open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Terminator 3: Koneiden kapina

**Terminator 3: Koneiden kapina** () on vuonna 2003 ensi-iltansa saanut Jonathan Mostow’n ohjaama yhdysvaltalainen tieteiselokuva.

Elokuvan ohjasi edellisistä *Terminator*–elokuvista poiketen Jonathan Mostow. *[[Terminator – tuhoaja]]* ja *[[Terminator 2 – Tuomion päivä]]* -elokuvien ohjaaja James Cameron osallistui kuitenkin yhdessä Gale Anne Hurdin kanssa elokuvan henkilöroolien suunnitteluun. Pääosassa olevaa tulevaisuudesta lähetettyä terminaattoria näyttelee Arnold Schwarzenegger. Muissa elokuvan päärooleissa esiintyvät Nick Stahl ja Claire Danes. Elokuvan toista naispuolista terminaattoria näyttelee Kristanna Loken.

*Koneiden kapina* on kolmesta ensimmäisestä *Terminator*-elokuvasta kallein, mutta se ei kuitenkaan menestynyt odotusten mukaisesti, vaikkakin oli hyvä jatko elokuvasarjalle *Rotten Tomatoes* -verkkosivun arvostelun mukaan. Suuremmasta budjetista huolimatta *Koneiden kapina* jäi pienemmälle voitolle kuin edeltävä osa. James Cameron on sanonut kolmannen ja neljännen osan jääneen heikommiksi, kun niitä vertaa ensimmäisiin kahteen osaan.

## Juoni
John Connor (Nick Stahl) onnistui estämään tuomiopäivän kymmenen vuotta aikaisemmin, mutta odottaa silti sen tulemista. Skynet-yhtymä on osallisena lähettäessään naishahmoisen terminaattorin, T-X:n (Kristanna Loken), menneisyyteen Connorin perään, ja tulevaisuudessa elävä kapinallisjoukko lähettää oman mieshahmoisen terminaattorin, T-101:n (Arnold Schwarzenegger), hänen turvakseen. Aikaisemmasta kohtaamisesta Connor muistaa terminaattorille opettamiaan asioita, joita uusi terminaattori, jolla on samanlainen ihmismäinen muoto kuin edellisellä, ei muista. T-101 kertoo, ettei ole sama, joka tuhoutui edellisessä elokuvassa, koska T-101-mallia valmistetaan vieläkin tulevaisuudessa Skynetin tehtaissa. 

Skynet on saanut tietoisuuden ja ryhtynyt sotaan tuhotakseen ihmiskunnan, käyttäen aseinaan ihmisen kehittämiä teknisesti kehittyneitä ja aseistukseltaan vahvoja taistelurobotteja. T-X tappaa Kate Brewsterin (Claire Danes) isän sen jälkeen, kun isä on luovuttanut Skynetille Yhdysvaltain ydinaseiden hallinnan. T-101 onnistuu tehtävässään suojella Connoria ja tämän vaimoa Katea, ja saa heidät turvaan Yhdysvaltain presidentille varattuun maailmanlaajuisen ydinsodan kestävään väestösuojaan johtamaan taistelua koneita vastaan. Suojassa ei ollut Yhdysvaltain johtoa, koska Skynet onnistui yllättämään Yhdysvaltojen asevoimien johdon. Skynetin sota ihmiskunnan tuhoamiseksi alkaa käyttäen Yhdysvaltain ydinaseita koko maailman kattavasti klo 18.18, ja Connor lausuu ensimmäiset sanat ihmisten vastarintaliikkeen johtajana. Skynetin tuhoaminen ei olisi ollut alun alkaenkaan mahdollista, koska tietokoneohjelma oli siirtynyt yksittäiseltä palvelimelta tietoverkkoon, ja se oli siten muuttunut verkkoteorian mukaan tuhoamattomaksi. Skynetin laukaisemat ydinaseet räjähtävät aiheuttaen sienipilviä.

## Rooleissa

## Soundtrack
Varèse Sarabande -studion *Terminator 3: Rise of the Machines (Original Motion Picture Soundtrack)* albumi julkaistiin vuonna 2003.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* 
*
Kallion I hallitus

**Kallion I hallitus** oli Suomen tasavallan 9. hallitus. Se oli Maalaisliiton ja Edistyspuolueen muodostama vähemmistöhallitus, joka toimi 431 päivän ajan 14. marraskuuta 1922 – 18. tammikuuta 1924. Kallion ensimmäinen hallitus oli Suomen ensimmäinen maalaisliittolaisenemmistöinen hallitus ja Kyösti Kallio ensimmäinen maalaisliittolainen pääministeri.

Kallion hallituksen toimikaudella hyväksyttiin laki valtakunnanoikeudesta sekä siihen liittyvä niin sanottu ministerivastuulaki eli laki eduskunnan oikeudesta tarkastaa valtioneuvoston jäsenten ja oikeuskanslerin virkatoimien lainmukaisuutta. 1910-luvulla Suomeen rantautunut luonnonsuojeluaate pääsi vaikuttamaan myös lainsäädäntöön, kun eduskunta hyväksyi Suomen ensimmäisen luonnonsuojelulain vuonna 1923. Juuri itsenäistynyt Suomen ortodoksinen kirkko jaettiin Helsingin ja Kuopion hiippakuntiin. Suomen evankelisluterilaiseen kirkkoon perustettiin ruotsinkielinen Porvoon hiippakunta ja aikaisemman Porvoon hiippakunnan piispanistuin siirrettiin Tampereelle. Kallion hallitus pyrki hillitsemään yhä kiihtyvää kielitaistelua suomen- ja ruotsinkielisten kesken lailla, joka määräsi opetuskielen Helsingin yliopistossa riippuvaksi eri kieliryhmiin kuuluvien ylioppilaiden suhteellisesta määrästä.

Kallion hallitus kaatui tammikuussa 1924. Kommunistit olivat käyttäneet vallinneessa vapaamielisessä ilmapiirissä heille myönnettyjä toimintavapauksia ulkoparlamentaariseen toimintaan Kominternin ohjeiden mukaisesti. Sisäministeriön määräyksestä Etsivä keskuspoliisi pidätti elokuussa 1923 noin 200 johtavaa suomalaista kommunistia, mukaan lukien kaikki 27 Sosialistisen työväenpuolueen kansanedustajaa. Lisäksi Etsivä keskuspoliisi takavarikoi puolueen kirjapainot ja esti Sosialistisen työväenpuolueen sanomalehtien ilmestymisen. Osa vangituista vapautettiin myöhemmin, mutta muut asetettiin syytteeseen valtiopetoksen valmistelusta tai avunannosta siihen ja tuomittiin vankeusrangaistuksiin. Porvaripuolueiden mielestä ennen uusien vaalien määräämistä oli odotettava hovioikeuden päätöstä, joka ratkaisisi kommunistien oikeuden ottaa osaa vaaleihin. Sosialidemokraatit puolestaan vaativat eduskunnan välitöntä hajottamista sen tultua vajaalukuiseksi Sosialistisen työväenpuolueen kansanedustajien vangitsemisen vuoksi. Pääministeri Kyösti Kallio kieltäytyi eroamasta, mutta presidentti K. J. Ståhlberg asettui kiistassa sosialistien kannalle määräten uudet eduskuntavaalit, vapauttaen Kallion hallituksen ministerit tehtävistään ja nimittäen aikaisemman pääministerin Aimo Cajanderin muodostamaan virkamieshallituksen.

Kenraali Bruno Jalander joutui eroamaan puolustusministerin tehtävästä Leppävirralla paljastuneen vakoilutapauksen vuoksi kesäkuussa 1923. Tämän jälkeen pääministeri Kyösti Kallio hoiti myös puolustusministerin tehtäviä, kunnes uudeksi puolustusministeriksi tuli kenraali Vilho Nenonen. Nenonen puolestaan oli eronnut rannikkotykistön komentajan tehtävästä kesäkuun alussa 1923 riitauduttuaan armeijan johdon kanssa.

## Kokoonpano

## Hallituksen puoluejakautuma

## Lähteet
Mantelipilvi

**Mantelipilvi** (*lenticularis*) on usein pyöreä, lautasmainen pilvi. Pilvessä voi olla useita kerroksia, joiden leveys vaihtelee. Tällöin pilvi muistuttaa lautaspinoa, jossa on eri levyisiä lautasia. Pilvi on joskus pitkulainen niin että se muistuttaa surffauslautaa tai lentokoneen siipeä. Mantelimainen pilvi on kansainvälisessä pilviluokittelussa lähinnä kumpukerrospilvien (Sc), hahtuvapilvien (Ac) tai palleropilvien (Cs) eräs ulkomuoto. Pilven latinalainen nimi *lenticularis* on johdettu sanasta *lenticula*, joka on linssiä tarkoittavan *lens*-sanan diminutiivimuoto.

Mantelipilvi muodostuu yleensä vuorten ja vuorijonojen läheisyyteen kohtalaisen tai kovan tuulen puhaltaessa kohtisuoraan vuorijonoa kohti ja ilmamassan pysyessä stabiilina (konvektio ei saa käynnistyä). Ilmakerrokseen syntyy aaltoliikettä. Tuulen puhaltaessa vuoren rinnettä vasten ilma lähtee nousuliikkeeseen ja saavuttaa kastepistelämpötilan, jolloin muodostuu mantelipilven etureuna. Vuoren takana ilma lähtee laskuliikkeeseen ja lämpiää kastepisteen yläpuolelle, jolloin muodostuu pilven takareuna. Ilman aaltomainen liike tekee mantelipilven tunnusomaisen muodon.

Mantelipilvi on usein indikaattori vuoristoaallosta, joka saattaa aiheuttaa vaaran ilma-aluksille.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Cumulus mediocris

**Cumulus mediocris** (lyhenne *Cu med*) on keskikokoinen kumpupilvi, joka on kasvanut jonkin verran korkeammaksi kuin *[[cumulus humilis]]*. Sen huipuissa on kukkakaalimaista muotoa, mutta pilvi ei yleensä sada mahdollisia sadejuovia lukuun ottamatta.

## Katso myös
*Cumulus humilis
*Cumulus congestus

## Lähteet

## Aiheesta muualla

*Wolkenatlas.de
*Wolkanatlas ''Cumulus mediocris''
Cumulus congestus

**Cumulus congestus** eli korkeaksi pullistunut kumpupilvi on valtava, möykkymäinen, tornimainen tai kukkakaalimainen kumpupilvi, joka ei ole vielä varsinainen ukkospilvi, muttei monestikaan enää kauniin ilman pilvi. Kesällä voi usein nähdä mahtavia, tornimaisia congestus-muotoja, jotka hajoavat pian.

*Cumulus congestus* saattaa sataa ja aiheuttaa lyhyen sadekuuron. Korkea kumpupilvi kasvaa aina ylöspäin pyrkien pian kehittymään kuuropilveksi. Varsinkin terävärajainen, jykevä *Cumulus congestus* kehittyy kesäisenä iltapäivänä ukkospilveksi. Valtavan kukkakaalimaisen congestuksen näkeminen aamu- tai iltapäivällä onkin lähes aina varma merkki iltapäiväkuuroista ja/tai ukkosesta ehkä jo tunnin-parin sisään. Mutta pehmeärajainen *congestus* ei tavallisesti ennakoi ukkosta, eikä myöskään välttämättä pieni tornimainen congestus.

Pilvessä tapahtuu voimakas virtaus ylöspäin. Pilvi saattaa olla tuulen vaikutuksesta vinossa. Näiden pilvien läpimitta on yleensä ainakin 5–10 astetta läheltä katsottuna. *Cumulus congestus*-pilven korkeus on muutama kilometri, ja se ulottuu jopa noin 5 kilometrin korkeuteen. Pilven alaraja on tyypillisesti 500–1500 m Suomessa. Tällaisen pilven alapinta on harmaa. Monesti pilvi on kukkakaalimainen, tornimainen tai kartiomainen. Nousunopeus pilvessä on 1–10 m/s.

Useinkin syntyvä kuuropilvi jää *congestukseksi*, kun se ei inversion takia pääse nousemaan. Inversion alla *congestus* alkaa muuttua kumpukerrospilveksi, Stratocumulukseksi.

## Cumulus Congestus vs. Cumulonimbus calvus

*[[Cumulonimbus calvus]]* on korkea kumpupilvi, jonka yläosassa näkyy kuituisuutta, mutta alasin ei ole syntynyt. Tyylipuhtaassa calvuksessa näkyy kumpupilvimäinen yläosa, joka on muuttunut kuituiseksi ja epäteräväksi. Se ei ole vielä ehtinyt välttämättä nousta maksimikorkeuteen ja latistua troposfäärin yläosaan.

## Kuvia


Kuva:Cumulus24_-_NOAA.jpg|Valtavan suuri, kukkakaalimainen *Cumulus congestus*, joka on kehittymässä ukkospilveksi.
Kuva:Cumulus stratocumulus.JPG|*Cumulus congestus*, joka leviää kumpukerrospilveksi *Stratocumulus*, koska pilven nousua estää inversiokerros.
Kuva:Cumulus congestus small tower.JPG|Pieni tornimainen *Cumulus congestus*.
Kuva:Cumulus congestus slant 1.JPG|*Cumulus congestus* - pilvet venyvät viistoksi, kun ylhäällä tuulee hyvin nopeasti, alempana hitaammin.


## Katso myös
* Cumulus
* Cumulus mediocris
* Cumulus humilis
* Cumulonimbus
* Cumulonimbus calvus
* Stratocumulus
* Iltapäiväkuuro
* Ukkosen ennustaminen
* Ilmakehän epävakaisuus

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Über 2000 Wolken- und Wetterbilder
* Karlsruher Wolkenatlas
Cumulonimbus calvus

**Cumulonimbus calvus** (lyhenne *Cb cal*) on valtava kukkakaalimainen kuuropilvi, joka voi sataa ja ukkostaa, mutta jossa ei ole alasimen muotoista yläosaa. 

Erään määritelmän mukaan pilvi on *Cumulonimbus calvus* vasta sitten, kun sen kumpuileva yläosa on muuttunut alkuperäistä, terävärajaista pehmeämmäksi ja sileämmäksi,

Pilvi ulottuu 5–6 kilometrin korkeuteen, jossa lämpötila on -15 - -25 astetta ja alijäähtyneen veden jäätyminen alkaa. 

## Katso myös
**[[Cumulonimbus incus]]* 
**[[Cumulus congestus]]*

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Cumulonimbus incus

**Cumulonimbus incus** (lyhenne *Cb inc*) eli alasinpilvi on kuuropilvi, jolla on selvästi kehittynyt alasin. Monesti pilveen liittyy sadetta ja kesällä ukkosta.

Alasin on pilven yläosassa oleva yleensä valkealta näyttävä kuituinen osa, joka on tavallisimmin muistuttava sivulta katsottuna. Joskus alasin näyttää harmaalta, kun se jää korkealla olevan yläpuolen tai pilven itsensä varjoon.

Alasimen reuna on yleensä kuituinen ja ohut. Jos alasimen reuna on paksu, se kertoo ukkospilven olevan tavanomaista voimakkaampi. Normaalia voimakkaammat ukkoset, supersolut, sekä konvektiiviset järjestelmät omaavat useimmiten paksun alasimen reunan. Tämä johtuu ukkospilven voimakkaasta nousuvirtauksesta.

Kun alasinpilvi tulee kyllin lähelle, sen alapuolella pilven varjossa oleva tumma osa tulee näkyville. Monesti se näyttää harmaalta tai sinimustalta.

Varsinkin kesä-elokuussa pilveen liittyy ukkosta. Ukkoseen voi vihjata pienikin kuituisuus kumpupilvissä. Yksittäiset, kaukaiset alasinpilvet ennakoivat joskus suuremman ukkospilven tuloa kohdalle. Myös ukkostamaton alasinpilvi, joka sataa kuurona, voi ennakoida myöhemmin kohdalle tulevaa ukkospilveä.

Tämäntyyppinen kuuropilvi on jo vanhenemassa. Vanha alasinpilvi muuttuu pohjaltaan epäteräväksi, sumuiseksi, ja sen sade heikkenee. Lopulta alasinpilvestä jää pelkkä keski- ja yläpilvien korkeudelle ulottuva alasin, jonka jälkeen vain cirruspilviläiskä ennen pilven lopullista katoamista.

Kuuropilven alasin syntyy, kun sen nouseva virtaus leviää sivulle ja siinä oleva vesihöyry jäätyy jääkiteiksi, jotka luovat kuituisen ulkonäön. Kun pilven nousuvirtaus lakkaa, pilven alaosa hajoaa ja taivaalle jää pelkkä alasimenmuotoinen yläosa, joka näyttää Cirrus-pilveltä. Lähestyvä alasinpilvien rintama kertoo monesti kuurosateen tai ukkosen saapumisesta ja kylmästä rintamasta. Yksittäinen kaukana oleva alasinpilvi ei välttämättä tuo huonoa säätä omalle kohdalle, koska nämä pilvet näkyvät jopa 300 km:n päähän.
Silti se voi kertoa ilmakehän epävakaisuudesta, ja kesällä mahdollisesti myöhemmin tulevasta ukkosesta varsinkin, jos taivaalla näkyy muuten kasvavia kumpupilviä.

Se tuottaako cumulonimbus incus ukkosta, riippuu siitä miten korkea pilvi on. Matala pieni alasinpilvi ei välttämättä tuota ukkosta, jos pilven huipun lämpötila on alle -20&nbsp;°C. Melko varmasti ukkosta tuottaa paksu alasinpilvi, jonka huippu nousee alle -35&nbsp;°C lämpötilassa olevaan ilmakerrokseen. Näin ollen pilven huipun lämpötila on yksi olennaisimmista ukkosriskin ennustajista.

## Lähteet

## Katso myös

*Cumulonimbus calvus
*Cumulus
*Cumulus congestus
*Iltapäiväkuuro
*Kylmä rintama
*Ukkosen ennustaminen


Kuva:Cumulonimbus near 3.JPG|Lähellä oleva *Cumulonimbus incus*, jonka tumma alapuoli näkyy selvästi.
Kuva:AnvilCumNim.jpg|*Cumulonimbus incus*, alasinpilvi
Kuva:Cumulonimbus mit Riesenamboss.JPG|*Cumulonimbus incus* jossa pitkä alasin
Kuva:Anvil.arp.750pix.jpg|Kuituinen *Cumulonimbus incus*
Nitrourea

**Nitrourea** on räjähdysaine. Nitrourea on ureanitraattia voimakkaampi räjähdysaine, jota valmistetaan edellisestä rikkihappokäsittelyllä alhaisessa lämpötilassa. Aine räjähtää nopeudella 6&nbsp;000-7&nbsp;000&nbsp;m/s.

## Lähteet
Ureanitraatti

**Ureanitraatti** (CH5N2O, NO3) on löyhä urean (virtsa-aine) ja nitraatin yhdiste, joka on TNT:n veroinen räjähdysaine.

Ureanitraattia tehdään nitraamalla ureaa typpihapolla alhaisessa lämpötilassa (lähellä 0&nbsp;°C). Aine räjähtää suunnilleen nopeudella 4000 m/s. Ureanitraatti on melko vakaa, se kestää kohtalaisen hyvin iskuja ja kitkaa, vaatien siten räjähtääkseen erillisen aloiteräjähteen. Veden läsnäolo saa sen hajoamaan takaisin ureaksi ja typpihapoksi, mutta lämpöhajoamisen lopputuotteena voi muodostua myös ammoniumnitraattia.  Ureanitraattia on käytetty Lähi-idän terrori-iskuissa aineen suhteellisen helpon tuotettavuuden takia. Ureanitraattia käytettiin muun muassa WTC:n pommi-iskussa vuonna 1993.

## Lähteet
Mastiksipistaasi

**Mastiksipistaasi** (*Pistacia lentiscus*) on sumakkikasveihin kuuluva puu. Se on ikivihreä, nahkealehtinen puu, joka kasvaa 4,5–7,5 metriä korkeaksi. Alun perin se on kotoisin Välimeren seudulta.

## Mauste
Mastik on Kreikan saaristosta Khioksen saarelta tuleva mauste, jota pidetään yhtenä arabialaisen keittiön keskeisimmistä mausteista. Mauste on mastiksipistaasipuun pihkaa. Kyproksella on mastiksilla maustettua leipää, Libanonissa ja Syyriassa maustetaan perinteistä juustoa, joka on voimakkaasti mastiksilla maustettu. Arabimaissa mastiksin makua pidetään ylellisyytenä ja toiset maustavat jopa maidon sillä. Sellaisenaan mastiksia käytetään purukumina. Latinankielinen nimi mastiksille onkin *mastico*, joka tarkoittaa jauhamista (tieteellinen nimi *Pistacia lentiscus* on mastiksipistaasipuun nimi).

Mastiksipistaasi on mausteena myös alkoholijuoma mastikassa, jota eräät Balkanin alueen maat pitävät kansallisjuomanaan. Bulgariassa juoma tislataan vahvaksi, perinteisesti 47 prosenttiin ja ylikin.

## Lähteet
Yliopiston kansleri

**Yliopiston kansleri** on muutamissa Suomen yliopistoissa käytettävä korkea tehtävänimike, jonka hoitajan tehtävänä on edistää tieteitä ja valvoa yliopiston yleistä etua ja toimintaa. Yliopistolain mukaan Helsingin yliopistolla ja Åbo akademilla on oltava kansleri, muut yliopistot saavat kanslerin halutessaan.

Jos yliopistossa on kansleri, hän on yliopiston ylin viranomainen. Yliopistolain mukaan Helsingin yliopiston kanslerilla on oikeus olla läsnä ja käyttää puhevaltaa valtioneuvostossa käsiteltäessä Helsingin yliopistoa koskevia asioita. Alkujaan Helsingin yliopiston ja sen edeltäjien kansleri oli kuninkaan ja sittemmin keisarin nimittämä hallitsijan edustaja autonomisessa yliopistossa. Historian kuluessa kanslerin rooli on muuttunut tästä yliopiston korkeimmaksi edustajaksi valtiollisissa ja yhteiskunnallisissa yhteyksissä. Tästä historiasta johtuen kanslerin muodollisen nimityksen teki aina vuoteen 2009 asti tasavallan presidentti valtioneuvoston esityksestä, joskin käytännössä yliopiston asettamasta ehdokkaasta. Vuoden 2010 alusta lukien yliopistot ovat nimittäneet kanslerinsa itse.

Kanslerin tehtävistä määrätään nykyisin yliopistojen sisäisissä johtosäännöissä. Esimerkiksi Helsingin yliopistossa kansleri nimittää yliopiston professorit ja myöntää dosentin arvot sekä myöntää luvat promootioiden järjestämiseen. Lisäksi kansleri vastaa yliopiston sisäisen tarkastuksen järjestämisestä. Yliopiston omista varoista myönnettävällä kanslerin matkatuella rahoitetaan yliopiston tutkijoiden ja opettajien tieteellisiä ulkomaanmatkoja. Aiemmin kansleri ratkaisi myös tiettyihin virantäyttöasioihin liittyviä laillisuusmuistutuksia ja vahvisti yliopiston johtosäännöt ja muut määräykset. Kanslerin apuna toimii lainoppinut kanslerinsihteeri ja esikuntana kanslerinvirasto. 

Kanslerin valintatavasta määrätään nykyisin yliopistojen omissa johtosäännöissä. Käytännössä esimerkiksi Helsingin yliopistossa on ollut pitkään tapana, että kanslerin jäädessä eläkkeelle uudeksi kansleriksi on siirtynyt yliopiston senhetkinen rehtori. 

## Yliopistojen kanslerit Suomessa

* Helsingin yliopisto: Kaarle Hämeri (2017–)
* Åbo Akademi: Carl G. Gahmberg (2020–).

## Lähteet
Kasetti

**Kasetti** voi tarkoittaa seuraavia asioita:

* Kasetti, koristeltu sisäkaton syvennys.
* Kasetti, filmin, ääninauhan tai kuvanauhan suojakotelo.
* C-kasetti
* Pelimoduuli, pelikonsolien rom-moduuleita kutsutaan joskus kaseteiksi
* Kasettiauto, ajoneuvoyhdistelmä maa-aineksen siirtämiseen
Inspehtori

**Inspehtori** ( < *inspicere*, tarkastaa) on osakunnan valvoja. Helsingin yliopiston osakuntien inspehtorien on oltava yliopiston virkaan nimitettyjä professoreja. Aalto-yliopiston Teknologföreningenillä ei ole inspehtoria. Inspehtorin tehtävänä on tukea ja valvoa osakunnan toimintaa sekä olla yhdyssiteenä yliopiston ja osakunnan välillä. Alun perin inspehtorin tehtävänä oli valvoa ja hillitä riehakkaasti juhlivia ylioppilaita. Osakuntalaitos perustettiin, jotta huonotapaiset ylioppilaat saataisiin kuriin. Osakuntien inspehtorit muodostavat inspehtorikollegion, jolle voi valittaa osakunnan tekemästä päätöksestä. Puheenjohtajana toimii pisimpään inspehtorina toiminut.

Inspehtorin vanha merkitys on tarkastaja, tarkastusmies, hoitaja; esimerkiksi maatilan tai teollisuuslaitoksen inspehtori. Sanaa on aiemmin käytetty yleisesti myös virkamiehen nimityksenä, kuten esimerkiksi tullikamarin pakkahuoneeninspehtori.

## Katso myös
*Pehtori

## Lähteet
Boomslang

**Boomslang** (*Dispholidus typus*) on tarhakäärmeiden heimoon kuuluva iso afrikkalainen käärmelaji. Sen nimi merkitsee afrikaansin kielessä puukäärmettä. Boomslang on Afrikan myrkyllisin käärme ja vaarallinen ihmisellekin.

## Levinneisyys
Boomslang elää Saharan eteläpuolisessa Afrikassa.

## Tuntomerkit
Boomslangit ovat vihertäviä, mustia tai ruskeita ja kasvavat noin puolitoista metriä pitkiksi. Boomslangin myrkkyhampaat osoittavat kohti sen kurkkua, mutta purrakseen se saa suunsa auki liki 180 asteen kulmaan. Käärme kuuluu tarhakäärmeisiin, jotka hyvin usein ovat vaarattomia ihmiselle. Boomslang onkin ainoa tarhakäärme, joka voi tappaa terveen ja hyväkuntoisen ihmisen.

## Aistit
Boomslang saa tärkeää tietoa ympäristöstään (esimerkiksi lähellä olevasta saaliista, parittelukumppanista tai kilpailevasta koiraasta) keräämällä kaksihaaraisen kielensä kanssa pieniä kemiallisia tuoksuhiukkasia maasta tai ilmasta suussa sijaitsevaan vomeronasaalielimeen. Näköaisti on melko hyvä, mutta kuuloaisti on huono: käärme kuulee vain tärinän ja matalia ääniä. Boomslangin ainoa kuuloluu sijaitsee leuassa.

## Elinympäristö

Boomslangit viihtyvät puiden oksilla.

## Lisääntyminen
Boomslang tekee 10–20 munaa onton puun koloon tai jopa maakuoppaan, jos sopiva lämpötila ja kosteus vallitsevat.

## Erityistä
Boomslangeja pidettiin harmittomina, kunnes vuonna 1957 herpetologi Karl Schmidt kuoli sellaisen puremaan. Ne eivät ole aggressiivisia, ja siksi myrkytystapauksia on ollut vähän. Myrkytyksen oireina ovat huimaus, oksentelu, verenvuoto nenästä ja lopulta tappavat sisäiset verenvuodot. Esimerkiksi Agatha Christien rikosromaanissa *[[Lentävä kuolema]]* murha tehdään boomslangin myrkyn avulla.

## Lähteet
* *Dangerous Animals* -kirja, eläinten ennätykset.

### Viitteet
Messina

**Messina** (, ) on Sisilian kolmanneksi suurin kaupunki Italiassa Messinansalmen rannalla. Se on Messinan metropolikaupungin pääkaupunki. Messinan asukasluku on noin . 

Messina on merkittävä kauppa- ja satamakaupunki. Sen satama on merkittävä sekä Manner-Italiaan suuntautuvan laivaliikenteen että muun muassa sitrushedelmien viennin ansiosta. Messinassa on tekstiili-, huonekalu- ja kemianteollisuutta.

## Maantiede

Messina sijaitsee Sisilian saaren Manner-Italiasta eli Apenniinien niemimaasta erottavan Messinansalmen rannalla lähellä saaren koilliskärkeä. Kaupungissa on luonnonsatama, jota suojaa sirpin muotoinen niemi. Etäisyys Messinasta Palermoon on noin 224 kilometriä ja saaren koilliskärkeen noin kymmenen kilometriä. Messinansalmen toisella puolella sijaitsee Reggio di Calabrian kaupunki.

## Historia

### Antiikki

 
Messina perustettiin kreikkalaisena siirtokuntana joskus vuoden 735 eaa. jälkeen. Sen alkuperäinen nimi oli *Zankle* (”Sirppi”), mikä viittasi kaupungin satamalahtea suojaavan niemen muotoon. Noin vuonna 488/487 eaa. kaupungille annettiin uusi nimi *Messene* (doorilaisittain *Messana*) Kreikan Messenen mukaan.

Kaupunki sijaitsi keskeisellä paikalla merenkulun kannalta ja hallitsi Sisilian ja Italian välistä salmea, minkä ansiosta se nousi kukoistavaksi merenkulku- ja kauppakaupungiksi. Kaupunki hallitsi salmea 400-luvun eaa. alkupuolelle, jolloin herruus siirtyi Rhegionille. Se säilyi kuitenkin merkittävänä ja kukoistavana läpi koko antiikin ajan. Hellenistiseltä kaudelta lähtien Messeneä asuttivat mamertiinit. Kaupunki tuli Rooman vallan alle ensimmäisen puunilaissodan (264–241 eaa.) myötä. Rooman kansalaisoikeudet kaupunkilaiset saivat noin vuonna 36 eaa.

### Myöhempi historia

Kaupunki säilyi keskeisen sijaintinsa ansiosta merkittävänä läpi keskiajan. Saraseenit valtasivat sen vuonna 843.

Messina tuhoutui lähes kokonaan voimakkaassa vuoden 1908 maanjäristyksessä. Järistyksessä kuoli eri arvioiden mukaan – ihmistä. Siellä on kuitenkin säilynyt yliopisto vuodelta 1548 ja katedraali 1100-luvulta. Antiikin aikaisia jäänteitä kaupungissa ei ole säilynyt.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Città di Messina . Messinan kaupungin sivusto. 
* Città Metropolitana di Messina . Messinan metropolikaupungin sivusto. 
* Università degli Studi di Messina. Messinan yliopiston sivusto.
Kuningaskobra

**Kuningaskobra** (*Ophiophagus hannah*) on kookas, nopealiikkeinen myrkkykäärme. Nimestään huolimatta laji ei kuulu kobrien sukuun (*Naja*) vaan *Ophiophagus*-sukuun (suom. ”käärmeiden syöjä”).

## Tuntomerkit
Kuningaskobra on maailman suurin myrkkykäärme. Se voi kasvaa 5,5 metriä pitkäksi, kohottautuessaan sillä voi olla korkeutta noin 175–185&nbsp;cm ja painoa jopa 10 kiloa. Sen nahka on musta, vihertävä tai ruskea, ja siinä on usein keltaisia raitoja, varsinkin nuorissa yksilöissä. Sen niskan kohdalla on hupuksi kutsuttua nahkaa. Kuningaskobran leukaluut eivät ole luutuneet, joten se voi levittää kitaansa saaliin koon mukaan. Kuningaskobran myrkkyhampaat voivat kasvaa 1,25&nbsp;cm pitkiksi. Kuningaskobra levittää huppunsa, kun se aikoo hyökätä. Käärme voi myös sihistä tuntiessa olonsa uhatuksi.

## Levinneisyys
Kuningaskobraa tavataan villinä Kiinan eteläosissa sekä Kaakkois-Aasiassa, kuten Intiassa, Malesiassa, Thaimaassa ja Filippineillä, mutta ei esimerkiksi Sri Lankalla.

## Lisääntyminen
Kuningaskobra munii 20–40 munaa , joita naaras hautoo paastoten 60–80 päivää, mutta lähtee pesästä hetkeä ennen kuoriutumista; poikaset ovat kuoriutuessaan 45–50&nbsp;cm pitkiä ja tappavia jo kolmituntisina. Myös koiras partioi pesän lähistöllä.

## Ravinto
Kuningaskobra saalistaa päivisin. Se on erikoistunut pyytämään muita käärmeitä, jotka se surmaa myrkkyhampaillaan. Saalistava kuningaskobra suosii vaarattomia käärmeitä, kuten pensaskäärmeitä, mutta hyökkää myös kobrien ja kraittien kimppuun. Tilaisuuden tullen se pyydystää liskojakin.

Kuningaskobra jäljittää saalistaan hajun perusteella. Se lipoo kieltään ja ”maistelee” ilmaa, jolloin kieleen tarttuu hajumolekyylejä. Palatessaan suuhun kieli ylittää Jacobsonin elimen, hajuelimen, joka pystyy aistimaan erilaisia tuoksuja. Kun käärme iskee, myrkky pusertuu ulos ontoista myrkkyhampaista ja halvaannuttaa uhrin hengityslihakset.

## Erityistä
Kuningaskobran myrkky ei ole erityisen vahvaa, mutta sen myrkkyrauhasissa on niin paljon myrkkyä, että se voisi tappaa norsun tai 20–30 ihmistä. Kuningaskobran veri neutraloi myrkkyjä, joten se on immuuni muiden käärmeiden myrkkypuremille, mutta ei oman lajitoverin myrkylle.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*ITIS: Ophiophagus hannah 
*The University of Adelaide, Australia, Clinical Toxinology Resources: Ophiophagus hannah 
* PheroBase: Semiochemicals of Ophiophagus hannah, the King cobra
Mispeli

**Mispeli** (*Mespilus germanica*) on ruusukasvilaji, jota kasvatetaan hedelmiensä vuoksi sekä koristepensaana ja -puuna. Se on **mispelien** (*Mespilus*) suvun ainoa laji. Laji muistuttaa päärynäpuuta, mutta sen hedelmä on erilainen.

## Ulkonäkö ja koko

Mispeli kasvaa yleensä noin kuusimetriseksi, mutta saattaa yltää liki kymmenmetriseksi puuksi. Puuksi se on lyhytikäinen ja elää yleensä vain 30–50 vuotta. Valkoiset kukat ovat 3–6 cm leveitä. Mispelin erittäin kova hedelmä muistuttaa rusehtavaa ruusunmarjaa, jossa on tähden muotoinen uurre keskellä ja viisi terälehteä sivuilla. Ranskalaiset kutsuvat hedelmää nimellä *cul de chien* (suom. koiranperse).

## Levinneisyys
Mispelin luontainen levinneisyysalue ulottuu Kaakkois-Euroopasta Länsi- tai jopa Keski-Aasiaan. Viljelyn takia lajia esiintyy paljon laajemmalla alueella, muun muassa Keski- ja Länsi-Euroopassa.

## Käyttö
Mispeli on ikivanha viljelylaji hedelmiensä takia. Hedelmiä voi nauttia sellaisenaan, perinteisesti viinin kera. Hedelmät poimitaan raakana ja jätetään perinteisesti oljille kypsymään. Vasta, kun hedelmät ovat ylikypsiä, lähes mätiä, pehmennyt malto voidaan lusikoida pois. Ylikypsistä tai pakkasen puremista hedelmistä tehdään myös säilykkeitä tai hyytelöjä. Viktorian ajan Englannissa mispeliä nautittiin usein portviinin kera aterian päätteeksi. Kaikkia maku ei kuitenkaan miellytä. George Bunyard, 1800-luvulla elänyt englantilainen puutarhuri, vertaili eri mispelilajeja toisiinsa ja totesi: ”Kaikki ovat tasavertaisen epämiellyttäviä”. 

Mispelin ominaisuuksista Platina toteaa: ”Kun mispeli syödään ruokailun aluksi, se hillitsee tehokkaasti sekaisen vatsan kuivan ja viileän ominaisuutensa vuoksi. Lisäksi mispeli on tehokas apu hammassärkyyn.”

Lajia käytetään myös koristekasvina.

## Lähteet
* Mitchell, Alan & Wilkinson, John: *Euroopan puuopas*. Suom. Arto Kurtto. Kustannusosakeyhtiö Otava, Helsinki 2009 (1997).

### Viitteet
Dave Weckl

**Dave Weckl** (s. 8. tammikuuta 1960 St. Louis) on yhdysvaltalainen fuusioon erikoistunut jazz-rumpali. 

Weckl soitti Chick Corea Elektric Bandissä vuosina 1985-1991. Suurimpana innoittajanaan Weckl pitää Buddy Richiä. Weckl on julkaissut useita omia soololevyjä aina vuodesta 1990 lähtien.

Wecklin soittoa voi kuulla lukuisten artistien levyillä, joihin kuuluvat esimerkiksi Bill Connors, the Brecker Brothers, Tânia Maria, Paquito D'Rivera, Eliane Elias, Paul Simon, George Benson, Diana Ross, Madonna ja Robert Plant.

## Diskografia
### Wecklin sooloalbumit
**Masterplan* (1990)
**Heads Up* (1992)
**Hard-Wired* (1994)
**Rhythm of the Soul* (1998)
**Synergy* (1999)
**Transition* (2000)
**Perpetual Motion* (2002)
**Multiplicity* (2005)
### Chick Corean levyillä
**Elektric Band* (1986)
**Light Years* (1987)
**Eye of the Beholder* (1988)
**Akoustic Band* (1989)
**Inside Out* (1990)
**Beneath the Mask* (1991)
**To the Stars* (2004)

## Aiheesta muualla
*Dave Wecklin kotisivut
Akira Jimbo

**Akira Jimbo** (s. 27.2.1959) on japanilainen freelance-fuusiorumpali. 

## Soittoura

Akira Jimbo aloitti rumpujen soiton suhteellisen myöhään, 18-vuotiaana. Hänen soittouransa aukeni japanilaisessa Casiopea-fuusioyhtyeessä vuonna 1979. Casiopea ehti levyttää toistakymmentä pitkäsoittoa ja niittää maailmanmainetta vuosina 1979-1989 kunnes Jimbo lähti Casiopeasta luomaan omaa soolouraansa mm. Jimsaku-yhtyeessä, jonka hän perusti Casiopeasta lähteneen basistin Tetsuo Sakurain kanssa. 

## Aiheesta muualla
*Casiopean verkkosivut
Casiopea

**Casiopea** (jap. カシオペア) on japanilainen fuusiofazz-yhtye. Sen perustivat vuonna 1976 Issei Noro (kitara) ja Tetsuo Sakurai (basso). 

## Historia
Vuonna 1977 yhtyeeseen liittyivät Minoru Mukaiya (koskettimet) ja Takashi Sasaki (rummut). Vuonna 1980 Akira Jimbo korvasi Sasakin yhtiön rumpalina. 

Vuonna 1989 Tetsuo Sakurai ja Akira Jimbo jättivät yhtyeen musiikillisten erimielisyyksien takia ja perustivat oman Jimsaku-yhtyeensä.
Casiopeassa heidät korvasivat Yoshihiro Naruse (basso) ja Masaaki Hiyama (rummut).

Yhtye hajosi vuonna 2006 jäsenten erimielisyyksien vuoksi, mutta palasi yhteen vuonna 2012. Kosketinsoittaja Minoru Mukaiyan korvasi kuitenkin jazzurkurina tunnettu Kyuomi Otaka.

## Diskografia

* Casiopea (1979)
* Super Flight (1979)
* Thunder Live (1980)
* Make Up City (1980)
* Eyes of the Mind (1981)
* Cross Point (1981)
* Mint Jams (1982)
* 4X4 (1982)
* Photographs (1983)
* Jive Jive (1983)
* The Soundgraphy (1984)
* Downbeat Up Beat (1984)
* Halle (1985)
* Casiopea Live (1985)
* Sun Sun (1986)
* Casiopea Perfect Live II (1987)
* Platinum (1987)
* Euphony (1988)
* Casiopea World Live '88 (1988)
* The Party (1990)
* Full Colors (1991)
* Active (1992)
* We Want More (1992)
* Dramatic (1993)
* Answers (1994)
* Hearty Notes (1994)
* Asian Dreamer (1994)
* Freshness (1995)
* Flowers (1996)
* Light and Shadows (1997)
* Be (1998)
* Material (1999)
* 20th (Casiopea's 20th Anniversary Album) (2000)
* Bitter Sweet (2001)
* Main Gate (2001)
* Inspire (2002)
* Places (2003)
* Marble (2004)
* Casiopea vs. The Square  (2004)
* GIG 25 (Casiopea's 25th Anniversary Album) (2005)
* Casiopea and Sync DNA: 5 Stars Live! (2005)
* Signal (2005)
* Gentle & Mellow (2006)
* Groove & Passion (2006)
* Legend of Casiopea (2006)
* Live Liftoff 2012 (2013)
* Ta•Ma•Te•Box (2013)
* A•So•Bo (2015)
* I•Bu•Ki (2016)
* Vestige -40th History Album- (2017)
* A · ka · ri (2018)
* Panspermia (2019)

## Aiheesta muualla
* 
* Allmusicissa
Etiopianbanaani

**Etiopianbanaani** (*Ensete ventricosum* syn. *Musa ensete*) on *[[Ensete]]*-sukuun kuuluva ruohovartinen kasvi. Se on kotoisin Afrikan eteläosista.

## Ulkonäkö
Etiopianbanaanin koko vaihtelee paljon kasvupaikan mukaan, mutta hyvissä oloissa se voi saavuttaa jopa 12 metrin korkeuden. Varret yltävät noin viiden metrin korkeuteen ja ne ovat väriltään punertavanruskeita. Varret sisältävät maitiaisnestettä, joka värjäytyy punertavaksi joutuessaan ilman kanssa kosketuksiin. Lehdet levittäytyvät banaanikasveille tyypilliseen asentoon tasaisesti varren ympärille. Lehdet ovat pitkulaisia ja keihäsmäisiä, päältä vihreitä ja kiiltäväpintaisia, alta nukkaisia.

Etiopianbanaani tekee kolmenlaisia kukkia: hede-, emi- ja hermafrodiittisia kukkia. Hedekukat ovat muuten valkoisia, mutta niiden terälehtien kärjet ovat oransseja. Hedekukassa on viisi hedettä. Ponnet ovat purppuranpunaisia tai violetteja ja palhot valkoisia. Hermafrodiittisissa kukissa on 1–5 hedettä. Ponnet ovat hiukan palhoja suuremmat. Emikukat ovat harvinaisia. Ne ovat samanlaisia kuin hermafrodiittiset kukat paitsi, että niiltä puuttuvat heteet.

## Levinneisyys
Etiopianbanaani on levittäytynyt hyvin laajalle alueelle päiväntasaajan eteläpuoliseen Afrikkaan. Itä-Afrikassa sen levinneisyys yltää myös päiväntasaajan pohjoispuolelle aina Sudaniin, Etiopiaan, Eritreaan ja Somaliaan saakka. Etiopianbanaani on Afrikan yleisin ja laajimmalle levinnein *Ensete*-suvun kasvi.

## Käyttö
Etiopianbanaani on yleinen viljelykasvi. Lämpimillä alueilla sitä viljellään ulkona ja kylmemmillä kasvi- ja asuinhuoneissa. Etiopianbanaanin hedelmä ei yleensä kelpaa ruoaksi, mutta nuoret kukat ovat keitettyinä syötäviä. Myös kasvin siemeniä, varsia ja juuria käytetään ravinnoksi. Kasvin lehtiä käytetään Afrikassa talojen kattojen rakennusaineena ja versoista saadaan kuitua köysien punontaa varten.

## Lähteet
Banaani (täsmennyssivu)

**Banaani** voi tarkoittaa seuraavia asioita:
## Kasvit ja hedelmät
* banaani, yleinen nimitys *Musa*- ja *Ensete*-sukuun kuuluvien lajien pohjushedelmille
** hedelmäbanaani, tyypillisesti raakana syötävä banaani
** keittobanaani, kypsennettynä syötävä banaani
* banaanikasvit (Musaceae), kasviheimo
** banaanit (*Musa*), kasvisuku banaanikasvien heimossa
*** banaani (*Musa* × *paradisiaca*), *Musa*-sukuun kuuluva kasvi
*** kääpiöbanaani (*Musa acuminata*), *Musa*-sukuun kuuluva kasvi
** *[[Ensete]]*, kasvisuku banaanikasvien heimossa
*** etiopianbanaani (*Ensete ventricosum*), *Ensete*-sukuun kuuluva kasvi

## Muita
* banaaniliitin, yksijohtiminen sähköliitin
* banaanipotku eli kierrepotku, kaarevan lentoradan omaava potku jaloilla pelattavissa peleissä
* nettislangissa ban, *saada banaani*, eli tulla bannatuksi
* Nokia 8110, kännykkä, joka sai kaarevasta muodostaan johtuen nimityksen ”banaanipuhelin”
* Sininen banaani, merkittävä talousalue Euroopassa
* Keltainen banaani, toinen talousalue Euroopassa
Banaani

**Banaani** (*Musa* × *paradisiaca*) on kääpiöbanaanin (*Musa acuminata*) ja punttibanaanin (*Musa balbisiana*) risteymä. Se on syntynyt alun perin Kaakkois-Aasiassa, missä kantalajien levinneisyysalueet menevät päällekkäin. Nykyään viljellään erilaisia risteytystyyppejä ja lajikkeita, jotka voivat olla käyttötarkoitukseltaan keitto- tai hedelmäbanaaneja. Länsimaissa suosittu Cavendish-banaani polveutuu kokonaan kääpiöbanaanista, joten sitä ei käsitellä tässä artikkelissa. 

## Taksonomia
Carl von Linné kuvasi 1700-luvulla keittobanaanin nimellä *Musa paradisiaca* ja hedelmäbanaanin nimellä *Musa sapientum*. Todellisuudessa molemmat perustuivat kuitenkin kääpiö- ja punttibanaanin risteymään, joten niitä ei voi pitää omina lajeinaan. Koska Linné kuvasi keittobanaanin ennen hedelmäbanaania, muodostetaan risteymän tieteellinen nimi lisäämällä ×-symboli keittobanaanin tieteelliseen nimeen: *Musa* × *paradisiaca*. Tämä nimi käsittää kaikki banaanit, jotka ovat syntyneet kääpiö- ja punttibanaanin risteymästä.

Kääpiö- ja punttibanaanin osuudet *Musa* × *paradisiaca* -banaanien perimästä vaihtelevat. Eri risteytystyyppejä erotellaan 2–4 kirjaimen kirjainyhdistelmillä, joissa A-kirjain edustaa kääpiöbanaanin haploidia genomia ja B-kirjain punttibanaanin. Kirjainyhdistelmä kertoo polveutumisen lisäksi banaanin ploidian, joka voi olla diploidi, triploidi tai tetraploidi. Luonnonvaraisen kääpiö- ja punttibanaanin risteymä on diploidi AB, kun taas esimerkiksi omenabanaani (’Silk’) on triploidi AAB. Tärkeimmät kaupallisen hedelmäbanaanin lajikkeet, kuten ’Cavendish’, ovat perimältään AAA, joten ne eivät edusta *Musa* × *paradisiaca* -risteymää vaan kääpiöbanaania.

## Lähteet
* Ploetz, R. C. et al. Banana and plantain—an overview with emphasis on Pacific island cultivars, ver. 1. Teoksessa 
* 

### Viitteet
Aragoniitti

**Aragoniitti** on ortorombista kalsiumkarbonaattia (CaCO3), jota esiintyy luonnossa mineraalina kuumien lähteiden läheisyydessä sekä kalkkikiviluolissa. Se on pysymätöntä ja muuttuu hitaasti kalsiitiksi eli kalkkisälväksi. Helmet sekä kalkkikuoristen vesieläinten ja fossiilien kuoret ovat aragoniittia. 

Aragoniitti on nimetty löytöpaikkansa, Espanjan Molina de Aragónin (25 km Aragonian ulkopuolella) mukaan.

Aragoniitilla ja kalsiitilla on samanlainen kemiallinen koostumus, mutta niiden rakenne ja kidemuoto poikkeavat toisistaan. Aragoniitti on fluoresoiva, ja sen etsinnässä käytetään ultraviolettivaloa. Aragoniitin kiilto erottaa sen kalkista.

## Käyttö
Aragoniittia käytetään myös öljyvärimaalauksessa vaalentamassa muita väriaineita ja antamassa niille kiiltoa. Valkoisena väriaineena aragoniittia ei voi käyttää. Roomalaisessa maalaustaiteessa kalkkia (sekä aragoniittia että dolomiittikalkkia) käytettiin yleisesti muun muassa taustamaalauksessa sekä muihin väriaineisiin sekoitettuna. Jan van Eyck käytti aragoniittia voimistamaan matarapunaisen värin hehkua.

## Merkittävimmät esiintymisalueet
* Bahama
* Espanja
* Kypros
* Marokko

## Kuvia

Tiedosto:Aragonite-196792.jpg|Aragoniittikiteitä (näytteen koko 4,5x3,9x2,9 cm. Löytöpaikka Black Mountain, Nevada, USA).
Tiedosto:Aragonite-232887.jpg|Aragoniittikiderypäs Marokosta
Tiedosto:Aragonite layers in a blue mussel shell.jpg|Elektronimikroskooppikuva aragoniittikerroksista atlantinsinisimpukan kuoressa
Tiedosto:Argonitecrystal.jpg|Vaaleanpunaisia aragoniittikiteitä
Tiedosto:Aragonit - Fluorescence.gif|Aragonitiitin värimuutos UV-valossa


## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Mindat: Aragonite 
* Webmineral: Aragonite Mineral Data 
* Handbook of Mineralogy: Aragonite (pdf)
Bauksiitti

**Bauksiitti** on syväkivilajien rapautumistuote, joka koostuu suureksi osaksi alumiinioksidista (Al2O3), ja on tärkeä alumiinin raaka-aine. Bauksiittia esiintyy latosolimaannoksessa lähellä maanpintaa.

Bauksiitti koostuu alumiinihydroksidimineraaleista kuten gibbsiitti ja böhmiitti, ja mukana on usein myös rautaa ja silikaatteja sisältäviä mineraaleja. Bauksiitti sisältää myös joitain raudan yhdisteitä. Bauksiitti sisältää alumiinioksidia noin 30–60 prosenttia. Bauksiitti on väriltään punertavaa ja punainen väri johtuu rautaoksidista.

Bauksiittia syötetään raaka-aineeksi Bayer-prosessiin, jolla siitä jalostetaan alumiinioksidia. Prosessissa yhden alumiinioksiditonnin valmistamiseen tarvitaan 1,9–3,6 tonnia bauksiittia.

Bauksiitti on saanut nimensä Ranskassa lähellä Avignonia sijaitsevan Les Baux -nimisen paikkakunnan mukaan, josta kemisti Pierre Berthier löysi sitä vuonna 1821.

Bauksiitin värejä ovat valkoinen sekä vaalean keltaiset ja vaaleanpunaiset sävyt. Se on himmeä ja läpinäkymätön.

## Merkittävät esiintymisalueet

*Aasia
**Indonesia
**Vietnam
**Kiina
**Intia
**Kazakstan

*Afrikka
**Ghana
**Guinea
**Guinea-Bissau
**Kamerun
**Madagaskar
**Malawi
**Norsunluurannikko
**Sierra Leone
**Zimbabwe

*Amerikka
**Brasilia
**Dominikaaninen tasavalta
**Guyana
**Haiti
**Jamaika
**Ranskan Guayana
**Suriname
**Venezuela

*Australia ja Oseania
**Australia
**Salomonsaaret

*Eurooppa
**Bosnia ja Hertsegovina
**Bulgaria
**Kreikka
**Kroatia
**Ranska
**Unkari

## Lähteet
* Kiviopas.fi 
* Bauxite and Alumina Statistics and Information 

### Viitteet

## Aiheesta muualla

*Minerals.net: Bauxite 
*Mindat: Bauxite
Chicle

**Chicle**-massaa saadaan sapotillapuusta. Sitä käytetään purukumin raaka-aineena. Se on tiivistettyä puun maitiaisnestettä. Nimi tulee nahuatlin kielen tahmeaa ainetta tarkoittavasta sanasta. Asteekit ja mayat tunsivat chiclen käytön ja opettivat sen eurooppalaisille.

Chicleä varten kerätään maitiaisnestettä puunkuoreen tehdystä viillosta samalla tavalla kuin kautsua. Maitiaisnestettä keitetään kokoon, kunnes se on riittävän paksua.

Nykyisin purukumia tehdään myös synteettisistä aineksista. 

## Merkittävimmät esiintymisalueet
* Belize
* Guatemala

## Katso myös
* Arabikumi
Johannes Koskinen

**Hannu Erkki Johannes Koskinen** (s. 10. joulukuuta 1954 Janakkala) on suomalainen poliitikko. Hän on toiminut SDP:n kansanedustajana vuosina 1991–2015 ja uudelleen vuodesta 2019. Koskinen oli oikeusministeri Lipposen toisessa hallituksessa vuosina 1999–2003, Jäätteenmäen hallituksessa vuonna 2003 ja Vanhasen ensimmäisessä hallituksessa vuosina 2003–2005.

## Ura
Koskinen on koulutukseltaan oikeustieteen kandidaatti (1976) ja varatuomari. Hän on ollut Hämeenlinnan kaupunginvaltuuston jäsen vuosina 1989–2004 ja 2008–2015 sekä uudelleen vuodesta 2021 lähtien. Elokuussa 2021 hänet valittiin kaupunginvaltuuston puheenjohtajaksi. Aiemmin hän oli Janakkalan kunnanvaltuutettu vuosina 1977–1988 ja Hämeen maakuntahallituksen puheenjohtaja vuosina 2009–2015.

Eduskuntavaaleissa 2007 Koskinen oli Hämeen Sosialidemokraattien asettama ehdokas ja oli Hämeen vaalipiirin ääniharava 9&nbsp;045 äänellä. Hän oli vuosina 2007–2010 eduskunnan toinen varapuhemies. Vuosina 2011–2015 Koskinen toimi eduskunnan perustuslakivaliokunnan puheenjohtajana.

Lainkäytön emeritusprofessori Jyrki Virolaisen mukaan Koskinen arvosteli oikeusministerinä kymmeniä tuomioistuinten yksittäisiä ratkaisuja ja sai toimistaan nuhteet oikeuskansleri Jaakko Jonkalta. Virolaisen mukaan Koskisen lausunnon voitiin tulkita ottaneen kantaa Alpo Rusin syyllisyyteen tämän vapauttavan tuomion jälkeen, mistä aiheutui valtiolle vahingonkorvausvelvollisuus ihmisoikeussopimusta rikkovan menettelyn vuoksi. Virolainen arvosteli myös sitä, ettei valtio ole perinyt vahingonkorvausta takaisin Koskiselta.

Koskinen valittiin keväällä 2015 Euroopan jälleenrakennus- ja kehityspankin johtokunnan jäseneksi, eikä ollut ehdolla eduskuntaan vaaleissa 2015. Hän aloitti tehtävässään syyskuussa 2015.

Vuoden 2019 eduskuntavaaleissa hän nousi uudelleen eduskuntaan. Koskinen nimitettiin joulukuussa 2024 Kimmo Kiljusen seuraajaksi eduskunnan ulkoasiainvaliokunnan puheenjohtajaksi.

## Näkemykset
### Arvot
Koskinen sijoittuu vaalikonevastausten perusteella poliittiseen keskustaan tai keskusta-vasemmistoon. *[[Yle]]n* vaalikoneessa Koskinen ei erotu vahvasti konservatiivina tai liberaalina. *[[Helsingin Sanomat|Helsingin Sanomien]]* vaalikoneen käyttämällä GAL–TAN-jakaumalla Koskisen näkemykset ovat kallellaan liberaalivihreyteen (GAL).

### Seksuaali- ja sukupuolipolitiikka
Koskinen äänesti eduskunnassa sukupuolineutraalin avioliittolain puolesta marraskuussa 2014.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Koskisen kotisivu 
*
Kari Rajamäki

**Kari Juhani Rajamäki** (s. 15. lokakuuta 1948 Anjala) on suomalainen poliitikko ja SDP:n kansanedustaja vuosina 1983–2015. Rajamäki oli sisäasiainministerinä Jäätteenmäen hallituksessa 2003 ja Vanhasen I hallituksessa 2003–2007.

## Ura
Rajamäki valmistui hallintotieteiden maisteriksi vuonna 1974. Hän on ollut Varkauden kaupunginvaltuuston jäsen vuosina 1973–2004 ja uudelleen vuodesta 2009 lähtien. Rajamäki toimi valtuuston puheenjohtajana vuosina 1985–2003. Hän on ollut myös Pohjois-Savon Liiton maakuntavaltuuston puheenjohtaja vuosina 1997–2003 ja jälleen vuodesta 2009.

### Kansanedustajana
Rajamäki valittiin eduskuntaan ensimmäisen kerran vuoden 1983 vaaleissa Kuopion läänin vaalipiiristä. Hän ei ollut ehdolla vuoden 2015 vaaleissa.

Ennen ministerikauttaan kansanedustaja Rajamäki näkyi valtakunnan julkisuudessa erityisesti erilaisten tiehankkeiden puolustajana. Esimerkiksi Lipposen toisen hallituksen aikana Rajamäki otti asiassa yhteen silloisen valtiovarainministeri Sauli Niinistön kanssa syksyllä 2002. Savolaistunut Rajamäki on myös useaan otteeseen ehdottanut Etelä- ja Pohjois-Savon maakuntien yhdistämistä.

Kansanedustajana Rajamäki teki eduskunnassa aloitteen onginnan ja pilkinnän valtakunnallisesta jokamiehenoikeudesta ja läänikohtaisesta viehekortista. Asiasta tehtiin aloitteen pohjalta laki, joka astui voimaan 1997.

Maaliskuussa 2015 Rajamäki kaatoi perussuomalaisten Hanna Mäntylän kanssa lain, joka olisi määrännyt kunnat järjestämään paperittomille ulkomaalaisille terveyspalveluita. Lakia valmisteli peruspalveluministeri Susanna Huovinen. Rajamäen mukaan laki oli puutteellisesti valmisteltu ja sisäministeriön ja Kuntaliiton näkemykset oli sivuutettu. Rajamäen ehdottaessa lain pöydällepanoa se ei enää ehtinyt vaalikaudella eduskunnan käsittelyyn.

### Ministerinä
Sisäministerikaudellaan Rajamäki profiloitui erityisesti poliisin määrärahojen ja tutkintavaltuuksien laajentajana. Hän puuttui myös määrätietoisesti viisumeihin. Kohua herätti Rajamäen haastattelu, jossa hän arvioi "turvapaikkashoppailun" heikentävän Suomen pakolaispolitiikkaa.

Tammikuussa 2007 kokoomuksen puheenjohtaja Jyrki Katainen vaati Rajamäeltä julkista anteeksipyyntöä, koska Rajamäki kertoi oikeistolaisten kovien arvojen olevan Suomelle turvallisuusuhka. Rajamäki ei kuitenkaan pitänyt anteeksipyyntöä tarpeellisena.

Rajamäki on myöhemmin arvostellut sisäministerikautensa jälkeisen poliisiylijohtaja Mikko Paateron aikaista hallintouudistusta.  Rajamäki on puhunut ”Paateron palatsista” viitaten sillä Poliisihallitukseen.

## Näkemykset
### Seksuaali- ja sukupuolipolitiikka
Rajamäki äänesti eduskunnassa sukupuolineutraalia avioliittolakia vastaan marraskuussa 2014.

## Yksityiselämä
Rajamäki on naimisissa ja hänellä on neljä lasta. Sotilasarvoltaan hän on alikersantti.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*
Hannes Manninen

**Hannes Manninen** (s. 20. joulukuuta 1946 Kuusamo) on suomalainen keskustaa edustava poliitikko. Hän toimi kansanedustajana 1995–2011 ja alue- ja kuntaministerinä Jäätteenmäen ja Vanhasen hallituksissa vuosina 2003–2007. Hän sai kaupunkineuvoksen arvonimen vuonna 1997.

Manninen valmistui hallintotieteiden maisteriksi 1969 ja hallintotieteiden lisensiaatiksi 1992. Hänet valittiin Haapaveden kunnanjohtajaksi 23-vuotiaana ja Suomen kaikkien aikojen nuorimpana kunnanjohtajana. Tornion kaupunginjohtajana Manninen toimi 1973–2010. Hän jäi virkavapaalle tullessaan valituksi kansanedustajaksi vuonna 1995 ja jäi eläkkeelle toukokuussa 2010.

Manninen on toiminut Lapin liiton ja Raha-automaattiyhdistyksen hallitusten puheenjohtajana. Elokuussa 2012 hänet valittiin Eläkeliiton puheenjohtajaksi. Hän toimi puheenjohtajana vuoteen 2015. Lapin yliopisto teki hänestä filosofian kunniatohtorin vuonna 2019.

Manninen on naimisissa ja hänellä on neljä lasta. Mannisen vanhempi veli Mauno Manninen oli kansanedustajana 1973–1987.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

*
Kurkimäki

**Kurkimäki** voi tarkoittaa seuraavia:

;paikannimenä:
*Kurkimäki, Mellunkylän osa-alue Helsingissä
*Kurkimäki, kaupunginosa Kuopiossa
*Kurkimäki, rautatieliikennepaikka Kuopiossa
*Kurkimäki, kylä Juvalla
*Kurkimäki, Myllykosken taajaman osa Kouvolassa

;sukunimenä:
*Toni Kurkimäki (s. 1978), suomalainen elokuvaohjaaja ja DJ.