
** メ: U+30E1

## Lähteet
* 
* 
* 
*
He (kana)

**へ** hiraganalla tai **ヘ** katakanalla ovat kaksi japanin kielen kirjoittamiseen käytettyä kana-merkkiä, jotka edustavat samaa tavua. Ne lausutaan , ja ne ovat kana-aakkostojen 29. sijalla fu- ja ho-tavujen välissä.

## Alkuperä
Hiragana へ ja katakana ヘ on johdettu man'yōgana-merkistön kautta kanjista 部.

## Tarkkeet
Merkkeihin voidaan lisätä dakuten, jolloin muodostuvat tavut べ ja ベ, jotka lausutaan , tai handakuten, jolloin muodostuvat tavut ぺ ja ペ, jotka lausutaan .

## Latinisaatio
Kanat latinisoidaan samalla tavalla sekä Hepburn-, Kunrei-shiki että Nihon-shiki-järjestelmissä: へ ja ヘ latinisoidaan « he », べ ja ベ latinisoidaan « be » ja ぺ sekä ペ latinisoidaan « pe ».

## Kirjoitus

Hiragana へ kirjoitetaan yhdellä vedolla:
# Vasemmalta lähtevä nouseva diagonaalinen veto, joka kääntyy ennen puoliväliä alas oikealle.

Katakana ヘ kirjoitetaan yhdellä vedolla, samalla tavalla kuin hiragana:
# Vasemmalta lähtevä nouseva diagonaalinen veto, joka kääntyy ennen puoliväliä alas oikealle.

## Tietotekniikassa
* Unicode-merkinnät:
** へ: U+3078
** べ: U+3079
** ぺ: U+307A
** ヘ: U+30D8
** ベ: U+30D9
** ペ: U+30DA

## Lähteet
* 
* 
* 
*
Ka (kana)

**か** hiraganalla tai **カ** katakanalla ovat kaksi japanin kielen kirjoittamiseen käytettyä kana-merkkiä, jotka edustavat samaa tavua. Ne lausutaan , ja ne ovat kana-aakkostojen kuudennella sijalla o- ja ki-tavujen välissä.

## Alkuperä
Hiragana か ja katakana カ on johdettu man'yōgana-merkistön kautta kanjista 加.

## Tarkkeet
Merkkeihin voidaan lisätä dakuten, jolloin muodostuvat tavut が ja ガ, jotka lausutaan .

## Latinisaatio
Kanat latinisoidaan samalla tavalla sekä Hepburn-, Kunrei-shiki että Nihon-shiki-järjestelmissä, « ka », ja niiden soinnilliset vastineet « ga ».

## Kirjoitus

Hiragana か kirjoitetaan kolmella vedolla:
# Vaakaveto vasemmalta oikealle, käännös alas ja lopussa koukku vasemmalle ylös.
# Ensimmäisen vedon leikkaava diagonaalinen veto ylhäältä alas ja oikealta vasemmalle.
# Lyhyt diagonaalinen veto edellisten oikealle puolelle.

Katakana カ kirjoitetaan kahdella vedolla:
# Vaakaveto vasemmalta oikealle, käännös alas ja lopussa koukku vasemmalle ylös.
# Ensimmäisen vedon leikkaava diagonaalinen veto ylhäältä alas ja oikealta vasemmalle.

## Tietotekniikassa
* Unicode-merkinnät:
** か: U+304B
** カ: U+30AB
** が: U+304C
** ガ: U+30AC

## Lähteet
* 
* 
* 
*
Sa (kana)

**さ** hiraganalla tai **サ** katakanalla ovat kaksi japanin kielen kirjoittamiseen käytettyä kana-merkkiä, jotka edustavat samaa tavua. Ne lausutaan , ja ne ovat kana-aakkostojen 11. sijalla ko- ja shi-tavujen välissä.

## Alkuperä
Hiragana さ on johdettu man'yōgana-merkistön kautta kanjista 左 ja katakana サ kanjista 散.

## Tarkkeet
Merkkeihin voidaan lisätä dakuten, jolloin muodostuvat tavut ざ ja ザ, jotka lausutaan .

## Latinisaatio
Kanat latinisoidaan samalla tavalla sekä Hepburn-, Kunrei-shiki että Nihon-shiki-järjestelmissä, « sa », ja niiden soinnilliset vastineet « za ».

## Kirjoitus

Hiragana さ kirjoitetaan kolmella vedolla:
# Vaakaveto vasemmalta oikealle.
# Diagonaalinen veto, joka lävistää ensimmäisen vedon.
# Kaarevana alkava vaakaveto näiden vetojen alapuolelle. Toinen ja kolmas veto voivat yhdistyä niin, että muodostuu oikealle aukeneva kaari.

Katakana サ kirjoitetaan kolmella vedolla:
# Vaakaveto vasemmalta oikealle.
# Lyhyt ensimmäisen vedon lävistävä pystyveto sen vasempaan osaan.
# Vaakavedon lävistävä pidempi, alhaalla vasemmalle kaartuva pystyveto sen oikeaan osaan.

## Tietotekniikassa
* Unicode-merkinnät:
** さ: U+3055
** サ: U+30B5
** ざ: U+3056
** ザ: U+30B6

## Lähteet
* 
* 
* 
*
So (kana)

**そ** hiraganalla tai **ソ** katakanalla ovat kaksi japanin kielen kirjoittamiseen käytettyä kana-merkkiä, jotka edustavat samaa tavua. Ne lausutaan , ja ne ovat kana-aakkostojen 15. sijalla se- ja ta-tavujen välissä.

## Alkuperä
Hiragana そ ja katakana ソ on johdettu man'yōgana-merkistön kautta kanjista 曽.

## Tarkkeet
Merkkeihin voidaan lisätä dakuten, jolloin muodostuvat tavut ぞ ja ゾ, jotka lausutaan .

## Latinisaatio
Kanat latinisoidaan samalla tavalla sekä Hepburn-, Kunrei-shiki että Nihon-shiki-järjestelmissä, « so », ja niiden soinnilliset vastineet « zo ».

## Kirjoitus

Hiragana そ kirjoitetaan yhdellä vedolla:
# Vaakaveto vasemmalta oikealle, käännös viistoon alas vasemmalle, jälleen vaakaveto oikealle ja lopuksi alas laaja, oikealle avoinna oleva kaari.

Katakana ソ kirjoitetaan kahdella vedolla:
# Lyhyt diagonaalinen veto vasemmalta oikealle ja ylhäältä alas.
# Pitkä diagonaalinen veto edellisen alapuolelle, ylhäältä oikealta vasemmalle alas.

## Tietotekniikassa
* Unicode-merkinnät:
** そ: U+305D
** ソ: U+30BD
** ぞ: U+305E
** ゾ: U+30BE

## Lähteet
* 
* 
* 
*
Mo (kana)

**も** hiraganalla tai **モ** katakanalla ovat kaksi japanin kielen kirjoittamiseen käytettyä kana-merkkiä, jotka edustavat samaa tavua. Ne lausutaan , ja ne ovat kana-aakkostojen 35. sijalla me- ja ya-tavujen välissä.

## Alkuperä
Hiragana も ja katakana モ on johdettu man'yōgana-merkistön kautta kanjista 毛.

## Latinisaatio
Kanat latinisoidaan samalla tavalla sekä Hepburn-, Kunrei-shiki että Nihon-shiki-järjestelmissä: « mo ».

## Kirjoitus

Hiragana も kirjoitetaan kolmella vedolla:
# Pystyveto, joka kääntyy alhaalla oikealle ja tekee ylös avoimen kaaren.
# Lyhyt vaakaveto, joka lävistää edellisen vedon sen yläosassa.
# Samantyyppinen vaakaveto edellisen vedon alle.

Katakana モ kirjoitetaan kolmella vedolla:
# Vaakaveto vasemmalta oikealle.
# Toinen, hieman pidempi samanlainen vaakaveto edellisen alle.
# Pystyveto, joka lähtee ensimmäisen vedon keskikohdasta, lävistää toisen vedon ja kääntyy alhaalla vaakavedoksi oikealle.

## Tietotekniikassa
* Unicode-merkinnät:
** も: U+3082
** モ: U+30E2

## Lähteet
* 
* 
* 
*
Ku (kana)

**く** hiraganalla tai **ク** katakanalla ovat kaksi japanin kielen kirjoittamiseen käytettyä kana-merkkiä, jotka edustavat samaa tavua. Ne lausutaan , ja ne ovat kana-aakkostojen kahdeksannella sijalla ki- ja ke-tavujen välissä.

## Alkuperä
Hiragana く ja katakana ク on johdettu man'yōgana-merkistön kautta kanjista 久.

## Tarkkeet
Merkkeihin voidaan lisätä dakuten, jolloin muodostuvat tavut ぐ ja グ, jotka lausutaan .

## Latinisaatio
Kanat latinisoidaan samalla tavalla sekä Hepburn-, Kunrei-shiki että Nihon-shiki-järjestelmissä, « ku », ja niiden soinnilliset vastineet « gu ».

## Kirjoitus

Hiragana く kirjoitetaan vain yhdellä vedolla:
# Veto, joka alkaa diagonaalina ylhäältä alas ja oikealta vasemmalle ja kääntyy puolivälissä takaisin oikealle. 

Katakana ク kirjoitetaan kahdella vedolla:
# Diagonaalinen lyhyt veto ylhäältä alas ja oikealta vasemmalle.
# Ensimmäisen vedon yläosasta alkava vaakaveto, joka kääntyy alas vasemmalle.

## Tietotekniikassa
* Unicode-merkinnät:
** く: U+304F
** ク: U+30AF
** ぐ: U+3050
** グ: U+30B0

## Lähteet
* 
* 
* 
*
Ta (kana)

**た** hiraganalla tai **タ** katakanalla ovat kaksi japanin kielen kirjoittamiseen käytettyä kana-merkkiä, jotka edustavat samaa tavua. Ne lausutaan , ja ne ovat kana-aakkostojen 16. sijalla so- ja chi-tavujen välissä.

## Alkuperä
Hiragana た on johdettu man'yōgana-merkistön kautta kanjista 太 ja katakana タ kanjista 多.

## Tarkkeet
Merkkeihin voidaan lisätä dakuten, jolloin muodostuvat tavut だ ja ダ, jotka lausutaan .

## Latinisaatio
Kanat latinisoidaan samalla tavalla sekä Hepburn-, Kunrei-shiki että Nihon-shiki-järjestelmissä, « ta », ja niiden soinnilliset vastineet « da ».

## Kirjoitus

Hiragana た kirjoitetaan neljällä vedolla:
# Lyhyt vaakaveto vasemmalta oikealle.
# Hieman alhaalla vasemmalle vino pystyveto, joka lävistää ensimmäisen vedon.
# Vaakaveto edellisten oikealle puolelle.
# Vaakaveto kolmannen vedon alle.

Katakana タ kirjoitetaan kolmella vedolla:
# Lyhyt diagonaalinen veto oikealta vasemmalle.
# Vaakaveto oikealle edellisen vedon yläosasta, käännös ja diagonaalinen veto alas vasemmalle.
# Lyhyt diagonaalinen veto edellisten vetojen väliin.

Kaksi ensimmäistä vetoa vastaavat merkkiä ク.

## Tietotekniikassa
* Unicode-merkinnät:
** た: U+305F
** タ: U+30BF
** だ: U+3060
** ダ: U+30C0

## Lähteet
* 
* 
* 
*
Ke (kana)

**け** hiraganalla tai **ケ** katakanalla ovat kaksi japanin kielen kirjoittamiseen käytettyä kana-merkkiä, jotka edustavat samaa tavua. Ne lausutaan , ja ne ovat kana-aakkostojen yhdeksännellä sijalla ku- ja ko-tavujen välissä.

## Alkuperä
Hiragana け on johdettu man'yōgana-merkistön kautta kanjista 計 ja katakana ケ kanjista 介.

## Tarkkeet
Merkkeihin voidaan lisätä dakuten, jolloin muodostuvat tavut げ ja ゲ, jotka lausutaan .

## Latinisaatio
Kanat latinisoidaan samalla tavalla sekä Hepburn-, Kunrei-shiki että Nihon-shiki-järjestelmissä, « ke », ja niiden soinnilliset vastineet « ge ».

## Kirjoitus

Hiragana け kirjoitetaan kolmella vedolla:
# Pystyveto vasemmalle.
# Lyhyt vaakaveto ensimmäisen vedon oikealle puolelle.
# Vaakavedon lävistävä, hieman vasemmalle alhaalla kaartuva pystyveto.

Katakana ケ kirjoitetaan kolmella vedolla:
# Diagonaalinen veto oikealta vasemmalle.
# Vaakaveto, joka alkaa ensimmäisen vedon keskikohdasta, vasemmalta oikealle.
# Toisen vedon keskikohdasta alkava diagonaalinen veto, oikealta vasemmalle.

## Tietotekniikassa
* Unicode-merkinnät:
** け: U+3051
** ケ: U+30B1
** げ: U+3052
** ゲ: U+30B2

## Lähteet
* 
* 
* 
*
Idja

**Idja**, suomeksi *Yö*, on Shaman-yhtyeen esikoisalbumi vuodelta 1999. Levyllä kuullaan myös saamelaista joikulaulua. Albumin tuotti Roope Latvala.

## Kappaleet
#
#
#
#
#
#
#
#
#
#
#
#

## Kokoonpano
* Jonne Järvelä - laulu, kitarat, lyömäsoittimet
* Tero Piirainen - kitarat, kosketinsoittimet, taustalaulu
* Juke Eräkangas - rummut, kosketinsoittimet, taustalaulu
* Ilkka Kilpeläinen - basso, taustalaulu

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* 
*
Pektoliitti

**Pektoliitti** on pyroksenoidiryhmään kuuluva silikaattimineraali. Sen kemiallinen kaava on NaCa2Si3O8(OH), ja se on väriltään valkoisesta harmaaseen. Se on kidejärjestelmältään trikliininen, jota esiintyy tyypillisesti säteittäisissä ja säkeisissä kidemassoissa. Pektoliitin kovuus on Mohsin asteikolla 4,5–5 ja sen ominaispaino on 2,7–2,9. Pektoliitin jalokivimuunnos, larimar, on väriltään vaaleansinisestä taivaansiniseen.

Havainto pektoliitista kirjattiin ensimmäisen kerran vuonna 1828 Mt. Baldolla, Italiassa. Pektoliittia esiintyy lukuisissa basalttikivissä. 

## Lähteet
* Mindat.org: Pectolite 
* Webmineral.com: Pectolite 
* Mineral.Galleries.com: Pektoliitti
Strindbergin taidesalonki

**Strindbergin taidesalonki** oli Helsingissä vuosina 1898–1992 toiminut taidesalonki ja taidegalleria, jonka perusti ruotsalaissyntyinen Sven Strindberg. 

## Taidesalonki ja -galleria
Salongin taustalla oli Strindbergin 1898 perustama Ab Sven Strindberg Oy, joka valmisti kehyslistoja ja kehyksiä. 1900-luvun alkuvuosina se alkoi tuoda maahan taidejäljennöksiä. Strindbergin taidesalonki on Suomen ensimmäisiä gallerioita. Vuonna 1919 se oli alallaan Suomen suurin.

Taidesalongin toiminta aloitettiin 1913, ja 1914 siellä oli esillä saksalaisten ekspressionististen Der Blaue Reiter- ja Die Brücke -ryhmien taidetta. Vuonna 1916 salongissa oli laaja Wassily Kandinskyn teosten näyttely. Sven Strindberg palasi Tukholmaan ja myi pääosan yrityksestään Arvid Lydeckenille. Liike laajeni niin että sillä oli salonki ja lisäksi kolme myymälää eri puolilla kaupunkia. Salonki toimi useissa paikoissa ennen kuin se vihdoin päätyi Pohjoisesplanadille, jossa se toimi loppuun asti. 1920–1930-luvulla salongissa oli taattujen vanhojen realistien ohella nuoria modernisteja, mutta myös keskipolven taiteilijoiden teoksia.

Liikkeissä oli kehysten ja taiteilijatarvikkeiden ohella myynnissä taideteollisuustuotteita, joissa yritys oli yhteistoiminnassa Kupittaan Saven ja Riihimäen Lasin kanssa. Lisäksi myynnissä oli muun muassa mitaleita, pienoisveistoksia ja jossakin vaiheessa jopa leluja. Hyvin menivät kaupaksi Albin Kaasisen ja Albin Ikosen puuveistokset.

Lydecken johti salonkia kuolemaansa 1961 asti, ja hänen työtään jatkoi hänen vaimonsa Maj-Lis Lydecken. Vuodesta 1940 yrityksellä oli enää ainoastaan Pohjoisesplanadin tilat. Pauli Murtomäki aloitti Strindbergillä 1961. Maj-Lis Lydecken (Stenbom) myi 1970 yrityksen taidekauppias Jaakko Viljakaiselle, joka luopui siitä 1975, ja pian myös Murtomäki siirtyi muualle. Salongin omisti 1980-luvulla Naim Sadik (1938–2015), ja johtajana toimi Matti Honkala (1981–1985). Tänä aikana salongilla oli lyhyt kukoistuskausi ja salongin nimi muuttui Galleria Strindbergiksi. Kun Honkala luopui galleriasta, sen toiminta hiipui ja päättyi kokonaan 1992, kun Kansallis-Osake-Pankki otti tilat ja koko muun kiinteistön haltuunsa. Strindbergin nimen osti 1998 Juhani Palmu, joka luovutti haltuunsa joutuneen arkiston 2002 Kuvataiteen keskusarkistoon säilytettäväksi kymmeneksi vuodeksi.

Taidesalongissa elämäntyönsä 1920–1969 tehnyt ja pitkään sen varatoimitusjohtajana työskennellyt Paavo Aalto sai erittäin harvinaisen intendentin arvonimen 1969.

## Tilojen myöhempi käyttö
Taidesalongin entisissä tiloissa Galleria Esplanadissa ovat toimineet *[[Café Strindberg]]* ja Marimekon myymälä.

## Lähteet

## Kirjallisuutta
*Salon Strindberg – Helsinkiläisen taidegallerian vaiheita, toim. Erkki Anttonen, Valtion taidemuseo, kuvataiteen keskusarkisto, 2004; Kuvataiteen keskusarkiston julkaisusarja 10.

## Aiheesta muualla
*
* Helmi Krohn : Strindbergin taidesalonki, Helsingin Sanomat, 27.05.1928, nro 143, s. 34, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
Shamániac

**Shamániac** on Shaman yhtyeen toinen albumi. Se julkaistiin vuonna 2002. Tämän levyn jälkeen yhtye alkoi esiintyä nimellä Korpiklaani.

## Kappaleet
#
#
#
#
#
#
#

## Kokoonpano

* Jonne Järvelä – laulu, joiku, kitarat, shamaanirumpu
* Samu Ruotsalainen – rummut, muu basso
* Hosse Latvala – lyömäsoittimet
* Veera Muhli – kosketinsoitin
* Toni Nãykki – kitara
* Henri "Trollhorn" Sorvali (Henri Trollhorn Urpon poika Sorvali) – kosketinsoitin
* Janne G'thau – basso

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* 
*
Ko (kana)

**こ** hiraganalla tai **コ** katakanalla ovat kaksi japanin kielen kirjoittamiseen käytettyä kana-merkkiä, jotka edustavat samaa tavua. Ne lausutaan , ja ne ovat kana-aakkostojen 10. sijalla ke- ja sa-tavujen välissä.

## Alkuperä
Hiragana こ ja katakana コ on johdettu man'yōgana-merkistön kautta kanjista 己.

## Tarkkeet
Merkkeihin voidaan lisätä dakuten, jolloin muodostuvat tavut ご ja ゴ, jotka lausutaan .

## Latinisaatio
Kanat latinisoidaan samalla tavalla sekä Hepburn-, Kunrei-shiki että Nihon-shiki-järjestelmissä, « ko », ja niiden soinnilliset vastineet « go ».

## Kirjoitus

Hiragana こ kirjoitetaan kahdella vedolla:
# Vaakaveto vasemmalta oikealle, lopetus koukkuun.
# Edellisen vedon alle hieman diagonaalisesti alkava vaakaveto vasemmalta oikealle.

Katakana コ kirjoitetaan kahdella vedolla:
# Vaakaveto vasemmalta oikealle, käännös ja pystyveto alas.
# Vaakaveto vasemmalta oikealle, päätös edellisen vedon loppuun.

## Tietotekniikassa
* Unicode-merkinnät:
** こ: U+3053
** コ: U+30B3
** ご: U+3054
** ゴ: U+30B4

## Lähteet
* 
* 
* 
*
John Alvbåge

**John Alvbåge** (s. 10. elokuuta 1982 Göteborg, Ruotsi) on ruotsalainen jalkapallomaalivahti. 

Alvbåge kuului Ruotsin vuoden 2006 MM-kisajoukkueeseen.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Alvbåge Viborg FF:n sivuilla
Se (kana)

**せ** hiraganalla tai **セ** katakanalla ovat kaksi japanin kielen kirjoittamiseen käytettyä kana-merkkiä, jotka edustavat samaa tavua. Ne lausutaan , ja ne ovat kana-aakkostojen 14. sijalla su- ja so-tavujen välissä.

## Alkuperä
Hiragana せ ja katakana セ on johdettu man'yōgana-merkistön kautta kanjista 世.

## Tarkkeet
Merkkeihin voidaan lisätä dakuten, jolloin muodostuvat tavut ぜ ja ゼ, jotka lausutaan .

## Latinisaatio
Kanat latinisoidaan samalla tavalla sekä Hepburn-, Kunrei-shiki että Nihon-shiki-järjestelmissä, « se », ja niiden soinnilliset vastineet « ze ».

## Kirjoitus

Hiragana せ kirjoitetaan kolmella vedolla:
# Vaakaveto vasemmalta oikealle.
# Pystyveto, joka lävistää ensimmäisen vedon sen oikeassa osassa ja päättyy koukkuun vasemmalle.
# Pystyveto, joka lävistää ensimmäisen vedon sen vasemmassa osassa ja kääntyy alhaalla vaakavedoksi oikealle.

Katakana セ kirjoitetaan kahdella vedolla:
# Vaakaveto vasemmalta oikealle, päätös koukkuun alas vasemmalle.
# Pystyveto, joka lävistää ensimmäisen vedon sen vasemmassa osassa ja kääntyy alhaalla vaakavedoksi oikealle.

## Tietotekniikassa
* Unicode-merkinnät:
** せ: U+305B
** セ: U+30BB
** ぜ: U+305C
** ゼ: U+30BC

## Lähteet
* 
* 
* 
*
U (kana)

**う** hiraganalla tai **ウ** katakanalla ovat kaksi japanin kielen kirjoittamiseen käytettyä kana-merkkiä, jotka edustavat samaa tavua. Ne lausutaan , ja ne ovat kana-aakkostojen kolmannella sijalla i- ja e-tavujen välissä.

## Alkuperä
Hiragana う ja katakana ウ on johdettu man'yōgana-merkistön kautta kanjista 宇. 

## Latinisaatio
Kanat latinisoidaan samalla tavalla sekä Hepburn-, Kunrei-shiki että Nihon-shiki-järjestelmissä: « u ».

## Kirjoitus

Hiragana う kirjoitetaan kahdella vedolla:
# Pieni koukkumainen veto merkin yläosaan.
# Pitkä kaareva veto, joka alkaa vasemmalta, nousee kevyesti ja kaartuu sitten alas vasemmalle.

Katakana ウ kirjoitetaan kolmella vedolla :
# Lyhyt pystysuora veto merkin yläreunaan ylhäältä alas.
# Samantyypinen veto hieman alemmas ja vasemmalle.
# Pitkä, kulman tekevä veto, joka alkaa vasemmalla olevasta pystysuorasta vedosta vaakasuorana, koskettaa ensimmäistä vetoa ja vaihtaa suuntaansa diagonaaliseksi laskeutuen alas vasemmalle.

## Tietotekniikassa
* Unicode-merkinnät:
** う (suuri merkki): U+3046
** ウ (suuri merkki): U+30A6
** ぅ (pieni merkki): U+3045
** ゥ (pieni merkki): U+30A5

## Lähteet
* 
* 
* 
*
Frankie Knuckles

**Frank Warren ”Frankie” Knuckles** nuorempi (18. tammikuuta 1955 Bronx, New York, Yhdysvallat – 31. maaliskuuta 2014) oli yhdysvaltalainen DJ ja musiikkituottaja. Monet pitävät häntä housemusiikin isänä. Hän toimi Chicagon tunnetun Warehouse-klubin DJ:nä vuosina 1977–1982, ja termin *house* sanotaan juontuvan sieltä. Myöhemmin Knuckles perusti Powerplant-klubin, jonka lisäksi hän on soittanut paljon muun muassa New Yorkin Sound Factory -klubilla ja Ibizan Pacha-klubilla. Tuottajana hän on tehnyt huomattavaa yhteistyötä erityisesti David Moralesin ja Satoshi Tomiien kanssa Def Mix -ryhmän merkeissä. Vuonna 1998 hän sai Grammy-palkinnon uudelleenmiksaustyöstään. Chicagon kaupunki on nimennyt elokuun 25. päivän Frankie Knucklesin päiväksi ja nimennyt yhden kaduistaan hänen mukaansa. 

31. maaliskuuta 2014 Knucklesin kerrottiin kuolleen II-tyypin diabeteksen aiheuttamaan komplikaatioon.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Viralliset sivut 
* Frankie Knuckles Discogs-sivustolla 
* Def Mix Productions  
* Frankie Knucklesin muistokirjoitus Helsingin Sanomissa
E (kana)

**え** hiraganalla tai **エ** katakanalla ovat kaksi japanin kielen kirjoittamiseen käytettyä kana-merkkiä, jotka edustavat samaa tavua. Ne lausutaan , ja ne ovat kana-aakkostojen neljännellä sijalla u- ja o-tavujen välissä.

## Alkuperä
Hiragana え on johdettu man'yōgana-merkistön kautta kanjista 衣 ja katakana エ kanjista 江.

## Latinisaatio
Kanat latinisoidaan samalla tavalla sekä Hepburn-, Kunrei-shiki- että Nihon-shiki-järjestelmissä: « e ».

## Kirjoitus

Hiragana え kirjoitetaan kahdella vedolla:
# Pieni diagonaalinen veto merkin yläreunaan alas ja oikealle päin.
# Veto, joka alkaa vaakasuorasta viivasta, jatkuu diagonaalisella viivalla ylhäältä alas ja joka tekee sen jälkeen aaltomaisen muodon oikealle.

Katakana エ kirjoitetaan kolmella vedolla:
# Merkin yläreunaan vaakasuora veto vasemmalta oikealle.
# Pystysuora veto, joka alkaa edellisen keskeltä.
# Alhaalle samantyyppinen vaakaveto kuin ylhäälle, yleensä hieman pidempänä kuin ensimmäinen veto.

## Tietotekniikassa
* Unicode-merkinnät:
** え (suuri merkki): U+3048
** エ (suuri merkki): U+30A8
** ぇ (pieni merkki): U+3047
** ェ (pieni merkki): U+30A7

## Lähteet
* 
* 
* 
*
O (kana)

**お** hiraganalla tai **オ** katakanalla ovat kaksi japanin kielen kirjoittamiseen käytettyä kana-merkkiä, jotka edustavat samaa tavua. Ne lausutaan , ja ne ovat kana-aakkostojen viidennellä sijalla e- ja ka-tavujen välissä.

## Alkuperä
Hiragana お ja katakana オ on johdettu man'yōgana-merkistön kautta kanjista 於.

## Latinisaatio
Kanat latinisoidaan samalla tavalla sekä Hepburn-, Kunrei-shiki- että Nihon-shiki-järjestelmissä: « o ».

## Kirjoitus

Hiragana お kirjoitetaan kolmella vedolla:
# Vaakaveto vasemmalta oikealle.
# Pitkä pystysuorana alkava ensimmäisen vedon lävistävä veto, joka kääntyy alhaalla vasemmalle ja tekee pitkän kaaren yläkautta oikealle alas.
# Pieni diagonaalinen veto merkin oikeaan yläreunaan.

Katakana オ kirjoitetaan kolmella vedolla:
# Vaakaveto vasemmalta oikealle.
# Ensimmäisen vedon lävistävä pystysuora veto, joka päättyy pieneen koukkuun vasemmalle.
# Diagonaalinen veto ylhäältä alas ja oikealta vasemmalle edellisten vetojen yhtymäkohdasta.

## Tietotekniikassa
* Unicode-merkinnät:
** お (suuri merkki): U+304A
** オ (suuri merkki): U+30AA
** ぉ (pieni merkki): U+3049
** ォ (pieni merkki): U+30A9

## Lähteet
* 
* 
* 
*