open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Alf Danning

**Alf Danning** (6. marraskuuta 1893 Kööpenhamina – 8. syyskuuta 1953 Käpylä, Helsinki) oli tanskalais-suomalainen graafikko ja taiteilija. Hän oli koulutukseltaan apteekkari, mutta keskittyi vuoden 1927 jälkeen mainosgraafiseen työhön.

Danning muutti Suomeen lapsena. Hän kävi Hämeenlinnan ruotsalaista yhteiskoulua ja meni sitten apteekkioppilaaksi Hämeenlinnan Kanta-apteekkiin. Hän muutti 1913 Helsinkiin ja suoritti vuonna 1915 farmaseuttitutkinnon. Danning opiskeli työn ohella myös Suomen Taideyhdistyksen piirustuskoulussa professori Eero Järnefeltin johdolla. Ennen apteekkialalta lähtöään vuonna 1927 hän ehti pitää kolme omaa taidenäyttelyä. 

Danning oli työssä vuodesta 1924 graafikkona Uuden Suomen Reklaamitoimistossa. Hän teki 1920-luvulla kaksi opintomatkaa Italiaan. Vuodesta 1934 alkaen Danning oli mainostoimisto Suomen Ilmoituskeskuksen (myöhempi Ilmo) palveluksessa ja teki kuvituksia useille kustantamoille. Viimeksi Danning oli kuvittajana Yhtyneiden Kuvalehtien palveluksessa.

Danning teki ainakin yhden sotilasaiheisen postikorttisarjan 1940-luvulla. Hän kuvitti useita kirjoja, muun muassa Schildtin, Kuvataiteen ja WSOY:n kustantamoille. Hän teki myös exlibriksiä. Danningin grafiikkaa on muun muassa Serlachiuksen kokoelmissa.

Suolahden kirkossa on Danningin tekemä alttarimaalaus.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*
Tatneft

**Tatneft** () on venäläinen öljy- ja kaasuyhtiö. Se on vahvasti sidoksissa Tatarstanin tasavallan poliittisiin päättäjiin. Talouslehti Forbesin listalla yhtiö oli keväällä 2012 noussut Venäjän 11. suurimmaksi ja maailmanlistan 529 suurimmaksi yritykseksi.

Tatneftin kotipaikka on Tatarstanin Älmätissä eli Almetjevskissa. Yhtiön osake noteerataan Moskovan pörssissä (MICEX-RTS) rupla- ja dollarimääräisenä (MICEX Index, RTS Index) sekä Lontoon pörssissä (LSE). Hallituksen puheenjohtajana toimii Rustam Minnihanov (, tataariksi Röstäm Miñnexan), joka on myös Tatarstanin pääministeri.

## Tuotanto- ja jalostustoiminta
Tatneftin toiminta tapahtuu erityisesti Tatarstanin alueella, mutta yhtiö on laajentunut syntyseutuaan laajemmalle. Nyttemmin yhtiö poraa tai kehittää tuotantoa myös Libyan ja Syyrian öljykentillä. Öljy siirretään kentiltä pääosin Transneftin siirtoputkistoja käyttäen. Yhtiön öljynjalostamot sijaitsevat Tatarstanissa ja Pietarin lähistöllä.

## Huoltamoverkosto ja rengastehdas
Vuonna 2005 yhtiö laajensi jakeluverkostoaan Ukrainan markkinoille. Tatneftin nykyinen huoltamoverkko kattaa osan Venäjää (yhteensä 511 huoltamoa) ja suuren osan Ukrainaa (128 kpl); lisäksi Valko-Venäjällä pari huoltamoa.
Tatneft osti Nesteeltä sen huoltoasematoiminnan Venäjällä vuonna 2019. Tatneft saa käyttää Neste-brändiä 75 asemalla Pietarin alueella viiden vuoden ajan.

Tatneft-yhtymään kuuluu myös rengastehdas.
Marraskuussa 2022 Nokian Renkaat myi Tatneft PJSC:lle toimintosa Venäjällä.

## Muu toiminta
Tatneft omisti vuosina 1998–2002 Tatneftaero-lentoyhtiön, joka lensi reitti- ja tilauslentoja kolmella lentokoneella ja vastasi lisäksi Tatneftin kahdesta VIP-lentokoneesta.

Kuva:Tatneft-azs.jpg|Tatneftin huoltoasema.
Kuva:Tatneft CL-600-2B16 Challenger 605.jpg|Tatneftin lentokone (2015).

## Lähteet
Valkosipuliyö

**Valkosipuliyö** oli vuosina 1990–2007 Oulussa Rotuaarilla ja kauppatorilla vuosittain heinäkuussa järjestetty valkosipulin ystävien ja valkosipuliruokien tapahtuma. Tapahtumaa olivat järjestämässä Oulun kaupungin lisäksi muun muassa Oulun liikekeskustan ravintolat ja kauppiaat. Valkosipuliruokien lisäksi tapahtumassa oli musiikkiesityksiä ja tansseja. Valkosipuliyön järjestivät ensimmäisen kerran vuonna 1990 Hemmo Kuuranhalla ja Oulun Valakolöökiseura ry. Tapahtumassa valittiin vuosittain myös *valkosipulikonossööri* eli valkosipulivaikuttaja. Vuosittain tapahtumassa vieraili noin 50&nbsp;000 kävijää. 

Valkosipuliyön sijasta järjestettiin ensimmäisen kerran vuonna 2009 Roviantti, jossa oululainen ruokakulttuuri esittäytyi monenlaisten esitysten lomassa.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Oulun liikekeskus: Valkosipuliyö (Internet Archive)
* Roviantti
Kirkon työmarkkinalaitos

**Kirkon työmarkkinalaitos** on kirkon työnantajaviranomainen, joka neuvottelee ja sopii kirkon viranhaltijoiden ja työntekijöiden palvelussuhteen ehdoista. Työmarkkinalaitos edustaa sopimusneuvotteluissa kirkkoa ja seurakuntia työnantajana, ja se on yksi nykyisen tulopoliittisen sopimuksen allekirjoittaneesta viidestä työnantajakeskusjärjestöstä. 

Kirkon työmarkkinalaitokseen kuuluu 11 kirkolliskokouksen neljän vuoden toimikaudeksi kerrallaan valitsemaa jäsentä, jotka edustavat maan eri osia ja kirkon työmarkkinaolojen tuntemusta. Työmarkkinalaitos valitsee keskuudestaan puheenjohtajan. Työmarkkinalaitoksen toimistona on kirkkohallituksen henkilöstöosasto. Toimistoa johtaa sopimusjohtaja.

Kirkon sopimusjärjestelmä perustuu vuoden 1975 alusta voimaan tulleisiin lakeihin kirkon virka- ja työehtosopimuksista sekä työmarkkinalaitoksesta.

## Aiheesta muualla
*Kirkon työmarkkinalaitoksen viralliset sivut
Waregem

**Waregem** [ˈʋaːrəɣɛm] on belgialainen kunta, joka sijaitsee Flanderin läntisessä maakunnassa. Kunta on flaaminkielinen ja näin ollen se on maan flaaminkielisellä alueella.

Waregemissä asui vuoden 2017 alussa 37&nbsp;871 asukasta. Kunnan pinta-ala on 44,34 neliökilometriä ja sen asukastiheys 854 asukasta neliökilometrillä. Kunnan asukkaista 23&nbsp;494 asui keskustaajamassa. Desselgemissä asui 5&nbsp;276, Beveren-Leiessä 5&nbsp;270 ja Sint-Eloois-Vijvessä 3&nbsp;825 asukasta.

Waregemin tunnetuin tapahtuma on vuotuinen Waregem Koerse -hevoskilpailutapahtuma, joka kestää toista viikkoa elo-syyskuun vaihteessa.

Kaupunki on myös aiemmin toimineen jalkapalloseura KSV Waregemin kotikaupunki, nykyisen seuran nimenä on SV Zulte Waregem.

Kaupungissa on yhdysvaltalaisten ensimmäisessä maailmansodassa taistelleiden sotilaiden hautausmaa, Flanders Field American Cemetery and Memorial. Sinne on haudattu 368 amerikkalaissotilaan maalliset jäännökset ja alueen kappelissa on taisteluissa kadonneiden 43 sotilaan nimet.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

*Kaupungin kotisivut
Sompio

**Sompio** eli Sompion lapinkylä oli metsäsaamelaisten asuinalue. Nykyään alue kuuluu Sodankylän kuntaan. 

## Historiaa
Asukkaat harjoittivat kesäisin metsästystä ja kalastusta *kesäkylistä* käsin, talvisin poronhoitoa asuen kiinteissä *talvikylissä*. Sompion alueelle alkoi tulla maanviljelyä harjoittavia uudisasukkaita 1600-luvun lopulla Ruotsin kuninkaan annettua määräyksen näiden alueiden kiinteästä asuttamisesta. Vaikka suomalaisten asettuminen alueelle tapahtui vähitellen, muuttui alueen elinkeinorakenne: siellä alettiin harjoittaa lappalaiselinkeinojen ohella maanviljelyä ja karjanhoitoa.

## Sompio kulttuurissa
Samuli Paulaharju teki Sompioon ensimmäisen matkansa vuonna 1920 ja lisää vuosina 1937–1939. Viimeksi mainituilta matkoilta kerätyn aineiston pohjalta kirjoitettua *Sompio*-kirjaa pidetään hänen pääteoksenaan. Myös Andreas Alariesto on kuvannut maalauksissaan, veistoksissaan ja lauluissaankin kotiseutunsa Sompion 1900-luvun alkupuolen elämää. Alariesto oli kotoisin Rieston kylästä. Sompiolainen Lauri Hihnavaara on kirjoittanut sompiolaisista aiheista romaanissaan Luiron laulu, julkaistu 2002.

## Lähteet
* 
* 
* 

### Viitteet

## Aiheesta muualla
* 

### Artikkeleita ja dokumentteja
* Elävä arkisto: Kaukaa poissa, Vintti (arkistoitu)
:* Hukutetun Sompion rannoilla, Yle (9.4.2009/10.9.2018); Juhani Lihtosen vuoden 1975 dokumentti filmiryhmän matkasta veden alle jääneen Sompion rannoille.
* Tekoaltaat mullistivat sompiolaisten elämän, Yle (14.3.2014/22.2.2017); *Hukutettu maa* -dokumentti

### Kirjallisuutta
*  Paulaharju, S. 1939. Sompio. Luiron korpien vanhaa elämää, (1. painos), WSOY, Porvoo. 300 s. Selattavissa vapaasti Suomen kansallisbibliografian kautta.
* Teeriaho, Y. 2011. Muuttuva Sompio, Ykin Kartat Oy, Jyväskylä. 284 s. .
Jussi Savio

**Jussi Savio** (s. 26. kesäkuuta 1980) on suomalainen lentopalloilija, joka pelasi 2007–2008 kaudella Tampereen Isku-Volleyn riveissä, Lentopallon SM-liigassa. 

Iskuun 2007 kaudella Tuomas Tihisen paikkaajaksi hankittu Savio on syntynyt 1980 perinteikkäässä lentopallokaupungissa Pieksämäellä. Isku-Volleyn lisäksi hänet on nähty pelannut Keski-Savon Paterissa ja voittanut siellä SM-pronssia ja Suomen cupin hopeaa 2000. Savio on pelannut yli 200 liigaottelua.

Paras sijoitus Saviolla SM-liigassa on vuonna 2007 hankittu neljäs sija juuri Isku-Volleyn riveissä. Savio on myös tuttu näky beach volley-kentille, jossa hän voitti yhdessä parinsa Toni Tuomisen kanssa Suomen mestaruuden vuonna 2004. Lisäksi Savio on pelannut kansainvälisillä kentillä beach volleyta, yhdessä parinsa Toni Tuomisen kanssa.

## Joukkueet

*2002-2006  Keski-Savon Pateri
*2006-2008 Tampereen Isku-Volley

## Lähteet
Yhdysvaltain ympäristönsuojeluvirasto

**Yhdysvaltain ympäristönsuojeluvirasto** (, lyh. EPA) on terveydestä ja ympäristöstä vastaava valtion virasto Yhdysvalloissa. Virastoa johtaa Yhdysvaltain presidentin nimittämä henkilö. EPA työllistää 17&nbsp;000 ihmistä 10 toimistossa ja 27 laboratoriossa ympäri Yhdysvaltoja. EPA:n päätoimisto sijaitsee Washingtonissa.

EPA:n perusti presidentti Richard Nixon 2. joulukuuta 1970. Perustaminen hyväksyttiin heinäkuussa 1970 kansalaisten vaatiessa yhä voimakkaammin puhtaampaa vettä, ilmaa ja maata ympäristöonnettomuuksien kuten vuonna 1969 tapahtuneen Cuyahogajoen tulipalon johdosta. Ennen EPA:n perustamista Yhdysvaltain hallituksella ei ollut jäsentyneitä välineitä ihmisterveydelle ja ympäristölle vaarallisten saasteiden torjumiseen.

## Lähteet
Petroskoin maneetti

**Petroskoin maneetti** oli tuolloisen Neuvostoliiton Pletsetskin avaruuskeskuksesta tehty rakettilaukaisu 03:58 20. syyskuuta 1977. Laukaisusta saatiin Suomessa forssalaisen silminnäkijän ottamia kuvia.  Havaintoja tehtiin laajalla alueella ja sitä pidettiin pitkään ufohavaintona. 

Tämäntyyppinen laukaisu oli harvinainen, se vei suuressa kulmassa olevalle radalle, ja näkyi normaalia lännempänä.

Uutistoimisto Tassin mukaan ilmiö oli meteoriitti, mutta meteoriitiksi ilmiö oli kuitenkin liian pitkäikäinen. Tass ei voinut uutisissaan mainita Neuvostoliiton salaisen pohjoisen kosmodromin, Plesetskin olemassaoloa.

Helsingin yliopiston tähtitieteen laitos ehdotti havainnon selitykseksi raketin laukaisua, vaikka täsmällinen laukaisun tyyppi ei vielä ollut tiedossa.
Kyseessä oli Kosmos 955 -satelliitin laukaisu. Jäljet olivat näkyvissä noin kaksi tuntia.
## Lähteet
Sami Juvonen

**Sami Juvonen** (s. 19. marraskuuta 1966) on suomalainen lentopalloilija, joka lopetti uransa kauteen 2009–2010. Hän pelasi pääsarjassa kaikkiaan 685 ottelua.

## Pääsarjaura
Juvosen pääsarjaura alkoi kaudella 1988–1989 Varkauden Tarmossa ja palkintokaappiin napsahti heti SM-kulta. Hänet valittiin tulokaskaudellaan SM-liigan parhaimmaksi tulokkaaksi. Varkaudessa vierähti yhteensä viisi kautta; neljä Tarmossa ja yksi Paterissa ja mitalisaldo karttui kullan lisäksi kahdella hopealla. Tampereen Isku-Volleyn riveihin Juvonen siirtyi ensimmäistä kertaa kaudeksi 1993–1994 ja viihtyi viisi kautta uudessa seurassa voittaen kaksi hopeaa ja kaksi pronssia. 

Kaudet 1998–1999 ja 1999–2000 Juvonen pelasi ulkomailla Saksan Bundesliigassa Friedricshafenissa ja voitti molemmilla kausilla maan mestaruudet. Saksan ulkomaan visiittiä seurasi kolme kautta Isku-Volleyssa, suomalaispassarin mitalitilastoon kirjattiin kulta 2001–2002 ja hopea 2002–2003. Kolmannen Juvosen kotimaan ”viisivuotiskauden” täydensi kaksi vuotta Vammalan Lentopallon riveissä.

Kuudennelletoista SM-liigakaudelleen 2005–2006 Juvonen palasi jälleen Isku-Volleyhin ja johdatti joukkueensa keväällä kultajuhliin. Kaudella 2008–2009 hän esiintyi Valkeakosken Isku-Veikkojen riveissä pelaten uransa viimeisen kokonaisen kauden. Juvonen nähtiin vielä kaudella 2009–2010 Isku-Volleyn riveissä muutaman kerran, mutta joukkueen vakiokokoonpanoon hän ei kuulunut.

Isku-Volley nosti Sami Juvosen paidan Pyynikin palloiluhallin kattoon joulukuussa 2012 kunnianosoituksena hänelle.

## Ulkomaat
Sami Juvonen pelasi ulkomaalaisvuosinaan Saksassa ammattilaisena huippujoukkue Friedrichshafenissa. Hän voitti joukkueen mukana Saksan liigan, Saksan cupin, sekä sijoittui Euroopan mestareiden liigassa kolmanneksi kaudella 1999. Kaudella 2000 Juvonen jatkoi huippuotteitaan saksalaisjoukkueessaan voittamalla jälleen Saksan liigan, lisäksi Juvonen hankki palkintokaappiinsa Lentopallon Mestareiden liigan hopean. Friedrichshafen joutui myöntämään Sisley Trevison paremmakseen finaalissa lukemin 3–1.

## Maajoukkue
Juvonen pelasi 1989–2003 välisenä aikana 150 miesten maajoukkueen A-maaottelua.

Juvonen pelasi Suomen maajoukkueessa EM-kotikisat 1993 ja Hollannin EM-kisat vuonna 1997. Myös MM- ja olympiakarsintoja hänellä on takanaan lukuisia.

Juvonen tunnettiin kentällä myös kovana piiskurina, joka ärähti, jos muut pelaajat lepsuilevat. Pelaajat olivat sitä mieltä, että Juvosesta teki niin hyvän pelaajan se, että ”hänellä oli ääretön rohkeus ja itsevarmuus pelata omalla tyylillään – sekä into ja halu voittaa”.

## Saavutuksia
**Henkilökohtaiset:**
* SM-liigan paras pelaaja 2001
* SM-liigan all stars -passari 2001

**Ulkomailla:**
* Mestareiden liigan hopea 2000
* Mestareiden liiga pronssia 1999
* Saksan liigan voitto 1999, 2000
* Saksan cupin voitto 1999

**Suomessa:**
* 3 Suomenmestaruutta
* 6 SM-hopeaa
* 1 SM-pronssi
* 2 Suomen Cupin voittoa

## Lähteet
Taikaneliö

**Taikaneliö** on neliönmuotoisiin ruutuihin jaettu neliö, jonka jokaiseen ruutuun perättäiset kokonaisluvut 1:stä alkaen on merkitty niin, että joka vaakasuorassa tai pystysuorassa rivissä tai lävistäjillä olevien lukujen summa on aina sama. Neliössä pitää olla vähintään yhdeksän ruutua. Jo intialaiset käyttivät sitä metallilevyihin kaiverrettuna taikakaluna. Bysanttilainen matemaatikko Manuel Moschopulos esitti ensimmäisen yleisen menetelmän taikaneliöiden keksimiseksi. Taikaneliön ongelmaa on sittemmin tutkinut muun muassa saksalainen matemaatikko Leonhard Euler. Taikaneliön teoria yleistettiin 1800-luvulla ja saatettiin lukuteorian ja kombinaatio-opin kanssa läheiseen yhteyteen. Teoria käsittää myös monikulmioita (Hermann Schubert) ja kuutioita.

Taikaneliö on yleensä eriävistä kokonaisluvuista järjestetty neliö, jonka jokaisen rivin, sarakkeen ja lävistäjän summa on sama. Tavallisessa *n*:n levyisessä ja pituisessa taikaneliössä on luvut 1–*n*². Taikaneliöksi kutsutaan myös joskus sananeliötä.

Summaa kutsutaan taikavakioksi. Tavallisen taikaneliön taikavakio riippuu *n*:stä:

:M(n) = \frac{n^3+n}{2}.

Tavallisille taikaneliöille (n = 3,4,...) taikavakio saa arvot

15, 34, 65, 111, 175, 260, \dots  (lukujono  OEIS:ssa). 

## Taikaneliöiden historiaa
### Luoshu-kaavio (3×3 taikaneliö)

Kiinalaiset kirjoitukset ajalta 650 eaa. kertovat tarinaa Luoshusta eli "Luojoen kääröistä". Muinaisessa Kiinassa oli valtava tulva. Ihmiset yrittivät tarjota uhria tulvivan Luojoen jumalalle lepyttääkseen hänen vihansa. Silloin vedestä nousi kilpikonna, jonka kilvessä oli kuvio. Kuviossa oli pisteillä merkittyjä lukuja, jotka oli lajiteltu 3×3-ruudukkoon, ja jokaisen rivin, sarakkeen ja lävistäjän lukujen summa oli sama: 15. Luku on sama kuin kiinalaisen aurinkokalenterin 24 auringonjaksossa on päiviä. Tätä muotoa käytettiin tietyssä mielessä joen hallitsemiseen.

## Neliöiden neliö ja korkeammat potenssit
Taikaneliötä joka koostuu luvuista jotka on korotettu toiseen potensiin (eli luvun *neliö*) kutsutaan neliöiden neliöksi. Yhtäkään täydellistä tällaista 3x3 neliötä ei tunneta, ja tällaisen taikaneliön löytäminen tai mahdottomuuden todistaminen on yksi matemaattisista ratkaisemattomista ongelmista. Useita esimerkkeä kuitenkin tunnetaan joissa kaikki paitsi yksi summista on eri kuin muut ja/tai jokin luku toistuu useamman kerran. Yksi tällainen on meemiksi muodostunut Parkerin neliö. Neliöiden neliöitä on löydetty 4x4 (joista yksi esimerkiksi Eulerin neliö (1770)) 5x5, 6x6 ja 7x7 ko'oille.

## Katso myös
* Latinalainen neliö

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Madeleine

**Madeleine** on naisen etunimi, alkujaan ranskalainen muoto nimestä Magdalena.

Suomessa nimi Madeleine on Digi- ja väestötietoviraston tietojen mukaan annettu heinäkuuhun 2025 mennessä noin 1&nbsp;640 henkilölle.  Madeleinen nimipäivä on suomen­ruotsalaisen kalenterin mukaan 22. heinäkuuta, jota on vanhastaan vietetty Maria Magdalenan muisto­päivänä.

## Tunnettuja Madeleine-nimisiä

* Madeleine (s. 1982), Ruotsin prinsessa 
* Madeleine Albright (1937–2022), yhdysvaltalainen poliitikko, ministeri ja suurlähettiläs
* Madeleine Arthur (s. 1997), yhdysvaltalais-kanadalainen näyttelijä
* Madeleine Astor (1893–1940), yhdysvaltalainen Titanicin haaksirikosta selviytynyt, John Jacob Astorin puoliso
* Madeleine Berthod (s. 1931), sveitsiläinen alppihiihtäjä ja olympiavoittaja 
* Madeleine Brent, oik. *Peter O’Donnell* (1920–2010), brittiläinen kirjailija
* Madeleine Carroll (1906–1987), brittiläinen elokuvanäyttelijä 
* Madeleine Chéruit, *Louise Chéruit*  (1866–1955), ranskalainen muotisuunnittelija
* Madeleine Dupont (s. 1987), tanskalainen curlingpelaaja 
* Madeleine LeBeau (1923–2016), ranskalainen näyttelijä
* Madeleine L’Engle (1918–2007), yhdysvaltalainen kirjailija 
* Madeleine Malonga (s. 1993), ranskalainen judon maailmanmestari
* Madeleine McCann (2004–2007), englantilainen henkirikoksen uhri 
* Madeleine Milhaud (1902–2008), ranskalainen näyttelijä ja libretisti
* Madeleine Moreau (1928–1995), ranskalainen uimahyppääjä
* Madeleine Olsson Ericksson (s. 1945), ruotsalainen gynekologi, yritysjohtaja ja miljardööri
* Madeleine Onne (s. 1960), ruotsalainen balettitanssija ja balettipedagogi
* Madeleine Pascal (s. 1946), ranskalainen laulaja
* Madeleine Peyroux (s. 1973), yhdysvaltalainen laulaja, lauluntekijä ja kitaristi 
* Madeleine Renaud (s. 1913), ranskalainen pituushyppääjä 
* Madeleine de Scudéry (1607–1701), ranskalainen kirjailija
* Madeleine Stowe (s. 1958), yhdysvaltalainen näyttelijä
* Madeleine Thétu (s. 1937), ranskalainen pituushyppääjä ja viisiottelija 
* Madeleine de Valois (1520–1537), ranskalainen prinsessa ja Skotlannin kuningatar, kuningas Jaakko V:n puoliso
* Madeleine Vionnet (1876–1975), ranskalainen muotisuunnittelija
* Madeleine Wickham eli Sophie Kinsella (1969–2025), englantilainen chick lit -kirjailija

## Kuvitteellisia Madeleineja

* Madeleine, päähenkilö Christian Carionin ohjaamassa elokuvassa *[[Madeleinen Pariisi]]* vuodelta 2022

## Nimen muita merkityksiä

* La Madeleine, vuonna 1842 valmistunut kirkko Pariisissa
* Madeleinen kulttuuri, esihistoriallinen metsästyskulttuuri Ranskassa ja Pohjois-Espanjassa
* Madeleine-leivos, simpukankuoren muotoinen leivos

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Henningsvær

**Henningsvær** on kalastajakylä Våganin kunnassa Nordlandissa Norjassa. Kylä sijaitsee pienillä Heimøyn ja Hellandsøyn saarilla Lofoottien saaristossa. E10-tiestä erkaneva kapea tieyhteys johtaa kahden sillan kautta kylään. Vuonna 2005 kylän asukasluku oli 409 henkeä. Pääelinkeino on kalastus ja päätuote on kapakala. Pääsaari Austvågøyan puolella sijaitseva korkea vuorimuodostelma Vågakallen on hyvin suosittu kalliokiipeilijöiden keskuudessa. Aikoinaan nuoret kalastajat joutuivat ottamaan lakin päästään ja tekemään vuorelle kunniaa laivan lipuessa sen ohi.

## Tunnettuja henkilöitä
* Sondre Justad (s. 1990), muusikko

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Henningsværin kotisivut
EPA

**EPA** tarkoittaa mm. seuraavia asioita:

* Eikosapentaeenihappo, eräs Omega-3 -rasvahappo
* EPA, Yhdysvaltain ympäristönsuojeluvirasto ()
* EPA, Euroopan lehtikuvatoimisto ()
* EPA, Evangelical Press Association
* EPA (ajoneuvo), esikuntakäyttöön tehty Panssari-Sisu-ajoneuvo
* talouskumppanuussopimus (Economic Partnership Agreement)
* Enson Pallo, varkautelainen kaukalopalloseura
* EPA-traktori, ruotsalainen henkilöautosta traktoriksi muunnettu ajoneuvo
* EPA, ruotsalainen tavarataloketju, josta tuli 1970-luvun lopulla osa Tempo-ketjua.
Rakennuspeltiseppä

**Rakennuspeltiseppä** on metallialan ammatti, jonka tehtäviä ovat rakennuksien peltityöt. Näihin töihin kuuluvat muun muassa profiiliseinien päällystäminen, ikkunalistojen teko sekä peltikattojen asennus.

Rakennuspeltisepän tärkeimmät työkalut ovat peltisakset, peltisepän vasara, listapihdit sekä erilaiset akkupora- ja sähkökoneet kuten kanttauskone, särmäyspuristin, kaareistuskone ja leikkurit.

Työtavat ja -paikat vaihtelevat huomattavasti eri rakennuksilla. Peltitöiden ohella työmailla voi olla kittaamista ja joskus jopa hitsausta. Hitsaus tosin edellyttää työntekijältä täysi-ikäisyyttä ja voimassa olevaa tulityökorttia sekä työmaakohtaista lupaa hitsata. 

Suurin osa ammattiliittoon kuuluvista rakennuspeltisepistä kuuluu SAK:n alaiseen Metallityöväen liittoon.
Subcomandante Marcos

**Subcomandante Marcos** on Zapatistisen kansallisen vapautuksen armeijan (EZLN) puhehenkilö, jonka tarkkaa roolia organisaatiossa ei tiedetä. Marcosin useat esiintymiset eri tiedotusvälineissä EZLN:n edustajana ovat muodostaneet hänestä lehdistön silmissä eräänlaisen järjestön johtohahmon. Marcos on kuitenkin aina kiistänyt olevansa zapatistien johtohahmo, vaan pelkästään heidän sanansa välittäjä.

Lempinimi Marcos on kunnianosoitus hänen sotilastulessa kuolleelle ystävälleen. Marcosin todellinen henkilöllisyys on hämärän peitossa, Meksikon hallitus uskoo Marcosin olevan **Rafael Sebastián Guillén Vicente** -niminen Tamaulipasin osavaltiosta kotoisin oleva vuoden 1968 murhatöiden radikalisoima entinen korkeakouluopettaja.

Toukokuun 25. päivänä vuonna 2014 Subcomandante Marcos palasi julkisuuteen viiden vuoden tauon jälkeen ja piti puheen otsikolla "Entre la luz y la sombra". Puheessa hän ilmoitti, ettei Subcomandante Marcosina tunnettua hahmoa kyseisestä päivästä lähtien enää ole olemassa. Jatkossa Marcos sanoi olevansa Subcomandante Insurgente Galeano, kunnianosoituksena toukokuun 2. päivä 2014 murhatulle zapatisti-opettajalle José Luis Solís Lópezille, joka tunnettiin nimellä Galeano. Puheessaan Marcos sanoi, "Ajattelemme, että jonkun meistä täytyy kuolla, jotta Galeano eläisi." Marcos jätti kuitenkin epäselväksi, mikä tulee olemaan Subcomandanten Insurgente Galeanon rooli tulevaisuudessa. Jäähyväispuheessaan Marcos kertoi varsin paljon niistä tekijöistä, jotka saivat zapatistit aikoinaan kehittämään myyttisen Marcos-hahmon. Hän myös kertoi, että monet Marcosiin liitetyt huhut olivat heidän itsensä alulle panemia.

## Kirjallisuus

Vuosien 1992 ja 2007 välillä Marcos on kirjoittanut yli 200 poliittiseen ja filosofiseen tematiikkaan keskittyvää esseetä. Marcos kirjoittaa tekstinsä yleensä faabeleina, täynnä epäsuoraa kerrontaa ja symbolismia.

Eräs Marcosin tunnetuimmista teoksista on Maya-intiaanien myytteihin nojaava lastenkirja *La Historia de los Colores*. Kirjan keskeisiä teemoja ovat suvaitsevaisuus ja erilaisuuden kunnioitus. 

## Aiheesta muualla
* Subcomandante Marcosin jäähyväispuhe  25.5.2014
* Zapatistien verkkosivusto enlacezapatista.ezln.org.mx

* Jouni Pirttijärvi: Subcomandante Marcos – kapinakirjoituksia viidakosta.
Ossi Vesanen

**Ossi Vesanen** (s. 29. kesäkuuta 1983) on suomalainen lentopalloilija, joka pelaa 2007–2008 kaudella Isku-Volleyssa, Lentopallon SM-liigassa. Ossi Vesasen veli Anssi Vesanen pelaa myös Isku-Volleyssa 2007–2008 kaudella. Molemmat Vesasen veljakset ovat pelipaikaltaan keskitorjujia.

## Ura
Lentopallon SM-liigassa Vesasella on kausia takana 6 (2008 mennessä). Vesanen aloitti lentopallo uransa kasvattajaseurassaan Lempäälän Jyryssä, josta Isku-Volleyhin on tullut monia pelaajia viime vuosina. Kuten Vesasen veljekset Anssi ja Ossi, sekä Tommi Roininen, joka tosin nykyään pelaa Raision Loimussa. 

Lempäälässä Vesanen pelasi miesten 1-sarjassa kaksi kautta, jonka jälkeen hän siirtyi Tampereen Isku-Volleyhin. Heti ensimmäisellä kaudellaan Vesanen voitti yhdessä veljensä ja Isku-Volleyn joukkueen kanssa SM-hopeaa. Lopullisesti Vesanen löi itsensä kuitenkin läpi kaudella 2006, kun joukkue voitti suomenmestaruuden tähtisikermällään. Nykyään Vesasta pidetään yhtenä SM-liigan parhaimmista keskitorjujista.

## A-maajoukkue
A-maajoukkueeseen Vesanen valittiin 2007 kauden päätteeksi. Päävalmentaja Mauro Berruto otti vasenkätisen keskihyökkääjän myös maailmanliigaan peliajasta taistelevaan ryhmään. Vielä kuitenkaan Vesanen ei päässyt pelaamaan uransa ensimmäisiä A-maaotteluita.

## Saavutukset
* 1 Suomenmestaruus 2006
* 1 SM-hopea 2003
* 2 SM-pronssia 2005, 2009
* 1 Suomen Cupin voitto 2002

## Seurat
* 2000–01 Lempäälän Jyry (1-sarja)
* 2001–02 Lempäälän Jyry (1-sarja)
* 2002–03 Isku-Volley
* 2003–04 Isku-Volley
* 2004–05 Isku-Volley
* 2005–06 Isku-Volley
* 2006–07 Isku-Volley
* 2007-08 Isku-Volley
* 2008-09 Isku-Volley

## Lähteet
* Isku Volleyn kotisivut 
* Lempäälän Jyryn kotisivut 

### Viitteet
Jukka Lehti

**Jukka Lehti** (s. 7. maaliskuuta 1982) on suomalainen SM-tason lentopalloilija ja lentopallovalmentaja. Hän voitti Suomen-mestaruuden vuonna 2006 Tampereen Isku-Volleyn joukkueessa. Lehti oli pelipaikaltaan passari.

Lehti on pelannut Isku-Volleyn lisäksi Salon Piivolleyssa ja Valkeakosken Isku-Veikoissa yhteensä yli 300 liigaottelua. SM-mitaleita hänellä on yhteensä kuusi. Suomen-mestaruuden Lehti voitti vuonna 2006, kun Isku-Volley kohtasi hänen entisen seuransa Piivolleyn SM-finaaleissa. 

Lehti voitti TUL:in joukkueen kanssa maailmanmestaruuden Rio de Janeirossa 2006 Brasiliassa. Vuonna 2017 hän siirtyi Hurrikaani-Loimaan kakkosvalmentajaksi.

Lehti opiskeli Tampereen ammattikorkeakoulussa metsätaloutta sekä valmensi nuoria yleisurheilijoiden alkuja vapaa-ajallaan.

## Saavutukset

* 1 Suomenmestaruus
* 2 SM-hopeaa
* 1 Suomen Cupin voitto
* 2 Suomen Cupin hopeaa
* TUL-joukkueiden MM-kultaa 2006

## Lähteet
Ympäristöjärjestö

**Ympäristöjärjestöt** ovat valtiollisia tai valtioiden välisiä elimiä tai kansalaisjärjestöjä, jotka keskittyvät ympäristöasioihin kuten luontoon ja ilmastoon liittyviin kysymyksiin. Tunnetuimpia hallitustenvälisiä elimiä ovat Hallitustenvälinen ilmastopaneeli IPCC, Yhdistyneiden kansakuntien ympäristöohjelma UNEP ja Euroopan ympäristökeskus EEA. Maailmanlaajuisesti toimivia ympäristöasioihin osallistuvia kansalaisjärjestöjä ovat muun muassa Greenpeace, Maan ystävät, WWF sekä Worldwatch Institute. Suomessa toimivia ympäristöjärjestöjä ovat muun muassa Luonto-Liitto, Suomen luonnonsuojeluliitto ja Dodo.

## Katso myös
* Luettelo uusiutuvan energian yhdistyksistä
Kihlasormus

**Kihlasormus** on kihlauksen merkkinä käytettävä sormus Kihla- tai vihkisormusta pidetään yleensä vasemman käden nimettömässä. Ortodoksisessa kristillisessä liitossa kihla- ja vihkisormus pidetään oikeassa nimettömässä. Useimmat kihlasormukset ovat varsin yksinkertaisia, mutta kalleimmat sormukset voivat sisältää myös jalokiviä kuten timantteja.

Pohjoismaissa kihla- ja vihkisormusta alettiin käyttää 1600-luvun lopulla. Sitä ennen oli käytäntönä murtaa raha, josta puolisot saivat oman osansa. Kihlaukseen liittyvä sormus yleistyi suomalaisten talonpoikien keskuudessa 1700-luvun lopulla, vaikka koruna sormus oli käytössä jo rautakaudella. Raja-Karjalassa ja Itä-Karjalassa raha toimi kihlavälineenä 1900-luvulle asti.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Huutilampi

**Huutilampi** (aiemmin **Kärnälampi**) on Heikinharjun kaupunginosassa Korvensuoran suuralueella Oulun kaupungissa sijaitseva asemakaavalla suojeltu lampi.
Lampi on matala ja umpeenkasvava, sen pinta-ala on noin 20&nbsp;hehtaaria. Lammen rannat ovat luhta- ja saranevaa, vesialueen keskiosissa on muutamia avovesilampareita. Lampea ja sen suorantoja ympäröivät mäntyvaltaiset kangasmaastot. Lampi laskee kapeaa ojaa pitkin Kalimeenojaan ja edelleen Perämereen.
Linnustoltaan Huutilampi ja sitä ympäröivät alueet ovat niukkoja, mutta alueella pesii Oulun seudun suurin naurulokkien yhdyskunta. Lammella on kirjattu jopa viidensadan naurulokkiparin havaintoja. Lisäksi siellä oleskelee runsaasti pesimättömiä yksilöitä, toukokuussa niitä voi olla tuhansittain. Muita muutto- ja pesimälintuja alueella on niukasti.

Vesilinnuista lammella tavataan pesimässä taveja ja tukkasotkia, rannoilla taas pajusirkkuja ja rantaniityillä lisäksi isokuoveja. Suokukkoja on nähty soitimella lammen ympäristössä. Lammella on tavattu myös harvinaisia mustakurkku-uikkuja.
Lammen rannalle on vuonna 1996 rakennettu 0,7&nbsp;metrin korkuinen lintulava, johon mahtuu kerrallaan 2–3 henkilöä. Lampea kiertää myös Huutilammen luontopolku, jolla on pituutta noin 1,5&nbsp;kilometriä. Reitti on merkitty maastoon keltaisin nauhoin ja paaluin. Lisäksi alueella on ympäristöpolku, joka johtaa Huutilammelta Ruskon kaatopaikan sivuitse Kuivasjärven suuntaan. Metsän oppimispolku ylittää Kalimeenojan, lammelta pääsee myös Auran majalle johtavalle ulkoilureitille.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Ymparisto.fi – Oulu, Huutilampi
* Oulun kaupunki: Huutilammen luontopolku
Anssi Vesanen

**Anssi Vesanen** (s. 21. helmikuuta 1980) on suomalainen lentopalloilija ja seitsenkertainen lentopallon Suomen mestari. Hänen pitkä peliuransa käsittää yli kymmenen vuoden aikakauden Tampereen Isku-Volleyssa (1998–2011) ja sitä seuranneet vuodet Vammalan Lentopallossa ja Lempäälän Kisassa. Huippuvuosinaan Vesanen valittiin kolmesti lentopalloliigan tähdistöjoukkueeseen. Suomen miesten lentopallomaajoukkueessa hänet nähtiin pelaavan vuosina 2001–2009 yhteensä 57 A-maaottelussa.

Keväällä 2012 Vesanen käytännössä lopetti huippu-urheilu-uransa Suomen mestaruuteen VaLePan riveissä ja siirtyi kotikaupunkinsa Lempäälään paikallisseura Kisan riveihin aluksi lentopallon 2-sarjaan ja myöhemmin sarjatasoa korkeammalla 1-sarjaan. Hänet kuitenkin totuttiin näkemään myös seuraavina kausina VaLePa-paidassa aina tarpeen tullen. Vuonna 2017 Vesanen pelasi VaLePassa jopa Mestariden liigaa 37-vuotiaana.

Kaikkiaan Vesanen oli pelannut kauden 2020–2021 päättyessä yhteensä yli 600 ottelua lentopalloliigassa ja saavuttanut 14 SM-mitalia. Myös Vesasen veli Ossi pelasi pitkän aikaa Anssin kanssa Isku-Volleyssa, jonka managerina toimi veljesten isä, entinen huippulentopalloilija Juhani Vesanen.

Pelipaikaltaan Anssi Vesanen on keskitorjuja, mutta hän on pelannut huipulla myös hakkurina.  

## Saavutukset
* Lentopalloliigan tähdistössä 2002, 2003, ja 2006
* Suomen mestaruus 2002, 2006, 2012, 2014, 2017, 2018 ja 2021 
* SM-hopeaa 2003 ja 2016 
* SM-pronssia 2005, 2009, 2011, 2013 ja 2015 
* Suomen cupin voitto 2001–2002, 2002–2003, 2012–2013, 2016–2017, 2017–2018 ja 2020–2021 
* Euroopan liigan hopeaa 2005 

## Joukkueet
* 1998–2011 Tampereen Isku-Volley
* 2011–2012 Vammalan Lentopallo
* 2013– Lempäälän Kisa ja VaLePa

## Lähteet
Eye of the Beholder (kappale)

**Eye of the Beholder** on thrash/heavy metal -yhtye Metallican järjestyksessään toinen single *[[...And Justice for All]]* -studioalbumilta. Se oli viimeisiä kappaleita, joita albumille äänitettiin. Kappaleen sanoitukset kertovat sananvapauden puutteesta. Metallica ei ole esittänyt kappaletta kovinkaan monta kertaa vuosien 1988-1989 Damaged Justice -kiertueen jälkeen. Kappale on tempoltaan yksi levyn hitaimmista kappaleista, sekä raskain ja  kuten myös edellisten albumien kolmantena  raitana  *Ride The Lightningin  *"*[[For Whom the Bell Tolls (kappale)|For Whom the Bell Tolls]]"* ja *Master Of Puppetsin  "The [[Master of Puppets|Thing that Should Not Be]]"*  ovat myös hitaita ja raskaita.

## Kokoonpano
* James Hetfield – laulu, rytmikitara
* Kirk Hammett – soolokitara
* Lars Ulrich – rummut
* Jason Newsted – basso

## Lähteet
Eye of the Beholder

**Eye of the Beholder** voi tarkoittaa seuraavia:

*Beauty is in the eye of the beholder ('kauneus on katsojan silmässä'), lause Margaret Wolfe Hungerfordin vuoden 1878 romaanista *Molly Bawn*
* *[[Eye of the Beholder (albumi)|Eye of the Beholder]]*, Chick Corea Elektric Band -yhtyeen albumi
* "Eye of the Beholder", kappale ja single Metallican albumilta *...And Justice for All*
* *[[Eye of the Beholder (pelisarja)|Eye of the Beholder]]* tietokoneroolipelien sarja
** *[[Eye of the Beholder (videopeli)|Eye of the Beholder]]*, pelisarjan ensimmäinen osa
* *[[Eye of the Beholder (elokuva)|Eye of the Beholder]]*, elokuva vuodelta 1999
* ”Eye of the Beholder”, *[[Star Trek: The Next Generation]]* -televisiosarjan jakso
* ”The Eye of the Beholder”, *[[Star Trek: The Animated Series]]* -televisiosarjan jakso
* ”The Eye of the Beholder”, *[[The Twilight Zone]]* -televisiosarjan jakso.
Vikramaditya II

**Vikramaditya II** oli intialaisen Chalukya-valtakunnan hallitsija vuosina 733–744. Hän nousi valtaan isänsä Vijayadityan kuoleman jälkeen.

Kruununprinssinä Vikramaditya II teki useita onnistuneita sotaretkiä chalukyoiden arkkivihollisia Kanchipuramin pallavia vastaan. Vikramadityia II:n huomattavimmat saavutukset ovat Kanchipuramin kolme valloitusta, joista ensimmäinen tuli aikana, jolloin hän oli vielä kruununprinssi, ja Virupakshan sekä Mallikarjunan temppelit, jotka hänen kuningattarensa Lokadevi ja Trilokadevi rakennuttivat hälle Pattadakaliin.  Temppelit muodostavat keskeisen osan UNESCOn maailmanperintökohdetta.

## Lähteet
Kari Lehtola (lentopalloilija)

**Kari Lehtola** (s. 26. syyskuuta 1982) on suomalainen lentopalloilija, joka pelaa nykyään Tampereella, Isku-Volleyn riveissä. Lentopallon SM-liigassa pelaava Isku-Volley hankki Lehtolan joukkueeseensa silloisesta Varalan valtakunnallisesta poikien valmennuskeskuksesta.

Isku-Volleyn riveissä Lehtola on päässyt juhlimaan Suomenmestaruutta, kuin myös SM-hopeaa ja pronssia. Lisäksi Suomen Cupin voitto on hänellä taskussa. TUL:in joukkueessa Lehtola oli voittamassa Maailmanmestaruuden Rio de Janeirossa 2006. Lisäksi hän opiskelee Tampereen ammattikorkeakoulussa rakennustekniikkaa. Lehtola on pelannut Isku-Volleyn ja Varalan valmennuskeskuksen joukkueen lisäksi kasvattajaseuransa Liperin Taimen riveissä.
The Singles (Kissin albumi)

**The Singles** on yhdysvaltalaisen rockmusiikkia esittävän Kiss-yhtyeen kokoelma-albumi vuodelta 1985. Albumi ilmestyi ainoastaan Australiassa, jossa sen jakeli Concept Records lisenssillä, jonka se oli hankkinut Kissin varsinaiselta levy-yhtiöltä PolyGram Recordsilta.

Albumista on vuosien varrella muodostunut haluttu keräilykohde sen harvinaisuuden vuoksi, koska se julkaistiin ainoastaan Australiassa. Albumi ilmestyi sekä vinyylilevynä että C-kasettina. 

## Kappalelista
# I Was Made For Lovin' You (säv./san./sov. Paul Stanley) 
# Rock and Roll All Nite (säv./san. Paul Stanley, sov. Gene Simmons) 
# Sure Know Something (säv./san./ Stanley, sov. Vini Poncia) 
# Shout It Out Loud (säv. Gene Simmons, Bob Ezrin, säv./sov. Paul Stanley) 
# Hard Luck Woman (säv./san./sov. Paul Stanley) 
# Shandi (säv./san./sov. Paul Stanley) 
# I (säv./san./sov. Gene Simmons, Bob Ezrin) 
# I Love It Loud (säv./san. Gene Simmons, sov. Vinnie Vincent) 
# Strutter '78 (säv./san./sov. Paul Stanley) 
# Talk To Me (säv./san./sov. Ace Frehley) 
# Beth (säv. Stan Pendigre, san. Peter Criss, sov. Bob Ezrin) 
# Detroit Rock City (säv./san. Paul Stanley, sov. Bob Ezrin) 
# Calling Dr. Love (säv./san./sov. Gene Simmons) 
# Then She Kissed Me (säv./san./sov. Barrie, Greenwich ja Spector, cover) 
# Lick It Up (säv./san./ Paul Stanley, sov. Vinnie Vincent) 
# Heaven's Fire (säv./san. Paul Stanley, sov. Desmond Child) 

## Kokoonpano
*Paul Stanley - rytmikitara, laulu kappaleissa 1, 3-4, 6, 9-10, 12, 14-16
*Gene Simmons - bassokitara, laulu kappaleissa 2, 7-8, 13
*Ace Frehley - soolokitara, taustalaulu kappaleissa 1-7 9-10, 12-14
*Peter Criss - rummut kappaleissa 2, 4, 5, 9, 12-14, laulu kappaleissa 5 ja 11
*Anton Fig - rummut kappaleissa 1, 3, 6, 10
*Eric Carr - rummut kappaleissa 7-10 15-16
*Mark St. John - soolokitara kappaleessa 16
*Vinnie Vincent - soolokitara kappaleissa 15, 8

## Lähteet
Tirvan lava

**Tirvan lava** on Valkealassa Kouvolassa, Kymenlaakson maakunnassa, sijaitseva tanssilava. Lavan omistavat urheiluseura Tirvan Pamaus ja Tirvan Seudun Metsästysyhdistys ry. Tirvan lava valmistui vuonna 1955 ja on siitä lähtien ollut jatkuvasti toiminnassa. Nykyisin lavalla tanssitaan toukokuusta elokuuhun.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Tirvan lavan kotisivut
Black (laulaja)

**Black** (oik. **Colin Vearncombe**, 26. toukokuuta 1962 Liverpool – 26. tammikuuta 2016) oli englantilainen laulaja-lauluntekijä. Hänen lisäkseen musiikissa vaikutti David Dickie vuosina 1981–1983. Tämän jälkeen Vearncombesta tuli sooloartisti ja hän otti Blackin taiteilijanimekseen. Blackin tunnetuin kappale on ”Wonderful Life” vuodelta 1987. Vearncombe oli naimisissa ruotsalaisen laulajan Camilla Griehselin kanssa, joka vaikutti One 2 Many -yhtyeessä.

## Albumit
* *Wonderful Life* (1987)
* *Comedy* (1988)
* *Black* (1991)
* *Are We Having Fun Yet?* (1993)
* *The Accussed* (1999)
* *Abbey Road Live* (1999)
* *Water On Snow* (2000)
* *Live At The Bassline* (2001)
* *Smoke Up Close* (2002)
* *Between Two Churches* (2005)
* *Water on Stone* (2009)
* *Blind Faith* (2015)

## Lähteet
Kanchipuram

**Kanchipuram**, **Kanchi** tai **Kancheepuram** () on kaupunki ja kunta Tamil Nadun osavaltiossa, Intiassa. Se on Kancheepuramin piirikunnan keskus. Vuonna 2011 siellä asui 221&nbsp;749 asukasta. Historiallisella ajalla kaupunki on kutsuttu nimillä Kachi ja Kachiampathi.

Kanchipuram on tunnettu temppeleistään ja silkkisistä sareistaan. Kaupungissa on useita merkittäviä temppeleitä, kuten Shivalle omistettu Ekambareswararin temppeli. Kanchipuramissa silkkisarit ovat kuuluisia koko Etelä-Intiassa ja niitä arvostetaan jopa Pohjois-Intiassa asti.

Kanchipuram on Etelä-Intian vanhimpia kaupunkeja. Se oli tamilin ja sanskritin kielien oppineisuuden keskus. Kanchipuramin loiston aika kesti 300–luvulta 800-luvulle, jolloin se oli Pallava-dynastian pääkaupunki.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Kancipurami temppelit  
* Portti Kancheepuramin piirikuntaan  
* Kanhipuram Wikivoyagessa
Giorgio de Chirico

**Giorgio de Chirico** (10. heinäkuuta 1888 – 20. marraskuuta 1978), taiteilijanimeltään myös **Népo**, oli merkittävä italialainen esi-surrealistinen taidemaalari. De Chirico perusti taidesuuntauksen, joka tunnetaan nimellä *scuola metafisica* (metafyysinen taide). 

De Chirico syntyi vuonna 1888 italialaiseen perheeseen Voloksessa Kreikassa. Opiskeltuaan kuvataiteita Ateenassa ja Firenzessä de Chirico muutti Saksaan vuonna 1906 ja pääsi jatkamaan opintojaan Münchenin taidekatemiaan. Siellä hän perehtyi muun muassa Friedrich Nietzschen ja Arthur Schopenhauerin filosofiaan sekä Arnold Böcklinin ja Max Klingerin teoksiin.

De Chirico palasi Italiaan kesällä 1909 ja vietti ensin puoli vuotta Milanossa, jonka jälkeen hän muutti Firenzeen. Firenzessä hän maalasi ensimmäisen sarjansa metafyysisiä kaupunkikuvia ja muita tunnettuja varhaisteoksiaan. Vuonna 1911 hän päätti muuttaa Pariisiin, jossa hänen veljensä Andrea jo asui. Veljensä kontaktien kautta hän tutustui galleristipiireihin, minkä ansiosta hän kykeni järjestämään monia näyttelyitä merkittävissä taidegallerioissa. Näin hänen työnsä saivat pian laajaa julkisuutta. Muun muassa Pablo Picasso ja Guillaume Apollinaire huomasivat de Chiricon lahjakkuuden.

Ensimmäisen maailmansodan puhjetessa de Chirico päätti muuttaa takaisin Italiaan, jossa hän jatkoi intensiivisesti maalaustyötään. Sodan päätyttyä hänen töitään alkoi olla yhä laajemmin esillä merkittävissä Manner-Euroopan taidegallerioissa. Vuonna 1924 hän avioitui venäläisen ballerinan Raisa Gurevitšin kanssa ja muutti jälleen Pariisiin. Muutaman vuoden kuluttua de Chiricon töitä oli esillä Lontoossa ja New Yorkissa.

De Chirico sai mainetta vuosien 1909 ja 1919 välisen metafyysisen kauden maalauksistaan, joita sävyttää intensiivinen ja usein painostavakin tunnelma. Ranskalainen kirjailija ja taidekriitikko Guillaume Apollinaire oli erityisen ihastunut de Chiricon teoksiin ja esitteli niitä monille merkittäville tuleville surrealisteille. De Chiricon työllä katsotaankin olleen voimakas vaikutus surrealismin kehitykseen. Häneltä ovat saaneet vaikutteita muun muassa Max Ernst, Salvador Dalí, René Magritte ja Philip Guston.

Vuonna 1925 de Chirico julkaisi myös romaanin *Hebdomeros, il Metaphysician*.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Pökkelökääpä

**Pökkelökääpä** (*Piptoporus betulinus*) on kuolleissa ja kuolevissa koivuissa kasvava kääpä. Pökkelökääpä kuuluu lahottajasieniin.

Pökkelökäävän itiöemä on yksivuotinen, aluksi se on munan, myöhemmin munuaisen muotoinen. Yleensä sillä on lyhyt jalka. Yläpinta on kuiva, sileä ja harmaanruskea. Alapinta on valkea, vanhana korkinvärinen. Paksu maltokerros on korkkimainen ja valkoinen. Keltamusta kovakuoriainen, kirjopimikkä (*Diaperis boleti*), on yleinen pökkelökäävällä elävä kovakuoriainen.

## Levinneisyys
Hyvin yleinen koko Suomessa. 

## Merkitys ihmiselle
Pökkelökääpä aiheuttaa taloudellista vahinkoa koivun ruskolahottajana. Sitä voidaan käyttää tekstiilien värjäämiseen. Pehmeää pökkelökääpää on perinteisesti käytetty neulatyynynä. Sitä on myös käytetty partaveitsen tms. terävän veitsen "tuppena", josta se on saanut norjankielisen nimensä knivkjuke eli veitsikääpä.  

## Kuvia
Kuva:Birkenporling 3241.jpg 
Piptoporus betulinus 55.jpg

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Pinkka, Lajituntemuksen oppimisympäristö: Pökkelökääpä (''Piptoporus betulinus'')
*Laji.fi: Pökkelökääpä (''Piptoporus betulinus'')
*MushroomExpert: Piptoporus betulinus 
*Rogers Mushrooms: Piptoporus betulinus
Pirkanmaan Vasemmistoliitto

**Pirkanmaan Vasemmistoliitto** on Vasemmistoliiton piirijärjestö Pirkanmaan vaalipiirissä. Piiritoimisto sijaitsee Tampereella. Pirkanmaan Vasemmistoliitolla on nykyisin yksi kansanedustaja ja kymmeniä kunnanvaltuutettuja. Parhaimmillaan, vaaleissa 1999, Vasemmistoliitto ylsi kolmeen kansanedustajan paikkaan.

Järjestön edeltäjä oli , jonka sääntö- ja nimenmuutoksella Pirkanmaan Vasemmistoliitto muodostettiin.

Piirijärjestön äänenkannattaja on 2013 marraskuussa perustettu verkkolehti Vasen Kaista. Pirkanmaan Vasemmistoliitto julkaisi Hämeen Yhteistyö -sanomalehteä vuonna 1992 tapahtuneeseen konkurssiin asti. HY:tä seurasi viikkolehti Pirkanmaan Yhteistyö, joka ilmestyi vuoteen 1995.

## Kansanedustajat
* Mikko Kuoppa (1995–2011)
* Pertti Lahtinen (1990–1991)
* Eila Rimmi (1991–1999)
* Minna Sirnö (2003–2011)
* Marjatta Stenius-Kaukonen (1990–1995, 1999–2003)
* Pertti Turtiainen (1999–2003)
* Anna Kontula (2011→)

## Vaalit
### Eduskuntavaalit

### Kunnallisvaalit

### Europarlamenttivaalit

## Entisiä puheenjohtajia
* Erkki Moisio
* Pertti Turtiainen
* Jouni Siren
* Kalle Hyötynen
* Sinikka Torkkola
* Marja-Leena Torkki
* Virva-Mari Rask
* Anna Jukantupa

## Osastot

* Akaan Vasemmistoliitto
* Haukijärven Työväenyhdistys
* Hämeenkyrön Vasemmistoliitto
* Ikaalisten Vasemmistoliitto
* Juupajoen Vasemmistoliitto
* Kangasalan Vasemmistoliitto
* Sahalahden Työväenyhdistys Toivola
* Kylmäkoski-Urjalan Vasemmistoliitto
* Kuljun Työväenyhdistys
* Vasemmistoliiton Lempäälän Kunnallisjärjestö
* Luopioisten Vasemmistoliitto
* Mansen punavihreät
* Vasemmistoliiton Mouhijärven yhdistys
* Vasemmistoliiton Mäntän osasto
* Etelä-Nokian Vasemmistoliitto
* Nokian Vasemmistoliitto
* Pohjois-Nokian Vasemmistoliitto
* Siuron Vasemmistoliitto
* Vasemmistoliiton Nokian Kunnallisjärjestö
* Oriveden seudun Vasemmistoliitto
* Parkanon Vasemmistoliitto
* Pirkkalan Vasemmistoliitto
* Eteenpäin Työväenyhdistys
* Ruoveden Työväenyhdistys Tulevaisuus
* Syvinkisalmen Työväenyhdistys
* Vasemmistoliiton Ruoveden Kunnallisjärjestö

* Elintarvikealan Vasemmisto-osasto
* Hervannan Vasemmistoliitto
* Koillis-Tampereen Vasemmistoliitto
* Lamminpään Vasemmisto
* Takon Vasemmistoliitto
* Tampereen seudun Vasemmistorakentajat
* Tampereen Seudun Vasemmistososialistit
* Tulevaisuusseura Vasen
* Vasemmistoliiton Tampereen Kunnallisjärjestö
* Vasemmistoliiton Keski-Tampereen osasto
* Vasemmistoliiton Koivistonkylän yhdistys
* Vasemmistoliiton Luoteis -Tampereen osasto
* Vasemmistoliiton Tampereen Kunnanalan yhdistys
* Vasemmistoliiton Urjalan yhdistys
* Valkeakosken Vasemmistoliitto
* Vammalan Vasemmistoliitto
* Suodenniemen Vasemmistoliitto
* Vesilahden Vasemmistoliitto
* Vasemmistoliiton Tammilahden osasto
* Vilppulan Vasemmistoliitto
* Virtain Työväenyhdistys
* Vasemmistoliiton Metsäkylän yhdistys
* Vasemmistoliiton Ylöjärven Kunnallisjärjestö
* Viljakkalan Vasemmistoliitto
* Ylöjärven Työväenyhdistys
* Ylöjärven Vasemmisto
* Äetsän Vasemmistoliitto

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Pirkanmaan Vasemmistoliitto
* Vasen Kaista
Jalasjärven rautatieasema

**Jalasjärven rautatieasema** () on rautatieliikennepaikka Alavallin kylässä, nykyisin Kurikkaan kuuluvassa entisessä Jalasjärven kunnassa Etelä-Pohjanmaalla rataosalla . Liikennepaikka sijaitsee 123&nbsp;kilometrin päässä Tampereen ja 37&nbsp;kilometrin päässä Seinäjoen rautatieasemalta. Liikennepaikan etäisyys Helsingin rautatieasemalta on 309,9&nbsp;kilometriä. Henkilöliikennettä asemalle oli vuosina 1981–2006. Asema oli erittäin hiljainen, sillä siellä pysähtyi juna vain kerran viikossa suuntansa: perjantaisin Seinäjoelle ja sunnuntaisin Tampereelle/Helsinkiin.

Liikennepaikalla oli 51&nbsp;metrin mittainen matkustajalaituri ratapihan läntisimmän raiteen rinnalla, mutta se purettiin vuonna 2013. Varsinaista asemarakennusta ei ole ja liikennepaikalla on ainoastaan laitetila. Liikenteenohjaustoiminnot hoidetaan kaukokäytöllä Seinäjoen kauko-ohjauskeskuksesta käsin.

Liikennepaikalla on kaksi noin 790&nbsp;metrin pituista sivuraidetta, jotka sijaitsevat pääraiteen molemmin puolin. Näitä raiteita käytetään junien kohtaamisiin. Läntisimmältä raiteelta erkanee lisäksi noin kolmensadan metrin mittainen kuormausraide.

## Lähteet
Tappaiskeitto

**Tappaiskeitto** on savolainen perinneruokalaji, keitto, joka tehtiin yleensä syysteurastuspäivänä. Keitto pyrittiin saamaan valmiiksi niin, että teurastajakin&nbsp;– mikäli ei ollut talon väkeä&nbsp;– ehtisi syödä ennen lähtöään. Sisäelimistä maksa, munuaiset ja sydän huuhdeltiin, kiehautettiin, paloiteltiin ja pantiin kiehumaan. Mausteina käytettiin suolaa, pippuria ja sipulia. Miltei valmiiseen keittoon lisättiin perunalohkot ja ohra-, ruisjauho- tai kauraryynisuurus. 

Keitossa ei ollut mykyjä, sillä niiden valmistaminen oli suuritöisempää. Mykysoppa keitettiin myöhemmin kaikessa rauhassa. Paikoitellen nimitystä *tappaissoppa* tosin käytettiin juurikin mykysopasta eli mykyrokasta.

Bertta Räsäsen vuonna 1983 tekemän ehdotuksen pohjalta keittiömestari Jaakko Kolmosen johdolla valittiin 450 kuntaan pitäjäruuat. Myös jokainen Savon silloisista kunnista valitsi omat perinneruokansa. Tappaiskeitto äänestettiin Haukivuoren nimikkoruoaksi (1984). 

## Katso myös
*Mykykeitto

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Keskisuomalaisia ruokaperinteitä
Mikael Ramel

**Mikael Ramel** (s. 19. tammikuuta 1949) on ruotsalainen kitaristi ja laulaja. Hän on Susanna ja Povel Ramelin poika, ja Lotta Ramelin veli.

Mikael Ramel vaikutti vuonna 1965 televisiosarjassa *Ramel i rutan* yhdessä isänsä kanssa. Sittemmin hän on tehnyt albumeja, kuten *Till dej*, mutta hän ei ole saavuttanut erityisen suurta menestystä.

Vuonna 1986 Ramel sai Karamelodiktstipendiet-stipendin. Sen jakoi hänen isänsä Povel Ramel, joka jakoi stipendiä vuodesta 1983 kuolemaansa asti vuoteen 2007.

## Aiheesta muualla
*Viralliset kotisivut
Machina II/The Friends & Enemies of Modern Music

__NOTOC__
**Machina II/The Friends & Enemies of Modern Music** on The Smashing Pumpkins kuudes studioalbumi. Albumia ei saa kaupasta, vaan se julkaistiin ainoastaan Internetissä ilmaiseksi.

Kun *Machina*-albumin äänittämisen päättyminen oli lähellä, Billy Corgan toivoi tuplalevyn julkaisua, mutta levy-yhtiö Virgin Records kieltäytyi Adore-albumin pettymykseksi osoittautuneen myynnin takia. Levyn *Machina/The Machines of God* julkaisun ja heikon myynnin jälkeen Corgan halusi sitten julkaista toisen *Machina*-albumin erikseen, mutta Virgin kieltäytyi tästäkin. Tästä huolimatta yhtye palasi Chicago Recording Companyyn heinäkuussa 2000 viimeistelemään *Machina II/The Friends & Enemies of Modern Music*-albumin, joka julkaistiin myöhemmin Corganin oman Constantinople Records -levy-yhtiön kautta. Ainoat fyysiset painokset albumista ovat Corganin itse tekemät 25 vinyylilaatikkoa. Näistä laatikoista valtaosa päätyi *Q101*-radioasemalle ja yhtyeen ystäville. Muutama laatikko lähetettiin yhtyeen merkittäville verkkoyhteisön faneille, ja heille annettiin ohjeet ripata ja levittää albumia Internetissä ilmaiseksi. Tämän vuoksi kaikki julkisesti saatavilla olevat albumin digitaalisest kopiot ovat ripattuja vinyylipainoksesta.

## Kappaleet
# Slow Dawn
# Vanity
# Saturnine
# Glass' Theme (Spacey version)
# Soul Power [James Brown]
# Cash Car Star (Version 1)
# Lucky 13
# Speed Kills
# If There Is a God
# Try, Try, Try (Alt. version)
# Heavy Metal Machine (version I alt. mix) 
# Glass' Theme
# Cash Car Star
# Dross
# Real Love
# Go
# Let Me Give the World to
# Innocence
# Home
# Blue Skies Bring Tears (Heavy)
# White Spyder
# In My Body
# If There Is a God (Full band)
# La Deux Machina
# Here's to the Atom Bomb

## Arvostelut
* AllMusic: 

## Lähteet