Perkwunos

**Perk<sup>w</sup>unos** on Indoeurooppalaisen kantakielen ukkosen ja tammen jumala. 

## Johdokset
* Liettuan **[[Perkūnas]]**, latvian **Pērkons**, preussin kielen **Perkūns**, ukkosenjumala
* Vanhan venäjän kielen **Perunъ**, valkovenäjän **Pyarun**, puolan **Perkun** tai **Perun**, ukkosenjumala
* Albanian **Perëndi**, ukkosenjumala
* Traakian **Περκων/Περκος** (Perkon/Perkos)
* Suomen kielen **[[Perkele]]** ja mordvan **Pur'gine-paza**, ovat mahdollisia varhaisia lainoja indoeurooppalaisesta kantakielestä 
* sanskritin **Parjanya**, myrskyn ja ukkosen jumala, on mahdollinen sanajohdos.

Perkūnasin vaimon nimi oli  *Perkūnija* tai *Perkūnė* (Przeginia, Perperuna). Skandinaavien mytologiassa esiintyy Thorin  äiti Fjörgyn, jonka nimessä on äänteenmuutos p>f germaanisesta kielestä islannin kieleen.

Toinen ukkosenjumalaa tarkoittava sana sisältää onomatopoeettisen  juuren **tar-*, josta johtuvat gallialainen  *[[Taranis]]* ja heettiläinen *[[Tarhunt]]*. Germaaninen *Þunraz* > *Þórr* > Thor tulee juuresta **(s)tene-* "ukkonen".

## Etymologia
### Jumaluus
Indoeurooppalaisen kantakielen sana **Perk(<sup>w</sup>)unos* on rekonstruoitu liettuan *[[Perkūnas]]ista* . Labiovelaarinen välikirjain (w) on rekonstruoitu sanasta, joka tarkoittaa "tammea", "havupuuta" tai "vuorta"; ***perk<sup>w</sup>us**. 

Välikirjain *-k<sup>w</sup>u-* on otettu mukaan, koska  latinan *quercus* (tammi), sisältää kyseisen äänteen. Itaalisten ja kelttiläisten kielten välillä on assimilaatioita *p-kw* > *kw-kw*; esim. ****p'''en'''k<sup>w</sup>'''e'' > ***qu**in**qu**e''; "viisi").

''*perk<sup>(w)</sup>unos'', on siten ''*perk<sup>(w)</sup>us''in jumala, samoin kuin germaaninen ''*[[Wodanaz]]'' on ''*[[wōþuz]]''in jumala, sisältäen saman [[suffiksi]]n ''-no-''.

===Tammi, havupuu, vuori===
Sana ''*perk<sup>w</sup>u-'' esiintyy puhuttaessa tammesta, havupuumetsästä, vuoristo-metsästä tai metsäisestä vuoresta. 

*"tammi": [[latina]]n ''[[quercus]]'', germaanien ''fereheih'', [[keltit|kelttien]] ''Hercynia''. 
*"tammi": [[Venetsian kieli|Venetsian]] ja [[Keltiberit|keltiberin kielien]] muunnokset ''"Quarquēni"'' ja ''"Querquerni"'' sekä [[liguria]]n kielen ''"Nymphis Percernibus"''. Sukulaissanoja ovat mm.: 
* [[Sanskrit]]in ''parkatī'' = "[[Viikunat|viikunapuu]]"
*[[Muinaisnorja]]n ''fjörr'' "puu", [[Muinaisenglanti|muinaisenglannin]] ''furh'' (nykyenglannin ''fir''), muinaisnorjan ''fura'', [[germaaniset kielet|vanhan ylägermaanin]]  ''forha'' (nykysaksan ''Föhre'') "mänty"
*Muinaisnorjan ''fyri'', ylägermaanin ''forh-ist'' (nykysaksan ''Forst'') "mäntymetsä", ylägermaanin  ''Fergunna'' ([[Erzgebirge]]n vuoristo), muinaisenglannin ''firgen'' "puinen ylänkö", [[gootin kieli|gootin kielen]] ''fairguni'' "vuori".
*Mahdollinen sukulaissana ''*peru-r/n-'' "kallio" tai "vuori" on rekonstruoitu sanoista [[heetit|heetin]] ''peruna'' "kallio", [[sanskrit]]in ''parvata'' "vuori" ([[Parvati]], [[Shiva]]n vaimo ), [[traakia]]n ''per(u)'' "kallio".

**Perynia** (Perunъ), jossa palvottiin [[Perun]]ia, on [[Ilmajärvi|Ilmajärven]] pohjoisrannalla [[Olhavanjoki|Olhavajoen]] alkukohdalla [[Novgorod]]in lähellä. Nykyisin paikalla on kirkko ja luostari . [[Bulgaria]]ssa taas on **Pirin-vuoristo'''.

## Katso myös
*Perun
*Perkūnas
*Perkele

## Lähteet