open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Nollavoimakanta

**Nollavoimakanta** (engl. *Zero Insertion Force*, *ZIF*) on suoritinkanta, johon suoritin asetetaan paikalleen ja lukitaan se vivulla.

Useita satoja nastoja sisältävissä suorittimissa tämä on välttämätöntä, koska piiriä kantaan työnnettäessä tarvittaisiin voima, joka voisi helposti halkaista koko piirin ja vahingoittaa sen nastoja. Lukitusmekanismilla piiri saadaan lukittua ja vapautettua nopeasti ja helposti ilman vaurioitumisen riskiä.

Nollavoimakantaa käytetään myös erilaisissa muisti-, logiikka- ja suoritinpiirien ohjelmointilaitteissa.
Kirjoitusvirhe

**Kirjoitusvirhe** on kirjoitusprosessin aikana tehty tahaton virhe, jonka seurauksena sana kirjoitetaan väärin. Kirjoitusvirheitä nimitetään myös **typografisiksi virheiksi**, **ladontavirheiksi**, mistä tulee nimi **typo**. Yleensä lukija osaa päätellä, mitä kirjoittaja on alun perin tarkoittanut, mutta huonossa paikassa oleva kirjoitusvirhe voi tehdä tekstin täysin ymmärtämiskelvottomaksi, varsinkin silloin, jos lukijana on ihmisen sijaan tietokone.

Julkaistuihinkin kirjoihin voi tulla kirjoitusvirheitä, ja lukijat huomauttavat niistä herkästi.

Kirjoitusvirheiden yleisiä muotoja ovat:
* peräkkäisten kirjainten paikkojen vaihtuminen
* väärä kirjain
* kirjaimen puuttuminen
* ylimääräinen kirjain

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Tekstuaalitieteiden sanasto (Suomalaisen Kirjallisuuden Seura).
Sverker

**Sverker** on muinais­skandinaavinen miehen etunimi, joka on esiintynyt muun muassa kahdella Ruotsin keskiaikaisella kuninkaalla. Nimen alkuperästä ei ole varmaa tietoa, mutta sen on arveltu johtuvan sanoista *svart ger*, musta keihäs.

Suomessa nimi Sverker annettiin 1900-luvulla noin 50 henkilölle, 2000-luvulla se on annettu vain muutamalle. Suomen­ruotsalaisen kalenterin mukaan Sverkerin nimipäivä on 14. joulukuuta.

## Sverker-nimiset kuninkaat

* Sverker vanhempi, Ruotsin kuningas 1130–1156, Sverkerin suvun kantaisä
* Sverker nuorempi, *Sverker II Kaarlenpoika*, Ruotsin kuningas 1196–1208

## Muita tunnettuja Sverkerejä

* Sverker Ek (1887–1981), ruotsalainen kirjallisuushistorioitsija
* Sverker R. Ek (1930–2019), ruotsalainen kirjallisuustieteilijä
* Sverker Göranson (s. 1954), Ruotsin puolustusvoimien komentaja
* Sverker Olofsson (s. 1947), ruotsalainen televisiojuontaja
* Sverker Sörlin (s. 1956), ruotsalainen aatehistorioitsija ja tietokirjailija
* Sverker Åström (1915–2012), ruotsalainen diplomaatti

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Leena Harkimo

**Leena-Kaisa Harkimo** (o.s. **Alamäki**, s. 28. maaliskuuta 1963 Pori) on suomalainen entinen kokoomuksen kansanedustaja. Hän oli Jokeri-Liiga-Hockey ry:n (vuodesta 1997 Jokerit HC Oyj:n) toimitusjohtaja 1991–1999. Hän luopui tehtävästä tultuaan valituksi kansanedustajaksi 1999 Uudenmaan vaalipiiristä. Harkimo on koulutukseltaan yo-merkonomi. Hän on työskennellyt myös mallina.

Harkimo toimi kansanedustajana vuosina 1999–2015. Hän ei asettunut enää ehdolle vuonna 2015. Helmikuussa 2016 Harkimo aloitti työn Suomen Turkiseläinten Kasvattajain Liiton eli Profurin edunvalvontatehtävissä. Työn myötä hän erosi luonnonsuojelujärjestö WWF:n hallintoneuvostosta, jossa hän oli ollut vuodesta 2010.

## Televisiossa
* Leena Harkimo kilpaili *[[Strictly Come Dancing]]* -sarjan suomalaisversion *[[Tanssii tähtien kanssa]]* ensimmäisellä tuotantokaudella vuonna 2006 parinaan ammattitanssija Erik Hento. Harkimo ja Hento olivat ensimmäinen kisasta pudonnut pari.
* Syksyllä 2010 Harkimo tuomaroi *[[Diili]]*-ohjelman kolmatta tuotantokautta yhdessä ex-miehensä Hjallis Harkimon ja Antti Seppisen kanssa.
* Keväällä 2016 Harkimo osallistui *[[Huippujengi]]*-ohjelmaan, jossa kilpailtiin siitä, kuka pääsee 6030 metriä korkean Tocllaraju-vuoren huipulle. Mm. huonon sään vuoksi kukaan osallistujilta ei päässyt huipulle saakka, mutta Harkimo pääsi pisimmälle.

## Näkemykset
### Seksuaali- ja sukupuolipolitiikka
Harkimo äänesti eduskunnassa sukupuolineutraalin avioliittolain puolesta marraskuussa 2014.

## Yksityiselämä
Leena Harkimo oli naimisissa vuosina 1989–2003 liikemies Hjallis Harkimon kanssa ja heillä on kaksi lasta, Joel Harkimo (s. 1990) ja Leo Harkimo (s. 2001). Hänen isoveljensä Matti Alamäki on moninkertainen rallicrossin Euroopan mestari. Harkimo seurustelee Timo Kousan kanssa.

## Vaalimenestys
* 1999: 11 904 ääntä (Uudenmaan vaalipiiri, valittiin)
* 2003: 6 690 ääntä (Helsingin vaalipiiri, valittiin)
* 2007: 4 074 ääntä (Uudenmaan vaalipiiri, valittiin)
* 2011: 4 782 ääntä (Uudenmaan vaalipiiri, valittiin)

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Leena Harkimon kotisivu
* 
* Iltalehden Julkkislista: Leena Harkimo
Moldovan leu

**Moldovan leu** (, mon. *lei*) on Moldovan rahayksikkö. Sen ISO 4217 -standardin mukainen koodi on MDL. Yksi leu jakautuu 100 baniin (, mon. *bani*).

Moldovan leu poikkeaa nimellisarvoltaan selvästi Romanian leusta, mikä varsinkin Romanian tai Moldovan alueella matkustavien on syytä huomata. 29. elokuuta 2021 yksi euro oli 20,7896 leuta ja yksi Yhdysvaltain dollari 17,6992 leuta.

Moldovan leu otettiin käyttöön 29. marraskuuta 1993 Moldovan itsenäistyttyä Neuvostoliitosta. Vuodesta 1940 alueella käytettiin Neuvostoliiton ruplaa ja sitä ennen Romanian leuta.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

*National Bank of Moldova: About the national currency
Supernovajäänne

**Supernovajäänne** (SNR) on sumu, joka syntyy tähden räjähtäessä supernovana. Räjähdys voi johtua kahdesta eri syystä. Massiivinen tähti voi lopettaa fuusioenergian tuottamisen ytimessään ja romahtaa sisäänpäin oman painovoimansa vaikutuksesta. Toinen mahdollisuus on, että valkoinen kääpiö kerää toiselta tähdeltä niin paljon materiaalia, että se saavuttaa kriittisen massan ja romahtaa neutronitähdeksi. Kummassakin tapauksessa tuloksena on supernova. Räjähdyksen voimasta tähdestä poistuva materiaali muodostaa laajentuvan kaasupilven, jonka me näemme supernovajäänteenä. 

Ehkä kaikkein tunnetuimpia ja eniten havaittuja supernovajäänteitä on SN 1987A, tuore jäänne Suuressa Magellanin pilvessä. SN 1987A on myös meitä lähin supernova sitten Johannes Keplerin vuoden 1604 supernovan SN 1604. Muita tunnettuja supernovajäänteitä ovat Messierin luettelon ensimmäinen kohde Rapusumu, vuoden 1054 supernova. Vuoden 1572 supernovan SN 1572 jäänne on nimetty sitä havainnoinneen Tyko Brahen mukaan. 

Aurinko on vanhan supernovajäänteen sisällä ns. "paikallisessa kuumassa kuplassa", jossa on hyvin harvaa, kuumaa tähtienvälistä kaasua.

## Katso myös
* Planetaarinen sumu
Gestuno

**Gestuno** on keinotekoinen, kansainvälinen viittomakieli. Aloite kansainvälisestä viittomakielestä tehtiin Kuurojen Maailmankongressissa 1951. Tarkoitus oli tehdä esperanton kaltainen yleiskieli, jonka avulla eri viittomakieliä käyttävät kuurot voisivat kommunikoida keskenään.

Vuonna 1973 komitea loi kansainvälisten viittomien järjestelmän pohjan. Se valitsi selkeimpiä viittomia eri viittomakielistä, jotta kieli olisi helppo oppia. Vuonna 1975 komitea julkaisi sanakirjan, jossa on noin 1&nbsp;500 viittomaa.

Gestunossa ei ole tarkkaan määriteltyä kielioppia, eli se ei ole varsinaisesti kieli. Gestunolla on tarkoitus pystyä kommunikoimaan käyttäen minkä tahansa viittomakielen kielioppia. 

Varsinkin 1980-luvulla gestuno antoi pohjan kansainvälisen viittomisen synnylle. Kansainvälinen viittominen on pieni kokoelma yleisesti tunnettuja viittomia ja yksinkertaista kielioppia, jota ei ole koskaan varsinaisesti kirjoitettu muistiin. Alkuperäisen gestunon käyttö on nykyään lähestulkoon olematonta.

## Lähteet
*
ReactOS

**ReactOS** on vapaa ja avoin Windows NT -sarjan (NT, 2000, XP) kanssa yhteensopivaksi suunniteltu käyttöjärjestelmä. ReactOS pystyy ajamaan Windows-ohjelmia ja -ajureita.

ReactOS on kirjoitettu enimmäkseen C-ohjelmointikielellä. Joitakin ominaisuuksia, kuten ReactOS Explorer -verkkoselain on kirjoitettu C++-kielellä.

Useat ReactOS:n osista on lisensoitu GPL-, LGPL- ja/tai BSD-lisenssillä.

ReactOS:n versio 0.4.14 julkaistiin joulukuussa 2021. Käyttöjärjestelmä sisältää TCP/IP-verkko-ominaisuudet ja tukee suosituimpia verkkoselaimia, kuten Internet Exploreria ja Mozilla Firefoxia.

## Kiistat
Käyttöjärjestelmässä on väitetty olevan Microsoftin ohjelmakoodia, joka on ollut lisensoituna yliopistoille ”Windows Research Kernel” -nimellä.
Käyttöjärjestelmän koodia on auditoitu sisäisesti ja sen kehittäjä Steven Edwards on sanonut sen oltava yhteensopiva ”Yhdysvaltain standardin menetelmän takaisinmallinnukselle” kanssa. Hyväksyttävässä menetelmässä ”yksi henkilö avaa toteutuksen, kirjoittaa dokumentaation ja toinen lukee dokumentaation ja toteuttaa sen pohjalta”.

## Katso myös
* FreeDOS
* Wine
* Haiku

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* ReactOS-projektin kotisivut
Viitottu puhe

**Viitottu puhe** on kommunikaatiomenetelmä, jonka tarkoitus on tukea huuliolukua. Sitä käyttävät pääasiassa huonokuuloiset ja puheen oppimisen jälkeen kuuroutuneet henkilöt sekä osa puhevammaisista.

Viitottu puhe rakentuu selkeästä huuliosta sekä viittomista, jotka otetaan tilanteeseen sopivasta viittomakielestä. Sanat voidaan joko lausua ääneen tai ilmaista äänettömästi huuliolla. Yhtä aikaa puheen kanssa viitotaan sanoja lähimmin vastaavat viittomat perusmuodossaan. Toisin kuin varsinaisissa viittomakielissä, viitotun puheen viittomat noudattavat pääasiassa puhutun kielen sanajärjestystä. Viittomat valitaan merkityksen mukaan, joten kaikkia sanoja ei kuitenkaan viitota sanatarkasti. Monet pronominit ja partikkelit jätetään yleensä viittomatta, jolloin ne ilmaistaan pelkällä huuliolla.

Suomessa viittomakielen tulkiksi opiskelevien koulutusohjelmaan kuuluu viitotun puheen opintojakso.

## Katso myös

*Tukiviittomat

## Lähteet
Itävallan keisari

**Itävallan keisari** () oli arvonimi, jonka Pyhän saksalais-roomalaisen keisarikunnan keisari Frans II otti käyttöön vuonna 1804 pelätessään menettävänsä keisarintittelinsä Napoleonin valloitusten alla, joka oli vasikään julistanut itsensä Ranskan keisariksi. Frans hajotti Pyhän saksalais-roomalaisen keisarikunnan kaksi vuotta myöhemmin.

Arvonimi säilyi vuoteen 1918, mutta Itävallan keisarikunnan rajat eivät koskaan vakiintuneet.

Itävalta oli ollut arkkiherttuakunta 1400-luvulta asti, mutta muilla keisarin hallitsemilla mailla oli omat instituutionsa ja historiansa. Yhtenäistämistoimenpiteitä yritettiin unkarilaisten kapinan jälkeen vuosina 1848–1859, mutta viimein Unkarille jouduttiin antamaan kuningaskunnan asema, johtaen Itävalta-Unkarin syntyyn 1867. Keisarikunta hajosi lopullisesti ensimmäisen maailmansodan lopuksi vuonna 1918, kun Itävallasta tuli tasavalta ja muut Keisarillisessa neuvostossa edustetut maat itsenäistyivät tai jaettiin naapurimaiden kesken.

Keisarin virka-asuntona toimi Wienissä sijaitseva Hofburg.

## Luettelo keisareista (1804–1918)

Lähde:

## Arvonimiluettelo

Vuodesta 1869 lähtien Itävallan keisarin virallinen arvonimiluettelo kuului kokonaisuudessaan seuraavasti:

Historiallisina jäänteinä varhaisemmilta ajoilta tässä arvonimiluettelossa mainittiin joukko sellaisiakin maita, maakuntia ja paikkakuntia, jotka eivät enää tuohon aikaan olleet Habsburg-suvun hallinnassa.

## Lähteet
Huuliltaluku

**Huuliltaluku** tai **huulioluku** on puheen päättelemistä puhujan kasvonalueen, kuten huulten ja leuan, liikkeitä seuraamalla. Kielen äänteistä suurin osa muodostetaan suulla tai suu osallistuu äänteen tuottamiseen, mikä mahdollistaa huuliltaluvun. Termiä huulioluku käytetään useimmiten viittomakielten huulion tulkitsemisesta.

Huuliltaluku ei ole koskaan täysin varmaa, sillä jotkut äänteet, kuten ''h''-äänne, eivät näy huuliossa. Siten yksittäiset sanat näyttävät täysin samalta, kuten *tahti* ja *tatti*. Suurin osa huuliltaluvusta on arvaamista ja päättelyä. Jos tuntee keskustelun aiheen, huuliltaluku on helpompaa. 

Huuliltalukua käyttää pääasiallisena kommunikointikeinonaan suurin osa kuuroutuneista ja huonokuuloisista. Huuliltalukua hyödyntävän henkilön kanssa on tärkeä puhua normaalilla äänenvoimakkuudella, sillä huutaessa huulio vääristyy ja huuliltaluku vaikeutuu.

Myös kuulevat käyttävät tietämättään huuliltalukua hyödykseen puhutun viestin ymmärtämisessä. Koska jokainen näkevä on nähnyt koko elämänsä ajan suun liikkeitä, alitajuisesti kaikki osaavat yhdistää äänteet ja suun liikkeet toisiinsa. Tämän huomaa silloin, kun huulten liike ja puhe eivät vastaa toisiaan, kuten dubatuissa elokuvissa. Varsinaiseen huuliltalukuun ilman ääntä tarvitaan kuitenkin harjoitusta.

## Katso myös

* Oralismi
* Viitottu puhe

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Saalasti, Satu: Huulioluku ja aivotoiminta
Huulio

**Huulio** on huulten ja huuliaukon muodostama kokonaisuus. Huuliolla on tärkeä tehtävä puhuttujen kielten äänteiden muodostuksessa ja siten huuliltaluvun mahdollistamisessa.

## Viittomakielinen huulio
Huulio on myös viittomakielten kieliopillinen osa. Suurimmassa osassa suomalaisen viittomakielen substantiivisia viittomia huulio on sama kuin puhutun kielen vastaava sana. Verbeissä käytetään usein viittomakielisiä huulioita, kuten viittomassa LÄHTEÄ, jossa huulio on VIUH. Idiomaattisissa viittomissa huulio on lähes aina viittomakielinen, esimerkiksi viittomassa SIITÄS-SAIT huulio on POO.

## Lähteet

* 
*
Alexander Järnefelt

**August Alexander (Aleksander) Järnefelt(***[[Venäjän kieli|ven]]*'.**'Александр Густавович Ярнефельт,*Aleksandr Gustavovits Jarnefelt)* (2. huhtikuuta 1833 Tohmajärvi – 15. huhtikuuta 1896 Helsinki) oli suomalainen kenraaliluutnantti, topografi, kuvernööri, valtiopäivämies, senaattori ja suomalaisuustaistelija.

Aleksanderin vanhemmat olivat kruununvouti Gustav Adolf Järnefelt ja Aurora Fredrika Molander. Aleksander Järnefelt vihittiin Pietarissa 22. joulukuuta 1857 vapaaherratar Elisabethin (o.s. Clodt von Jürgensburg) kanssa. Heidän lapsensa olivat Kasper, Arvid, Erik (Eero), Ellida, Ellen, Armas, Aino, Hilja ja Sigrid. Sisaruksista Armas oli säveltäjä, Arvid kirjailija, Eero kuvataiteilija ja Kasper kriitikko. Aino Järnefeltistä tuli säveltäjämestari Jean Sibeliuksen puoliso.

Järnefeltin uraa hallitsivat geodeettiset ja topografiset työt. Vuosina 1860–1869 hän osallistui Venäjän armeijan toimeenpanemiin, Suomen topografista kartoitusta valmisteleviin, geodeettisiin mittauksiin, aluksi johtajan apulaisena ja vuodesta 1868 johtajana. Kun varsinaiset kartoitustyöt vuonna 1870 alkoivat, nimitettiin Järnefelt niiden johtajaksi. Hän pysyi tehtävässä vuoteen 1877, jolloin hän siirtyi kartoittamaan Venäjän Turkin sodan aikana hallussaan pitämää Bulgariaa. Sodan päätyttyä Järnefelt palasi johtamaan Suomen kartoitusta, kunnes hän vuonna 1883 siirtyi maaherraksi. Järnefelt julkaisi Suomessa toimittamiensa geodeettisten töiden tulokset kirjana, joka ilmestyi venäjäksi vuonna 1891, ranskaksi vuonna 1894 ja suomeksi vuonna 1901 (Fennia 1901/10.1). Hänen johdollaan aloitettujen Suomen kartoitusten perusteella valmistui vuosina 1870–1907 Etelä-Suomen topografinen kartasto (473 lehteä) mittakaavassa 1:21&nbsp;000. Sen perusteella laadittiin painettu kartasto mittakaavassa 1:42&nbsp;000. Alkuperäiskartaston lehdistä valokuvaamalla tehtyjä jäljennöksiä luovutettiin Suomen senaatille, kaksi kappaletta kutakin lehteä. Suomessa ne väritettiin ja ne tunnetaan nykyisin nimellä Senaatin kartat, ja ne ovat Kansallisarkiston kokoelmissa. 

Järnefelt toimi kuvernöörinä Mikkelin läänissä vuosina 1883–1884, Kuopion läänissä vuosina 1884–1888 ja Vaasan läänissä vuosina 1888–1894. Vuodesta 1894 hän toimi senaatin sotilasasiain toimituskunnan päällikkönä. Hän oli myös aatelissäädyssä sukunsa edustaja valtiopäivillä 1872, 1877–1878 ja 1882. Hän kuoli Helsingissä 15. huhtikuuta 1896 halvaukseen.

## Kirjallisuus
* 
* Yrjänä, Jouni – Keskisarja, Teemu: *Alexander Järnefelt: Kenraali ja suomalaisuustaistelija.* SKS, 2009. 

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* 
* Järnefeltin suku, Aleksander Järnefeltin elämäkerta ja valokuva
Polttiaiseläimet

**Polttiaiseläimet** (Cnidaria) on eläinkuntaan kuuluva pääjakso, johon kuuluvat polyyppieläimet (Hydrozoa), meduusat (Scyphozoa), kuutiomeduusat (Cubozoa), pikarimeduusat (Staurozoa) ja korallieläimet (Anthozoa) sekä mikroskooppiset rakkoloisiot (Myxozoa). Kaiken kaikkiaan polttiaiseläinlajeja tunnetaan noin 11&nbsp;000. Suurin osa lajeista on merieläimiä, jotka elävät etenkin matalilla ja lämpimillä merialueilla, harvemmat viihtyvät pohjoisissa sisävesissä tai murtovesiympäristöissä. Polttiaiseläimet lisääntyvät joko suvullisesti hedelmöityksen kautta tai suvuttomasti silmikoitumalla.

## Rakenne
Polttiaiseläimet ovat rakenteeltaan yksinkertaisia selkärangattomia. Muodoltaan ne ovat säteittäissymmetrisiä eli ne voidaan jakaa monensuuntaisilla tasoilla kahteen symmetriseen puoliskoon. Solukkorakenteeltaan polttiaiseläimet ovat diploblastisia eli kaksikerroksisia. Ne rakentuvat ulommasta (ektodermi) ja sisemmästä (endodermi) solukerroksesta.

Polttiaiseläinten elämänkierrossa voi esiintyä kaksi päävaihetta (yksilömuotoa): pohjaan kiinnittynyt polyyppi ja vapaana uiva meduusa. Useissa ryhmissä (esim. korallit, merivuokot) meduusavaihetta ei kuitenkaan ole. Joiltakin lajeilta taas polyyppivaihe puuttuu.

### Polttiaissolut
Polttiaiseläinten saalistaminen perustuu eläimen *polttiaissoluissa* olevaan myrkkyyn. Joillakin lajeilla myrkky voi olla ihmisellekin vaarallista, se sisältää ihokuoliota ja verenvuotoa aiheuttavia ja sydämen toimintaan vaikuttavia yhdisteitä. Polttiaissoluissa sijaitsee kapselimainen poltinrakko, josta kosketuksen tai kemiallisen ärsykkeen johdosta kerällä ollut ontto karva laukeaa suoraksi singoten väkäsillä varustetun siiman saalista (tai vahingossa eläintä koskenutta ihmistä) kohti. Siima lävistää saaliin pinnan tai kiertyy sen ympärille samalla vapauttaen myrkkyä. Pienemmät saaliseläimet kuolevat melkein välittömästi. Ihmiselle vaarallisia lajeja tunnetaan vain noin sata..

## Suomen polttiaiseläimet
Suomessa säännöllisesti tavattavia polttiaiseläinlajeja on ainakin kuusi, minkä lisäksi tavataan satunnaisesti joitakin muita. Itämeressä esiintyvä korvameduusa on ainoa varsinaisiin meduusoihin kuuluva säännöllisesti esiintyvä laji. Itämeren polyyppieläimiä ovat vesikasveihin, kallioihin sekä erinäisiin rakenteisiin kiinnittyvät ja varsinkin loppukesästä tavattavat, suurina yhdyskuntina esiintyvät *[[Obelia loveni]]* ja kaspianpolyyppi *[[Cordylophora caspia]]*. Yksinkertaisia, pieniä lajeja Itämeressä ovat *[[Pelmatohydra oligatis]]* ja *[[Protohydra leucarti]]*. Sisävesissä elää lampipolyyppi *Hydra*.

## Lähteet
Elisabeth Järnefelt

**Elisabeth Järnefelt** (o.s. **Clodt von Jürgensburg**; 11. tammikuuta 1839 Pietari – 3. helmikuuta 1929 Helsinki) oli suomalaisen taiteen ja kulttuurin innoittaja ja kannustaja. 

## Elämä
Elisabeth Järnefeltin vanhemmat olivat vapaaherra, kenraalimajuri Konstantin Clodt ja Catharina Vigné. Hänet vihittiin Pietarissa 22. joulukuuta 1857 kenraali Alexander Järnefeltin kanssa, joka toimi myöhemmin kuvernöörinä ja senaattorina. Heidän lapsiaan olivat kriitikko Kasper Järnefelt (1859–1941), kirjailija Arvid Järnefelt (1861–1932), kuvataiteilija Eero Järnefelt (1863–1937), Ellida Järnefelt (1865–1885), Ellen Järnefelt (1867–1901), säveltäjä Armas Järnefelt (1869–1958), Aino Sibelius o.s. Järnefelt (1871–1969), Hilja Järnefelt (1873–1879) ja Sigrid Järnefelt (1875–1876). 

Taiteellisuus tuli Järnefeltien sukuun Elisabeth Järnefeltin vanhempien alkuaan baltiansaksalaisesta ja sittemmin venäläistyneestä Clodt von Jürgensburgin suvusta. Hänen setänsä, Pjotr Karlovitš Clodt oli 1800-luvun Venäjän merkittävimpiä kuvanveistäjiä. Hänen veljensä Mihail Konstantinovitš Clodt oli puolestaan maisemamaalari ja Pietarin taideakatemian professori.

Elisabeth Järnefelt toimi suomenkielisen kirjallisuuspiirin, Järnefeltien koulun, keskushahmona. Hän kannusti omia lapsiaan taiteen, kulttuurin ja suomalaisuuden pariin. Järnefelt auttoi myös Juhani Ahoa löytämään oman tyylinsä kirjailijana.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

*
*.
* 
* 
* Hannes Jukonen : Taiteilijain äiti. Kenraalitar Elisabet Järnefelt täyttää 23.1.29 90 vuotta, Suomen Kuvalehti, 19.01.1929, nro 3, s. 17, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
Polyyppieläimet

**Polyyppieläimet** tai *hydropolyypit* (Hydrozoa) on noin 3 500 tunnettua lajia käsittävä polttiaiseläinten pääjaksoon (Cnidaria) kuuluva eläinluokka. Monien polyyppieläinten elämänkaaressa vuorottelee kaksi erilaista ja erinäköistä elomuotoa, pohjaan kiinnittynyt polyyppi ja vapaana uiva meduusa - samoin kuin varsinaisten meduusoidenkin luokassa. Monilta polyyppieläinryhmiltä meduusavaihe kuitenkin puuttuu, ja ne elävät vain pohjaan kiinnittyneinä polyyppeina. Toisaalta on myös ryhmiä joilta polyyppivaihe puuttuu. Polyyppieläinten meduusavaihetta sanotaan *hydromeduusaksi*.

Polyyppieläimet ovat etupäässä merieläimiä, mutta myös sisävesissä tavataan joitakin lajeja. 

## Rakenne

Polyyppieläinten polyyppivaihe on joillakin lajeilla yksittäin elävä organismi (esim. lampipolyyppi *Hydra*), toisilla lajeilla polyypit taas muodostavat toisiinsa ketjuttuneita runkokuntia, joissa yksittäisillä polyypeilla on erilaistuneita tehtäviä, kuten ravinnonotto (ravinnonnottopolyypit eli *gastrotsooidit*), saalistus ja puolustaminen (*daktylotsooidit*) ja lisääntyminen (*gonotsooidit*). Esimerkkinä tällaisesta runkokuntapolyypista on murtovesipolyyppi (Cordylophora). Saalistavilla polyyppiyksilöillä on polttiaissolulliset pyyntilonkerot, lisääntyvillä taas ei. Runkokunnan yksilöiden ruuansulatus- eli *gastraaliontelot* ovat yhteydessä toisiinsa *keenosarkki*-putkiston kautta, ja yksilöitä voi peittää yhteinen putkimainen kitiinisuojus, *perisarkki*. Runkokunnan yksittäisä polyyppeja taas voi suojata oma kitiinituppensa tai -kuppinsa, lisääntumispolyypilla *gonoteekki*, ravinnonottopolyypilla *hydroteekki*.

Runkokunnat voivat olla myös vapaasti uivia, kuten portugalinsotalaivalla.

## Lisääntymiskierto
Polyyppieläimet ovat kaksisukuisia, toisin sanoen niillä on erilliset naaras- ja koirasyksilöt. Niillä lajeilla, joilla on meduusavaihe, meduusat ovat suvullisesti lisääntyviä eläimiä. Naaras- ja koirasmeduusat laskevat sukusolunsa veteen, jossa tapahtuu hedelmöitys ja syntyy vapaana uiva *planula*-toukka. Toukka kiinnittyy ennen pitkää pohjaan, ja siitä kehittyy polyyppi. Polyypit puolestaan lisääntyvät suvuttomasti: niistä kuroutuu uusia meduusoja. Meduusattomilla lajeilla lisääntymispolyypit, gonotsooidit, tuottavat suoraan sukusoluja. Peruselinkierrosta on erilaisia muunnelmia. 

## Luokittelu
Polyyppieläinten luokittelu on ollut muutostilassa uusien kehityshistoriaa koskevien tutkimusten takia. Uudemman käsityksen mukaan polyyppieläimet jaetaan kahteen alaluokkaan ja yhteensä seitsemään lahkoon:

**[[Hydroidolina]]** Collins & Marques, 2004
* Varsipolyypit (Anthoathecata)
* Suojuspolyypit (Leptothecata)
* Uimapolyypit (Siphonophorae)

**[[Trachylinae]]** Haeckel, 1879
* Actinulida
* Pikkumeduusat (Limnomedusae)
* Loismeduusat (Narcomedusae)
* Torvimeduusat (Trachymedusae)

## Lähteet
Sello

**Sello** (1. Nelikielisen sellon vire vastaa alttoviulun viritystä, mutta se on oktaavin alempana.

Selloja alettiin rakentaa jo 1500-luvulla ja niitä käytettiin sekä orkesteri- että kamarimusiikissa bassosoittimena. Soolosoittimena sello alkoi yleistyä 1600-luvulla, mutta syrjäytti edeltäjänsä, viola da gamban, vasta 1700-luvun aikana. Useimmat tunnetut viulunrakentajat (muiden muassa italialaiset Amati, Stradivari ja Guarneri) ovat rakentaneet myös selloja.

Selloa käytetään lähinnä länsimaisessa taidemusiikissa. Se on osa sinfoniaorkesteria ja jousikvartettia sekä usein mukana myös muissa kamarimusiikkiryhmissä. Sellolle on sävelletty lukuisia konserttoja ja sonaatteja. Populaarimusiikissa sello on harvinaisempi. Vaikka sello saattaa olla mukana joissakin kappaleissa tai levytyksissä, on harvinaista, että se kuuluisi yhtyeen peruskokoonpanoon. Poikkeuksena tästä on esimerkiksi Apocalyptica, 2Cellos ja Piano guys. Apocalyptica on maailmanlaajuisesti menestynyt suomalainen sellistiryhmä, jonka musiikillista tyyliä on luonnehdittu muun muassa sinfoniseksi metalliksi. 

## Tunnettuja sellosävellyksiä
* Bachin sellosarjat
* Joseph Haydnin sellokonsertot
* Robert Schumannin sellokonsertto
* Antonín Dvořákin sellokonsertto
* Camille Saint-Saënsin "Joutsen" (teoksesta *Eläinten karnevaali*) sekä sellokonsertto a-molli
* Max Bruchin adagio sellolle ja orkesterille "Kol Nidrei"
* Edward Elgarin sellokonsertto
* Ludwig van Beethovenin kolmoiskonsertto viululle, sellolle, pianolle ja orkesterille
* Johannes Brahmsin kaksoiskonsertto viululle, sellolle ja orkesterille
* Pjotr Tšaikovskin "Rokokoo-muunnelmat" sellolle ja orkesterille

## Katso myös
* Luettelo sellisteistä

## Lähteet

## Aiheesta muualla

*
Kuutiomeduusat

**Kuutiomeduusat** (Cubozoa) on yksi meressä elävien polttiaiseläinten pääjakson (Cnidaria) luokista. Varsinaisia meduusoita paremmin uivat kuutiomeduusat ovat saaneet nimensä kuutiomaisen muotoisesta uimakellostaan. 

Kuutiomeduusat tunnetaan erityisesti joistakin hyvin myrkyllisistä lajeista, joiden  polttiaissolujen myrkky on erittäin voimakasta  ja ihmisellekin kohtalokasta. Näistä Australian rannikkovesissä elävä australiankuutiomeduusa (*Chironex fleckeri*) on aiheuttanut eniten kuolintapauksia ja myrkytyksiä. Toinen vaarallinen laji on irukandji (*Carukia barnesi*).

Kuutiomeduusojen neljä pyyntilonkeroa saattavat olla jopa kymmeniä kertoja niiden uimakelloa pidempiä. Irukandjin halkaisija on 12–25 millimetriä, mutta  pyyntilonkerot saattavat olla jopa metrin pituiset. Pienen koon takia vahvasti myrkyllistä lajia on vaikea havaita ja epäilläänkin, että monet irukandjin aiheuttamat myrkytykset on aikaisemmin luokiteltu väärin muiden syiden aiheuttamiksi.

Toisin kuin varsinaisilla meduusoilla, kuutiomeduusoiden planula-toukasta kehittyy vain yksi polyyppiyksilö. Kuutiomeduusoiden luokassa on vain yksi lahko, Cubomedusae, johon kuuluu kaksi heimoa.

## Ensiapu
Ensiapuna viinietikka on auttanut pelastamaan tuhansia ihmishenkiä myrkkymeduusan pistoilta.
Meduusan pistokohtaan tulisi mahdollisimman pian kaataa ainakin 30 sekunnin ajan viinietikkaa, jonka hapot estävät myrkyn kulkeutumista verenkiertoon.
Tunnettuja oireita ovat voimakas kipu, pahoinvointi, päänsärky, oksentelu, ripuli; ihon haavaumat, pistokohdan turpoaminen; hengitys- sekä nielemisvaikeudet, hikoilu; epätasainen pulssi, sydänoireet.

## Lähteet
Kaisa

**Kaisa** voi tarkoittaa ainakin seuraavia:

*Kaisa, naisen nimi
*kaisa, biljardipeli 
*Kauppakeskus Kaisa, entinen kauppakeskus Helsingin Kaisaniemessä
*Kaisa-talo, Helsingin yliopiston kirjastotalo Kaisaniemenkadun varrella
*lumihuippuinen tunturi ( tai *gáisi*).
Huhtala

**Huhtala** on Seinäjoen 14. kaupunginosa. Se sijaitsee noin kahden kilometrin päässä kaupungin keskustasta, Läntisen suuralueella Kantakaupungin ja Kyrkösjärven välissä. Kerros-, rivi- ja omakotitaloista koostuvaan kaupunginosaan kuuluu varsinaisen Huhtalan lisäksi vuoden 2016 asuntomessualue Pruukinranta. Kaupunginosan asukasluku oli 1&nbsp;679 joulukuussa 2022. Sen pohjoispuolella ovat Jouppilan ja Marttilan kaupunginosat, eteläpuolella Simunan ja Törnävän.

Metsäinen Huhtala nousee melko jyrkästi kohti Kyrkösjärven tekoallasta. 

Huhtalan alueella sijaitsee valtaosa Seinäjoen terveyspalveluista eli keskussairaala ja terveyskeskus. Oppilaitoksista alueella on Seinäjoen ammattikorkeakoulun terveysalan yksikkö. Alueella sijaitsee yksi kolmesta Seinäjoen teknologiakylä Trianon yksiköistä, terveysteknologiakeskus Mediwest. Lisäksi alueelta alkaa Kyrkösjärvi. Tämä tekojärvi yltää myös Ilmajoen puolelle. Kyrkösjärven lähimetsien yhteydessä on luontopolku, jonka varrella sijaitsee muun muassa kaksi laavua.

## Kuvia

Tiedosto:Y-talo office bldg in Huhtala Seinajoki.jpg|Vuonna 2012 valmistunut sairaalarakennus Y-talo Huhtalassa Kyrkösjärven rannalla.
Tiedosto:Kyrkösjärven luontopolku.jpg|Kyrkösjärven luontopolun opaskyltti.
Tiedosto:Vuorenmaanrinne Seinäjoki.jpg|Kerrostaloja Huhtalassa.


## Lähteet
Kapernaumi

**Kapernaumi** on Seinäjoen kaupunginosa. Siihen kuuluu sekä yritys- ja teollisuuskeskittymää että Puukapernaumina tunnettu asuinalue. Joulukuussa 2022 kaupunginosassa oli 851 asukasta.

## Aluejako
Kaupunginosa jakautuu virallisesti Hyllykallion suuralueeseen kuuluvaan Kapernaumin osa-alueeseen ja Kantakaupungin suuralueeseen kuuluvaan Puukapernaumin osa-alueeseen. Kaupunginosa rajautuu Kuortaneentien, Ruukintien ja valtatie 18:n väliin. Etelässä alueen rajaa Siipipyöränkatu ja Kivistöntie.

Kaupunginosan asutus keskittyy lähinnä Puukapernaumin tilastoalueelle. Siellä sijaitsee vielä nykyäänkin Seinäjoen vanhimpia omakotitaloja. Puukapernaumilla voidaan viitata yksinomaan vanhimpaan omakotialueeseen etenkin nykyisen Kapernauminkadun varrella, mutta viralliseen tilastoalueeseen kuuluu myös muun muassa uudempaa kerrostaloaluetta.

Hyllykallion suuralueeseen kuuluva Kapernaumin koillinen osa on kokonaan teollisuusaluetta. Se rajoittuu Kuortaneentiehen, VR:n ratapihaan ja Roveksen teollisuusalueeseen.

## Historiaa
Kapernaumin varhaishistoria liittyy Seinäjoen asema-alueen rakentamiseen ja laajenemiseen. Ensimmäiset asukkaat asettuivat nykyisen Kapernaumin alueelle 1800-luvun lopulla. Rautatieläisasutuksen leviäminen Kapernaumiin tapahtui etenkin 1920- ja 1930-lukujen aikana. Omakotitalojen lisäksi varhaiseen rakennuskantaan kuuluivat kolme kerrostaloa Ruukintien ja Kalevalantien risteyksessä. Kaupunginosa on saanut nimensä Raamatun Kapernaumista.

Kapernaumiin on rakennettu myöhemmin uudempia kerrostaloja ja rivitaloja.

## Yrityksiä ja toimintaa
Kapernaumissa toimivat muun muassa Rautaruukki, Semko, I-Print, Posti ja Ferrum Steel Oy. Elintarvikekauppoja ovat Lidl, K-Market ja Minimani. Kapernaumissa sijaitsee myös päiväkoti.

Kaupunginosassa toimii asukasseura Kapernaumin kyläyhdistys ry.

## Kuvia

Tiedosto:Kapernaumi Seinäjoki.jpg|Kapernaumin vanhoja puutaloja.
Tiedosto:Kapernaumi.jpg|Kerrostalo Kapernaumissa Ruukintien varrella.
Tiedosto:Lidl Kapernaumi 20190410.jpg|Lidl-myymälä Kapernaumin yritysalueella.


## Aiheesta muualla

* Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta **[[c:Category:Kapernaumi (Seinäjoki)|Kapernaumi]]** Wikimedia Commonsissa
* Kapernaumin kyläyhdistys 
* Lahti, Tellervo: *Rautatieläiselämää Seinäjoella : Kapernaumin kyläkirja.* Seinäjoki : Seinäjoen Historiallinen Yhdistys, 2015. .

## Lähteet
Triano

**Triano** on Seinäjoen teknologia- ja innovaatiokylä. 

Kylän fyysisinä ytiminä palvelee kolme rakennuskokonaisuutta: Foodwest-talo kaupungin pohjoispäässä, terveysteknologiakeskus Mediwest keskussairaalan naapurissa sekä kampusalueen vastarannalle kaupungin keskustan tuntumaan valmistunut teknologia- ja innovaatiokeskus Frami yrityspuistoineen.

## Aiheesta muualla

*Mediwest
*Foodwest
*Frami
Luottamusmies

**Luottamusmies** on ammattiliiton ja siihen kuuluvien työntekijöiden edustaja työpaikalla. Luottamusmiehen tehtäviä on muun muassa 
* valvoa työlainsäädännön ja työehtosopimuksen sekä muiden työnantajan ja työntekijöiden välisten sopimusten noudattamista työpaikalla,
* edustaa työntekijöitä yhteistoimintaneuvotteluissa ja työpaikkakohtaisessa paikallisessa sopimisessa,
* tiedottaa jäsenille ammattiliiton toiminnasta ja hoitaa ammattiliiton jäsenhankintaa.

Luottamusmies on useimmiten ammattiliittoon kuuluvien työntekijöiden suoraan valitsema, mutta toisinaan luottamusmiehen nimittää esimerkiksi ammattiosaston tai liiton hallitus. Luottamusmiesten asema perustuu työntekijä- ja työnantajajärjestöjen keskinäisiin sopimuksiin. Muun muassa yhteistoimintalaissa luottamusmies nimetään kuitenkin työntekijöiden edustajana. Koska luottamusmies edustustehtävänsä takia on usein vaarassa joutua työnantajan painostuksen tai syrjinnän kohteeksi, on luottamusmiehellä myös lakisääteisesti parempi irtisanomissuoja. Luottamusmiehet on usein osittain tai kokonaan vapautettu normaaleista työtehtävistään luottamustoimen hoitoon. Luottamusmiehellä on yleensä myös työehtosopimukseen perustuvat oikeudet saada työntekijöiden asemaan liittyvää tietoa ja käyttää työpaikan tiloja, puhelimia, kopiokoneita ym. tehtäviensä hoidossa. Mikäli saman työnantajan palveluksessa on esimerkiksi eri osastoilla tai toimipisteissä useita luottamusmiehiä, valitaan myös pääluottamusmies*,* joka edustaa kaikkia työntekijöitä.

Elinkeinoelämän keskusliitto ilmoitti helmikuussa 2017 ettei se enää tee keskusjärjestösopimuksia ja sanoi irti olemassa olevat 22 sopimusta, jotka koskivat muun muassa luottamusmiesten asemaa. Suurissa liitoissa tätä koskevat asiat voivat olla liittojen sopimuksissa.

## Suomalaista keskustelua
Suomen Yrittäjien entinen puheenjohtaja Eero Lehti (kok.) on esittänyt luottamusmiesten irtisanomissuojan heikentämistä, siten että luottamusmies irtisanottaisiin ensimmäisenä, kun henkilöstöä vähennetään. Lehden mukaan pääluottamusmiehen pitää olla yritykselle resurssi, ei rasite. Ammattiliitot tyrmäsivät ajatuksen. SAK:n Lauri Lylyn mukaan *"ehdotus osoittaa, ettei SY:stä ole sopijaksi, sotijaksi kyllä.*" Palkansaajat ovat jo pitkään vaatineet luottamusmiesten aseman parantamista. Asia nousi esille myös Eduskunnan käsittelyssä. Eduskunnan työelämävaliokunnan puheenjohtaja Jukka Gustafsson (sd.) sanoi Lehden esityksen olevan "*ennätyksellisen röyhkeä ja loukkaava, ja yhteiskunnan velvollisuus on tuomita se*". Mikko Kuoppa (vas.) kysyi "kenen kanssa Lehti aikoo neuvotella kun hän ensiksi potkii pois luottamusmiehen - vaimonsako?" Yleisesti ajatus herätti Eduskunnassa voimakasta vastarintaa ja kaikki puolueet Kokoomus mukaan lukien sanoutuivat irti Lehden esityksestä.

## Katso myös
* Luottamusvaltuutettu
* Luottamusvirka, jonka haltijoita kutsuttiin Suomessa aikaisemmin *luottamusmiehiksi*.

## Lähteet
Konjektuuri

**Konjektuuri** eli *otaksuma* on matemaattinen väite, jonka arvellaan olevan tosi mutta jota kukaan ei ole vielä todistanut todeksi tai epätodeksi. Kun konjektuuri on osoitettu todeksi, siitä tulee teoreema eli lause. 

## Kuuluisia konjektuureja
Kuuluisin konjektuuri oli Fermat'n suuri lause, joka osoitettiin todeksi vuonna 1995 ja siitä tuli teoreema. Muita kuuluisia konjektuureja:

* abc-konjektuuri
* Church–Turingin konjektuuri
* Gilbreathin konjektuuri
* Goldbachin konjektuuri
* Poincarén konjektuuri
* Riemannin hypoteesi
* Collatzin konjektuuri
* Erdősin-Straussin konjektuuri

## Konjektuurin kumoaminen
Matemaattisen konjektuurin voi kumota esittämällä vastaesimerkin. Vaikka monet konjektuurit on laskettu tietokoneella valtavien lukujen päähän, se ei silti ole tae siitä, että konjektuuri olisi tosi.

## Konditionaaliset todistukset
Ennen pitävää todistusta konjektuureista ei voi johtaa muiden lauseiden todistuksia, sillä jos konjektuuri todistetaan epätodeksi, se romuttaa myös muut sitä käyttäneet todistukset. Jotkin todisteet kuitenkin käyttävät esimerkiksi Riemannin hypoteesia, vaikka sitä ei ole näytetty toteen. Silloin kyseessä on konditionaalinen todistus, joka on *tosi sillä ehdolla, että hypoteesi x on tosi*.

## Ratkeamattomat konjektuurit
Konjektuurit voidaan todistaa toden ja epätoden lisäksi ratkeamattomaksi. Esimerkiksi Georg Cantorin kontinuumihypoteesi on todistettu ratkeamattomaksi: se on aksiomaattisen järjestelmän ulkopuolella, ja se voidaan hyväksyä joko todeksi tai epätodeksi ja uudeksi aksioomaksi.

Joistain konjektuureista tiedetään, että ne eivät voi olla ratkeamattomia. Esimerkiksi Goldbachin konjektuuri (kaikki kakkosta suuremmat parilliset kokonaisluvut ovat kahden alkuluvun summa) on tällainen. Jos Goldbachin konjektuuri olisi ratkeamaton, se olisi myös tosi, sillä jos sitä ei voi todistaa epätodeksi, ei ole olemassa paritonta kokonaislukua, joka ei ole kahden alkuluvun summa, mikä taas on konjektuurin väite.

## Lähteet
Uppa

**Uppa** on Seinäjoen keskustan eteläpuolella keskustan välittömässä läheisyydessä oleva asuinalue. Vuoden 2022 joulukuussa Upan asukasluku oli 3 672. Pääosin kerrostaloasutuksesta muodostuvalla alueella sijaitsee mm. Mallaskosken olutpanimo, taidehalli ja Seinäjoen keskusurheilukenttä. Alueella on myös Pajuluoman varren hoidettu puisto- ja ulkoilualue.

Alueella on merkittävä kulttuurihistoriallinen Alvar Aallon suunnittelema hallintokeskus, jossa on teatteri, kirjasto, virastotalo ja Lakeuden Ristin kirkko. Aaltokeskus on Alvar Aallon yhtenäisin rakennuskokonaisuus ja Seinäjoen merkittävin turistinähtävyys.

Upassa sijaitsee myös Uppalan kartano, joka on toiminut ensin Wegelius-suvun ja sittemmin Björkqvist-Koivusalo-suvun kantatilana. Talon viimeisen isännän Jussi Talan mukaan se tunnettiin myös Talan talona. Kartano kuuluu nykyään Upan sukuun kuuluvalle yksityiselle ravintoloitsijalle, joka pitää siinä ravintolaa nimeltä Uppalan kartano. Vapaudentien varressa sijaitsevan kartanon vieressä on Talankuja ja asuntoyhtiö Tala.

## Kuvia

Tiedosto:Uppa Seinäjoki.jpg|Kerrostaloja Upassa.
Tiedosto:Lakeuden risti in evening light.jpg|Lakeuden risti
Tiedosto:Pajuluoma creek in Seinäjoki.jpg|Pajuluoma virtaa Upan läpi ja yhtyy Seinäjokeen keskustan pohjoispuolella.
Tiedosto:Aaltokeskus june 2013.JPG|Aaltokeskus
Tiedosto:K-Market Uppa.jpg|K-Market Koulukadulla.
Tiedosto:Uppa Seinäjoki kerrostaloja.jpg|Alueen kerrostaloja.


## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Uppa-sukuseura
*  Uppala eli Nikkari
Vanhasen I hallitus

**Vanhasen I hallitus** oli Suomen tasavallan 69. hallitus, joka toimi 24. kesäkuuta 2003 – 19. huhtikuuta 2007. Kun pääministeri Anneli Jäätteenmäki (kesk.) erosi menetettyään luottamuksen niin sanotun Irak-skandaalin vuoksi, puolustusministeri Matti Vanhanen (kesk.) nousi hallituksen johtoon ja uudeksi puolustusministeriksi nousi eduskunnan varapuhemies, entisenä kauppa- ja teollisuusministerinä hallituskokemusta jo hankkinut Seppo Kääriäinen. 

Vanhasen hallitus jatkoi näitä muutoksia lukuun ottamatta samalla pohjalla ja hallitusohjelmalla kuin Jäätteenmäen hallitus. Vanhasen hallitus oli *[[punamultahallitus]]*, joka perustui Suomen keskustan ja Suomen Sosialidemokraattisen Puolueen yhteistyön vahvistettuna Ruotsalaisella kansanpuolueella.

8. syyskuuta 2005 SDP päätti vaihtaa ministereitään puolueen puheenjohtajaksi nousseen Eero Heinäluoman aloitteesta siten, että hallitukseen nousivat Heinäluoma itse (valtiovarainministeriksi) ja kansanedustaja Susanna Huovinen (liikenne- ja viestintäministeriksi) ja aiempien SDP:n ministerien (Antti Kalliomäki, Tuula Haatainen ja Leena Luhtanen) salkut vaihtuivat. Vanhoista ministereistä Johannes Koskinen ja Sinikka Mönkäre jättivät hallituksen. Nimitykset astuivat voimaan 23. syyskuuta. 

Vaihdoksen jälkeen Suomen hallituksesta puuttui ensimmäisen kerran oikeustieteellisen (aikaisemmin lakitieteellisen) tutkinnon suorittanut ministeri, mikä oli mahdollista uuden perustuslain mukaan. Oikeusministeriksi nimitettiin oikeustieteen kandidaatti Johannes Koskisen jälkeen Eero Heinäluoman ministerikierrätyksessä valtiotieteen maisteri Leena Luhtanen.

RKP:n uusi puheenjohtaja Stefan Wallin tuli Jan-Erik Enestamin tilalle hallituksen ympäristöministeriksi 1. tammikuuta 2007. Wallinista tuli RKP:n puheenjohtaja kesäkuussa 2006, mutta ministerivaihdos lykättiin vuodenvaihteeseen, jotta siitä ei olisi aiheutunut haittaa Suomen toimimiselle Euroopan unionin puheenjohtajana syksyllä 2006.

Valtioneuvoston jäsenillä oli avustajinaan erityisavustajia ja valtiosihteereitä.

## Kokoonpano

;Huomioita

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*
Jouppila (Seinäjoki)

**Jouppila** on Seinäjoen 10. kaupunginosa. Se sijaitsee Läntisellä suuralueella, noin yhden ja puolen kilometrin päässä kaupungin keskustasta. Vuoden 2022 joulukuussa Jouppilan asukasluku oli 1 133. Alueella on Seinäjoen korkein kohta, Jouppilanvuori (118 metriä merenpinnasta) ja urheilukeskus, jossa on muun muassa tenniskentät, kaksi jäähallia ja täysimittainen luistelustadion. Jouppilan alueella joen rannassa on myös Seinäjoen teknologia- ja yliopistokeskus Frami. Jouppilan asuinalueella on pääasiassa omakotitaloja.  

## Historia
1800-luvulla kaupanteko keskittyi Östermyraan, joka oli nuoren kunnan ydinkeskus. 1870-luvulla kaupanteon painopiste siirtyi Joupin, Jouppilan ja Nyykoolin seudulle.

## Galleria

Tiedosto:Jouppilanvuori ski slope in Seinajoki.jpg|Jouppilanvuori eli *Joupiska*
Tiedosto:Seinajoki Frami buildings.jpg|Seinäjoen ammattikorkeakoulun tiloja Framin alueella.
Tiedosto:Old bell tower on construction site in Jouppila Seinajoki.jpg|Rakennustyömaan ympäröimä vanha vellikello Framin alueella Jouppilassa.
Tiedosto:Seinäjoki Areena 20180626.jpg|Seinäjoki Areena 


## Lähteet
* 

### Viitteet

## Aiheesta muualla
Ilkka (yritys)

**Ilkka Oyj** (entiseltä nimeltään **Ilkka-Yhtymä Oyj**) on eteläpohjalainen mediakonserni, jonka toimipaikat sijaitsevat Seinäjoella ja Vaasassa. Ilkka-konsernin liiketoiminnan alueelle kuuluvat monikanavainen kustannustoiminta, mainosmateriaalien painaminen sekä arvopaperikauppa ja sijoitustoiminta.

Ilkka-konsernin media- ja markkinointipalvelujen liiketoiminta-alueella konserniyhtiöistä toimivat I-Mediat Oy sekä sen tytäryhtiöt Myynninmaailma Oy, Digimoguli Oy, somessa.com Oy Ab ja MySome Oy. Sanomalehti *[[Ilkka-Pohjalainen|Ilkka-Pohjalaisen]]* lisäksi I-Mediat Oy julkaisee kahta kaupunkilehteä ja viittä paikallislehteä. Konsernin painopalveluyhtiö I-print Oy:n liiketoiminta koostuu arkki- ja erikoispainamisen palveluista. Liana Technologies Oy tuottaa ohjelmistoja markkinoinnin ja viestinnän ammattilaisille. Liana Technologiesin tytäryhtiöt ovat Evermade Oy sekä Ungapped AB.

Konserniin kuuluu lisäksi kiinteistöyhtiö sekä osakkuusyhtiöt Arena Partners Oy (41,17&nbsp;%) ja Yrittävä Suupohja Oy (38,5&nbsp;%). Ilkka Oyj:llä on 10,9&nbsp;%:n osuus Alma Median osakkeista, joten se on Alma Median kolmanneksi suurin omistaja. Konserni vähensi omistustaan Alma Mediasta marraskuussa 2018 myymällä 16,4 % sen osakkeista.

Helsingin pörssissä Ilkka Oyj:n osake on ollut listattuna vuodesta 1981 (I-sarja); II-sarjan osake on ollut listattuna vuodesta 1988 alkaen. Osakkeen noteeraus siirtyi pörssin päälistalle 10. kesäkuuta 2002.

Keskisuomalainen osti toukokuussa 2021 Ilkka-Yhtymän osakkeita KPK Yhtiöt Oyj:ltä yhteensä 4,45 miljoonalla eurolla.

## Päätuotteet

Maakuntalehdet
* *[[Ilkka-Pohjalainen]]*
* ''Ilkka'' (lakkautettu 2020)
* ''Pohjalainen'' (lakkautettu 2020)

Paikallislehdet
* ''Järviseutu''
* *[[Jurvan Sanomat]]*
* *[[Komiat]]*
* *[[Suupohjan Sanomat]]*
* *[[Viiskunta]]*

Kaupunkilehdet
* *[[Epari]]*
* *[[Vaasa (ilmaisjakelulehti)|Vaasa]]*

## Omistus
Viisi suurinta osakkeenomistajaa osakemäärän mukaan, tilanne 31. heinäkuuta 2022.

# Keskisuomalainen Oyj: 11,82&nbsp;%
# PunaMusta Media Oyj: 10,27&nbsp;%
# ML Stable Oy: 3,38&nbsp;%
# Keskinäinen Eläkevakuutusyhtiö Ilmarinen: 2,38&nbsp;%
# Mandatum Henkivakuutusosakeyhtiö: 2,10&nbsp;%

## Lähteet

## Kirjallisuutta
* Alanen, Aulis J. & Pirilä, Veikko: *Taisteleva sanomalehti.* I (1906–1930), II (1931–1981). Seinäjoki 1981.
* Hokkanen, Kari: *Ilkan vuosisata.* Etelä-Pohjanmaan Lehtiseura 2006. .

## Aiheesta muualla
* Ilkka Oyj
Seinäjoen seutukunta

**Seinäjoen seutukunta** (vuoteen 2004 Pohjoisten seinänaapurien seutukunta) on yksi Suomen seutukunnista. Se sijaitsee Etelä-Pohjanmaan maakunnassa. Siihen kuuluu kuusi kuntaa, ja Euroopan unionin alueluokitusjärjestelmässä sen LAU 1 (NUTS 4) -numero on 142. Seinäjoen seutukunnan asukasluku on . 

## Kunnat

## Historia
* 1. tammikuuta 1994 annetun seutukuntajaon mukaan Pohjoisten seinänaapurien seutukuntaan kuuluivat Seinäjoen kaupunki sekä Ilmajoen, Nurmon ja Ylistaron kunnat.
* 1. tammikuuta 2004 Seutukunnan nimi vaihtui Pohjoisten seinänaapurien seutukunnasta Seinäjoen seutukunnaksi.
* 1. tammikuuta 2005 Peräseinäjoki Eteläisten seinänaapurien seutukunnasta ja Seinäjoki yhdistettiin uudeksi Seinäjoen kaupungiksi. 
* 1. tammikuuta 2007 Lapua siirtyi Härmänmaan seutukunnasta Seinäjoen seutukuntaan.
* 1. tammikuuta 2009 Kauhava siirtyi lakkautetusta Härmänmaan seutukunnasta Seinäjoen seutukuntaan. Samalla Kauhavan kuntaliitoksessa mukanaolleesta Kortesjärvestä Järviseudun seutukunnasta tuli osa seutukuntaa. 
* 1. tammikuuta 2009 Seinäjoki yhdistyi Nurmon ja Ylistaron kuntien kanssa uudeksi Seinäjoen kaupungiksi. 
* 1. tammikuuta 2009 Jalasjärvi ja Kurikka siirtyivät lakkautetusta Eteläisten seinänaapurien seutukunnasta Seinäjoen seutukuntaan. Samalla Kurikkaan liittyneestä Jurvasta Suupohjan seutukunnasta tuli osa seutukuntaa.
* 1. tammikuuta 2016 Jalasjärvi liittyi Kurikan kaupunkiin.
* 1. tammikuuta 2021 Isokyrö siirtyi lakkautetusta Kyrönmaan seutukunnasta Seinäjoen seutukuntaan.

## Väestönkehitys
Seuraavassa kuvaajassa on esitetty seutukunnan väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1990 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2023 tilanteen mukainen.

## Kuvia

Tiedosto:Lakeuden risti 20180925.jpg|Lakeuden risti on Seinäjoen tunnetuimpia maamerkkejä.
Tiedosto:Ilmajoen kunnankirjasto 2017.jpg|Ilmajoen kunnankirjasto kuvattuna vuonna 2017.
Tiedosto:Jurvan paloasema 2017.jpg|Jurvan paloasema sijaitsee Kurikan kaupungissa.
Tiedosto:Kauppakatu - Lapua 20170619.jpg|Kauppakatua Lapuan keskustassa.
Tiedosto:Kauhava Church 2017.jpg|Kauhavan kirkko valmistui vuonna 1925. 


## Lähteet

## Aiheesta muualla
*  Tahtomaa  Komia - Seinäjoen kaupunkiseutu
** Ilmajoen kunnan kotisivut
** Isonkyrön kunnan kotisivut
** Kauhavan kaupungin kotisivut
** Kurikan kaupungin kotisivut
** Lapuan kaupungin kotisivut
** Seinäjoen kaupungin kotisivut
Jussi Lehtisalo

**Jussi Lehtisalo** (s. 4. maaliskuuta 1972 Pori) on suomalainen muusikko. Hän pyörittää Porissa Ektro Records -levy-yhtiötä. Sen lisäksi hän soittaa useissa yhtyeissä, kuten Circle, Pharaoh Overlord, Iron Magazine, Sakset!, Pakasteet, Dekathlon, Oric, Salora 1700, Rättö ja Lehtisalo, Kirvasto, Eturivi, Ektroverde, Doktor Kettu, Steel Mammoth, Tractor Pulling, Leppästick, Krypt Axeripper, Rakhim, Motorspandex, Arkhamin Kirjasto, Susi-Unto, Lusiferiinin Armosta, Slussenanalys, Lazer Angel, Bensiini ja Split Cranium. Hänen pääinstrumenttinsa on bassokitara, mutta joissain kokoonpanoissa hän soittaa kitaraa ja jonkin verran muita soittimia.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* https://yle.fi/aihe/artikkeli/2020/06/24/olen-viettanyt-elamani-parhaat-vuodet-teippirulla-kadessa-pakkaamassa-levyja
* https://www.soundi.fi/uutiset/rakasta-ja-tule-rakastetuksi-soundi-palkinto-jussi-lehtisalolle/
* http://www.nrgm.fi/artikkelit/1-mika-ratto-ja-jussi-lehtisalo/
* https://ektrorecords.com
Rättö ja Lehtisalo

**Rättö ja Lehtisalo** on porilaisten Mika Rätön ja Jussi Lehtisalon muodostama projektiluontoinen yhtye. Sen musiikkia on kuvattu muun muassa krautrockiksi, "avaruusrockiksi" ja psykedeliaksi.

## Diskografia

### Albumit

* 
* 
* 
* Röyhkä ja Rättö ja Lehtisalo: 
* 
* 
* 

### EP:t

* 
* Reverend Bizarre / Rättö ja Lehtisalo: 

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* 
*
HeroQuest (roolipeli)

**HeroQuest** on tarinavetoinen fantasiaroolipeli, jota nykyään julkaisee Greg Staffordin perustama roolipelikustantamo Chaosium. Pelin on suunnitellut Robin D. Laws. *HeroQuestin* ensimmäinen versio *Hero Wars* julkaistiin vuonna 2000. Sääntöjen pohjana on erityisesti fantasiamaailma Glorantha, mutta ne toimivat yhtä hyvin minkä tahansa roolipeligenren kanssa.

*HeroQuest*-roolipelillä ja *HeroQuest*-lautapeleillä ei ole mitään yhteistä keskenään.

*HeroQuestin* säännöt ovat kevyet ja hyödyntävät tarinankerronnan oppeja. Pelaajahahmot kohtaavat haasteita, jotka ratkaistaan noppaa heittämällä. Noppana käytetään kaksikymmensivuista noppaa (d20). Peil ei tee eroa taistelun ja muiden haasteiden välillä. 

Hahmonluonti on hyvin vapaamuotoinen. Pelihahmot eli sankarit (heroes) muodostuvat taidoista (abilities) ja laajemmista taitoja ryhmittelevistä avainsanoista (keyword). Taidot voivat olla mitä tahansa fyysisistä ja mentaalisista ominaisuuksista luonteenpiirteisiin tai iskulauseisiin.

Ensimmäiset versiot *HeroQuestista* olivat nimeltään *Hero Wars (2000).* Ensimmäinen *HeroQuest*-nimellä oleva versio julkaistiin 2003 ja se on hyvin yhteensopiva *Hero Warsin* kanssa. Uusimmassa *HeroQuest*-versiossa tarinankerrontaa on painotettu (haasteiden vaikeusaste määrittyy tarinan, ei vastustajan ominaisuuksien, mukaan) ja muutamia sääntövaihtoehtoja on poistettu. *HeroQuestiin* ja *Hero Warsiin* on ilmestynyt toistakymmentä lisäosaa Issariesin julkaisemina ja vielä enemmän fanien kirjoittamina. Osassa kirjoista on hyvin vähän sääntötekniikkaa, toisissa taas enemmän. Varsinaisten peleihin tarkoitettujen kirjojen lisäksi muutakin Glorantha-materiaalia voi käyttää pelissä, esimerkiksi *[[RuneQuest]]*-roolipelin aikaista materiaalia.

## Katso myös

* Glorantha
* Roolipeli
* RuneQuest

## Aiheesta muualla
* HeroQuestin tukisivu 
* Chaosium Inc., HeroQuestin julkaisijan tuotesivu