Holdridgen elämänvyöhykeluokitus

**Holdridgen elämänvyöhykeluokitus** on kasvillisuus- ja ilmastoalueiden
jaottelu lämpötilan ja kosteuden mukaan. Kosteuden määrittelyssä otetaan huomioon vuotuinen biolämpötila ja haihdunta. Biolämpötila on nollan ylittävien tuntien lämpötilojen summa jaettuna tuntien määrällä. Kosteus kuvataan vuotuisen potentiaalisen kokonaishaihdunnan (PET) ja sadannan suhteena. Haihdunta riippuu lämpötilasta. Holdridgen malli antaa oikeita kasvillisuusarvioita lämpötilan ja kosteuden pohjalta esimerkiksi tropiikissa, mutta huonompia napojen lähellä ja valtamerillä. Luokitus on nimetty yhdysvaltalaisen kasvi- ja ilmastotieteilijä Leslie Holdridgen mukaan.

## Määrittely

Holdridgen järjestelmässä oletetaan kasvillisuuden määräytyvän lämpötilan ja kosteuden mukaan säännönmukaisesti.

Määrittelyssä otetaan huomioon

*Biolämpötilan logaritmi, (biolämpötila on kasvukauden lämpösumma jaettuna kasvukauden pituudella)
*Vuotuisen sademäärän logaritmi
*Vuotuisen keskimääräisen potentiaalisen kokonaishaihdunnan suhde vuotuiseen keskisadantaan

Haihduntaan vaikuttavat lämpötila, tuuli ja kosteus.

Holdridgen järjestelmässä oletetaan etteivät kasvit kasva alle 0 asteessa.
Jos biolämpötila on alle 0&nbsp;°C, alueella on jäätä, ellei se ole liian kuiva jään muodostumiseen, Vuoden biolämpötila saadaan laskemalla kaikki vuoden nollan ylittävät tuntilämpötilat yhteen ja jakamalla tuntien määrällä. Esimerkiksi alpiinisella tai subpolaarisella vyöhykkeellä lämpötila on 1,5–3&nbsp;°C, eli kasvit kasvavat, mutta kasvu on ainakin kohtalaisen kituliasta, koska biolämpötila on niin alhainen.
Koska yli 30&nbsp;°C vuosikeskilämpötila on liian kuuma kasveille, sen ylittävät lämpötilat sivuutetaan.
Biolämpötila eli voi kulkea joko leveysasteen mukaan tai vuoristossa korkeuden mukaan.

Arvio biolämpötilalle ulkotropiikissa:

TkeskiC-0,3*leveysaste-(TkeskiC-24)^2

Holdridgen luokittelu on melko yksinkertainen, ja pohjautuu vähäiseen kokemusperäisen tietoon. silloin se on melkoisen helppo käyttää. Järjestelmää käytetään trooppisessa Amerikassa. Monesti järjestelmä esitetään kaksiulotteisena kolmiona. Kolmiulotteisena pyramidina järjestelmä tuo esille vuorten kasvillisuusvyöhykkeiden alenemisen napoja kohti mentäessä ja lämpötilan laskun kiivettäessä vuoren rinnettä ylös.

Alkujaan Holdridge teki järjestelmän trooppisia ja subtrooppisia alueilta varten.
Luokittelu toimii hyvin Välimeren maissa, trooppisella vyöhykkeellä ja boreaalisella vyöhykkeellä, mutta huonommin valtamerillä, kylmällä vyöhykkeellä ja hyvin kosteilla alueilla.

## Lämpötilajako
Vyöhykkeen nimi leveysasteen mukaan, vuorella korkeuden mukaan

## Kosteusjako

## Korkeus vuorella ja lämpötila

Ilma kylmenee ylös mennessä noin 10 astetta kilometriä kohti.

Tropiikissa, kun vuoden keskilämpötila on yli 24&nbsp;°C merenpinnan tasalla

*Trooppinen tasanko (trooppinen) >24&nbsp;°C, 500–1500 m aavikko, pensaikko, piikkimetsä, erittäin kuiva metsä, kuiva metsä, metsä, kostea metsä, sademetsä
*Premontaaninen (subtrooppinen) 24–18&nbsp;°C, 1500 m, tämän ja alamontaanin rajalla kuuraraja
*Alamontaaninen, (lämmin lauhkea) 18–12&nbsp;°C, 1500–2500 m
*Ylämontaaninen (lauhkea) 12–6&nbsp;°C, kuurarajan yllä?
*Subalpiininen (boreaalinen) 6–3&nbsp;°C, aavikko, pensaikko, metsä, sademetsä
*Alpiininen (arktinen) 1,5–3&nbsp;°C, tundra

Mutta subtropiikissa 24–18&nbsp;°C merenpinnan tasalla

*Alamontaani, 1. kerros sadem 500-1500 lämpötila 16-12
*Montaani 1500-2500 12-6

## Luokat

## Katso myös

*Ilmasto
*Ilmastoluokitus
*Köppenin ilmastoluokitus
*Kasvillisuusvyöhyke
*Biomi
*Haihtuminen
*Kuivuusraja
*Kasvukausi

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*The Holdridge life zones of the conterminous United States in relation to ecosystem mapping
*Holdridge's Life Zones , Radford University, Geology class notes.