open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
David Reich

**David Emil Reich** (s. 14. heinäkuuta 1974) on yhdysvaltalainen geneetikko, joka tunnetaan muinais-DNA:n tutkimuksistaan. Reich on tutkimusryhmänsä kanssa kehittänyt DNA:n tutkimusmenetelmiä ja selvittänyt muinaisten väestöjen muuttoliikkeitä ja geneettisiä taustoja.

## Elämä ja ura
David Reichin äiti on kirjailija Tova Reich ja isä professori Walter Reich. Hän kasvoi Washingtonissa.

Reich aloitti sosiologian opinnot Harvardissa mutta vaihtoi fysiikkaan ja sitten lääketieteeseen. Valmistuttuaan hän meni Oxfordin yliopistoon valmistautuakseen opintoihin lääketieteellisessä oppilaitoksessa. Oxfordissa Reich tapasi tohtori David B. Goldsteinin, joka tutki elävien ihmisten DNA:ta saadakseen tietoa heidän kaukaisista esi-isistään. Reich kiinnostui Goldsteinin tutkimusalasta.

Palattuaan Yhdysvaltoihin Reich sai töitä Harvard Medical Schoolista vuonna 2003. Reich ja matemaatikko Nick Patterson alkoivat kehittää uusia tilastollisia menetelmiä etsiäkseen geneettisestä datasta malleja. He keksivät tavan sen selvittämiseksi, periytyykö jokin populaatio kahdesta tai useammasta erillisestä ryhmästä.

Kun Reichin ja Pattersonin menetelmä oli saanut julkisuutta, ruotsalainen geneetikko Svante Pääbo kutsui vuonna 2006 heidät tutkimaan neandertalinihmisen ja nykyihmisen sukulaisuutta neandertalilaisen DNA:n kautta. Seuraavina vuosina Pääbo ja Reich tekivät useita merkittäviä löytöjä neandertalilaisen perimästä, kuten sen, että useimpien nykyihmisten DNA:ssa on risteytymisen seurauksena neandertalilaisen perimää. Reich kollegoineen osoitti myös denisovanihmisen ja nykyihmisen risteytyneen.

Reich perusti vuonna 2013 oman laboratorion. Hän ryhtyi tutkimaan ihmisen muinais-DNA:ta selvittääkseen ihmispopulaatioiden muinaisia liikkeitä. Hän otti käyttöön uudenlaisen menetelmän  DNA:ta luunäytteistä. Reichin laboratorio julkaisi vuonna 2015 ensimmäiset tuloksensa 69 muinaisen eurooppalaisen DNA:sta. Sen jälkeen Reichin tutkimusryhmä on julkaissut lukemattomia samankaltaisia löytöjä muinaiskansoista ympäri maailmaa. Tulosten avulla on havaittu useita muinaisia muuttoliikkeitä sekä muinaiskansojen perimän yksityiskohtia.

## Teokset
* 

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* David Reich: Ancient DNA and the New Science of the Human Past | Town Hall Seattle
Palmuviini

**Palmuviini** on alkoholijuoma, jota tehdään useiden eri palmukasvilajien maitiaisnesteestä, kuten palmyrapalmusta, kookospalmusta ja välimerentaatelista. Palmuviinillä on pitkä historia erityisesti Aasiassa ja Afrikassa. Länsiafrikkalaiset juovat palmuviiniä syntymäpäivillä, hautajaisissa, häissä ja kahvilatyylisissä palmuviinikojuilla. Malesiassa ja Indonesiassa ihmiset tuntevat palmuviinin eri nimillä, mutta he nauttivat sitä samalla lailla. 

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Kamara

**Kamara** voi viitata seuraaviin:

## Sana

* Kamara, vanha suomalainen sana, joka tarkoittaa kovaa pintakerrosta, kuorta tai nahkaa

## Musiikki

* Kamara, suomalainen yhtye

## Paikka

* Kamára, kylä Léroksen saarella Kreikassa
* Lato pros Kamara eli Kamara, antiikin aikainen kaupunki Kreetalla
* Galeriuksen kaari, antiikin aikainen kaari Thessalonikissa Kreikassa, tunnetaan myös nimellä Kamára

## Etunimi

* Kamara Bacchus, brittiläinen näyttelijä 
* Kamara Ghedi, romanialainen näyttelijä
* Kamara James, yhdysvaltalainen olympiamiekkailija

## Sukunimi

* Alhaji Kamara, sierraleonelainen jalkapalloilija
* Alpha B. Kamara, sierraleonelainen juoksija
* Alvin Kamara, yhdysvaltalainen jalkapalloilija
* Amara Kamara, yhdysvaltalainen jalkapalloilija
* Boubacar Kamara, ranskalainen jalkopalloilija
* Chris Kamara, brittiläinen jalkapalloilija ja kommentaattori
* Diomansy Kamara, senegalilainen jalkapalloilija
* Glen Kamara, suomalainen jalkapalloilija
* Kei Kamara, sierraleonelainen jalkapalloilija
* Lansana Kamara, sierraleonelainen jalkapalloilija
* Malvin Kamara, brittiläinen jalkapalloilija
* Ola Kamara, norjalainen jalkapalloilija
* Paul Kamara, sierraleonelainen toimittaja ja ministeri
* Samura Kamara, sierraleonelainen poliitikko ja ekonomisti
* Sheku Kamara, brittiläinen jalkapalloilija
Gibril (täsmennyssivu)

**Gibril** on egyptiläinen arabiankielinen muunnos Gabrielista. Gibril on egyptinkielinen muunnos traditionaalisesta arabiankielisestä translitteraatiosta Jibril.

Gibril on myös yleinen arabiankielinen etunimi ja sukunimi. Henkilöitä, joilla nimi on joko etunimenä tai sukunimenä ovat muun muassa: 

*Gibril Sankoh (s. 1983), sierraleonelainen jalkapalloilija
*Gibril Wilson, (s. 1981), sierraleonelaistaustainen yhdysvaltalainen jalkapalloilija
*Musa Gibril Bala Gaye (s. 1946), gambialainen poliitikko, ekonomisti, pankkiiri ja diplomaatti
*Gibril, *[[Azure Striker Gunvolt 2]]* -videopelin hahmo

## Katso myös
*Jibril (täsmennyssivu)
Jibril (täsmennyssivu)

**Jibril** on arabiankielinen muunnos Gabrielista. 

Jibril on myös yleinen arabiankielinen etunimi ja sukunimi. Henkilöitä, joilla nimi on joko etunimenä tai sukunimenä ovat muun muassa: 

## Henkilön nimi

### Etunimi
*Jibril Rajoub (s. 1953), palestiinalainen poliitikko 
*Jibril Yakubu, nigerialainen Zamfaran kuvernööri

### Toinen nimi
*Abdul Rahman Ahmad Jibril Baroud (1937–2010), palestiinalainen runoilija
*Cameron Jibril Thomaz (s. 1987), joka tunnetaan paremmin taiteilijanimeltään Wiz Khalifa, yhdysvaltalainen rap-artisti

### Sukunimi
*Ahmad Jibril (1938–2021), palestiinalainen poliitikko, PFLP-GC-järjestön perustaja
*Jihad Ahmad Jibril (1961–2002), Ahmad Jibrilin poika, palestiinalainen poliitikko
*Mahmoud Jibril (s. 1952–2020), libyalainen poliitikko
*Mas’ud El-Jibril, nigerialainen senaattori ja poliitikko
*Mohammed Kabiru Jibril, nigerialainen senaattori ja poliitikko

## Muita merkityksiä
**[[Jibril (elokuva)|Jibril]]*, vuoden 2018 elokuva

## Katso myös
*Gibril (täsmennyssivu)

## Lähteet
Espanjan Länsi-Intia

**Espanjan Länsi-Intia** tai **Espanjan Antillit** ( tai *Las Antillas Occidentales*) oli Espanjan Karibian siirtomaiden nimi. 

Espanjan valtaamat saaret olivat Hispaniola nykypäivän Haitissa ja Dominikaaninen tasavalta, Kuuba, Puerto Rico, Saint-Martin, Neitsytsaaret, Anguilla, Montserrat, Guadeloupe ja Pienet-Antillit, Jamaika, Caymansaaret, Venezuela, Trinidad ja Islas de la Bahía. 

Kristoffer Kolumbuksen Amerikan tutkimusmatkat keskittyivät saariin, joista tulivat myöhemmin Espanjan Länsi-Intia. Saaret olivat myös ensimmäiset, jotka eurooppalaiset kolonisoivat pysyvästi. Espanjan Länsi-Intia oli myös Espanjan Amerikan imperiumin kestävin osa ja luovutettiin vasta vuonna 1898 Espanjan–Yhdysvaltain sodan loputtua. Espanja hallitsi yli kolmen vuosisadan ajan Karibian satamakaupunkien verkostoa, johon sisältyivät Havanna (Kuuba), San Juan (Puerto Rico), Cartagena de Indias (Kolumbia), Veracruz (Meksiko) ja Portobelo (Panama). 

Jotkut pienemmät saaret vallattiin tai luovutettiin muille Euroopan siirtomaavalloille joko sodan tai diplomaattisten sopimusten seurauksena 1600- ja 1700-luvuilla. Muut kuten Dominikaaninen tasavalta itsenäistyivät 1800-luvulla.
Minetit

**Minetit** on tamperelainen joukkuevoimisteluryhmä. Joukkue on voittanut naisten sarjan maailmanmestaruuden vuosina 2015, 2017, 2021 ja 2024 sekä Euroopan mestaruuden 2016.

Joukkue kuuluu Tampereen Urheiluakatemiaan sekä Suomen Voimisteluliiton maajoukkueeseen.

## Valmennustiimi
* Titta Heikkilä, vastuuvalmennus
* Teija Kukkala, vastuuvalmennus
* Antton Laine, koreografia ja valmennus
* Eetu Autio, fysioterapia

## Voimistelijat
* Oona Haatanen
* Jessica Hakala
* Iinu Häkkinen
* Laura Kiljunen
* Adaliina Niininen
* Emmi Nikkilä, kapteeni
* Siiri Puuska
* Neea Sivill
* Meeriellen Sukari

## Historia
Minettien MM-kultaa voittanut kilpailujoukkue perustettiin vuonna 2011. Joukkue kuului aluksi Tampereen Voimistelijoihin, mutta vaihtoi seuraa Tampereen Sisuun vuonna 2018. Syksyllä vuonna 2012 Team Minetit -nimellä kilpaillut Minetit voitti 12–14-vuotiaiden SM-hopeaa. 

## Saavutuksia
* MM-kulta 2015, 2017, 2021, 2024
* EM-kulta 2016
* MM-hopea 2016, 2018–2019
* SM-kulta 2015–2025

## Lähteet
* MM-kultaa voittaneiden Minettien kapteeni Ella Ratilainen: "Yksilönä en olisi näin hyvä urheilija"
* Voimisteluliitto

### Viitteet
Salasurma

**Salasurma** () oli Ruotsin ja Suomen vanhassa lainsäädännössä sellainen henkirikos, jonka tekijää ei pystytty saamaan selville. Jos löydettiin ruumis, jossa oli merkkejä väkivallasta, eikä surmaajaa pystytty selvittämään vuoden kuluessa, tuli kihlakunnan tai laivakunnan maksaa erityinen salasurmasakko rauhanjärjestyksen ylläpitämiseksi. Muutaman vanhan ruotsalaisen lain mukaan joissakin tapauksissa maksajaksi joutui kylä tai lähimmät kylät. Jos surmattu löydettiin suljetusta huoneesta, joutui huoneen omistaja vanhimpien lakien mukaan maksamaan sakkoa. Eri laeissa sakon suuruus oli erisuuruinen ja osa sakosta meni kuninkaalle ja osa vainajan perillisille.

Vuodelta 1442 peräisin olevan kuningas Kristofferin maanlain mukaan kihlakunnan tuli maksaa salataposta 40 markkaa, josta kuningas sai puolet ja vainajan perilliset toisen puolikkaan.

Vuoden 1734 lain rikoskaaressa tällainen säännös oli vielä mukana:

::*Jos mies eli waimo löytään maalla tapettuna, ja ei jocu tule tappoon laillisesti sidotuxi, yön ja wuoden sisällä, eli syystä sijtä epäluulon alla; nijn pitä kihlacunnan manttalin jälken maxaman sackoa sen salatapon edestä sata talaria: Ottacon Cuningas puolen, ja toisen puolen asianomainen.*

## Lähteet
Anjalankosken suuralue

**Anjalankosken suuralue** on yksi Kouvolan kaupungin kuudesta suuralueesta. Anjalankosken suuralue käsittää kokonaan entisen Anjalankosken kaupungin alueet. Anjalankosken suuralueella oli 13 084 asukasta vuonna 2023. Anjalankoski on Kouvolan väkiluvultaan kolmanneksi suurin ja pinta-alaltaan toiseksi suurin suuralue. 

Suuralueen suurin taajama on Myllykoski, jossa oli 5 883 asukasta 31.12.2017. Muita taajamia on Inkeroinen (4 892 asukasta) ja Kaipiainen (241 asukasta). Myllykoskeen kuuluvat yhteenkasvaneina myös Keltakangas ja Ummeljoki sekä Inkeroisiin Anjalan kirkonkylä.

## Kaupunginosat
*Myllykoski (31)
*Keltakangas (32)
*Inkeroinen (33)
*Anjala (34)
*Ummeljoki (35)
*Sippola (36) 
*Kaipiainen (37)

## Tilastoalueet

Väkiluku on vuoden 2023 mukainen. 

## Väestö
### Väestönkehitys
{{Pylväsdiagrammi
|title   = Anjalankosken väestönkehitys 1980–2023
|titlebar= #DDD
|width   = 600px
|barwidth= 500px
|left1   = Vuosi
|right1  = Asukkaita
|bars    = 

|caption = Lähde: Tilastokeskus, Kouvolan Sanomat 
Vuosien 1980-2008 väestö koskee silloista Anjalankosken kaupunkia.

## Lähteet
Munajuusto

**Munajuusto** eli **hämäläisjuusto** on yleensä kotona valmistettu tuorejuusto, joka kuuluu Hämeen perinneruokiin. Se on piimäjuuston muunnos, johon on lisätty kananmunia. Munajuustoa valmistettaessa maidon ja piimän seosta kuumennetaan ja siihen lisätään juustonjuoksutetta, jolloin saadaan juustomassaa, johon lisätään munia, suolaa ja toisinaan voita. Massasta valutetaan nestettä juustokehässä tai lävikössä ja massa paahdetaan uunissa. Juustonjuoksutetta ei tarvita, jos piimä on riittävän hapanta. 

Myynnissä on muun muassa Ilves-nimistä munajuustoa, joka on kuoretonta, sisukseltaan keltaista ja päältä voimakkaan keltaista. Juuston on muodoltaan matala katkaistu kartio ja se sopii juustotarjottimelle tai alku- tai jälkiruoaksi. Joskus munajuusto grillataan tai paahdetaan avotulella ja voidaan sen jälkeen vielä kypsyttää.

## Lähteet
Maustekastike

**Maustekastike** on ruoan maustamiseen käytettävä kastike, jota käytetään etenkin liharuoissa. Maustekastike laitetaan ruokaan yleensä kylmänä joko valmistusvaiheessa tai kukin ruokailija lisää sitä ruokaillessaan haluamansa määrän. Sen perusosana on tavallisesti hedelmäsose, soijakastike, tomaattisose tai viinietikka ja sekaan lisätään halutut mausteet.

Maustekastikkeita ja niitä kiinteämpiä, mutta kuitenkin notkeita maustetahnoja ja maustesoseita ovat esimerkiksi:
*adžika
*chilikastike
*cumberlandinkastike
*garum
*harissa
*hoisin-kastike
*HP-kastike
*kalakastike
*ketsuppi
*sambal ulek
*sinappi
*soijakastike
*Tabasco
*worcestershirekastike

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Kirjavainen

**Kirjavainen** on suomalainen sukunimi, joka on muun muassa seuraavilla henkilöillä:

* Heikki Kirjavainen (s. 1937), uskonnonfilosofian emeritusprofessori
* Ilkka Kirjavainen, taidoka
* Ilmari Kirjavainen (1926–2011), kenraaliluutnantti, Rajavartiolaitoksen päällikkö
* Jussi Kirjavainen (1901–1983), suojeluskunta-aktiivi ja urheilutoimittaja, pakinoitsija, tietokirjailija
* Kalle Kirjavainen (1899–1968), näyttelijä, teatterinjohtaja
* Mikko Kirjavainen (s. 1957), eläköitynyt prikaatikenraali, Ilmari Kirjavaisen poika
* Sakari Kirjavainen (s. 1960), elokuvaohjaaja, käsikirjoittaja ja elokuvaleikkaaja, kirjailija
Trimetyleenidiamiini

**Trimetyleenidiamiini** eli **1,3-diaminopropaani** tai **1,3-propaanidiamiini** (C3H10N2) on diamiineihin kuuluva orgaaninen yhdiste. Yhdistettä käytetään lähtöaineena muiden orgaanisten kemikaalien synteeseissä. Trimetyleenidiamiini on propyleenidiamiinin isomeeri.

## Ominaisuudet, valmistus ja käyttö
Huoneenlämpötilassa trimetyleenidiamiini on väritöntä nestettä ja sillä on kalamainen ja ammoniakinkaltainen haju. Yhdiste liukenee erittäin hyvin veteen ja moniin orgaanisiin liuottimiin esimerkiksi etanoliin ja dietyylieetteriin.

Trimetyleenidiamiinia voidaan valmistaa 1,3-propaanidiolin ja ammoniakin välisellä reaktiolla. Tyypillisempi tapa on kuitenkin akryylinitriilin ja ammoniakin välinen reaktio. Tässä reaktiossa muodostuu aminopropionitriiliä ja bis(syanoetyyli)amiinia. Nämä pelkistetään trimetyleenidiamiiniksi vedyttämällä ja katalyyttinä käytetään nikkeliä tai kobolttia.

Trimetyleenidiamiinista valmistetaan heterosyklisiä yhdisteitä, joita käytetään muun muassa tekstiiliteollisuudessa. Lisäksi siitä valmistetaan kelatoivia yhdisteitä korroosionestoaineiksi ja valokuvauskemikaaleiksi.

## Lähteet
Jaalan suuralue

**Jaalan suuralue** on yksi Kouvolan kaupungin kuudesta suuralueesta. Jaalan suuralue käsittää kokonaan entisen Jaalan kunnan alueet. Jaalan suuralueella oli 1 450 asukasta vuonna 2023. Jaala on Kouvolan väkiluvultaan pienin ja pinta-alaltaan kolmanneksi suurin suuralue. 

Suuralueen suurin ja samalla ainut taajama on Jaalan kirkonkylä, jossa oli 610 asukasta 31.12.2017.

## Aluejako
### Kaupunginosat
*Jaalan kirkonkylä (61)
*Pohjois-Jaala (62)

### Tilastoalueet

Väkiluku on vuoden 2023 mukainen. 

## Väestö
### Väestönkehitys

Vuosien 1980-2008 väestö koskee entistä Jaalan kuntaa.

## Lähteet
Vahvikerengas

**Vahvikerengas** tai **öljetti** (, ) on kankaaseen, nahkaan tai muuhun ohueen materiaaliin tehtyä reikää ympäröivä ja sitä vahvistava rengas. Reikien läpi voi näin pujottaa ja liu’uttaa kiinnitysnaruja tai -hihnoja ilman, että reikä kuluu suuremmaksi tai materiaali rikkoutuu. Vahvikerenkaita käytetään esimerkiksi kengännauhojen pujotusreikien ympärillä sekä purjeiden, telttakankaiden, verhojen ja pressujen reunojen rei’issä.

Vahvikerenkaiden perinteinen materiaali on pelti, ja perinteinen kiinnitystapa on puristaa kahdesta osasta koostuva vahvikerengas reiän ympärille erityisillä pihdeillä niittien tavoin. Vahvikerenkaita tehdään myös muovista, ja ne voidaan hitsata kiinni muovimateriaalista tehtyyn pressuun tms. Muovisia tarrakiinnitteisiä vahvikerenkaita käytetään asiakirjojen mapituksessa estämään paperiarkkien reikien repeäminen rengaskansiota selattaessa.

Muita samaa tarkoittavia sanoja ovat **läpivientirengas** ja **lävistysrengas**. Yksiosaista vahvikerengasta voidaan kutsua **sirkaksi** tai **sirkkarenkaaksi** ja kaksiosaista **purjerenkaaksi**.

## Läpivientirengas

*Läpivientirenkaiksi* tai vain *läpivienneiksi* kutsutaan myös kumisia, metallisia ja muovisia renkaita, joilla kehystetään sähköasennuksissa läpivientireiät vedettäessä johtoja erilaisten kovien ja teräväreunaisten levymateriaalien läpi. Niillä estetään sähköjohtojen ja niiden eristekerrosten kulumista.

## Lähteet
Jaalan kirkonkylä

**Jaalan kirkonkylä** on taajama Kouvolassa, entisen Jaalan kunnan alueella. Taajama oli entisen Jaalan kunnan keskustaajama, suurin ja ainut taajama. Taajamassa asuu noin 500 ihmistä. Sen pinta-ala on 2,91 km² ja väestöntihys 237,9 as./km².

## Palvelut
Jaalassa on kirkon ja hautausmaan lisäksi muun muassa päiväkoti, alakoulu, kirjasto, liikuntahalli ja muita liikuntapaikkoja,  palvelukeskus, S-market, apteekki ja terveysasema. Entisessä kunnantalossa on vuodesta 2024 toiminut kymmenen huoneen hotelli, ja talossa on myös vuokrattava kokoustila. Aiemmin taivasalla toimineesta kesäteatterista tunnettu Liikasenmäki sai 2020-luvun puolivälissä katetun puurakenteisen tapahtumarakennuksen Jaala-Areenan, jossa on noin 500 paikan nouseva katsomo.

## Katso myös
*Jaala (kaupunginosa)

## Lähteet
Korostus

**Korostus** eli **aksentti** tarkoittaa ääntämisen tapaa, joka on ominainen tietylle asuinseuduille, ihmisryhmälle tai kansalle.

Esimerkiksi englannin kielessä esiintyy runsaasti eri korostuksia maantieteelliseen jakoon perustuvien populaatioiden, sosioekonomisten ryhmien, etnisten ryhmien (kuten afroamerikkalaisten englanti) tai luokkien välillä. Korostukset eroavat toisistaan muun muassa äänen painon ja vokaalien ja konsonanttien lausumisten osalta.

Suomen kielessä sanaa korostus taas käytetään yleensä ulkomaalaisten puhuman suomen kielen kohdalla (esim. "hän puhuu suomea venäläisellä korostuksella").

Korostus on eri asia kuin murre. Vaikka kielioppi, semantiikka, sanasto ja muut kielen ominaispiirteet usein vaihtelevat samanaikaisesti korostuksen kanssa, sana viittaa erityisesti eroihin ääntämisessä, kun taas sanaan murre liitetään laajempi joukko lingvistisiä eroja.

## Lähteet
Riigikogun vaalit 2019

**Riigikogun vaalit 2019** järjestettiin 3. maaliskuuta 2019 ja niissä valittiin 101 jäsentä Riigikoguun vaalikaudeksi 2019–2023. Suurimpana puoleena vaaleissa pysyi Kaja Kallaksen johtama Viron reformipuolue, kun taas eniten lisäpaikkoja sai Viron konservatiivinen kansanpuolue.

## Puolueet
Kannatusmittaukset olivat näyttäneet aina vuoden 2018 lopulta hallitsevan Keskustapuolueen olevan edellä Reformipuoluetta, mutta vaaleja lähestyttäessä mittaukset arvioivat kahden pääpuolueen eron kaventuneen ja olleen ennen vaaleja hyvin tasaisia. Kannatusmittaukset ennakoivat Vapaapuolueen putoamista Riigikogusta, kun taas kansalliskonservatiivisen Konservatiivinen kansanpuolueen (EKRE) arvioitiin lisäävän kannatustaan huomattavasti. Jüri Ratasin uusi hallitus astui voimaan 29.4.2019

## Vaalipiirit
Viro on jaettu 12 vaalipiiriksi. Käytetty vaalipiirijako oli seuraava:

## Tulokset
Riigikogun vaaleissa on käytössä 5&nbsp;%:n äänikynnys.

|- style="background-color:#E9E9E9;text-align:center;"
! colspan="2" rowspan="2" style="text-align:left;"| Puolueet
! colspan="3"| Äänet
! colspan="2"| Paikat
|- style="background-color:#E9E9E9;text-align:center;"
! width="75"| Ääniä
! width="30"|%
! width="35"|+/–
! width="30"| Paikat
! width="35"|+/–
|-
| style="background-color:;"|
| style="text-align:left;"| Viron reformipuolue
| 
| 28,9
| +1,2
| 34
| +4
|-
| style="background-color:;"|
| style="text-align:left;"| Viron keskustapuolue
| 
| 23,1
| –1,7
| 26
| –1
|-
| style="background-color:;"|
| style="text-align:left;"| Konservatiivinen kansanpuolue
| 
| 17,8
| +9,7
| 19
| +12
|-
| style="background-color:;"|
| style="text-align:left;"| Isänmaa
| 
| 11,4
| –2,3
| 12
| –2
|-
| style="background-color:;"|
| style="text-align:left;"| Sosiaalidemokraattinen puolue
| 
| 9,8
| –5,4
| 10
| –5
|-
| colspan="9" style="background-color:#E9E9E9"| 
|-
| style="background-color:#06778D;"|
| style="text-align:left;"| Viro 200
| 
| 4,4
| *Uusi*
| 0
| 0
|-
| style="background-color:#80BB3D;"|
| style="text-align:left;"| Viron vihreät
| 
| 1,8
| +0,9
| 0
| 0
|-
| style="background-color:#F6AE00;"|
| style="text-align:left;"| Elämänrikkauden puolue
| 
| 1,2
| *Uusi*
| 0
| 0
|-
| style="background-color:;"|
| style="text-align:left;"| Viron vapaapuolue
| 
| 1,2
| –7,5
| 0
| –8
|-
| style="background-color:#FF0000;"|
| style="text-align:left;"| Viron yhdistynyt vasemmistopuolue
| 
| 0,1
| ±0
| 0
| 0
|-
| style="background-color:#DDDDDD;"|
| style="text-align:left;"| Sitoutumattomat ehdokkaat
| 
| 0,3
| +0,1
| 0
| 0
|-
| colspan="9" style="background-color:#E9E9E9"| 
|- style="font-weight:bold;"
| style="text-align:left;" colspan="2"| Yhteensä
| 
| 100 %
| style="background-color:#E9E9E9;"|
| 101
| style="background-color:#E9E9E9;"|
|-
| colspan="9" style="background-color:#E9E9E9"| 
|-
| style="text-align:left;font-size:90%;" colspan="9"| Lähde: Valimised 
|}

## Lähteet
Päivät joina kukat kukkivat

**Päivät joina kukat kukkivat** (*De dagar som blommorna blommar*) on Jonas Gardellin käsikirjoittama ja Simon Kaijserin ohjaama ruotsalainen television minisarja vuodelta 2019. Kolmiosaisessa draamassa kerrotaan kolmen keskiluokkaisen perheen vaiheita 1970-luvulta nykypäivään perheen poikien näkökulmasta. Pojat ovat parhaita ystäviä koulussa, mutta erkanevat sitten omille teilleen omine ongelmineen ja ihmiskohtaloineen. Sarja ensiesitettiin tammikuussa 2019 sekä Ruotsin televisiossa että Yle Fem -kanavalla ja Yle Areenassa.

## Juoni
Sarjassa kolmea tarinaa seurataan limittäin. Törnbladin perheessä Mikael ja hänen äitinsä kärsivät huumeisiin sortuneen väkivaltaisen esikoispojan ja saamattoman isän varjossa. Aikuisenakin Mikael on yhä itsekkään isonveljen Torbjörnin vietävissä. Munksåsin perheessä varttuvan Erikin on toivuttava juutalaisen isoisänsä kuolemasta ja tutustuttava tarkemmin oman sukunsa juuriin 1990-luvun uudelleen itsenäistyneessä Virossa, kohtalokkain seurauksin autolautta Estonian turmayönä. Tunnetuksi teatterintekijäksi edennyt Benny Elofsson on jäänyt pohtimaan vanhempiensa avioeroa ja ohjaa aiheesta kirjoittamaansa komediallista näytelmää.

## Rooleissa

### Munksåsin perhe

### Elofssonin perhe

### Törnbladin perhe

### Muissa rooleissa

## Vastaanotto
*Helsingin Sanomien* Leena Virtanen kirjoittaa Gardellin taidon vedota häpeilemättä katsojan tunteisiin näyttäytyneen jo tämän edellisessä minisarjassa ja sen pohjana olevassa romaanitrilogiassa *[[Älä koskaan pyyhi kyyneleitä paljain käsin]]* (2012). Nyt Gardellin näkökulma Ruotsin lähihistoriaan on Virtasen mukaan laajempi. Nopeat siirtymät tarinasta ja perheestä toiseen vaikeuttavat hänestä varsinkin aloitusjakson seuraamista.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*”Elämän hauraudessa on kauneutta”, Gardell kertoo draamasarjastaan Ylen sivustolla
Harry Donner

**Harry Otto Donner** (4. toukokuuta 1889 Hausjärvi – 18. elokuuta 1954 Ahdenkallio Hyvinkää) oli suomalainen tilanomistaja, sukututkija ja päätoimittaja.

## Henkilöhistoria
Harry Donnerin vanhemmat olivat senattori Otto Donner ja Wilhelmina (Minette) Sofia Charlotta Munck ja puoliso vuodesta 1925 Anna Dido Constance Armfelt. Donner tuli ylioppilaaksi 1909 ja teki opintomatkoja Ruotsiin ja Keski-Eurooppaan. Hän julkaisi useita suku- ja historiallisia tutkimuksia, oli Suomen Sukututkimusseuran aktiivi ja sukututkijoiden aikakauslehden *Genoksen* päätoimittaja 1930–1940. Hän harrasti myös taidehistoriaa ja sosiaalipolitiikkaa.

## Julkaisuja
* *Grevliga och friherrliga vapensköldar i Finlands kyrkor*, 1912
* *Heraldisk-kritiska anmärkningar rörande E. Brenners resa i Finland 1670–72*, 1914 
* *Greve Adolf Fredrik Munck och de fahnehjelmska sedlarna*, 1918 
* *Armfelt-suvun asekokoelma Kansallismuseossa*, 1927 
* *Löjtnant Wilhelm Gyllenskiepps krigsdagbok år 1789*, 1932 
* *Konung Gustav III:s brevväxling med Adolf Fredrik Munck*, 1933
* *Frimurarröster ur det förflutna*, 1935 
* *Karl August Ehrensvärds brev till general Johan August Meijerfelt under krigsåret 1789*, 1939
* *Deux adversaires (Gustave-Maurice Armfelt et Frédéric de Gentz) de Napoléon à Vienne (1802–1806) *, 1939
* *Eräs Fleming suvun perinnönjako Turusa 1533*, 1942 
* *Y. M. Sprengtportenin paluuaikeista Ruotsiin 1792–1793*, 1943 
* *Sotatuberkuloottisten kesätervehdys: Kotivalon Sotatuberkuloottiset r.y:n erikoisnumero*, 1951 (toim.)
* *En frimurarbroder Fredrik Ludvig de la Myle (1752–1797)*, 1952, julkaisussa: *Historiska och litteraturhistoriska studier* 27–28, s. 293–314 

## Lähteet
Helmiripsimonni

**Helmiripsimonni**, aikaisemmalta nimeltään **täpläselkäuimari** (*Synodontis angelicus*) on ripsimonneihin kuuluva kala, jota pidetään myös akvaarioissa.

## Ulkonäkö ja koko
Aikuiset kalat ovat 9–18 senttiä pitkiä. Niiden pohjaväri on ruskea tai violetti, ja siinä on kellertäviä pyöreähköjä läikkiä. Nuoret, 4–9 senttiä pitkät yksilöt ovat erityisen kauniita: niillä hohtavan valkoiset läikät erottuvat selvästi punertavanvioletilta pohjalta.

## Elinympäristö
Helmiripsimonnit elävät Kongojoen sekä sen sivujokien Kasain ja Ubangin vesistössä. Niille sopii ympäristö, joissa on kivikkoa, puunjuuria ja luolia.

## Käyttäytyminen ja lisääntyminen
Helmiripsimonnit ovat aktiivisia lähinnä öiseen aikaan.

Ne muodostavat lisääntymistä varten pareja. Akvaariokauppaa varten kaloja on kudetettu hormonien avulla.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*ITIS: Synodontis angelicus
Martti Enkovaara

**Martti Enkovaara** (21. joulukuuta 1925 – 3. lokakuuta 1997) oli suomalainen Helsingissä asunut arkkitehti. Enkovaara valmistui arkkitehdiksi Teknillisestä korkeakoulusta vuonna 1959. Hän työskenteli vuodesta 1960 Kouluhallituksen rakennustoimistossa ja vuodesta 1965 hän oli toimistossa yliarkkitehtinä.

## Rakennuksia
*  Pohjois-Helsingin yhteiskoulu, Tapanila, Helsinki 1964, laajennussiipi 1968 

## Lähteet
Koruripsimonni

**Koruripsimonni** (*Synodontis decorus*) on ripsimonnien heimoon kuuluva kala, jota pidetään myös akvaarioissa.
  
## Ulkonäkö ja koko
Koruripsimonneilla on vaalean kermanvärisellä pohjalla suuria tummia läikkiä. Vatsapuoli on valkoinen. Erityispiirre on selkäevän takareunasta lähtevä siimamainen uloke, joka voi ulottua kalan pyrstöön asti. Aikuisen kalan tyypillinen pituus on 25 cm.

## Elinympäristö
Koruripsimonnit elävät Kongojoen sekä sen sivujokien Kasain ja Ubangin vesistössä, mutta ei Luvuassa ja Luapulassa.

## Käyttäytyminen
Akvaarioharrastajien mukaan koruripsimonni on yksi aroimmista monnilajeista. Se on liikkeellä lähinnä yöaikaan.

## Lähteet

 

## Aiheesta muualla
*ITIS: Synodontis decorus
Gamelion

**Gamelion** (), aiemmin **Lenaion** (), oli antiikin kreikkalainen kuukausi, joka tunnetaan ennen kaikkea Ateenassa käytetystä attikalaisesta kalenterista. Se oli saanut nimensä Gamelia-juhlasta. Kuukaudessa oli 29 tai 30 päivää ja se sijaitsi suunnilleen nykyisen tammi-helmikuun aikoihin. Kuukalenterin kuukautena sen paikassa oli kuitenkin vaihtelua jopa 60 päivän verran. Kuukauden 29. päivä jätettiin pois tarvittaessa, jotta seuraavan kuun alku osuisi uudenkuun kohdalle.

## Päivät ja juhlat

Attikalaisessa kalenterissa jokaisen kuukauden kahdeksan ensimmäistä päivää oli omistettu jumalille muun muassa näiden syntymäpäivinä, joita vietettiin siis kerran kuussa, ei kerran vuodessa. Muut juhlat olivat vuosittaisia ja vaihtelivat siis kuukausittain. Kuukaudelle nimensä antanut Gamelia oli hääjuhla, ja kuukauden aikana vietettiin usein häitä. Kuukaudelle sijoittui myös muun muassa Lenaia-juhla, josta sen vanhempi nimi oli peräisin.

Kuukauden päivät ja juhlat olivat:

Selitykset:

## Lähteet
Amurinkitasampi

**Amurinkitasampi** (*Huso dauricus*) on sampikalojen Huso-sukuun kuuluva äärimmäisen uhanalainen kalalaji. Sitä on tavattu Amurjoessa Venäjän ja Kiinan puolella.

Amurinkitasampi tulee sukukypsäksi noin 180&nbsp;cm:n pituisena, pisimmillään sen on raportoitu kasvavan yli viisimetriseksi. Sen selässä on kovia kilpiä viidessä rivissä. Amurinsampi ei lisäänny joka vuosi: koiraat kutevat joka kolmas tai neljäs vuosi ja naaraat joka neljäs tai viides vuosi.

Amurinsammen mätiä käytetään yhtenä osana tai kokonaan Kaluga Beluga -kaviaarissa. Mätimunien koko on iso (3,2&nbsp;mm), ja kaviaarin alkuperämaa on usein Kiina. Kaviaarissa käytetty nimi Beluga Kaluga viittaa usein Kiinan – jossa sitä viljellään – tuontiin. Mätiä saadaan yli 15-vuotiaista kaloista.

## Lähteet
Agathos Daimon

**Agathos Daimon** () tai **Agathodaimon** () eli ”Hyvä henki”, joskus myös **Agathos Deos** () eli ”Hyvä jumala”, oli antiikin kreikkalaisessa uskonnossa hyvä suojelushenki, joka esiintyy vain vähän mytologiassa, mutta jolla oli tärkeä asema kansanuskossa. Agathos Daimon esitetään usein yhdessä Agathe Tykhen (”Hyvä onni”) kanssa tai muiden suojelushenkien tavoin käärmeenä.

Agathos Daimonin uskottiin suojelevan yksilöitä ja perheitä. Tälle tarjottiin juomauhrina sekoittamatonta viiniä jokaisissa pidoissa. Tälle oli omistettu oma temppeli, joka sijaitsi Arkadiassa Megalopoliista Mainalokseen johtaneella tiellä. Myös muualla tälle oli tapana omistaa pieniä temppeleitä. Agathos Daimonia vastasi hyvänä henkenä Eudaimon tai Tykhodaimon, ja näiden vastavoimana toimi paha henki eli Kakodaimon. Pausanias piti Agathos Daimonia pelkkänä Zeuksen epiteettinä.

Muun muassa Ateenassa käytössä olleessa attikalaisessa kalenterissa jokaisen kuukauden toinen päivä eli kasvavan kuun toinen päivä oli omistettu Agathos Daimonille. Sitä edelsi Numenia eli uudenkuun pyhäpäivä, ja Numeniaa edeltävän kuun viimeinen päivä, joka tunnettiin nimellä ”vanha ja uusi päivä” (*henē kai nea*) tai Hekaten deipnon (*Hekatēs deipnon*). Nämä muodostivat yhdessä kolmen kotijumalille omistetun päivän ryhmän.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Boedromia

**Boedromia** () oli antiikin Ateenassa vietetty juhla, joka oli omistettu Apollon Boedromiokselle eli ”Apollon Auttajalle”. Sitä vietettiin juhlasta nimensä saaneen Boedromion-kuun 7. päivä eli nykyisen syys-lokakuun aikoihin.

Apollonin epiteetti Boedromios (”Auttaja” < , ”hädässä auttava”), jota käytettiin muun muassa Boiotiassa, antaa ymmärtää, että Apollonia kunnioitettiin juhlassa jonkinlaisena sodanjumalana joko omasta ansiostaan tai siksi, että Apollonin oraakkelien katsottiin antaneen hyödyllisiä neuvoja. Juhlalle itselleen esitetään kreikkalaisessa mytologiassa kuitenkin useita selityksiä. Plutarkhoksen mukaan Theseus uhrasi Apollonille ennen amatsoneja vastaan käymäänsä taistelua, joka käytiin Boedromion-kuussa. Ateenalaiset viettivät Boedromia-juhlaa voitokkaan taistelun kunniaksi vielä myöhempinäkin aikoina. Euripideen ja *[[Suda|Sudan]]* mukaan juhlan alkuperä oli kuitenkin taistelussa, joka seurasi, kun Ksuthos tai tämän poika Ion tuli apuun Eumolpoksen hyökättyä Ateenaan.

Juhlasta itsestään ei tiedetä paljoakaan, lukuun ottamatta sitä seikkaa, että silloin uhrattiin Apollonin lisäksi myös Artemiille.

## Lähteet
Elafebolia

**Elafebolia** (, ) oli antiikin kreikkalainen juhla, joka oli omistettu Artemis ”Kauriinmetsästäjättärelle”. Ateenassa juhlaa vietettiin siitä nimensä saaneen Elafebolion-kuun 6. päivä eli nykyisen maalis-huhtikuun aikoihin.

Muinaisina aikoina Artemiille oli todennäköisesti uhrattu saaliiksi saatuja kauriita (). Kauriiden käytyä harvinaisemmiksi jumalattarelle alettiin uhrata *elafos*-nimisiä kakkuja, jotka nimestä päätellen oli tehty kauriin muotoon. Juhla tunnettiin monissa kreikkalaisissa kaupungeissa. Ateenassa sitä ei välttämättä kuitenkaan vietetty juurikaan enää klassisella kaudella; oletettavasti juhla alkoi menettää kaupungissa merkitystään 400–300-luvuilta eaa. lähtien muutama päivä sitä myöhemmin vietetyn kaupunki-Dionysian merkityksen kasvaessa.

Hyampoliissa samannimistä juhlaa vietettiin thessalialaisista saadun voiton kunniaksi. Kalydonissa ja Patraissa samankaltainen juhla tunnettiin Artemis Lafrian juhlana nimellä Lafria.

## Lähteet
Numenia

**Numenia** ( tai *Noumenia*) oli antiikin Ateenassa vietetty uudenkuun juhla. Sitä vietettiin attikalaisen kalenterin kunkin kuukauden ensimmäisenä päivänä, sillä kuu-aurinkokalenterina sen jokainen kuukausi alkoi uudestakuusta.

Numenia sijoittui päivään, jolloin tehtiin ensimmäinen havainto uudenkuun jälkeen kasvavasta kuusta. Päivälle ei koskaan osunut mitään muita juhlia, ja siksi Plutarkhos viittaa siihen ”pyhimpänä kaikista päivistä”. Numenia-päivänä muun muassa uhrattiin suitsuketta kotijumalten alttareilla. Numenia oli myös suosittu markkina- ja kaupantekopäivä.

Numenia-päivää edelsi edeltävän kuun viimeinen päivä, joka tunnettiin nimellä ”vanha ja uusi päivä” () tai Hekaten deipnon (), jolloin kuu oli pimeimmillään, ja sitä seurasi kasvavan kuun toisena päivänä Agathos Daimonin (”Hyvän hengen”) päivä. Nämä muodostivat yhdessä kolmen kotijumalille omistetun päivän ryhmän.

## Lähteet
Agathodaimon

**Agathodaimon** (, ”Hyvä henki”; ) voi viitata seuraaviin:

* Agathodaimon eli Agathos Daimon, suojelushenki antiikin kreikkalaisessa uskonnossa
* Agathodaimon Aleksandrialainen (n. 100-luku), egyptiläinen kartografi
* Agathodaimon (200-luku), egyptiläinen alkemisti
* Agathodaimon, saksalainen goottimetalliyhtye
Hekatombaia

**Hekatombaia** () tai **Hekatomboia** () () oli antiikin kreikkalainen juhla, joka sai nimensä silloin suoritetusta hekatombiuhrista eli sadan härän uhraamisesta.

Juhla tunnetaan muun muassa Ateenasta, jossa se oli omistettu Apollonille. Ateenassa juhlaa vietettiin siitä nimensä saaneen Hekatombaion-kuun 7. päivä eli heinä-elokuun aikoihin. Hekatombaion-kuu oli attikalaisessa kalenterissa vuoden ensimmäinen kuukausi, ja Hekatombaia vuoden ensimmäinen suurempi juhla.

Juhla tunnetaan myös muun muassa Aiginalta ja Argoksesta, jossa se oli omistettu Heralle, sekä Delfoista, Delokselta, Lakoniasta (Spartasta) ja Tegeasta.

## Lähteet
Maimakteria

**Maimakteria** (, ) oli antiikin Ateenassa vietetty juhla, joka oli omistettu Zeus Maimakteelle. Sitä vietettiin juhlasta nimensä saaneessa Maimakterion-kuussa eli nykyisen marras-joulukuun aikoihin, mutta sen tarkempaa päivää ei tunneta. Juhlassa säiden ja ilmojen säätäjää Zeusta rukoiltiin antamaan leutoja talvisäitä. Zeuksen Maimaktes-epiteetti tarkoitti ”myrskyisää”. Muutoin juhlasta tiedetään vain vähän.

## Lähteet
Metageitnia

**Metageitnia** () oli antiikin Ateenassa vietetty juhla, joka oli omistettu Apollon Metageitniokselle. Sitä vietettiin Metageitnion-kuussa eli nykyisen elo-syyskuun aikoihin, mutta sen tarkempaa päivää ei tunneta.

Metageitnia oli hyvin vanha naapurustojuhla, joka juhlisti jollakin tavalla asuinpaikan vaihdoksia. Kreikkalaisessa mytologiassa juhla kytkettiin Theseuksen muuttoon Meliten demoksesta Diomeian demokseen. Myöhemmin se liitettiin muun muassa Joonian siirtokuntien perustamisen aikaan. Apollon Metageitnios toimi siirtokuntien perustamisen suojelijana. Vilkkaimman siirtokuntien perustamisen vaiheen jäätyä taakse juhlan merkitys väheni, ja klassiselle kaudelle tultaessa se oli muuttunut lähinnä nimeksi.

## Lähteet
Lasiahven

**Lasiahven** (*Parambassis ranga*) on lasiahventen heimoon kuuluva pienikokoinen kala.

## Kuvaus
Lasiahvenilla on läpinäkyvä ja litteähkö ruumis. Sen luut voidaan nähdä selvästi, kuten myös jotkut elimet. Kala on väriltään hieman kellertävä ja hopeanhohtoisa. Se voi kasvaa kahdeksan senttimetrin pituiseksi. Se on parvikala. Kansainvälisen luonnonsuojeluliiton mukaan laji on elinvoimainen. 

## Ravinto
Lasiahven on lihansyöjiä ja ne syövät muun muassa hyttystentoukkia ja Glycera matoja. Ne syövät myös pakastettuja ja kuivatettuja ravintoeläimiä. Lajin kalat ovat innokkaita syömärejä.

## Elinalue
Lasiahvenet elävät joissa, puroissa, kanavissa ja lammikoissa. Kalat elävät parvissa. Lasiahvenia elää Pakistanissa, Intiassa, Bangladeshissa, Myanmarissa, Thaimaassa, Malesiassa ja Nepalissa.

## Lisääntyminen
Lasiahvenet lisääntyy 24–28 celsiusasteisessa vedessä. Naaras tekee noin 150 mätimunaa kasvillisuuden sekaan. Poikaset kuorituvat 24 tunnin sisällä.

## Käyttäytyminen
Lasiahvenet ovat rauhallisia ja ujoja. Ne eivät ole aggressiivisia.

## Kuvia

Tiedosto:Pseudoambassius ranga.jpg|Lasiahven, jonka luut näkyvät selvästi.
Tiedosto:Painted Indian Glassy Fish.jpg|Värjätty lasiahven.
Tiedosto:Parambassis ranga.jpg


## Lähteet
Jinan-Yaoqiangin kansainvälinen lentoasema

**Jinan-Yaoqiangin kansainvälinen lentoasema** ()  on lentoasema Shandongin maakunnan pääkaupunki Jinanissa, Kiinassa. Se sijaitsee Yaoqiangin suurkunnassa Lichengin kaupunkipiirissä Jinanissa. Matka Jinanin keskustaan linnuntietä on noin 30 kilometriä.

Vuonna 2017 se oli Kiinan 25:nneksi vilkkain lentoasema noin 14,3 miljoonalla matkustajalla.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Virallinen lentoaseman verkkosivusto
Gamelia

**Gamelia** () eli **Theogamia** (, ”Jumalten avioliitto”) eli **Hieros gamos** (, ”Pyhä avioliitto”) oli antiikin Ateenassa vietetty juhla, joka juhlisti Zeuksen ja Heran pyhää avioliittoa. Sitä vietettiin juhlasta nimensä saaneen Gamelion-kuun 27. päivä eli nykyisen tammi-helmikuun aikoihin.

Juhla oli omistettu Zeukselle Zeus Teleioksena eli perheenpäänä ja Heralle Hera Teleiana. Yhdessä nämä toimivat avioliittojen suojelijoina. Juhlasta tiedetään vain vähän, mutta siihen kuului juhlapidot. Koko Gamelion-kuukautta pidettiin sen ansiosta otollisena hääjuhlille. On kuitenkin mahdollista, että kuukausi oli alun perinkin yleinen hääkuukausi, koska kevät saapui pian sen jälkeen, ja juhla kehittyi tämän perusteella myöhemmin.

## Lähteet
Jermo Laosmaa

**Jermo Pauli Johannes Laosmaa**, sukunimi aik. *Lindholm* (16. huhtikuuta 1911 Helsinki – 12. marraskuuta 1962) oli suomalainen Helsingissä asunut arkkitehti. 

Laosmaan isä oli kansakoulujohtaja Alex I. Lindholm. Hän opiskeli Saksassa ja valmistui arkkitehdiksi Strelitzin teknillisestä opistosta vuonna 1935. Laosmaa työskenteli SOK:n rakennusosastolla 1937, Arkkitehtitoimisto Aalto & Kokon palveluksessa 1938–1939, Insinööritoimisto Alfred A. Palmbergilla 1939–1950 ja vuodesta 1950 alkaen hän oli Valion rakennusosaston hoitajana.

Jermo Laosmaa oli naimisissa vuodesta 1939 arkkitehti Marjatta Gestrinin kanssa. He suunnittelivat yhdessä monia asuinrakennuksia.

## Rakennuksia
* Sytyttimen tehdasrakennus, Rauma 1942 
* Teresia ja Rafael Lönnströmin kotimuseo, Rauma 1942, Marjatta Laosmaan kanssa 
* Asuinkerrostalo Kulmakatu 3b, Kruununhaka, Helsinki 1951, Marjatta Laosmaan kanssa 

## Lähteet
Mokkaripsimonni

**Mokkaripsimonni** (*Synodontis afrofischeri*) on ripsimonneihin kuuluva kala, jota pidetään myös akvaarioissa.
  
## Ulkonäkö ja koko
Mokkaripsimonnit ovat marmorikuvioisia, kellanruskeita.

Sukukypsiksi tullessaan ne ovat 10-12 cm pitkiä, ja harvoin kasvavat yli 15 cm pitkiksi.

## Elinympäristö
Mokkaripsimonnit elävät Afrikassa Victoria-, Nabugabo- ja Kyoga-järvien vesistöissä, Niilissä, Rukwa-järvessä ja Malagarazi-joessa. Se viihtyy mieluummin joissa kuin järvissä, parhaiten kasvillisuuden seassa jokien rantavesissä. 
 
## Lähteet

 

## Aiheesta muualla
*ITIS: Synodontis afrofischeri
Miki Núñez

**Miguel Núñez Pozo** (s. 6. tammikuuta 1996 Terrassa, Espanja), tunnettu myös taiteilijanimellään **Miki Núñez** tai **Miki**, on espanjalainen laulaja. Hän edusti Espanjaa kappaleella "La venda" vuoden 2019 Euroviisuissa Tel Avivissa.

Vuonna 2018 Miki osallistui *Operación Triunfo* -laulukilpailun kymmenennelle tuotantokaudelle ja sijoittui kilpailussa kuudenneksi.

## Ura
### 2018–
Ennen *Operación Triunfo*a Miki soitti kitaraa ja pianoa sekä suoritti hallinnon ja johtamisen tutkinnon. Hän toimi myös laulajana cover-bändissä nimeltä Dalton Bang, jonka kanssa hän kävi kiertueella ympäri Kataloniaa. Vuonna 2018 hän koe-esiintyi *Operación Triunfo* -laulukilpailun kymmenennellä tuotantokaudella ja oli yksi kahdeksastatoista kilpailijasta, jotka valittiin kilpailun avajaisgaalaan. Kilpailussa hän selviytyi semifinaaleihin asti ja sijoittui kuudenneksi.

Miki oli myös yksi kolmestatoista *Operación Triunfo* -kilpailijasta, joille annettiin kappale formaatin sivukilpailuun, jossa valitaan Espanjan edustaja Eurovision laulukilpailuun. Mikille annettiin yhteensä kolme kappaletta: "Nadie se salva" (duetto Natalia Lacunzan kanssa), "El equilibrio" sekä "La venda". Mikin kappaleista kaksi valittiin kilpailuun: "La venda" sekä "Nadie se salva". Tämä teki Mikistä ja Nataliasta ainoat kilpailijat jotka kilpailivat kilpailussa kahdella kappaleella. "La venda" valittiin yleisöäänestyksellä edustamaan Espanjaa 20. tammikuuta 2019. Eurovision laulukilpailun finaalissa Miki esiintyi viimeisenä 26:sta kilpailijasta. Hän sijoittui lopputuloksissa 22:seksi saaden 54 pistettä.

Eurovision laulukilpailun jälkeen Miki julkaisi *Celébrate*-singlen 28. kesäkuuta 2019. Hän julkaisee esikoisalbuminsa syksyllä 2019.

## Diskografia

### Singlet

### Valitut julkaisut ''Operación Triunfo 2018'' -kilpailusta

## Lähteet
Aarno Raveala

**Aarno Brynolf Raveala**, sukunimi aik. *Reimann* (16. elokuuta 1911 Helsinki – 15. heinäkuuta 1983 Helsinki) oli suomalainen arkkitehti. Raveala pääsi ylioppilaaksi 1932 ja valmistui arkkitehdiksi Teknillisestä korkeakoulusta vuonna 1943. Hän toimi opiskeluaikanaan SOK:n rakennusosaston piirtäjänä ja valmistuttuaan arkkitehdiksi hän oli siellä toimistoarkkitehtina 1944–1950. Hän perusti sitten oman arkkitehtuuri- ja insinööritoimiston vaimonsa Terttu Ravealan kanssa. Raveala oli Uudenmaan läänin lääninrakennustoimiston lääninarkkitehdin viransijaisena vuodesta 1954 ja hän toimi Uudenmaan läänin kaavoitus- ja rakennustoimen tarkastajana 1968–1974, kunnes jäi eläkkeelle. Hän sai yliarkkitehdin arvonimen 1974. 

Raveala osallistui 1950-luvulla Tammen *Joka Kodin tietokirjan* ja Kirjamiehen *Talonrakennustekniikan käsikirjan* toimitustyöhön. Hän laati myös rakennusopin alalta kirjekursseja.

## Rakennuksia
*  Lauttasaaren posti ja asuinrakennus, Gyldenintie 7, Lauttasaari, Helsinki 1952, arkkitehdit Mika Erno, Eino Schroderus, Aarno Raveala, Mauno Vuori 
* Pohjoismaiden Yhdyspankki Oy:n sauna, Kallvik 1952
* Toijalan rautatieasema 1963
* Kajaani Oy:n tuotantolaitokset Tihisenniemellä, Kajaani

## Lähteet
La venda

**La venda** on Mikin esittämä kappale, jolla hän edusti Espanjaa vuoden 2019 Eurovision laulukilpailussa.

Kappale kilpaili Euroviisujen finaalissa, jossa se sai 54 pistettä ja saavutti sijan 22.

## Lähteet
Plectroglyphidodon johnstonianus

**Plectroglyphidodon johnstonianus** on koralliahventen heimoon kuuluva kalalaji. Se kasvaa enimmillään noin 14 senttimetriä pitkäksi, ja sitä tavataan Intian valtameressä ja Tyynessämeressä Afrikan itärannikolta Havaijille, Madquesassaarille ja Pitcairnille.

Sukukypsät *P. johnstonianus* -yksilöt liikkuvat usein koralliriuttojen ulkoreunan rinteillä. Laji käyttää ravinnokseen levää ja todennäköisesti korallien polyyppeja.

Lisääntymiskaudella laji muodostaa pareja. Laji kiinnittää munansa alustaan, ja koiraat vartioivat munia.

## Lähteet
Keltakersanttikala

**Keltakersanttikala** (*Abudefduf troschelii*) on koralliahveniin kuuluva kalalaji, jota tavataan Amerikan rannikolla Tyynenmeren itäosissa Kalifornian eteläosista, Kalifornianlahdelta Perun keskiosiin asti sekä alueen saarien ympäristössä.

Keltakersanttikala on yleinen laji, eikä siihen tiedetä kohdistuvan suuria uhkia. Kansainvälinen luonnonsuojeluliitto pitää sitä elinvoimaisena lajina. Se on monissa tutkimuksissa havaittu olevan elinympäristönsä yleisempiä lajeja. Esimerkiksi Galápagossaarilla se oli vuonna 2004 julkaistussa raportissa tutkimusalueen toiseksi yleisin laji.

Sukukypsät keltakersanttikalat elävät kallio- ja koralliriutoilla. Ne syövät planktonia, selkärangattoia ja levää. Lisääntymiskaudella laji muodostaa pareja, ja koiraat vartioivat alustaan kiinnitettyjä munia.

## Lähteet
Koomikon lapsuus

**Koomikon lapsuus** (*En komikers uppväxt*) on ruotsalainen tv-minisarja ja siitä leikattu elokuva vuodelta 1992. Se perustuu Jonas Gardellin omaelämäkerralliseen romaaniin *Koomikon synty*. Sarjan on ohjannut Gardellin oman käsikirjoituksen pohjalta Jonas Cornell. Gardellia muistuttavaa hahmoa, standup-koomikko Juha Lindströmiä aikuisena näyttelee Björn Kjellman ja lapsena David Boati.

Kolmiosaisesta 135-minuuttisesta sarjasta on Suomessa esitetty 105-minuuttinen elokuvaversio Yle TV2 -kanavalla 28. lokakuuta 1995.

## Juoni
Suomalaisäidin ja ruotsalaisisän poika Juha on varttunut 1970-luvun lapsesta 1990-luvun koomikoksi, joka kiertää esiintymässä ravintoloissa ja tekee pilaa myös omasta lapsuudestaan. Takaumien kautta alkaa selvitä, että seitsemäsluokkalainen Juha oli jo lapsena luokan pelle, joka halusi saada kaikki pitämään itsestään. Koulun ulkopuolella hän viettää aikaa samanluokkalaisen nätin naapurintytön Jennyn kanssa, mutta koulussa hän haluaa olla yksi koulun koviksista. Vähitellen esiin nousee Juhan lapsuudentrauma, hänen aiheuttamansa koulukiusaaminen luokan erilaista poikaoppilasta kohtaan, joka päätyy tekemään itsemurhan hirttäytymällä. Eräällä keikalla Juha tapaa uudelleen Jennyn, joka ei muista Juhaa hyvällä.

## Rooleissa

## Vastaanotto
*[[Helsingin Sanomat|Helsingin Sanomien]]* Leena Virtanen kirjoitti elokuvaversion tv-esityksen alla 1995 tarinan kehittyvän alun lempeästä nostalgiasta yllättävänkin rajuksi ja kyyniseksi kuvaukseksi lasten julmuudesta ja vanhempien ymmärtämättömyydestä.

## Uusintaversio 2019
Vuonna 2019 tuli ensi-iltaan uusi elokuva kirjan pohjalta, *[[Koomikon synty]]*, jonka on ohjannut Rojda Sekersöz.

## Lähteet
Rengasripsimonni

**Rengasripsimonni** (*Synodontis ocellifer*) on ripsimonneihin kuuluva kala, jota pidetään myös akvaarioissa.
  
## Ulkonäkö ja koko
Rengasripsimonnien pohjaväri on kellanharmaa, ja siinä on tummia kuvioita. Nuoren yksilön kuviot ovat pilkkuja, mutta aikuisilla ne muuttuvat renkaiksi. Rasvaevä (takimmainen selkäpuolen evä) on huomattavan suurikokoinen. Kala kasvaa 18 cm pitkäksi.
Sukukypsiksi tullessaan ne ovat noin 12 cm pitkiä.

## Elinympäristö
Rengasripsimonnit elävät Afrikassa Senegal-, Gambia-, Niger-, Volta-jokien ja Tšadjärven vesistöissä. Akvaariokauppaa varten kaloja kasvatetaan kaukoidässä.
 
## Lähteet

 

## Aiheesta muualla
*ITIS: Synodontis ocellifer
Antti Granlund

**Antti Granlund** on suomalainen toimittaja ja radiojuontaja. Hän juontaa tamperelaisen Radio 957:n iltapäivälähetyksiä arkisin kello 13−18. Granlund kirjoittaa myös rocklehti Soundiin ja on Antti X Antti -musiikkipodcastin toinen tekijä.

Granlund on aikaisemmin työskennellyt Iskelmä-radion aamujuontajana ja tuottajana sekä SBS Median Cityradiot-ketjun juontajana Radio 957:ssa, Radio Sadassa, Radio Megassa ja Radio Jyväskylässä. Hän on toiminut myös tamperelaisen improvisaatioteatteri Snorkkelin muusikkona ja esiintynyt Elisan tv-mainoksissa. 

## Lähteet
Aila Airo

**Aila Airo-Paul** (15. huhtikuuta 1926 – 27. huhtikuuta 2005) oli suomalainen kosmetologi ja yrittäjä. Hänen isänsä oli kenraali A. F. Airo.

Aila Airo opiskeli alaa Suomen ainoassa kosmetologikoulussa Académie Scientifique de Beautéssa, josta hän valmistui vuonna 1946. Hän perusti kotinsa yhteyteen pienen vastaanoton, vaikka sodan jälkeisessä Suomessa hoitotuotteita tai -laitteita oli saatavilla varsin rajoitetusti. Airo piti tärkeänä välittää oikeata tietoa kosmetologin työstä, ja hän kirjoitti artikkeleita ja antoi haastatteluja jo 1960-luvulta alkaen.

## Liiketoiminta

Aila Airo piti ensimmäisenä Suomessa ihonhoito- ja meikkikursseja kuluttajille. Hän etsi itse ratkaisuja muun muassa herkän ihon erityisongelmiin, ja niin liiketoiminta laajeni jo 1960-luvulla ammattikosmetiikan maahantuontiin. Airo otti omalle allergiselle iholleen hyväksi havaitsemansa ammattikosmetiikkasarjan Doctor Eckstein käyttöön omaan kauneushoitolaansa ja verkostojensa kautta kollegoille. Verkostoituminen myös ulkomaille oli tuohon aikaan  iso ponnistus.

Airo perusti Helsinkiin Aleksanterinkadulle vuonna 1964 Suomen ensimmäisen selektiivisen kosmetiikan erikoisliikkeen Beautyboxin, jossa työskenteli ammattikosmetologeja. Erityisesti nuorille, ”meikkileikkimielisille”, suunnatun Meikkipussin Airo perusti vuonna 1973.

Aila Airo-Paulin kuoltua hänen tyttärensä, yrittäjät SKY-kosmetologi Anitra Airo-Pimiä ja kauppatieteen maisteri Satu Söderlund jatkavat kauneudenhoitoalan perheyritystä ja Anitran tyttäret muotoilija (AMK) Katja Kemppi ja SKY- ja CIDESCO-kosmetologi Nunnu Järvilehto työskentelevät yrityksessä.

## Järjestötyö

Aila Airo-Paul toimi aktiivisesti myös alansa järjestötyössä, muun muassa Kosmetologien yhdistyksen varapuheenjohtajana, Kosmetologien yhdistyksen opiston johtokunnassa, Helsingin kemikalikauppiasyhdistyksen ja Kemikalikauppiasliiton hallituksissa ja alan järjestöjen erilaisissa toimikunnissa ja työryhmissä. Hänelle myönnettiin työstään kunniamerkkejä ja -jäsenyyksiä.

## Lähteet
* Aila Airo Kauneuspalvelut
* 
* 
* 

### Viitteet