open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Ksii Boötis

**Ksii Boötis** (ξ Boötis/ξ Boo) on kaksoistähti 22,1 valovuoden päässä Maasta. Siinä on keltainen ja oranssi pääsarjan tähti. ξ Boötis A on BY Draconis -muuttuja, jonka näennäinen kirkkaus vaihtelee 4,52 - +4,67 jaksolla hieman yli 10 päivää. Tähden kromosfääri on hyvin aktiivinen. Tähdellä on ehkä Kuiperin vyöhykettä vastaava pölykiekko.

ξ Boötis B:llä arvellaan olevan nopeusmuutosten taustalla 9 Jupiterin massainen kaasujättiläisplaneetta, mutta varmaa tämä ei ole. Kaksoistähden radan isoakselin puolikas 4,904 kaarisekuntia eli 33,6 AU. Soikeus on 0,502. Tähtien väli vaihtelee silloin 16,5–50,7 AU.

Kiertoaika 151,5 vuotta.

* 
* 

## Lähteet
Garba

**Garba** on gujaratilainen naisten kansantanssi. Värikylläisiin asuihin sonnustautuneet tanssijat tanssivat perinteisesti tätä uskonnollista hedelmällisyystanssia musiikin ja laulujen säestyksellä 9-päiväisen Navaratri-juhlan aikaan lokakuussa. Tanssi aloitetaan Pujalla (rukouksella) ja aartilla. Tanssimuodostelmana on ympyrä, jonka keskelle asetetaan hindujumalatar Ambaa kuvaava patsas tai öljylamppu, jossa on tuli. Lamppu symboloi kohdun sisäistä elämää. Tanssimuodostelmana on ympyrä ja naiset kannattelevat päänsä päällä tanssiessaan myös pieniä ruukkuja joissa on öljylamppu. Tanssin nopeatempoinen rytmi muodostuu naisten sormien napsuttelusta ja taputuksista. Aika ajoin myös miehet tanssivat laulaen ja taputtaen tätä tanssia, jolloin sitä kutsutaan nimellä **Garbi**. Perinteisesti Garbaa tanssitaan vain öisin ja erityisenä rituaalinaan, mutta uudemmassa versiossaan sitä voidaan tanssia yhteisöllisenä tanssina pelkästä tanssimisen ilosta ja koska tahansa. Nykyään garba on myös kilpailulaji.

## Lähteet
Linköping HC

**Linköpings HC** on Linköpingistä kotoisin oleva ruotsalainen jääkiekkojoukkue, joka pelaa maan ylimmällä sarjatasolla SHL:ssä. Seura on perustettu vuonna 1976. Linköpings HC on selviytynyt kaksi kertaa finaalisarjaan, kausilla 2006–2007 ja 2007–2008, häviten kuitenkin molemmilla kerroilla. Joukkueessa ovat pelanneet suomalaisista muun muassa Fredrik Norrena, Mikko Luoma, Mikko Peltola, Ville Vahalahti, Pekka Saravo, Teemu Aalto, Mika Noronen, Jaakko Rissanen ja Christian Heljanko. 

## Maineikkaita pelaajia
### Jäädytetyt numerot
* **7** Magnus Johansson
* **10** Mats Andersson †
* **15** Stefan Jacobsson
* **16** Michael Helber
* **33** Fredrik Emvall

### Kapteenit vuodesta 1995

* Michael Helber 1995–2001
* Stefan Gustavsson 2001–2002
* Thomas Johansson 2002–2004
* Magnus Johansson 2004–2007

* Fredrik Emvall 2007–2008
* Joakim Eriksson 2008–2009
* Magnus Johansson 2009–2015
* Niklas Persson 2015–2018

## Päävalmentajat

* Peder Rehnström 1976–1977
* Kenneth Candevi 1977–1978
* Svante Larsson 1978–1980
* Peder Rehnström 1980–1981
* Hans Lorentzon 1981–1982
* Peder Rehnström 1982–1983
* Hans Jöhnk 1983–1984
* Göran Lindqvist 1984–1986
* Owe Holmberg 1986–1989
* Roland Bond 1989–1990

* Hans Hansson 1990–1991
* Jim Brithén 1991–1993
* Urban Lang 1993–1994
* Jim Brithén 1994–1996
* Tommy Boustedt 1996–1997
* Ulf Weinstock 1997–1999
* Stefan Lunner 1999–2000
* Torgny Bendelin 2000–2002
* Mats Weiderstål 2002
* Torgny Bendelin 2002–2003

* Roger Melin 2003–2006
* Gunnar Persson 2006–2007
* Janne Karlsson 2007–2008
* Slavomír Lener 2008–2010
* Hans Särkijärvi 2010–2012
* Harald Lückner 2012
* Roger Melin 2012–2015
* Dan Tangnes 2015–2018
* Tommy Jonsson 2018–

### Joukkue kaudella 2025–2026

### Valmennus & Joukkueenjohto
* **Päävalmentaja:** Mikael Håkanson 
* **Apuvalmentaja:** Magnus Johansson 
* **Apuvalmentaja:** Mattias Zackrisson 
* **Maalivahti- & Videovalmentaja:** Karl Malmquist 
* **Fysiikkavalmentaja:** Sebastian Karlsson 
* **Taitovalmentaja:** Patrik Almström 
* **Huoltopäällikkö:** Peter Casparsson 
* **Huoltopäällikkö:** Ulf Söderström 
* **Urheilutoimenjohtaja:** Jonas Junland 
* **Urheilutoimenjohtaja:** Broc Little 
* **Apulaistoimitusjohtaja:** Tony Mårtensson 

*Lähde: EliteProspects*

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Seuran kotisivut
82 Eridani

**82 Eridani** (82. G. Eridani, e Eridani) on keltainen pääsarjan tähti 19,8 valovuoden päässä. Se kuuluu vanhaan metalliköyhään tähtipopulaatio II:een ja liikkuu avaruudessa nopeasti, eikä kulje Linnunradan kiekon tähtien mukana. Tähti muistuttaa jonkin verran Aurinkoa, mutta on sitä himmeämpi. Toisaalta se on spektriluokkaansa nähden epätavallisen kirkas.

## Aiheesta muualla
*82 Eridani Sol Companyn sivuilla
Sirkkaäyriäiset

**Sirkkaäyriäiset** tai *mantisravut* (Stomatopoda) on kuoriäyriäisiin kuuluva eläinlahko. Sirkkaäyriäisiä tunnetaan noin 400 lajia, joista suurin osa elää trooppisilla merialueilla. Ne voivat elää koralliriutan koloissa tai merenpohjalla, jopa 1&nbsp;500 metrin syvyydessä.

Suurimmat sirkkaäyriäiset ovat noin 30 senttimetriä pitkiä ja ne voivat elää enintään 30 vuoden ikäisiksi.

Nimensä sirkkaäyriäiset ovat saaneet rukoilijasirkkaa muistuttavista pään ja eturaajojen muodosta. Ne käyttävät voimakkaita eturaajojaan saalistamiseen. Saalistustekniikan perusteella ne voidaan jakaa kahteen ryhmään: keihästäjiin ja murskaajiin. Keihästäjät iskevät kapean, kovan eturaajansa saaliin läpi. Murskaajat täräyttävät kovan iskun ojentamalla etujalkansa hämmästyttävällä nopeudella. Vahvimmat murskaajat voivat rikkoa normaalin akvaariolasin.

Sirkkaäyriäiset on kuoriäyriäisten **Hoplocarida**-alaluokan ainoa nykyisin elävä lahko.

Sirkkaäyriäisillä on eläinkunnan kehittyneimmät silmät. Sirkkaäyriäisten silmät ovat sarvien päässä, joka mahdollistaa kummankin silmän liikuttelun erikseen. Kumpikin silmä jakautuu kolmeen osaan, joista jokaisessa on pupillin tapainen rakenne. Tämän ansiosta sirkkaäyriäiset pystyvät arvioimaan esineiden etäisyyden vain yhdellä silmällä eli lahkon edustajilla on syvyysnäkö kummassakin silmässä erikseen. Siinä missä ihmisillä ja useimmilla nisäkkäillä on kolmelle eri päävärille herkkiä tappisoluja, eräillä sirkkaäyriäislajeilla on jopa kahdelletoista eri aallonpituudelle herkkiä tappisoluja mukaan lukien ultraviolettisäteilyn. Lisäksi sirkkaäyriäiset pystyvät erottamaan kolmen eri tyypin polarisoitunutta valoa.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Mantis shrimps, ... wetwebmedia.com
*The lurker's guide to mantis shrimp
Lasiruusut

**Lasiruusut** (*Aiptasia*) ovat pieniä läpikuultavan ruskeankellertäviä merivuokkoja, joita elää maailman trooppisilla ja subtrooppisilla merialueilla. Riutta-akvaariossa niistä voi tulla ongelma, sillä hyvissä oloissa ne leviävät villisti, ja polttavat lonkeroillaan etenkin selkärangattomia 

Lasiruusuja on kuusitoista eri lajia.

* *[[Aiptasia californica]]*
* *[[Aiptasia carnea]]*
* *[[Aiptasia diaphana]]*
* *[[Aiptasia eruptaurantia]]*
* *[[Aiptasia erythrochila]]*
* *[[Aiptasia insignis]]*
* *[[Aiptasia inula]]*
* *[[Aiptasia leiodactyla]]*
* *[[Aiptasia mimosa]]*
* *[[Aiptasia mutabilis]]*
* *[[Aiptasia pallida]]*
* *[[Aiptasia parva]]*
* *[[Aiptasia prima]]*
* *[[Aiptasia pulchella]]*
* *[[Aiptasia saxicola]]*
* *[[Aiptasia tagetes]]*

Ruskehtava väri tulee vuokon elimistössä elävästä symbioottisesta levästä, myös aivan lasinkirkkaita yksilöitä esiintyy. Keskuspyörylä voi kasvaa halkaisijaltaan viisisenttiseksi. Sen reunoilta lähtevät kapeat, pitkät lonkerot.

Akvaariossa lasiruusuista on vaikeaa päästä eroon kitkemällä, sillä niistä yleensä repeää pala, joka on valmis suvuttomaan lisääntymiseen. Eräät ravut, tunnetuimpana *[[Lysmata wurdemanni]]*, ja perhokalat, ennen kaikkea pinsettikala, ovat menestyksekkäimpiä lasiruusujen kurittajia.

## Lähteet
Viljo Vesterinen 1929–1953 Vol. 1

**Viljo Vesterinen 1929–1953 Vol. 1** on  Viljo Vesterisen kokoelma-albumi, joka on koottu vanhoista äänitteistä.
CD on osa Viljo Vesterisen syntymän 100-vuotisjuhlan kunniaksi julkaistua sarjaa.

## Kappaleet
# Säkkijärven polkka
# Klarinettipolkka
# Sippolan polkka
# Chopinata
# Pikkuinen poika
# Dora
# Black and white rag
# Odotus
# Heinäpolkka
# Kaksi kitaraa
# Hääillan sävel
# Vanhoja muistoja
# Ilta Välimerellä
# Talvimyrskyjä
# Saarijärven polkka
# Muistojen valssi 
# Mustalaisvalssi
# Sinisillä laineilla
# Markkinapolkka
# Ilta Aurinkolahdessa
# Sinfoninen marssi
# Sinulle kuuluu lempeni
# Soittajan kaipuu
# Casablancan yö
# Valssi menneiltä ajoilta
107 Piscium

**107 Piscium** on oranssi K1-spektriluokan pääsarjan tähti 24,3 valovuoden päässä Auringosta. Tähdeltä ei ole löydetty vuoteen 2007 mennessä eksoplaneettoja.

## Aiheesta muualla
* SolStation article on 107 Piscium.
* Alcyone emphemeris
Viron vaalipiirit

**Viron vaalipiirit** ovat Viron yksikamarisen parlamentin, eli Riigikogun, vaaleja varten muodostettu vaalipiirijako. Virossa on 12 vaalipiiriä, joista valitaan Riigikoguun yhteensä 101 edustajaa.

Käytetty vaalipiirijako vuoden 2019 vaaleissa. Pääkaupunki Tallinna on jaettu kolmeen erilliseen vaalipiiriin.

## Lähteet
Mike Gravel

**Maurice Robert ”Mike” Gravel** (13. toukokuuta 1930 Springfield, Massachusetts – 26. kesäkuuta 2021 Seaside, Kalifornia) oli yhdysvaltalainen poliitikko. Hän kuului demokraattiseen puolueeseen ja istui Yhdysvaltain senaatissa Alaskan edustajana vuosina 1969–1981. 

Gravel syntyi kanadanranskalaiseen maahanmuuttajaperheeseen. Hän liittyi Yhdysvaltain maavoimiin vuonna 1951 ja opiskeli taloustiedettä Columbian yliopistossa. 

Gravelin nimi tuli tunnetuksi Vietnamin sodan yhteydessä, ja hänellä oli merkittävä osa ”Pentagon-paperien” julkaisussa sodan jälkeen. 

Gravel tavoitteli demokraattien esivaalissa ehdokkuutta Yhdysvaltain presidentinvaaleihin 2008. Hän oli ehdokkaana myös vuoden 2020 presidentinvaalien demokraattien esivaalissa, mutta perui ehdokkuuden ja siirtyi kannattamaan Bernie Sandersia.

Gravel kuoli myeloomaan 91-vuotiaana kotonaan kesäkuussa 2021.

## Lähteet
Noel Flores

**Noel Flores** (5. toukokuuta 1935 Goa – 19. toukokuuta 2012 Wien) oli intialaissyntyinen, Itävallassa työskennellyt pianisti ja pianonsoiton opettaja.

Monipuolisesti lahjakas Flores aloitti klassisen pianonsoiton opinnot sangen myöhään ja omistautui eurooppalaiselle pianismille lopullisesti vasta 19-vuotiaana. Saamansa stipendin ansiosta hän meni opiskelemaan Madridiin Julia Parodin johdolla. Myöhemmin hän sai stipendiin Wieniin Hochschule für Musik und Darstellende Kunst -oppilaitokseen. Hänen opettajiaan olivat Hans Graf ja Dieter Weber, joka kutsui hänet assistentikseen. Jo tässä vaiheessa Flores ohjasi useita tunnettuja suomalaispianisteja. Dieter Weberin luokalla opiskelivat 1970-luvulla mm. Marita Viitasalo-Pohjola, Matti Raekallio, Erik T. Tawaststjerna ja Risto Lauriala.

Saatuaan konserteistaan kiittäviä arvosteluja ja useita kansainvälisiä palkintoja ja ansioiduttuaan erityisesti opettajana Flores sai vuonna 1979 kutsun professoriksi aiempaan omaan oppilaitokseensa, joka nykyisin on Universität für Musik und darstellende Kunst.

Joitain hänen oppilaistaan on palkittu kansainvälisissä pianokilpailuissa. Lisäksi useista tuli merkittäviä opettajia, levyttäviä ja esiintyviä taiteilijoita. Suomalaisista nuoremman polven pianisteista mm. Katariina Liimatainen, Jaana Kärkkäinen ja Terhi Dostal ovat käyneet saamassa oppia Floresilta. Myös musiikkitieteilijä Tomi Mäkelä oli Floresin oppilas.

Hän piti säännöllisesti mestariluokkia Euroopassa, Japanissa ja Koreassa ja toimi useiden kansainvälisten kilpailujen tuomaristossa. Vuonna 1997 hänelle myönnettiin merkittävä ansiomerkki hänen palveluksistaan Itävallalle.

## Lähteet
Nokkoset

**Nokkoset** eli **aitonokkoset** (*Urtica*) on nokkoskasveihin kuuluva, noin 30–45 lajia käsittävä kasvisuku.
Suvun edustajia esiintyy kaikilla mantereilla Etelämannerta lukuun ottamatta. Useimmat nokkoset ovat yksi- tai monivuotisia, ruohovartisia kasveja, mutta sukuun kuuluu myös muutamia pensaita.

Nokkosille tyypillinen piirre ovat poltinkarvat, joiden myrkky sisältää tavallisesti muurahaishappoa, serotoniinia ja histamiinia. Tämä ei välttämättä ole yleispätevä koostumus, sillä ainakin *[[Urtica thunbergiana]]* -lajin myrkyssä on eniten oksaali- ja viinihappoa. Poltinkarvat toimivat siten, että kosketuksesta karvan kärki murtuu ja syntyvä veitsenterävä kärki tunkeutuu ihoon samalla kun karvan sisällä oleva myrkky ruiskuaa haavaan. Seurauksena on tavallisesti vain jonkin aikaa kutiava ja kirvelevä jälki. Uusiseelantilaisen *[[Urtica ferox]]* -lajin (*ongaonga*) tiedetään kuitenkin tappaneen ainakin yhden ihmisen sekä useita koiria ja hevosia.

Suomessa esiintyy seuraavia nokkoslajeja: nokkonen eli isonokkonen eli viholainen (*Urtica dioica*) ja sen alalajit etelännokkonen (*Urtica dioica* subsp. *dioica*) ja pohjannokkonen (*Urtica dioica* subsp. *sondenii*) sekä rautanokkonen eli polttiainen (*Urtica urens*). Koristekasvina viljelty "värinokkonen" eli isokirjopeippi ei sen sijaan kuulu tähän sukuun.

## Lajeja
* *[[isonokkonen|Urtica dioica]]* – isonokkonen eli nokkonen
** ''Urtica dioica'' subsp. ''dioica'' – etelännokkonen
*** ''Urtica dioica'' subsp. ''dioica'' var. ''dioica'' – rikkanokkonen eli kylänokkonen
*** ''Urtica dioica'' subsp. ''dioica'' var. ''holosericea'' – lehtonokkonen
** ''Urtica dioica'' subsp. ''sondenii'' – pohjannokkonen eli lapinnokkonen
* *[[luhtanokkonen|Urtica kioviensis]]* – luhtanokkonen
* *[[lemmonnokkonen|Urtica massaica]]* – lemmonnokkonen
* *[[häntänokkonen|Urtica membranacea]]* – häntänokkonen
* *[[mulperinokkonen|Urtica morifolia]]* – mulperinokkonen
* *[[pallonokkonen|Urtica pilulifera]]* – pallonokkonen
* *[[Urtica platyphylla]]* – jättinokkonen
* *[[madeirannokkonen|Urtica portosanctana]]* – madeirannokkonen
* *[[kanariankesänokkonen|Urtica stachyoides]]* – kanariankesänokkonen
* *[[rautanokkonen|Urtica urens]]* – rautanokkonen

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Suomen Lajitietokeskus: Nokkoset (aitonokkoset) – ''Urtica''
* Savela, M. Nokkoset (''Urtica'')
* Den virtuella floran: ''Urtica'' 
* ITIS: ''Urtica'' 
* United States Department of Agriculture (USDA): ''Urtica'' 
* Flora of China: ''Urtica''
Déjà vu (täsmennyssivu)

**[[Déjà vu]]** eli entiselämys tarkoittaa tuttuuden tunnetta jossakin tilanteessa. Se voi merkitä myös seuraavia:

## Elokuvissa ja televisiossa
* *[[Déjà Vu (elokuva)|Déjà Vu]]*, vuoden 2006 elokuva
* *[[Deja Vu (vuoden 1988 elokuva)|Deja Vu]]*, vuoden 1988 elokuva
* *[[Déjà vu – matka rakkauteen]]*, vuoden 1997 elokuva
* ”Déjà Vu”, *[[Code Lyoko]]* -animaatiosarjan toisen tuotantokauden 20. jakso

## Musiikissa
* *[[Déjà Vu (Blue Systemin albumi)|Déjà Vu]]*, Blue Systemin albumi vuodelta 1991
* *[[Déjà Vu]]*, Crosby, Stills, Nash and Youngin albumi, jolla on myös samanniminen kappale
* ”Deja-Vu”, Iron Maidenin kappale albumilta *[[Somewhere in Time]]*
* ”Déjà Vu”, Beyoncén kappale albumilta *[[B’Day]]*
* ”Déjà vu”, XL5:n kappale albumilta *Jäätä ja tulta*.
* ”DEJA VU”, Dave Rodgersin kappale vuodelta 1999 albumilta Super Eurobeat Presents Euromatch 2

## Muita merkityksiä
* *[[Déjà Vu (videopeli)|Déjà Vu]]*, Mindscapen ja Kemcon julkaisema videopeli
* Déjà Vu, kielikäännösohjelmisto
* DejaVu-fontit, kirjasinperhe
Aljoša

**Aljoša** on venäläinen Aleksei-nimen hellittelymuoto.

* Aljoša Popovitš
* Aljoša Asanović
* Aljoša (Aleksei), Dostojevskin *[[Karamazovin veljekset|Karamazovin veljesten]]* henkilöhahmo
* Aljoša, Tallinnan Pronssisoturin lempinimi
Puukaktukset

**Puukaktukset** (*Pereskia*) on 25 lajia käsittävä kaktuskasveihin kuuluva kasvisuku, joka on peräisin eteläisestä Meksikosta Uruguayhin ja Boliviaan ulottuvalta vyöhykkeeltä. Puukaktukset ovat piikikkäitä pensaita tai köynnöksiä, joilla on suuret lehdet, puutuva varsi sekä näyttävät kukinnot. Pensastavat lajit jäävät tavallisesti noin metrin korkuisiksi, kun köyntelevät lajit voivat saavuttaa jopa 20 metrin pituuden.

Muista kaktuskasveista jyrkästi poikkeavasta ulkonäöstään huolimatta puukaktuksilla on selviä "oikeiden" kaktusten piirteitä: areoleista kasvavat piikit sekä vain kaktuksille ominainen, kuppimainen kukan rakenne. Niiden rungossa on myös mehikasvimaisia piirteitä, mutta lehdet eivät ole meheviä. Ne eivät ole myöskään sopeutuneet erityisen kuiviin olosuhteisiin ja pudottavat lehtensä jo pari viikkoa kestävän kuivuuden seurauksena. Yhdessä rankokaktusten (*Pereskiopsis*) lajien kanssa niiden arvellaan muistuttavan yhä läheisesti sitä kasviryhmää, josta nykyiset kaktukset ovat kehittyneet.

## Tuntomerkit
Puukaktukset ovat lehteviä ja piikkisiä, puumaisia, pensasmaisia tai usein lamoavia kasveja, joiden varret ovat suoria tai polveilevia ja vain hieman meheviä. Juuret ovat toisinaan turvonneita ja mukulamaisia. Varressa ei ole uurteita eikä kyhmyjä (podarioita). Lehdet ovat vuorottaisia, leveitä, litteitä, ehytlaitaisia, karisevia ja tavallisesti ruodillisia. Lehtihangoissa sijaitsevat areolit, joissa on tavallisesti villakarvaa ja solukarvoja, piikkejä ja toisinaan lehtiä; väkäskarvat (glokidiot puuttuvat). Piikkejä on yksi tai useampia, keskenään eripituisia ja enemmän tai vähemmän suoria. Kukat sijaitsevat varren kärjessä tai lehtihangoissa yksittäin tai kukinnoissa ja ovat ratasmaisia tai kellomaisia. Kasvi kukkii päivällä. Kukkapohjuksessa on tavallisesti villakarvaa, pidempiä karvoja, piikkejä tai lehtimäisiä suomuja. Hedelmät ovat yksittäisiä tai ryhmissä, muodoltaan vaihtelevia, meheviä ja avautumattomia. Hedelmäseinä on pääasiassa muodostunut kukkapohjuksesta (pohjushedelmä). Kehälehdet pysyvät vielä hedelmässäkin. Siemenet ovat isoja, mustia, munan- tai munuaisenmuotoisia, ja niissä on sileä ja kiiltävä kuori.

## Levinneisyys
Puukaktukset ovat trooppisen Amerikan kasveja ja ne kasvavat alangoilla eteläisestä Meksikosta Karibialle sekä Pohjois-Argentiinaan ja Uruguayhin ulottuvalla alueella.

## Lajit
Puukaktuslajeja tunnetaan 17, kun suku *Rhodocactus* sisällytetään siihen.
**Pereskia aculeata* – karibianpuukaktus eli puukaktus
**Pereskia aureiflora*
**Pereskia bahiensis*
**Pereskia bleo*
**Pereskia diaz-romeroana*
**Pereskia grandifolia*
**Pereskia guamacho*
**Pereskia horrida*
**Pereskia lychnidiflora*
**Pereskia marcanoi*
**Pereskia nemorosa*
**Pereskia portulacifolia*
**Pereskia quisqueyana*
**Pereskia sacharosa*
**Pereskia stenantha*
**Pereskia weberiana*
**Pereskia zinniiflora*

## Lähteet
* Anderson E. F.: The Cactus Family. - Timber Press. Portland, Oregon. .

### Viitteet

## Aiheesta muualla
* Suomen Lajitietokeskus: Puukaktukset – ''Pereskia''
Tiikeri (leikki)

**Tiikeri** on lasten leikki, jota leikitään ulkona pimeällä. 

## Pelin kulku

Leikissä yksi valitaan (tai on vapaaehtoinen) olemaan ensimmäinen tiikeri. Tiikeri piiloutuu sovitulle alueelle, joka voi olla melko suuri. Tiikeri piiloutuu sillä aikaa kun muut laskevat kotipesässä silmät suljettuina sekä korvat peitettyinä johonkin lukuun asti, kuten vaikka 50:een. Luvun täytyttyä laskijat kääntyvät ja huutavat pimeyteen "Onko tiikeri piilossa?". Mikäli vastausta ei kuulu, on tiikeri piiloutunut, ja kotipesällä olevat lähtevät etsimään tiikeriä. Tarkoitus on liikkua yksittäin, ei ryhmissä. Mikäli tiikeri kuitenkin vastaa "Ei!", laskevat etsijät uudestaan, tällä kertaa kuitenkin huomattavasti vähemmän.

Etsijöiden lähtiessä liikkeelle tiikerillä on kaksi toimintavaihtoehtoa: joko syöksyä esiin arvaamatta, tai odottaa, että joku etsijöistä löytää hänet. Tiikerin tavoitteena on koskettaa etsijää, jolloin tästä tulee vuorostaan tiikeri. Etsijä, joka näkee tiikerin, huutaa kovaan ääneen "tiikeri, tiikeri", jolloin kaikki etsijät juoksevat kotipesälle, jossa ovat turvassa. Mikäli tiikeri ei saa yhtäkään etsijää kiinni ennen kuin he ehtivät kotipesälle, joutuu tiikeri piiloutumaan uudelleen.

Olisi suotavaa, että leikkialue on joko melko pimeä tai pimeähkö. Alue, jossa on monia rakennuksia sekä pihavaloja luomassa vahvoja varjoja, on erityisen hyvä. Valoja ei saa kuitenkaan olla liikaa, sillä enin osa alueesta pitää olla joko erittäin hämärä tai täysin pimeä. Kotipesän pitää kuitenkin olla valaistu, jotta tiikeri näkee, ketkä ovat kotipesällä, ja jotta etsijät olisivat huonommassa asemassa mennessään etsimään tiikeriä pimeästä. Kotipesälle hyvä paikka on esimerkiksi omakotitalon etuoven edusta.

## Huomion arvoista

*Leikkiä varten tulee olla pimeää. 
*Tiikerin tavoitteena on kiinniottamisen ohella myös säikäyttää etsijät.
*Huutoon "Onko tiikeri piilossa?" kuuluu rytmi, jossa sanat täytyy huutaa tavuittain onko-sanaa lukuun ottamatta puolinopeasti. Lisäksi etsijät useimmiten vastaavat hiljaisuuteen itse "On!", ja näin tiikeri tietää etsijöiden lähtevän liikkeelle.
*Huudon pitää olla niin kova, että se kantautuu alueen kaukaisimpiinkin kolkkiin.
Vladimir Velman

**Vladimir Velman** (s. 25. syyskuuta 1945 Tallinna) on Viron kansanedustaja Riigikogussa Tallinnan Haabrestin, Pohjois-Tallinnan ja Kristiinan vaalipiiristä. Hän on valmistunut Tallinnan polyteknisestä instituutista 1970 sekä toiminut aikakauslehti Ajalehen päätoimittajana sekä myös Viron televisiossa.

## Kansalaisrauha

Velman edellytti, että pronssisotilas-patsaan siirtoon liittyvien kiistojen selvittämiseksi Venäjä ja Viro aloittaisivat vuoropuhelun. Perjantain 4. toukokuuta 2007 Viron kansanedustajat perustavat keskusteluyhteydeksi Kansalaisrauha-nimisen forumin, johon tulee virolais-venäläinen edustus. 

## Aiheesta muualla
*Riigikogu kansanedustajat: Vladimir Velman http://web.riigikogu.ee/ems/plsql/basdata.MP_show?itemid=10124  http://www.riigikogu.ee/?op=ems&page=isikukaart&pid=73025 

## Lähteet
Koste

**Koste** tarkoittaa
* Kasvovesi
* Akanvirta
* Sukunimenä:
** Timo Koste (1923–1986), suomalainen kirjallisuuden suomentaja
Rankokaktukset

**Rankokaktukset** (*Pereskiopsis*) on pieni, kahdeksan lajia käsittävä kaktuskasvisuku. Lajit ovat peräisin Meksikon ja Guatemalan alueelta.

Puukaktusten tapaan rankokaktusten arvellaan muistuttavan nykyisten kaktusten lehteviä esi-isiä. Ne ovat meheviä paksulehtisiä mehikasveja, joilla on kaktuksille tyypilliset kuppimaiset kukat sekä lehden tyvessä olevasta areolista kasvavia piikkejä. Rankokaktukset ovat hyvin nopeakasvuisia ja niitä käytetäänkin joskus hidaskasvuisempien kaktusten varttamiseen, jolloin myös hidaskasvuinen kaktus kasvaa nopeasti.  Menetelmää käytetään mm. peyoten kasvatuksessa

## Tuntomerkit
Rankokaktukset ovat pensas- tai puumaisia, epäsäännöllisesti haarovia ja usein lamoavia tai kiipeileviä. Joskus ne ovat selvästi rungollisia. Varret ovat liereät ja nivelettömät. Lehdet ovat soikeita, lusikkamaisia tai lähes pyöreitä, möyheitä ja tavallisesti pysyviä. Areoleissa on neulamaisten piikkien lisäksi karvoja ja tavallisesti myös väkässukasia (glokikdioita). Kukat muistuttavat opuntioiden kukkia ja sijaitsevat tavallisesti varren sivulla. Muodoltaan kehä on ratasmainen, väriltään keltainen, vaaleanpunainen tai punainen. Pohjuksessa on lehtiä, suomuja ja glokidioita. Hedelmä on nuijamainen, mehevä, avautumaton, punainen tai oranssinvärinen ja usein glokidioiden peittämä. Vaipallisia ja vaaleankeltaisia siemeniä on hedelmässä vain muutama.

## Levinneisyys
Rankokaktusten levinneisyys ulottuu Meksikosta etelään Guatemalaan asti.

## Lajit
Rankokaktuksiin kuuluu kahdeksan lajia:
**Pereskiopsis aquosa*
**Pereskiopsis blakeana*
**Pereskiopsis diguetii*
**Pereskiopsis gatesii*
**Pereskiopsis kellermanii*
**Pereskiopsis porteri*
**Pereskiopsis rotundifolia*
**Pereskiopsis spathulata*

## Lähteet
* Anderson E. F.: The Cactus Family. - Timber Press. Portland, Oregon. 

### Viitteet

## Aiheesta muualla
*CactiGuide.com Lajiluettelo, linkkejä
*desert tropicals
Erkki Rautee

**Erkki Antero Rautee** (15. toukokuuta 1924 Pohjois-Pirkkala – 24. marraskuuta 2000 Helsinki) oli suomalainen marxismin teoreetikko. Rautee oli Suomen kommunistisen puolueen keskeisimpiä ideologeja 1960-luvulta 1980-luvun puoliväliin.

Rautee syntyi tunnettuun nokialaiseen vasemmistosukuun ja hän kasvoi mukaan työväenliikkeen toimintaan. Rautee kävi Nokian yhteiskoulua, kunnes hänet vuonna 1943 määrättiin asepalvelukseen. Rauteesta tehtiin kirjuri. Hän palasi siviiliin alkuvuodesta 1945. Rautee valmistui ylioppilaaksi vuonna 1946 ja kansakoulunopettajaksi keväällä 1948.

Vuonna 1948 Rautee värvättiin Sirola-opistoon opettamaan luonnontieteitä ilman biologin koulutusta. Samana vuonna hän liittyi SKP:hen. Rautee tuki 1950-luvulla Suomessa neuvostoliittolaista lysenkolaisuutta, josta oli vuonna 1948 tullut Neuvostoliiton virallinen biologinen teoria. Hän mm. yritti todistaa molekyyligenetiikan harhaopiksi.

Rautee vaikutti Sirola-opistossa 20 vuotta ja hänen alakseen vakiintui marxilainen filosofia ja sosialismin teoria. Rautee opiskeli Moskovassa vuosina 1958–1961. Vuonna 1966 Kansankulttuuri julkaisi hänen kirjansa *Puheenvuoroja marxilaisuudesta*. Rautee oli SKP:n uudistuslinjan keskeisiä muotoilijoita. Hän vaikutti vahvasti SKP:n vuonna 1969 hyväksytyn puolueohjelman linjauksiin.

Vuodesta 1971 Rautee toimi SKP:n valistussihteerinä. Vuonna 1972 Rautee valittiin Yhteiskunnallisen arkistosäätiön puheenjohtajaksi ja SKP:n poliittiseen toimikuntaan. Vuosina 1976–1983 hän oli myös SKP:n poliittis-teoreettisen äänenkannattajan *[[Kommunisti (SKP:n äänenkannattaja)|Kommunistin]]* päätoimittaja ja 1979–1985 Kansan Sivistystyön Liiton puheenjohtaja.

Rautee vetäytyi SKP:n johdosta vuoden 1984 edustajakokouksen jälkeen. Hän vastusti puheenjohtajaksi valitun Arvo Aallon johtamaa niin sanottua kirveslinjaa, jonka johdolla SKP:sta erotettiin taistolainen oppositio. Virallisesti Rautee jäi työkyvyttömyyseläkkeelle.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Yhteiskunnan pyramidi (Ylen elävä arkisto)
Accrington FC

**Accrington Football Club** on entinen jalkapalloseura Englannista. Accrington FC, lempinimeltään *Owd Reds*, oli yksi Englannin liigan kahdestatoista alkuperäisestä joukkueesta ja niistä ainoa, joka ei ole enää toiminnassa.

Accrington FC perustettiin Accringtonissa (nyk. Hyndburn, Lancashire) vuonna 1876 paikallisten jalkapalloilijoiden kokoontuessa pubiin. Joukkue osallistui ensimmäisen kerran Lancashire Cupiin 1879 ja FA Cupiin 1881. Vuonna 1884 joukkueesta tuli osa Englannin jalkapalloliiton vastaista ryhmittymää, kun kävi ilmi, että Accrington FC oli edellisenä vuonna maksanut pelaajapalkkioita, joka vielä tuolloin oli sääntöjenvastaista. Tämän vuoksi seura erotettiin jalkapalloliitosta ja diskattiin FA Cupista kahtena kautena peräkkäin.

Ammattilaisuuden tullessa sallituksi kesäkuussa 1885 Accrington FC liittyi takaisin jalkapalloliittoon ja oli mukana Englannin liigan perustamiskokouksessa 11. huhtikuuta 1888. Liiga käynnistyi 8. syyskuuta ja Accrington kohtasi vieraspelissä Evertonin, joka silloin pelasi kotiottelunsa Anfieldillä. Ottelu päättyi Evertonin 2–1-voittoon. Myös toinen nykyinen Valioliiga-joukkue, Blackburn Rovers, pelasi kaikkien aikojen ensimmäisen liigaottelunsa Accringtonia vastaan. 15. syyskuuta Blackburnin Leamington Roadilla käyty ottelu päättyi 5–5-tasapeliin. Ensimmäisellä kaudella 1888–1889 Accrington FC sijoittui sarjassa seitsemänneksi.

Kausi 1889–1890 oli Accrington FC:n menestyksekkäin kausi. Seuran viidestä Englannin liigassa pelaamasta kaudesta se oli ainoa, jolloin joukkue voitti enemmän sarjapelejä kuin hävisi. Lyhyt liigataival päättyi kaudella 1892–1893 joukkueen jäätyä 1. divisioonan viimeistä edeltäväksi eli sijalle 15. 22. huhtikuuta 1893 joukkue pelasi viimeisen sarjapelinsä kohdatessaan karsintaottelussa Nottinghamin Trent Bridgellä 2. divisioonassa toiseksi tulleen Sheffield Unitedin. United voitti ottelun 1–0 ja Accrington putosi 2. divisioonaan.

Accrington FC ei kuitenkaan pelannut ainoatakaan ottelua 2. divisioonassa, sillä pudottuaan pääsarjasta joukkue luopui kokonaan liigapaikastaan ja liittyi kaudeksi 1893–1894 Lancashire Leagueen. Samoihin aikoihin joukkue ajautui taloudellisiin vaikeuksiin. Owd Redsin tarina sai lopullisen päätepisteensä 11. tammikuuta 1896, kun joukkue hävisi Lancashire Cupissa Darwenille tyrmäävästi 12–0.
Kostopil

**Kostopil** (, , ) on Ukrainan Rivnen alueella, maanteitse 34 kilometriä Rivnestä pohjoiseen sijaitseva 31&nbsp;590 asukkaan kaupunki. Kaupunki toimii Kostopilin piirin (64&nbsp;889 as.) hallintokeskuksena.

## Historia
Alun perin puolalainen Kostopol, silloinen Ostlec Wielki, oli ruhtinas Władysław Dominik Zasławskin omaisuutta, ja se on mainittu ensimmäisen kerran vuosien 1648-1658 maakirjoissa.

Alkujaan kylä syntyi rautakaivoksen yhteyteen. Vuonna 1792 maat omistanut Leonard Wortzel sai sille kaupunginoikeudet ja muutti sen nimeksi Kostopol.

Puolan jakojen jälkeen 1800-luvun vaihteessa saksalaisia muutti vihamielisestä Puolasta Volyniaan Kostopilin ja Anielowkan kylien alueelle, jossa viljelymaata oli saatavissa. Kylän asukasluku alkoi kasvaa, kun Rivnen ja Vilnan välinen rautatie valmistui 1800-luvun lopussa. Rautatien myötä Kostopoliin tuli uutta teollisuutta. Kehitys kuitenkin keskeytyi, kun 1906 kaupunki paloi miltei kokonaan. Myöhemmin suurin osa kaupungin rakennuksista on tehty tiilestä.

Maailmansotien välisenä aikana yli 40% kaupungin asukkaista oli juutalaisia. Vaikka ensimmäinen maailmansota eristi kaupungin lännestä, saksalaismiehitys oli taloudellisesti suotuisa suuren saksalaisvähemmistön omaavalle alueelle. Sodan jälkeen Kostopol liitettiin Puolaan.

### Toinen maailmansota
Saksalaiset miehittivät Kostopolin 1. heinäkuuta 1941, ja saman tien kaikki juutalaiset merkittiin keltaisilla tähdillä ja heidän omaisuutensa takavarikoitiin. 16. elokuuta natsit teloittivat 470 kaupungin vaikutusvaltaisinta juutalaista, ja 1. marraskuuta 1&nbsp;400 lisää.

Kostopiliin perustettiin ghetto 5. marraskuuta 1941. 24. elokuuta 1942 Kostopolin pakkotyöleirin 700 juutalaista kapinoi Gedalia Braierin johdolla. Suuri pakoyritys johti lukuisten kuolemaan, ja vain harvat selvisivät rajan yli puolalaisten partisaanien keskuuteen. Alle 10 heistä selvisi sodasta. Ghetto tyhjennettiin 25. elokuuta ja sen jäljellä olleet asukkaat kuljetettiin läheiseen Hotinkan kylään teloitettaviksi.

Puna-armeija vapautti Kostopolin 31. tammikuuta 1944. Vain noin 270 Kostopolin juutalaista oli selvinnyt piileskelemällä ja pakenemalla.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

*Kostopil, Ukraina
Liila

**Liila** voi tarkoittaa:

* liila, vaaleanvioletti
* liila, koiran turkin väritys
* Kauppakeskus Liila, kauppakeskus Espoossa
* Kari Liila (1943–1982), suomalainen televisio-ohjaaja ja lavastaja
* Liila Jokelin (s. 1989), suomalainen muusikko, näytelmäkirjailija ja dramaturgi

## Katso myös
* Lila
Keskijana

**Keskijana** eli **mediaani** on geometriassa jana, jonka toinen päätepiste on kohdejanan keskipisteessä. Esimerkiksi kolmiossa keskijana kulkee kolmion kärjestä vastakkaisen sivun keskipisteeseen eli kantapisteeseen. (Mediaani tarkoittaa myös erästä keskilukua: lukusarjan keskimmäistä lukuarvoa.)

Keskijanan kantapiste merkitään usein alaviitteellä, mutta merkinnässä on lähteistä riippuen eroja. Jos jana alkaa pisteestä A, saatetaan kantapistettä merkitä \scriptstyle M_A tai \scriptstyle m_A. Joskus se merkitään \scriptstyle M_a tai \scriptstyle m_a, jos se sijaitsee janalla \scriptstyle a.

Tässä merkitään kolmion sivujen pituuksia kirjaimilla a, b ja c sekä kolmion kärkiä kirjaimilla A, B ja C. Kantapisteet ovat silloin Ma, Mb ja Mc sekä keskijanojen pituudet ma, mb ja mc.

## Kaavoja
Yleisen kolmion keskijanan pituus on \scriptstyle m_a = \tfrac{1}{2} \sqrt{2(b^2+c^2)-a^2}, missä keskijana toinen pää on janan \scriptstyle a keskipisteessä. Tämä on seuraus Apolloniuksen lauseesta.

Kun keskijanojen yhteispituuden puolikasta merkitään \scriptstyle s_m = \tfrac{1}{2} (m_a + m_b + m_c), pätee kolme asiaa:
*m_a^2 = \tfrac{1}{4} (2b^2 + 2c^2 - a^2) (vastaavasti muillekin kolmion suvuille)
*m_a^2 + m_b^2 + m_c^2 = \tfrac{3}{4}(a^2 + b^2 + c^2)
*A = \tfrac{4}{3} \sqrt{s_m (s_m - m_a)(s_m - m_b)(s_m - m_c)} 

## Yleisiä teoreemoja
Jos kolmiossa on keskijanat yhtä pitkät kuin vastinjanat toisessa kolmiossa, ovat kolmiot yhtenevät.

Jokainen keskijana leikkaa toisensa suhteessa 1 : 2. Keskijanat jakavat kukin yksin kolmion kahteen pinta-alaltaan tai, tasapaksulla levyllä vastaavasti, painoltaan yhtä painavaan, osaan.

Kolmion keskijanat jakavat kolmion kuuteen pienempään kolmioon, joilla kaikilla on sama pinta-ala.

Kolmion keskijanojen kantapisteiden kautta voidaan piirtää ympyrä. Tämä ympyrä kulkee myös kolmion korkeusjanojen kantapisteiden kautta.

Keskijanojen kantapisteistä muodostuu keskinen kolmio, jonka painopiste sama kuin alkuperäiselläkin kolmiolla.

Jos kolmion keskijana on samalla korkeusjana eli se kohtaa janan kohtisuorasti, on kolmio tasakylkinen- tai tasasivuinen kolmio.

### Painopiste
Kolmion keskijanat leikkaavat aina samassa pisteessä, jota kutsutaan painopisteeksi ja merkitään usein kirjaimella **G**. Painopiste jakaa jokaisen keskijanan osiin suhteessa 2 : 1 siten, että janan lyhyempi osa jää kantapisteen puolelle. 

## Lähteet
*
* 
* 
*

### Viitteet
Dorothy Brookshaw

**Dorothy Elizabeth ”Dot” Brookshaw** (20. joulukuuta 1912 – 3. syyskuuta 1962) oli kanadalainen yleisurheilija. Hän saavutti pronssimitalin 4 × 100 metrin viestijuoksussa vuoden 1936 kesäolympialaisissa Berliinissä yhdessä Mildred Dolsonin, Hilda Cameronin ja Aileen Meagherin kanssa.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Dorothy Brookshaw  Sports-reference.com-sivustolla.
Katupöly

**Katupölyksi** kutsutaan terveydelle haitallisia ilman pienhiukkasia, jotka syntyvät pääosin katujen hiekoituksen sekä asfalttipinnan kulumisen seurauksena. Katupöly on ongelma vilkkaasti liikennöidyissä kaupungeissa, joissa liikenne pitää katupölyn jatkuvasti ilmassa. Pienhiukkaset aiheuttavat terveyshaittoja kaiken ikäisille, ja ovat erityisen haitallisia hengityselinsairauksista kärsiville.

Suomessa katupöly nousee ongelmaksi erityisesti keväisin, jolloin kadut paljastuvat ja niille talven aikana tuotu hiekka ja sora kuivuvat. Suomessa katupölyn pienhiukkasiin kuolee vuosittain 57 ihmistä.

## Lähteet
Tomas Sinisalo

**Tomas Sinisalo** (s. 15. tammikuuta 1986 Philadelphia, Pennsylvania, Yhdysvallat) on suomalainen jääkiekkohyökkääjä.
Sinisalo on edesmenneen NHL-pelaajan Ilkka Sinisalon poika ja tämän vuoksi Tomas on pelannut kolmen eri maan juniori-sarjoja. SM-liigassa Sinisalo pelasi melko pientä roolia eikä lyönyt missään vaiheessa itseään kunnolla läpi.

Sinisalo pelasi juniorina Jokereissa ja Bluesissa. Kaudella 2003–2004 hän pelasi USHL -junioriliigaa ja kauden 2004–2005 Leksands IF:n junioreissa Ruotsissa. Sinisalon SM-liigaura alkoi SaiPasta, jonne siirtyi kaudeksi 2005–2006. Vähälle peliajalle SaiPassa jäänyt Sinisalo siirtyi 2005 marraskuussa  Espoo Bluesiin kevääseen 2008 ulottuvalla sopimuksella (sopimuksen viimeistä kautta ei koskaan käytetty). Sinisalo pelasi 2005–07 välisenä aikana enimmäkseen Mestis-joukkue HC Salamoissa ja kävi kauden 2006–2007 aikana lainalla Kiekko-Vantaassa, KalPassa sekä Elitserien -joukkue Malmö Redhawksissa.

Kaudet 2007–2008 ja 2008–2009 Sinisalo pelasi TPS:ssä. Hän sai kuitenkin lähtöpassit joukkueesta huhtikuussa 2009. Sinisalo oli mukana 7. syyskuuta alkaneella Philadelphia Flyersin tulokasleirillä. Sinisalo oli organisaatiossa try-outilla. Syyskuussa Philadelphia lähetti hänet farmijoukkue Adirondack Phantomsiin. Adirondack vapautti Sinisalon koeaikasopimuksestaan 1. lokakuuta. Marraskuun alussa Sinisalo solmi sopimuksen Kiekko-Vantaan kanssa. Tammikuussa 2011 hän siirtyi loppukaudeksi Tanskan pääsarjan Hvidovreen. Seuraavaksi kaudeksi Sinisalo siirtyi saman sarjan Herlev Hornetsiin. Sinisalo teki Herlevissä 38 ottelussa 43 pistettä. Keväällä 2012 hän solmi kaksivuotisen sopimuksen Norjan pääsarjan Stjernen Hockeyn kanssa. Kaudeksi 2014–2015 Sinisalo siirtyi pelaamaan Tšekin 2. liigaan Pirati Chomutovin joukkueeseen ja sieltä seuraavaksi kaudeksi Tanskaan Herning Blue Foxin riveihin.

Kaudet 2016–2017 ja 2017–2018 Sinisalo oli kokonaan pelaamatta mutta teki paluun II divisioonaan Oulunkylän Kiekko-Kerhon joukkueessa kaudella 2018–2019

## Tilastot

## Lähteet
Batman Forever

**Batman Forever** on vuonna 1995 ensi-iltansa saanut Joel Schumacherin ohjaama yhdysvaltalainen supersankarielokuva. Elokuvan tuotti aiemmat kaksi Batman-elokuvaa ohjannut Tim Burton Bob Kanen hahmoihin perustuen.

Pääosissa ovat Val Kilmer (Batman/Bruce Wayne), Jim Carrey (Arvuuttaja), Tommy Lee Jones (Harvey Dent/Kaksinaama), Nicole Kidman (Tri. Chase Meridian), Chris O’Donnell (Dick Grayson/Robin). Lisäksi mukana ovat Pat Hingle ja Michael Gough.

Elokuva palautti jossain määrin Batmania takaisin lapsiystävällisempään suuntaan verrattuna kahteen aiempaan elokuvaan. Suomessa *Batman Forever* on kielletty alle 11-vuotiailta aiempien kahden Batman-elokuvan ollessa synkempiä ja kielletty alle 15-vuotiailta. Elokuva oli menestys kolme vuotta aiemmin ensi-iltansa saaneeseen *[[Batman – paluu]]* -elokuvaan nähden, mikä johti päätökseen tehdä elokuvan jatko-osasta, *[[Batman & Robin]]*, vieläkin lapsekkaampi.

Elokuvan päärooleihin on palkattu tunnettuja näyttelijöitä. Kun Tim Burton, aiempien kahden Batman-elokuvan ohjaaja, oli suunnittelemassa hanketta, harkittiin Arvuuttajan rooliin Robin Williamsia. Tarkoituksena oli kuvata Arvuuttaja pakkomielteisenä psykopaattina, joka olisi ajanut hiuksiinsa kysymysmerkin muotoisen paljaan kohdan. Kun Burton kuitenkin syrjäytettiin projektin ohjaajan paikalta ja korvattiin Joel Schumacherilla, päätti tämä palkata rooliin Jim Carreyn. Myös Michael Jackson osoitti kiinnostusta roolia kohtaan, mutta Schumacher ei kelpuuttanut häntä. Schumacher tarjosi Robinin osaa aluksi Leonardo DiCapriolle, mutta tämä kieltäytyi siitä.

Elokuvan ilmestyessä jotkut kriitikot sanoivat sitä ”maailman homoeroottisimmaksi elokuvaksi”, johtuen elokuvan kohtauksista, joissa esitettiin lähikuvia Batmanin puvun eri osista, sekä siitä, että nyt ensimmäistä kertaa Batmanin sekä Robinin puvuissa näkyivät nännit.

## Näyttelijät

## Oscar-ehdokkuudet
* Paras kuvaus
* Paras äänitys
* Parhaat äänitehosteet

## Lähteet
**Batman Forever* -elokuvan kahden levyn erikoisjulkaisu.

### Viitteet

## Aiheesta muualla
* Markku Soikkeli: Batman Forever.
* Antti Kiiskinen: Batman Forever. Elokuvateatteri.com 22.12.2006.
Kruger 60

**Kruger 60** on kahdesta punaisesta kääpiöstä koostuva kaksoistähti 13,15 valovuoden päässä. Tähtien väli on keskimäärin 9,5 AU:ta vaihdellen välillä 5,5–13,5 vuotta, 44,6 vuoden kiertoajalla. Himmeämpi B-komponentti on flaretähti muuttujanimeltään DO Cephei. Flaret toistuvat epäsäännöllisesti. Flarepurkauksen aikana tähti tavallisesti kirkastuu kaksinkertaiseksi ja palaa normaaliksi 8 minuutissa. Alustavat laskelmat viittaavat siihen että komeetta 2I/Borisov olisi lähtöisin tämän tähden ympäriltä.
François-Xavier Ortoli

**François-Xavier Ortoli** (16. helmikuuta 1925 Ajaccio, Korsika – 30. marraskuuta 2007 Pariisi) oli ranskalainen poliitikko ja liikemies. Hän toimi Euroopan komission puheenjohtajana vuosina 1973–1977 ja useita kertoja ministerinä Ranskassa.

## Tausta
Ortoli syntyi Ajacciossa Korsikalla ja vietti nuoruutensa Ranskan Indokiinassa, jossa hänen isänsä toimi rekisteriviraston johtajana. Hän suoritti lukio-opintonsa Vietnamin Hanoissa Albert Sarraut&nbsp;-lyseossa.

Toisen maailmansodan aikaisista ansioistaan Japania vastaan Indokiinassa tehdystä työstä vastarintaliikkeessä Ortoli palkittiin Ranskan Sotaristillä (Croix de la guerre) sekä myös vastarintaliikkeen muistomitalilla.

Vuonna 1947 Ortoli hyväksyttiin pari vuotta aiemmin perustettuun Ranskan Kansalliseen hallintokouluun ja opintomenestyksensä myötä Valtiovarain tarkastustoimiston palvelukseen.

### Poliittinen ura
Osallistuttuaan eri asteisena poliitikkona useiden eri Ranskan hallitusten toimintaan, Ortoli sai vuonna 1958 vastuulleen Euroopan komission sisämarkkinat. Vuonna 1961 hänestä tuli pääsihteeri Euroopan taloudellista yhdentymistä käsittelevään hallitusten väliseen neuvostoon.

Vuodesta 1962 aina vuoteen 1966 Ortoli toimi pääministeri Georges Pompidoun kansliapäällikkönä. Tämän jälkeen hän toimi vuoden ajan Ranskan valtiollisen suunnittelukomission johtajana.

Ortoli valittiin huhtikuussa 1967 asuntoministeriksi Georges Pompidoun hallitukseen. Seuraavana vuonna hän seurasi samassa hallituksessa Alain Peyrefitteä opetusministerinä.

Vuoden 1968 kansalliskokouksen vaaleissa Ortoli valittiin gaullistipuolueen edustajana Lillen vaalipiiristä. Hänet nimettiin myös valtiovarainministeriksi pääministeri Maurice Couve de Murvillen hallitukseen. 

Vuonna 1969 Ortoli nimitettiin teollisen kehityksen ja tieteellisen tutkimuksen ministeriksi Jacques Chaban-Delmasin hallitukseen. Tässä hallituksessa hän toimi aina vuoteen 1972 saakka.

### Euroopan unioni

Ortoli toimi Euroopan komission puheenjohtajana vuosina 1973–1977. Hänen puheenjohtajakauttaan värittivät öljykriisi ja öljyn räjähdysmäinen hinnannousu. Hän johti valmistelutyötä johon myöhemmin pohjautui Euroopan rahajärjestelmä ja ECU:n käyttöönotto laskennallisena valuuttana. Britannia, Tanska ja Irlanti liittyivät EU:hun ensimmäisessä laajentumisvaiheessa vuonna 1974.

Puheenjohtajuutensa jälkeen, aina vuoteen 1985 asti Ortoli toimi Euroopan komission talous- ja finanssikomissaarina. Tässä komissaarin tehtävässä hän oli keskeisesti luomassa Euroopan rahajärjestelmää, joka varsinaisesti muodosti perustan yhteisvaluutalle.

### Mitterrandin aika

Ranskan tasavallan presidentti François Mitterrand nimitti Ortolin kansallisen öljy-yhtiö Totalin pääjohtajaksi vuonna 1984. Tässä tehtävässä hän toimi aina vuoteen 1990 saakka. Tuona vuonna hänestä tuli Ranskan kansallisen työnantajaliiton puheenjohtaja.

## Lähteet
Rikša

**Rikša** (, sananmukaisesti ”ihmisvoimavaunu”) tarkoittaa Kaukoidässä käytettäviä vedettäviä tai nykyisin tavallisimmin poljettavia tai skootterivetoisia yhden tai kahden hengen kuljetusrattaita. Sittemmin vastaavia kulkuneuvoja on alkanut ilmaantua myös muualle maailmaan, muun muassa Helsinkiin.

## Katso myös
* Tuk-tuk

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Rikša-aiheinen Internet-sivu
Ilta kaupungilla

**Ilta kaupungilla** (*Adventures in Babysitting*) on Chris Columbuksen ohjaama elokuva vuodelta 1987. Humoristisen seikkailuelokuvan pääosaa esittää Elisabeth Shue.

Vuonna 2015 Intrada Records julkaisi soundtrackin elokuvalle.

## Tarina
Shuen esittämä lapsenvahti luulee voivansa viettää hiljaisen illan lapsen kotona. Hän joutuukin ottamaan tytön ja tämän isoveljen mukaansa kun kaveri on asemalla. Mukaan liittyy isoveljen kaveri. He seikkailevat ympäri kaupunkia esimerkiksi paetessaan rikollisia.

## Arvioita
*[[Video-opas|Video-oppaassa]]* vuodelta 1994 Bello Romano antoi elokuvalle yhden tähden viidestä, mikä vastaa sanallista arviota ”huono”. Rotten Tomatoesin käyttäjien arvosana elokuvalle on 77 %.

## Lähteet
Kolme miestä ja baby

**Kolme miestä ja baby** (*Three Men and a Baby*) on yhdysvaltalainen komedia vuodelta 1987. Se on amerikkalaisversio ranskalaisen Coline Serreaun farssielokuvasta *[[Kolme miestä ja käärö]]* (*Trois hommes et un couffin*). Elokuvan näyttelijöihin kuuluvat Steve Guttenberg, Tom Selleck, Ted Danson, Nancy Travis ja Margaret Colin. Sen on ohjannut Leonard Nimoy.

## Tarina
Elokuvassa kolme miestä joutuu hoitamaan vauvaa. Vaikka lapsenhoidossakin olisi puuhaa yllin kyllin, he joutuvat tekemisiin huumekauppiaiden kanssa.

## Vastaanotto
*Video-oppaassa* vuodelta 1995 Asko Alanen antoi elokuvan Suomessa julkaistulle VHS-kasettiversiolle kaksi tähteä viidestä, mikä teoksen mukaan vastaa sanallista arviota ”keskinkertainen”. Hänen mukaansa elokuva on hersyvän ranskalaiskomedian siedettävä "baby boom" -jenkkiversio.

Elokuva kestää 1h 42 min. Se on Suomessa sallittu kaikenikäisille. Elokuva sisältää "kummituspojan", joka näkyy yhdessä kohtauksessa ikkunan verhojen luona.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*
*
Kolme miestä ja pikkuneiti

**Kolme miestä ja pikkuneiti** (*Three Men and a Little Lady*) on elokuvan *[[Kolme miestä ja baby]]* (1987) jatko-osa vuodelta 1990.

## Juoni
Emile Ardolinon ohjaamassa jatko-osassa Mary Benningtonista on kasvanut pikkuneiti. Aiempi järjestely ei enää tunnu täysin toimivalta. Maryn äiti haluaa naimisiin ja sulhasehdokas on jo tiedossa. Tom Selleckin esittämä Peter Mitchell epäilee, ettei miehellä ole puhtaita jauhoja pussissaan. Hän ottaa kavereidensa kanssa selville, että Mary joutuisi käymään koulua kaukana kotoa. Mahdollinen isä kun ei pidä lapsista.

## Näyttelijät

## Vastaanotto
*Video-oppaassa* vuodelta 1995 Asko Alanen antoi elokuvan Suomessa julkaistulle VHS-kasettiversiolle yhden tähden viidestä, mikä teoksen mukaan vastaa sanallista arviota ”huono”. Hän kuvaa elokuvaa lyhyesti sietämättömäksi jatko-osaksi.

Yksi elokuvan tunnetuimpia kappaleita on muun muassa lopputeksteissä esiintynyt Boy Meets Girlin ”Waiting For a Star to Fall”.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* 
*
Sweet Home Alabama (elokuva)

**Sweet Home Alabama** on vuonna 2002 valmistunut romanttinen komedia, jonka ohjasi Andy Tennant. Näyttelijöihin kuuluvat Reese Witherspoon, Patrick Dempsey, Josh Lucas ja Candice Bergen.

## Juoni

Reese Witherspoon esittää New Yorkissa uransa luonutta muotisuunnittelijaa Melanieta. Hän on vaihtanut sukunimensä Carmichaeliksi, koska häpeää taustaansa. Melanie Carmichael/Smooter on menossa New Yorkin pormestarin pojan kanssa naimisiin, mutta voidakseen tehdä sen, hänen pitää ensin saada selväksi avioero mieheensä, jonka kanssa hän on naimisissa. Joutuessaan palaamaan takaisin miehensä luokse, hän saa huomata, ettei ero olekaan niin helppo. Mies on parantanut elämäntapojaan Melanien vuoksi.  

## Näyttelijät

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* 
* Arvostelu elokuvasta MTV:n sivustolla
Wolf 359

**Wolf 359** on aurinkoa viidenneksi lähin tähtijärjestelmä. Se on 7,78 valovuoden päässä, lähempänä ovat ainoastaan Alfa Centauri, Barnardin tähti ja Luhman 16 -järjestelmät sekä ruskea kääpiötähti WISE 0855–0714. Wolf 359:ää lähin tähti on Ross 128 3,79 valovuoden päässä.

## Aiheesta muualla
* SolStation.com: Wolf 359
* The Encyclopedia of Astrobiology, Astronomy, and Spaceflight
Lalande 21185

**Lalande 21185** on punainen kääpiö ja kuudenneksi lähin tähtijärjestelmä 8,21 valovuoden päässä Maasta.

Tähdellä on väitetty olevan planeettoja sijaintimittausten perusteella, mutta tätä ei ole kyetty todistamaan. 
Tähti liikkuu melko nopeasti ja kuuluu Linnunradan "paksuun kiekkoon", jonka keskipaksuus on 3&nbsp;500 valovuotta, ja joka ulottuu ainakin 5&nbsp;000 valovuoden päähän galaksin tasosta.
Tähdeltä ovat eräät tutkijat havainneet vesimaser-emission, joka voi tulla tähteä kiertävästä planeetasta tai tähdestä.
Lalande 21185 b:ksi ristityn väitetyn planeetan etäisyys on ehkä 2,2 AU:ta, kiertoaika 5,8 V:tä, rata miltei ympyrä ja massa 9/10 Jupiterin massaa. Toinen planeetta c olisi 11 AU:n päässä keskustähdestään ja massa 1,6 Jupiterin massaa, kiertoaika 30 vuotta.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* SolStation.com: Lalande 21185
Ferngully – viimeinen sademetsä

**Ferngully – viimeinen sademetsä** () on vuonna 1992 valmistunut animaatioelokuva. Musiikin sävelsi Alan Silvestri ja elokuvan ohjasi Bill Kroyer. Elokuvassa keijujen tehtävänä on metsän suojelu, mutta ihmiset tuovat ongelmia suurine koneineen ja saasteineen. Alkuperäisääninä on esimerkiksi Robin Williams ja Tim Curry. 

## Äänirooleissa

Suomenkielisen version on ohjannut Veikko Honkanen ja kääntänyt Timo Porri. Laulut on ohjannut Jouni Välimaa ja kääntänyt Risto Autio.

## Arvioita
*[[Video-opas|Video-oppaassa]]* vuodelta 1994 *Ferngully* saa kolme tähteä viidestä, mikä vastaa sanallista arviota ”hyvä”.

## Lähteet
* Fern Gully-The Last Rainforest-elokuvan brittiläinen DVD-julkaisu.

### Viitteet