open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Pariisin kylmäveriottelu

**Pariisin kylmäveriottelu** on Vincennesin raviradalla Pariisissa vuodesta 2002 lähtien järjestetty Pohjoismaisten kylmäveristen ravikilpailu. Se käsittää kaksi erillistä lähtöä, jotka juostaan helmikuun lopussa.

Kilpailun tarkoituksena on esitellä ranskalaiselle yleisölle kylmäverihevosia, joilla kilpaillaan vain Norjassa, Ruotsissa ja Suomessa. Pariisin kylmäveriottelun avaa *Prix des Trotteurs Sang-Froid* ja toinen kilpailu on muutamaa päivää myöhemmin juostava *Prix des Pays Nordiques*. Lähtöihin osallistuu yhteensä 12 hevosta, jokaisesta kolmesta maasta on mukana neljä osallistujaa. Pohjoismaisten ohjastajien lisäksi niitä ajavat myös ranskalaiset huippuohjastajat.

## Voittajat 2002–2022
### Prix des Trotteurs Sang-Froid

### Prix des Pays Nordiques

## Suomen osallistujat
***2002** Juli Pat, Meno-Teemu
***2003** Hirmori, Sipori, Utun Voku
***2004** Jiimän, Totemi Rok, Tutuari, Vieskerin Vire
***2005** Milia, Tutuari, Valkoviiri, Vieskerin Vire
***2006** Milia, Plantom, Rento-Reiska, Tupla-Heli
***2007** Häiskän-Lento, Tementeri, Vipu-Poika
***2008** Frans, Leevi Dahlia, Rulari, Tementeri
***2009** Huuveri, Tuiskis, Vileman
***2010** Filho, Suomitar
***2011** Feelis, Hovimäki, Tähen Tuuri, Veeran Turo
***2012** Feelis, Provinssi, Ruletto, Suikun Rilla
***2013** Keisar, Metkutus, Tesantti, Suikun Rilla
***2014** Hiskin Muisto, Metkutus, Rapin Aatos, Suikun Rilla

## Lähteet
*Sukuposti – Prix des Trotteurs Sang-Froid
*Sukuposti – Prix des Pays Nordiques
*Hippos - Pariisin kylmäverilähdöt 
*Coin Turf – Archives PMU 

### Viitteet
Sorø

**Sorø** on Tanskassa Sjællandin alueella sijaitsevan Sorøn kunnan keskustaajama. Vuoden 2012 alussa taajamassa oli 7 764 asukasta.

Sorø on myös entinen kaupunki () ja nykyinen Sjællandin alueen pääkaupunki.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Tuomas Kauppi

**Tuomas Jaakko Kauppi** (s. 28. maaliskuuta 1977 Vaasa) on suomalainen jazzpianisti. Hän syntyi kanttoriperheen toiseksi lapseksi ja kirjoitti ylioppilaaksi vuonna 1996 Rauman Lyseon lukiosta. Musiikin kandidaatiksi Kauppi valmistui Sibelius-Akatemiasta vuonna 2010.

Hän opiskeli aluksi klassista pianonsoittoa yksityisesti Jarmo Eerikäisen johdolla, jonka jälkeen jatkoi opintojaan Helsingin Pop & Jazz Konservatoriossa vuosina 1996–1997 sekä Sibelius-Akatemian jazzmusiikin osastolla. Hänen opettajiaan ovat olleet muun muassa Frank Carlberg, Jarmo Savolainen, Jukkis Uotila, Jim Beard sekä Phil Markowitz. Tuomas Kaupin tärkeitä pianistiesikuvia ovat muun muassa Oscar Peterson, Wynton Kelly, Bill Evans, George Shearing ja Benny Green. Pianistina Kauppi tunnetaan erityisesti tradition tuntemuksestaan ja vahvasta, svengaavasta rytmin käsittelystään.

Kaupin uran merkkipaaluja ovat olleet esiintymiset yhdysvaltalaisten Kevin Mahoganyn (April Jazz 2009) ja Benny Golsonin kanssa. Hän on esiintynyt myös Tallinnassa ja Luxemburgissa. Kauppi on julkaissut albumin *Very Late* yhdessä laulaja Kirsti Alhon kanssa saksalaiselle Laika Records -levymerkille. Syksyllä 2009 duo Kauppi & Alho esiintyi Saksassa basisti Wayne Dockeryn kanssa. Suomessa Kaupin pitkäaikainen soittokumppani on basisti Pekka Sarmanto.

Vuonna 2012 Kauppi oli mukana The Great Helsinki Swing Big Band -kokoonpanon *Ranskalaiset korot* -levyllä, joka sisälsi säveltäjä Erik Lindströmin musiikkia ja joka julkaistiin säveltäjän 90-vuotissyntymäpäivän kunniaksi. 

Tuomas Kaupin isoisä on säveltäjä Sakari Mononen.

## Diskografia
*

## Lähteet
Siiri Välimaa

**Siiri Välimaa** (s. 14. huhtikuuta 1990 Rauma) on suomalainen jalkapalloilija ja jalkapallovalmentaja. Hän nousi Kansallisessa Liigassa pelaavan Turun Palloseuran päävalmentajaksi heinäkuussa 2023 Akusti Salosen erottua tehtävästä.

## Ura
Välimaan kasvattajaseura on raumalainen Pallo-Iirot. Hän pelasi aluksi puolustajan paikalla, kunnes 16-vuotiaana siirtyi maalivahdiksi. Vuosina 2009–2013 Välimaa edusti Naisten Liigassa pelaavaa porilaista NiceFutista. Kauden 2012 jälkeen hän oli viikon ajan Ruotsin Damallsvenskanissa pelanneen Djurgårdens IF:n testissä. Siirto kuitenkin kariutui seuran pudottua pääsarjasta ja Välimaa solmi NiceFutiksen kanssa vuoden mittaisen jatkosopimuksen. Joulukuussa 2013 Välimaa allekirjoitti sopimuksen Kolbotn IL:n kanssa, josta hän siirtyi vuonna 2017 IK Grand Bodøn. Välimaa palasi Suomeen keväällä 2019 tehtyään sopimuksen TPS:n kanssa.

Välimaa on valittu Palloliiton Satakunnan piirin parhaaksi naispelaajaksi vuosina 2011, 2012 ja 2013.

## Maajoukkue
Siiri Välimaa oli mukana Suomen joukkueessa vuoden 2013 Kypros Cupissa sekä kolmantena maalivahtina EM-kilpailuissa 2013. Hän pelasi ensimmäisen maaottelunsa 7. huhtikuuta 2017 Puolaa vastaan.

## Lähteet
Nora Heroum

**Nora Heroum** (s. 20. heinäkuuta 1994) on suomalainen jalkapalloilija. Hän edustaa Helsingin Jalkapalloklubia. Hän siirtyi Englantiin Brighton & Hove Albioniin kesällä 2020 Italiasta, jossa hän edusti yhden kauden Bresciaa ja kaksi kautta Milania. Hän palasi jo kesällä 2021 Italiaan, jossa hän on sittemmin edustanut yhden kauden Laziota, yhden kauden Parmaa ja kesästä 2023 alkaen Sampdoriaa ennen siirtymistään takaisin HJK:iin kesällä 2025. Aiemmin hän on edustanut muun muassa HJK:ta, FC Honkaa, kaudella 2014 Åland Unitedia sekä vuosina 2015–2017 Tanskan pääsarjajoukkue Fortuna Hjørringiä, jonka riveissä hän voitti Tanskan mestaruuden vuonna 2016.

Suomen naisten jalkapallomaajoukkueessa Heroum teki debyyttinsä toukokuussa 2012 Belgiaa vastaan. Vuoden 2013 EM-kilpailuissa hän pelasi Suomen jokaisessa kolmessa ottelussa, joista kahdessa täydet minuutit. Kesäkuun 2025 loppuun mennessä hän on pelannut 93 naisten maaottelua ja tehnyt niissä kaksi maalia, joista ensimmäisen EM-karsintaottelussa Montenegroa vastaan huhtikuussa 2016. Heroum pelasi Suomen joukkueessa Kanadassa pidetyissä vuoden 2014 alle 20-vuotiaiden MM-kilpailuissa.

## Lähteet
* Nora Heroumin esittely Suomen Palloliiton sivuilla 

### Viitteet
Kromograniini A

**Kromograniini A** on proteiini. Sitä testataan joskus kun, epäillään feokromosytoomaa. Sillä diagnosoidaan myös neuroendogrinologisia kasvaimia. Ennen näyttöön ottoa tarvitaan 8 tunnin paasto. Hoitava lääkäri antaa potilaalle ohjeet lääkityksen keskeyttämisestä ennen tutkimusta. Happosalpaajia ei saa käyttää kahteen viikkoon.

## Lähteet
Amlodipiini

**Amlodipiini** on kalsiumkanavan salpaaja, jota käytetään verenpainelääkkeenä (Suomessa valmistenimillä Amlobel, Amlodipin, Amloratio ja Norvasc). Se laajentaa verisuonia estämällä sileää lihaksistoa. Tabletteja on joko 5 tai 10 mg.  Sitä käytetään myös angina pectorikseen. Lääke on pitkävaikutteinen ja otetaan kerran päivässä; puoliintumisaika on 35–55 tuntia. Amlodipiini on niin sanottu verisuoniselektiivinen kalsiumkanavan salpaaja, joka ei merkittävästi lamaa sydämen toimintaa. Amlodipiini tuli markkinoille vuonna 1990 ja siitä on saatavilla useita rinnakkaisvalmisteita.

Amlodipiini on WHO:n listalla yhteiskunnalle tärkeimmistä lääkkeistä.

## Haittavaikutukset
Yleisiä haittavaikutuksia ovat huimaus, joka johtuu verenpaineen laskusta sekä turvotus nilkoissa. Päänsärkyä ja sydämentykytystä myös esiintyy. Yleistä on myös punastuminen. 

## Yliannostus
Yliannostus voi olla suhteellisen pienellä annoksellakin vaarallinen. Yliannostus romahduttaa verenpaineen ja häiritsee sydämen toimintaa. Kalsiumestäjät aiheuttavat 48&nbsp;% sydän- ja verisuonilääkkeiden yliannostuskuolemista. Hoitona on muun muassa kalsium, glukagoni ja noradrenaliini. Sydäntä ja verenkiertoa on syytä valvoa tarkkaan.

## Aiheesta muualla
*PubChem: Amlodipine 
*Human Metabolome Database (HMDB): Amlodipine 
*DrugBank: Amlodipine 
*Kyoto Encyclopedia of Genes and Genomes (KEGG): Amlodipine 
*ChemBlink: Amlodipine 

## Lähteet
Haderslev

**Haderslev** on Tanskassa Etelä-Tanskan alueella sijaitsevan Haderslevin kunnan keskustaajama. Vuoden 2012 alussa taajamassa oli 21 396 asukasta.

Haderslev on myös entinen kaupunki.

Se oli välillä Preussin hallinnassa mutta palasi Tanskalle 1920.

## Urheilu
Haderslevin tunnetuin urheiluseura on jalkapallon Superliigassa pelaava SønderjyskE. Joukkue pelaa kotiottelunsa Sydbank Arenalla.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Sønderborg

**Sønderborg** on Tanskassa Etelä-Tanskan alueella sijaitsevan Sønderborgin kunnan keskustaajama. Vuoden 2012 alussa taajamassa oli 27 304 asukasta.

Sønderborg on myös entinen kaupunki. Se syntyi 1200-luvun puolivälissä Sønderborgin linnan ympärille ja sai kaupunkioikeudet vuonna 1461. Kuningas Kristian II oli vankina Sønderborgin linnassa vuosina 1532-1549.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Piikkineulat

**Piikkineulat** (Indostomidae) on yhdyskiduskalojen lahkoon kuuluva kalaheimo. Heimon lajeja tavataan makeista vesistä Kaakkois-Aasiasta.

## Lajit ja anatomia
Piikkineulojen heimoon kuuluu 1 suku ja 3 lajia. Lajit ovat piikkineula (*Indostomus paradoxus*), *I. crocodilus* ja *I. spinosus*. Piikkineulalajit ovat pieniä kaloja ja voivat suurimmillaan saavuttaa 3,3 cm:n pituuden. Tyypillisiä piirteitä ovat hoikka ruumis, jota peittävät luulevyt, putkimaisen kuonon päässä sijaitseva suu, 5&ndash;6 piikkiä selässä ennen selkäevää, Ohut pyrstönvarsi ja viuhkamainen pyrstöevä.  

## Levinneisyys
Piikkineulalajeja tavataan erityisesti soisilta alueilta runsaan vesikasvillisuuden joukosta. Heimon lajeja tavataan Myanmarista, Thaimaasta, Malesiasta, Laosista ja Kambodža. Ensimmäisen kerran piikkineuloja löytyi Myanmarista Indawgyi-järvestä.

## Lähteet
Kissaihmiset (vuoden 1982 elokuva)

**Kissaihmiset** () on vuonna 1982 valmistunut Paul Schraderin ohjaama yhdysvaltalainen kauhuelokuva. 

*Kissaihmiset* perustuu samaan tarinaan kuin Jacques Tourneurin elokuva *[[Kissaihmiset]]* vuodelta 1942. Siinä kun Tourneurin elokuva hyödyntää tunnelmia ja jättää kauhun katsojan mielikuvituksen luotavaksi, Schrader käyttää tarinan eroottisia piirteitä ja perinteistä shokkikuvastoa suorasukaisemmin. Nastassja Kinski oli ehdolla Academy of Science Fiction, Fantasy & Horror Filmsin myöntämän Saturn-palkinnon saajaksi parhaasta naispääosasta.

## Näyttelijöitä

## Lähteet
Hatsuse

**Hatsuse** () oli keisarillisen Japanin laivaston Shikishima-luokan pre-dreadnought-taistelulaiva. Yhdessä viiden muun taistelulaivan (*[[Yashima]]*, *[[Fuji (1896)|Fuji]]*, *[[Shikishima]]*, *[[Asahi (1899)|Asahi]]* ja *[[Mikasa (1900)|Mikasa]]*) kanssa alus muodosti Japanin päätaistelulinjan Venäjän–Japanin sodassa vuosina 1904–1905.

## Taustaa
Kiinan–Japanin sodan jälkimainingeissa Venäjä painosti Japania palauttamaan Liaotungin niemimaan takaisin Kiinalle. Seurauksena Japani alkoi kasvattaa omaa sotilasmahtiaan tulevien uhkien varalta. Japanin aloitti 1986 kymmenvuotisen laivastonrakennusprojektin, valmistaakseen kuusi taistelulaivaa ja kuusi panssaroitua risteilijää.

## Suunnittelu ja valmistus
*Hatsuse* tilattiin vuonna 1897 Britanniasta Armstrong Whitworthilta Elswickistä osana vuoden 1896 kymmenvuotista laajetamissuunnitelmaa, johon kuuluivat *Hatsusen* lisäksi Shikishima-luokan alukset, *Mikasa*, kuusi panssariristeilijää sekä joukko pienempiä aluksia. Suunnitelman toteuttamisen mahdollisti Kiinan Shimonosekin sopimuksen nojalla maksama 30 miljoonaa Yhdysvaltain dollaria.

*Hatsuse* muistutti Britannian kuninkaallisen laivaston Formidable-luokan aluksia. Se oli kuitenkin nopeampi, sen aseistukseen oli lisätty kaksi kuuden tuuman tykkiä, panssarointia oli vahvistettu vöiden päästä sekä tuliasemien suojaa lisätty. Uppouman keventämiseksi kuitenkin ylempi vyö oli ainoastaan kuusi tuumaa paksu verrattuna Formidable-luokan yhdeksän tuuman vyöhön. Samoin aluksen hiilivarastojen määrää pienennettiin 560 tonnilla. Japanilaisten vaatimuksesta Philip Wattsin suunnittelema keulaan asennettava torpedoputki poistettiin. Sen köli laskettiin 10. tammikuuta 1898 telakkanumerolla 680 ja alus laskettiin vesille 27. kesäkuuta 1899. Alus valmistui 18. tammikuuta 1901.

## Palvelus
Venäjän ja Japanin välisen sodan alkaessa *Hatsuse* oli päällikkönsä Yu Nakaon alaisuudessa liitetty 1. laivaston 1. divisioonaan. Alus osallistui laivaston mukana Port Arthurin taisteluun 9. helmikuuta 1904. Samoin alus osallistui Port Arthurin tulittamiseen 13. huhtikuuta.

Amiraali Nashiba nosti lippunsa *Hatsuselle* ja lähti 14. toukokuuta merelle osastonaan *Shikishima* ja *Yashima* sekä panssarikansiristeilijä *[[Kasagi (1898)|Kasagi]]* ja yhteysalus *Tatsuta*. Osaston tehtävänä oli vapauttaa Port Arthuria piirittänyt laivasto-osasto. Seuraavana aamuna osasto joutui Venäjän keisarikunnan laivaston miinalaiva *Amurin* laskemaan miinakenttään, jolloin *Hatsuse* osui miinaan ja menetti ohjattavuutensa. Myös *Yashima* osui miinaan pyrkiessään vaurioituneen lippulaivan avuksi. *Hatsuse* osui toiseen miinaan, joka räjäytti samalla aluksen ammusvaraston. Pahoin vaurioitunut alus upposi vieden mukanaan 496 miehistönjäsentä. *Tatsuta* ja *Kasagi* pelastivat amiraalin ja aluksen päällikkö Nakaon sekä 334 miehistönjäsentä.

## Lähteet
*
*
*

### Viitteet
Yleisluistelun Suomen-mestaruuskilpailut 1931

Suomen vuoden 1931 yleisluistelumestaruuksista kilpailtiin Tampereella 24.-25.tammikuuta. Ohjelmassa oli vain miesten kilpailu. Kilpailuun osallistui kaikkiaan 27 luistelijaa.

### Miesten yleismestaruus







## Lähteet
* Tuloksia Oulun Tarmon sivuilta
Pyykki kuivaa

**Pyykki kuivaa** on graafikko Tuomas von Boehmin linopiirros, 10,8 × 21,3 cm. Se on valmistunut vuonna 1941 ja se kuuluu Ateneumin taidemuseon Ester ja Jalo Sihtolan kokoelmiin.

Tuomas von Boehm piti ensimmäisen näyttelynsä vuonna 1945. Tämä Pyykki kuivaa -piirros oli kotoisine aiheineen hänen ensimmäisiä tunnettuja linopiirroksiaan. Von Boehm nousi nopeasti yhdeksi suomalaisen grafiikan voimahahmoiksi, jonka yleisimpiä aiheita töissään olivat asetelmat ja aiheet Espanjasta. Hän työskenteli Espanjan Fuengirolassa talvikaudet 38 vuoden ajan.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Teoksen kuva Suomen Kansallisgallerian sivuilla: Pyykki kuivaa. http://kokoelmat.fng.fi/app?action=page&si=http%3A%2F%2Fwww.muusa.net%2FE42_Object_Identifier%2FA-2002-74
Talvinen rinne

**Talvinen rinne** on puupiirtäjänä ja kirjankuvittajana tunnetuksi tulleen Kalle Carlstedtin vanhin Ateneumin taidemuseon hallussa oleva puupiirros, 24,9×29,3 cm.  Talvinen rinne on vuodelta 1932 ja se kuuluu Ateneumin taidemuseon Ester ja Jalo Sihtolan kokoelmiin.

*Talvinen rinne* -puupiirros kuvaa kaukana olevia maalaistaloja ja pilviä niiden takana seesteisesti ruskealla, kellertävällä ja vaalealla vihertävän harmaalla värillä. Etualalla näkyy muutama heinänkorsi lumivaipan keskeltä. Kalle Carlstedt kirjasi työhön vasempaan alalaitaan signeerauksensa kuin oranssiin kangaspalaan valkoisin kirjaimin KC.

## Lähteet
Båstadin tennisstadion

**Båstadin tennisstadion** on Ruotsissa Båstadin kunnassa sijaitseva tenniksen peluuseen tarkoitettu paikka. Siellä pelataan vuosittain Swedish Open -kilpailut. Siellä on kuusi sorapintaista tenniskenttää.

## Lähteet
Tjusterbyn kartano

**Tjusterbyn kartano** (ruots. *Tjusterby herrgård*) on keskiaikainen kartano Pernajanlahden länsirannalla Loviisassa itäisellä Uudellamaalla. Yhdessä Sjögårdin ja Tervikin kartanoiden kanssa se on eräs Suomen valtakunnallisesti merkittävistä rakennetuista kulttuuriympäristöistä. Tjusterbyn 1860-luvulla valmistunutta päärakennusta kutsutaan myös Tjusterbyn tiililinnaksi. Tjusterby on ollut muun muassa Djäknien ja Flemingien omistuksessa. Nykyisin kartanoa hallitsee Antellin suku, joka osakeyhtiöitti sen vuonna 1913.

## Historia
Tjusterbyn kartanon ensimmäinen tiedossa oleva omistaja on 1400-luvun alkupuolella elänyt Björn Pedersson Diekn.  Muita omistajia 1400–1600-luvuilla olivat linnanvouti Björn Pedersson, linnanvouti Erengisle Björnsson ja Märta Erengislesdotter, joka avioitui asemies Johan Flemingin kanssa. Kartanon peri heidän tyttärensä Anna Fleming, jonka puoliso oli linnanvouti Olof Pedersson Lille (Wildeman). Heidän poikansa Tönne Olofsson Wildeman hallitsi kartanoa puolisonsa Brita Risbitin kanssa 1500-luvun jälkipuoliskolla. Tjusterbyn peri Arvid Tönnenpoika Wildeman ja kartano siirtyi aikanaan hänen jälkeläisilleen.

1700-luvun lopulta 1800-luvun puoliväliin Tjusterbyn omisti de Geerin suku. 1800-luvulla Tjusterbyhyn liitettiin kymmenen rälssitilaa. Nykyiselle omistajasuvulleen Tjusterby on kuulunut vuodesta 1872, jolloin silloisen omistajasuvun tytär Emilie de la Chapelle avioitui majuri Per Antellin kanssa.

## Arkkitehtuuri
Tjusterbyn nykyinen päärakennus rakennettiin 1863–1867 arkkitehtina ruotsalainen C. J. von Heideken. Kaksikerroksisessa rakennuksessa on nähtävissä vaikutteita englantilaisesta myöhäisgotiikasta. Sen kahdeksankulmainen, nelikerroksinen torniosa on sijoitettu epäsymmetrisesti. Myös puisto on rakennettu vapaamuotoiseen englantilaistyyliin. Kartanolla oli oma tiilitehdas 1700-luvulta vuoteen 1910; sen valmistamista tiilistä puistoon rakennettiin 1880-luvulla viljamakasiini. Tilan sydämessä sijaitsee myös vanhempi, vuonna 1765 valmistunut hirsinen päärakennus.

Linnanpäällikkö Tönne Olofson Wildeman rakennutti kivisen päärakennuksen, Tjusterbyn kartanolinnan, 1500-luvun puolivälissä. Venäläiset tuhosivat rakennuksen vuonna 1571, mutta se rakennettiin pian uudelleen. Lopullisesti venäläiset tuhosivat kartanolinnan isonvihan aikana. Jäljelle jäi harmaakivinen perustus ja kellarikerros. Kartanolinnan rauniot sijaitsevat nykyisen päärakennuksen lähistöllä ja ne ovat kiinteä muinaisjäännös.

## Lähteet
*Haikonen, Iris, Teräväinen, Erkki: Kartanon mailla - sätereitä ja rälssimiehiä, Genimap Oy, 2006, 

### Viitteet

## Aiheesta muualla
Ylen Elävä arkisto - Kartanokeitoksia Tjusterbyssä.
Wöyh!

__NOTOC__

**Wöyh!** on suomalainen yhtye, jonka musiikkia on kuvailtu muun muassa avantgardistiseksi rockiksi. Yhtye henkilöityy veljeksiin Antti ja Jussi Hyyrynen, joiden lisäksi siihen kuuluvat Anssi Nykänen ja Antti Pitkäjärvi. Wöyh! on julkaissut kuusi albumia.

## Historia

Wöyh! perustettiin vuonna 2011. Hyyrysen veljeksistä Antti oli tätä ennen tullut tunnetuksi Stam1nan laulaja-kitaristina ja Jussi YUP:n kitaristina. Yhtye julkaisi vuosina 2011–2012 musiikkivideot ja digisinglet kappaleista ”Lokki” ja ”Hieho", joiden aihioita kaksikko oli tosin tapaillut jo vuosia aikaisemmin. Antti Hyyrynen esimerkiksi esitti ”Lokin” jo kesällä 2005 Yle TV2:n *[[Summeri (televisio-ohjelma)|Summerissa]]* ohjelman houseyhtyeen Trio Mäihän ja Pekka Olkkosen kanssa. Wöyh!:n ensiesiintyminen oli elokuussa 2012 Jurassic Rock -festivaalilla Mikkelissä.

Yhtyeen esikoisalbumi *[[Ikkillyk]]* ilmestyi 8. maaliskuuta 2013 Hyyrysten omalla Kaskelotti Records -levymerkillä, jota jakelee Playground Music. Kappaleet olivat pääosin Antti Hyyrysen säveltämiä ja Jussi Hyyrysen sanoittamia. Albumi sijoittui seitsemänneksi Suomen albumilistalla. Kaksi päivää ennen albumia julkaistiin vielä kolmas digisingle ja musiikkivideo kappaleesta ”Kaskelotti”. Videolla nähtiin balettia, jonka koreografian loi Ulpu Puhakka. Wöyh! ja Puhakan Pieni suomalainen balettiseurue tekivät yhteisesiintymisen Helsingin Korjaamolla tammikuussa 2014.

Wöyh!:n toinen albumi *[[Dwzyrek]]* julkaistiin 17. huhtikuuta 2015. Se sijoittui neljänneksi Suomen albumilistalla. Musiikkivideona ja digisinglenä julkaistiin kappaleet ”Kamppailu merellä”, joka nousi latauslistan 12:nneksi, ja ”Aarteenryöstäjä”. Kesäkuu–heinäkuussa 2015 yhtye julkaisi YouTubessa livetallenteen Tavastia-klubilla 16. toukokuuta 2015 soitetusta keikasta.

Helmikuun 2016 kiertueensa Wöyh! aloitti Espoon Sellosalissa yhteisesiintymisellä Ulpu Dance Companyn kanssa. Samana päivänä, 3. helmikuuta 2016, yhtye julkaisi *Kivi sakset paperi* -värityskirjan, jonka kuvitukset on tehnyt Laura Olli *Dwzyrek*-albumin kappaleiden pohjalta.

## Jäsenet

* Antti Hyyrynen – laulu, basso
* Jussi Hyyrynen – laulu, kitara
* Anssi Nykänen – rummut, lyömäsoittimet
* Antti Pitkäjärvi – kosketinsoittimet, laulu

### Sessiojäsenet

* Aleksi Ahoniemi – puhaltimet (2013)

## Julkaisut

### Albumit

* 
* 
* 
* 
* 
* WOOPPERA (2025)

### Singlet

* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* Takotsubo (2025)

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Yhtyeen sivusto
* Kaskelotti Recordsin YouTube-kanava
Viittatie keväällä

**Viittatie keväällä** eli **Sulava talvitie** on Einar Reuterin öljyvärimaalaus kankaalle, 67,5×77,5 cm, vuodelta 1952. Maalaus kuuluu Ateneumin taidemuseon kokoelmiin,  Ester ja Jalo Sihtolan lahjoituskokoelmaan. 

Einar Reuter oli metsänhoitaja ja kirjailija, joka taiteilijana oli itseoppinut. *Viittatie keväällä* on karun syntetistinen maisemakuvaus, jossa väreinä hallitsevat harmaa, vihreä ja musta. Maalaus kuuluu Reuterin 1950-luvun maalauksiin, jotka olivat maalaustavaltaan samantyylisiä. Muita tämän ajan maalauksia Ateneumin taidemuseolla ovat *Tuulta vaaralta* (1954) ja *Veneet odottavat* (1955).

## Lähteet
Ahvenanmaan maakuntalaki

**Ahvenanmaan maakuntalaki** () on Ahvenanmaan maakuntapäivien säätämä laki maakuntaa varten. Maakuntalakeja on ollut mahdollista säätää vuodesta 1920 lähtien. Maakuntapäivien päätös maakuntalain hyväksymisestä on toimitettava Suomen oikeusministeriölle ja Ahvenanmaan valtuuskunnalle, joka antaa asiasta lausunnon ministeriölle. Seuraavaksi maakuntalaista hankitaan korkeimman oikeuden lausunto ja asia esitellään tasavallan presidentille. Hänellä on oikeus määrätä maakuntalaki raukeamaan kokonaan tai osittain, jos hän on sitä mieltä, että maakuntapäivät on ylittänyt lainsäädäntövaltansa tai maakuntalaki koskee koko Suomen sisäistä tai ulkoista turvallisuutta. Presidentin on päätettävä asiasta neljän kuukauden kuluessa siitä, kun oikeusministeriö sai tiedon asiasta.

Jos presidentti määrää maakuntalain raukeamaan tai jos hän ei käytä veto-oikeuttaan eli myöntyy maakuntalain voimaansaattamiseen, on päätöksestä ilmoitettava maakunnan hallitukselle. Jos presidentti määrää maakuntalain joltain osin raukeamaan, on maakunnan hallituksen ratkaistava, tuleeko maakuntalaki hyväksytyiltä osin voimaan vai raukeaako se kokonaan. Maakunnan hallitus julkaisee hyväksytyn maakuntalain Ahvenanmaan säädöskokoelmassa (Ålands författningssamling, ÅFS). Maakuntalain voimaantulosta määrää maakuntapäivät tai maakunnan hallitus silloin, kun ajankohdasta ei ole säädetty maakuntalaissa. Jos maakuntalakia ei ole julkaistu voimaantuloajankohtana, se tulee voimaan julkaisupäivänä.

Ahvenanmaan itsehallintolakiin sisältyy myös mahdollisuus nopeutetusta menettelystä silloin, kun maakunnan talousarvioon otettu määräraha edellyttää maakuntalain säätämistä ja nopealle voimaantulolle on hyvät perusteet. Tällöin maakuntapäivät voi antaa maakunnan hallitukselle luvan määrätä, että maakuntalaki tulee kokonaan tai osittain voimaan ennen kuin tasavallan presidentti on saanut päättää maakuntalain kohtalosta. Jos presidentti kuitenkin aikanaan päättää, että maakuntalaki osittain tai kokonaan raukeaa, on maakunnan hallituksen heti ilmoitettava, että maakuntalaki lakkaa olemasta voimassa osittain tai kokonaan ilmoituksen julkaisemisesta lähtien.

## Lähteet
Tönne Olavinpoika Wildeman

**Tönne Olavinpoika Wildeman** (5. helmikuuta 1510 Pernaja – 2. toukokuuta 1584 Pernaja) oli Viipurin linnan käskynhaltija ja itäuusmaalaisen Tjusterbyn kartanon omistaja 1500-luvun jälkipuoliskolla.

## Elämä
Sukunimen Wildeman ottivat käyttöön vasta Tönnen pojanpojat. Tönne Olavinpojan suku oli ikivanhaa suomalaista rälssisukua aikana, jolloin aateluus oli karskia ja käytännöllistä, kuninkaan palvelemista ratsain. Tuolloin aatelin kulttuuri ja valta perustuivat elossa oleville sukuverkostoille, eikä esi-isiä ja verenperintöä pidetty tärkeinä. Wildemanin suku oli karkeita sotilaita vailla muodollista koulutusta. Heidän tehtävinään olivat erilaiset virat etelän ja idän linnoituksissa.

Tönne Wildemanin vanhemmat olivat Olof Pedersson Lille (1489–1535) ja Anna Fleming (1491 – ennen vuotta 1546). Hänen äidinisänsä oli valtaneuvos Johan Henriksson Fleming (1465–1517) ja äidinäitinsä Märta Diekn (1465–1500).

Tönne Wildeman avioitui Brita Risbitin (1520–1592) kanssa 9. huhtikuuta 1554. Pariskunnalle syntyi viisi lasta: Arvid Tönnenpoika Wildeman (1560–1617), Anna (Brita) Wildeman (?–1608), Erik Wildeman (?–1599), Carin Creutzhammar (?–1628) ja Henrik Wildeman (?–1612).

Tönne Wildeman rakennutti Tjusterbyhyn kivisen kartanolinnan, jonka venäläiset tuhosivat isonvihan aikana 1700-luvulla. Kartanolinnan rauniot ovat nykyisin kiinteä muinaisjäännös. Tönne kuoli keväällä 1584 ja hänet haudattiin Pernajan Pyhän Mikaelin kirkkoon.

## Lähteet
Kirsti Salomies

**Helfrid Kirsti Elisabet Salomies**, o. s. *Hildén* (8. marraskuuta 1894 Helsinki – 13. tammikuuta 1965) oli suomalainen lasten- ja nuortenkirjailija.

Salomies pääsi ylioppilaaksi 1912 Helsingin suomalaisesta yhteiskoulusta ja valmistui kansakoulun opettajaksi Heinolan opettajaseminaarista 1913 sekä opiskeli myös Helsingin yliopistossa.

Salomies toimi opettajana helsinkiläisissä kouluissa ja oli myös Lasten Lähetyslehden toimittajana.

Kirsti Salomies oli naimisissa vuodesta 1920 arkkipiispa Ilmari Salomiehen kanssa. Heillä oli kolme lasta, joista vanhin poika kaatui jatkosodassa.

## Teoksia
* *Tohtorilan lapset*. Kirjapaja, Helsinki 1945
* *Seitsemän vuotta myöhemmin*. Kirjapaja, Helsinki 1947
* *Olli sai kauniit silmät : kertomus tytöille*. Kirjapaja, Helsinki 1954
* *Ilona*. Kirjapaja, Helsinki 1956, 2. painso 1957

## Lähteet
* 
* Kysy kirjastonhoitajalta-palvelu
Uudenmaan esikaupunki

**Uudenmaan esikaupunki** () oli 1800-luvulla käytetty nimitys siitä osasta Helsinkiä, joka Johan Albrecht Ehrenströmin vuonna 1817 laatiman asema­kaavan mukaisesti rakennettiin Viron­niemellä sijainneen vanhan kaupungin­osan eli *varsinaisen kaupungin* etelä- ja länsi­puolelle. Se käsitti silloiset 3., 4. ja 5. kaupungin­osat eli nykyisen Kaartin­kaupungin, etelä­osan nykyistä Kamppia sekä nykyisen Puna­vuoren pohjoisimman osan.

Ehrenströmin alkuperäisen suunnitelman mukaan täytettävän Kluuvin­lahden paikalle olisi rakennettu kanava, joka olisi yhdistänyt Töölön­lahden ja Eteläsataman ja muodostanut samalla rajan varsinaisen kaupungin ja Uuden­maan esi­kaupungin välille. Kanava­suunnitelmasta kuitenkin luovuttiin pian, ja esi­kaupungin rajana alettiin pitää Esplanadia ja Henrikin­katuja eli nykyisen Manner­heimin­tien eteläisintä osaa. Erottaja sai nimensä sijainnistaan varsinaisen kaupungin ja Uudenmaan esi­kaupungin rajalla.

Uudenmaan esi­kaupungin kaavoitetun alueen rajoina olivat etelässä Tähtitorninvuori sekä Pieni ja Iso Roobertinkatu, pohjoisessa aluksi Vladimirin­katu (nyk. Kalevankatu) myöhemmin Eerikinkatu ja Simonkatu. Kaupungin­osan keskuksena oli Esi­kaupungin­tori () eli nykyinen Kasarmitori. Sen etelä­reunalle suunniteltiin aluksi teatteria, mutta myöhemmin paikalle päätettiinkin rakentaa Kaartin kasarmi.

Suuri osa Uudenmaan esi­kaupunkia ja varsinkin Vanhankirkon seutu muodostui 1800-luvulla tyypilliseksi säätyläisten asuma-alueeksi. Sinne asettui asumaan monia korkeimpia virkamiehiä sekä, sen jälkeen kun yli­opisto vuonna 1827 oli siirretty Turusta Helsinkiin, myös yli­opiston professoreja. Monet heistä asuivat laajoille tonteille rakennuttamissaan yksikerroksisissa puutaloissa. Nykyisin alueella ei ole jäljellä enää juurikaan puutaloja, sillä 1800-luvun lopulla tai 1900-luvun alussa ne joutuivat vähitellen lähes kaikki väistymään kerrostalojen tieltä.

Nimiä Kamppi ja Punavuori käytettiin 1800-luvulla, kuten käytännössä usein vieläkin, vain niistä nykyisin tämän­nimisiin kaupungin­osiin kuuluvista alueista, jotka jäivät Ehrenströmin alkuperäisen asemakaavan ulkopuolelle ja kaavoitettiin vasta vuosisadan loppupuolella. Päinvastoin kuin alku­peräinen Uudenmaan esikaupunki, ne muodostuivat pää­asiassa köyhälistön ja työ­väestön asunto­alueeksi. Myöhemmin Uusimaa on kuitenkin jäänyt kaupungin­osien nimistöstä pois, ja niinpä Kamppiin ja Punavuoreen nykyisin luetaan virallisesti kuuluvaksi myös osia entisestä Uuden­maan esi­kaupungista. Alueen vanha nimi on kuitenkin säilynyt siellä sijaitsevan kadun nimessä Uudenmaankatu ().

## Lähteet
* 
* 
* 
* 

### Viitteet
Ville Ahonen

**Ville Ahonen** (s. 1984) on suomalainen laulaja-lauluntekijä ja Minä ja Ville Ahonen -yhtyeen keulahahmo. Hän on myös toiminut näyttelijänä televisiossa ja teatterissa sekä tehnyt esitystaidetta eri ryhmien kanssa. Ahonen on kotoisin Hyvinkäältä ja asuu Helsingissä.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Johanna Kustannuksen kotisivu
Åke Ekman

**Åke Kay Ekman ** (14. marraskuuta 1912 Helsinki – 17. syyskuuta 1965 Helsinki) oli suomalainen pikaluistelija ja olympiaurheilija.

Ekman voitti Suomen-mestaruuden kahdesti peräkkäisinä vuosina 1931 ja 1932. 5 000 metrillä hän oli nopein molempina mestaruusvuosinaan sekä 1935. Garmisch-Partenkirchenin olympiakisoissa Ekman osallistui 1 500 metrin ja 5 000 metrin luisteluihin, joissa saavutti sijoitukset 20 ja 22.

## Lähteet
* Åke Ekman sports-reference.com sivuilla
Kerteminden kunta

**Kerteminde** on Etelä-Tanskan alueella Tanskassa sijaitseva kunta. Vuoden 2020 huhtikuussa kunnassa oli 23 839 asukasta, ja sen pinta-ala oli 205,9 neliökilometriä. Kunnan keskustaajama on myös nimeltään Kerteminde.

## Seurakunnat
Seuraavassa on esitetty luettelo kunnan alueella sijaitsevista seurakunnista (). Luettelon numerot viittaavat oheisen kartan numeroihin.

* 1: Stubberup Sogn
* 2: Dalby Sogn
* 3: Mesinge Sogn
* 4: Viby Sogn
* 5: Munkebo Sogn
* 6: Kerteminde-Drigstrup Sogn
* 7: Marslev Sogn
* 8: Kølstrup Sogn
* 9: Revinge Sogn
* 10: Birkende Sogn
* 11: Rynkeby Sogn
* 12: Rønninge Sogn

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Kerteminden kunnan kotisivut
Langelandin kunta

**Langeland** on Etelä-Tanskan alueella Tanskassa sijaitseva kunta. Vuoden 2020 huhtikuussa kunnassa oli 12&nbsp;425 asukasta, ja sen pinta-ala oli 290,3 neliökilometriä. Kunnan keskustaajama on nimeltään Rudkøbing.

Langelandin kuntaan kuuluu Langelandin saaren lisäksi neljä muuta asuttua saarta – Strynø, Siø, Langø ja Lindø – sekä seuraavat asumattomat saaret: Lille Græsholm, Bredholm, Grensholm, Strynø Kalv, Vogterholm, Bondeholm, Store Holm, Bukø, Kværnen, Eskilsø, Kuholm ja Asholm.

Langelandin kunta muodostettiin v. 2007 Tanskan kuntauudistuksessa yhdistämällä kolme tuolloin lakkautetun Fynin amtin kuntaa: Tranekærin, Rudkøbingin ja Etelä-Langelandin kunnat.

## Seurakunnat
Seuraavassa on esitetty luettelo kunnan alueella sijaitsevista seurakunnista (). Luettelon numerot viittaavat oheisen kartan numeroihin.

* 1: Hou Sogn
* 2: Stoense Sogn
* 3: Snøde Sogn
* 4: Bøstrup Sogn
* 5: Tranekær Sogn
* 6: Tullebølle Sogn
* 7: Simmerbølle Sogn
* 8: Rudkøbing Sogn
* 9: Strynø Sogn
* 10: Skrøbelev Sogn
* 11: Longelse Sogn
* 12: Fuglsbølle Sogn
* 13: Lindelse Sogn
* 14: Humble Sogn
* 15: Fodslette Sogn
* 16: Tryggelev Sogn
* 17: Magleby Sogn
* 18: Bagenkop Sogn

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Langelandin kunnan kotisivut
Sini Vehviläinen

**Sini Vehviläinen** (s. 24. kesäkuuta 1990) on suomalainen jalkapalloilija. Hän edustaa kaudella 2014 Naisten Liigassa pelaavaa FC Honkaa.

Vehviläinen on aiemmin pelannut liigaa FC Hongan lisäksi HJK:ssa sekä kauden 2013 ajan porilaisessa NiceFutiksessa. Hän on tehnyt seitsemän kauden aikana yhteensä 57 maalia ja on vuonna 2007 alkaneen Naisten Liigan kaikkien aikojen viidenneksi paras maalintekijä.

## Saavutukset
* Suomen mestaruus: 2007, 2008
* SM-hopeaa: 2009, 2011 
* Suomen Cupin voitto 2009

## Lähteet
* Footballzz.com

### Viitteet
Middelfartin kunta

**Middelfart** on Etelä-Tanskan alueella Tanskassa sijaitseva kunta. Vuoden 2020 huhtikuussa kunnassa oli 38 955 asukasta, ja sen pinta-ala oli 298,9 neliökilometriä. Kunnan keskustaajama on myös nimeltään Middelfart.

## Seurakunnat
Seuraavassa on esitetty luettelo kunnan alueella sijaitsevista seurakunnista (). Luettelon numerot viittaavat oheisen kartan numeroihin.

* 1: Strib-Røjleskov Sogn
* 2: Vejlby Sogn
* 3: Middelfart Sogn
* 4: Kauslunde Sogn
* 5: Roerslev Sogn
* 6: Asperup Sogn
* 7: Brenderup Sogn
* 8: Gamborg Sogn
* 9: Udby Sogn
* 10: Nørre Aaby Sogn
* 11: Indslev Sogn
* 12: Harndrup Sog
* 13: Føns Sogn
* 14: Balslev Sogn
* 15: Ejby Sogn
* 16: Fjelsted Sogn
* 17: Ørslev Sogn
* 18: Gelsted Sogn
* 19: Husby Sogn
* 20: Tanderup Sogn

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Middelfartin kunnan kotisivut
Satsuma-luokka

**Satsuma-luokka** () oli keisarillisen Japanin laivaston kahden taistelulaivan muodostama alusluokka. Ne olivat ensimmäiset Japanissa valmistetut yli 20&nbsp;000 tonnin alukset.
 
## Alukset

## Lähteet

*

### Viitteet
Martti Salomaa

**Martti Salomaa** (16. syyskuuta 1920 Viipurin mlk – 30. tammikuuta 2009 Helsinki) oli suomalainen pikaluistelija ja kauppaneuvos (1987).

## Urheilu-ura
Salomaa voitti yleisluistelun Suomen-mestaruuden 1945 ja saavutti 1944–1946 kaikkiaan neljä matkamestaruutta. Maailmanmestaruuskilpailuissa Salomaa edusti Suomea 1946 Oslossa, jossa sijoittui kokonaiskilpailuissa 19. sijalle. Trondheimin EM-kisoissa samana vuonna hän oli kahdeksas. Lisäksi hän osallistui Hamarin EM-kilpailuihin 1948, joissa ei selvinnyt päätösmatkalle. Urallaan hän edusti Viipurin Luisteluseuraa ja sotien jälkeen ensin Helsingfors Skridskoklubb (HSK)ia ja syksystä 1949 Helsingin Luistinkiitäjiä (HLK)

## Henkilöhistoria
Talvi- ja jatkosodassa Salomaa taisteli etulinjassa konekivääriryhmän- ja puolijoukkueen johtajana. Sotien päätyttyä hän perusti veljensä Kaukon kanssa Tikkurilaan polkupyöräkorjaamon Veljekset Salomaa Oy. Vähin erin yritys kasvoi pyörä- ja urheiluliikkeeksi. Sen rinnalle perustettiin 1950-luvulla sähkö- ja kodinkoneliike, ja autotuonnin vapautuessa 1962 veljekset laajensivat toimintaansa autokauppaan. Yritykset menestyivät ja työllistivät parhaimmillaan yli sata ihmistä. Salomaa myös rakennutti Tikkurilaan useita liike- ja asuintaloja.

Siirryttyään 1985 eläkkeelle Salomaa myi liiketoiminnat. Hän perusti vaimonsa kanssa Martti ja May Salomaan Säätiön, jonka tarkoituksena on tukea vantaalaisia veteraaneja ja muita ikääntyneitä henkilöitä asumisasioissa. 

## Lähteet
* Martti Salomaa SpeedSkatingNews-sivustolla
* 

### Viitteet

## Aiheesta muualla
*
Nyborgin kunta

**Nyborg** on Etelä-Tanskan alueella Tanskassa sijaitseva kunta. Vuoden 2020 huhtikuussa kunnassa oli 31 973 asukasta, ja sen pinta-ala oli 276,8 neliökilometriä. Kunnan keskustaajama on myös nimeltään Nyborg.

## Seurakunnat
Seuraavassa on esitetty luettelo kunnan alueella sijaitsevista seurakunnista (). Luettelon numerot viittaavat oheisen kartan numeroihin.

* 1: Flødstrup Sogn
* 2: Bovense Sogn
* 3: Ullerslev Sogn
* 4: Aunslev Sogn
* 5: Skellerup Sogn
* 6: Ellinge Sogn
* 7: Kullerup Sogn
* 8: Vindinge Sogn
* 9: Nyborg Sogn
* 10: Herrested Sogn
* 11: Refsvindinge Sogn
* 12: Ellested Sogn
* 13: Ørbæk Sogn
* 14: Frørup Sogn
* 15: Svindinge Sogn
* 16: Langå Sogn
* 17: Øksendrup Sogn
* 18: Hjulby Sogn
* 19: Tårup Sogn

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Nyborgin kunnan kotisivut
Josh Webster

**Josh Webster** (s. 6. helmikuuta 1994 Chelmsford, Englanti, Iso-Britannia) on brittiläinen moottoriurheilija.

## Ura
Webster kilpaili karting-luokissa vuodet 2008–2009 ja siirtyi vuonna 2010 Formula Renault BARC -sarjaan, jossa hän sijoittui ensimmäisellä kaudellaan sarjan neljänneksi. Samana vuonna hän voitti Formula Renault 2.0 UK BARC -talvisarjan mestaruuden. Vuonna 2011 Webster jatkoi Formula Renault BARC -sarjassa sijoittuen loppupisteissä toiseksi. Vuonna 2012 hän sijoittui jälleen toiseksi. Vuonna 2013 Webster kilpaili GP3-sarjassa Status Grand Prix-tallissa saavuttamatta pisteitä. Kaudella 2014 Webster kilpaili Ison-Britannian Porsche Carrera Cupissa voittaen sarjan mestaruuden.

## GP3-tulokset

## Aiheesta muualla
* Virallinen kotisivu 
* Driver Database
Fanøn kunta

**Fanø** on Etelä-Tanskan alueella Tanskassa sijaitseva kunta. Vuoden 2020 huhtikuussa kunnassa oli 3 477 asukasta, ja sen pinta-ala oli 57,6 neliökilometriä. Kunnan keskustaajama on nimeltään Nordby.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Fanøn kunnan kotisivut
Bjarne

**Bjarne** on islantilaista tai norjalaista alkuperää oleva karhua tarkoittava miehen etunimi, jonka nimipäivä on suomenruotsalaisessa nimipäiväkalenterissa 23. helmikuuta. Bjarne on sisällöltään ja etymologiselta alkuperältään lähellä skandinaavista miehennimeä Björn.

Digi- ja väestötietoviraston nimipalvelun mukaan nimi Bjarne on 1900-luvun alusta vuoden 2019 loppuun mennessä annettu 1417 henkilölle.

## Tunnettuja Bjarneja
* Bjarne Andersson (1940–2004), ruotsalainen maastohiihtäjä
* Bjarne Axelsen (s. 1974), tanskalainen pöytäjääkiekkoilija
* Bjarne Berntsen (s. 1956), norjalainen jalkapalloilija ja valmentaja
* Bjarne Brøndbo (s. 1964), norjalainen muusikko
* Bjarne Bützow (1897–1966), suomalainen metsänhoitaja, virkamies ja metsäneuvos
* Bjarne Commondt (1911–1985), suomalainen näyttelijä, elokuvaohjaaja ja teatterinjohtaja
* Bjarne Corydon (s. 1973), tanskalainen poliitikko ja ministeri 
* Bjarne Fiskum (1939–2021), norjalainen viulisti ja musiikinopettaja
* Bjarne Håkon Hanssen (s. 1962), norjalainen opettaja, työväenpuolueen poliitikko ja ministeri
* Bjarne Henning-Jensen (1908–1995), tanskalainen elokuvaohjaaja ja -käsikirjoittaja
* Bjarne Holmbom (s. 1943), suomalainen puu- ja paperikemian emeritusprofessori
* Bjarne Iversen (1912–1989), norjalainen maastohiihtäjä
* Bjarne Kallis (s. 1945), suomalainen kristillisdemokraattinen poliitikko ja entinen Kristillisdemokraattisen puolueen puoluejohtaja
* Bjarne Laustsen (s. 1953), tanskalainen sosiaalidemokraattinen poliitikko
* Bjarne Lindgren (1929–2016), suomalainen jalkapalloilija
* Bjarne Lyngstad (1901–1971), norjalainen poliitikko ja ministeri 
* Bjarne Mørk-Eidem (1936–2022), norjalainen poliitikko ja ministeri
* Bjarne Nerem (1923–1991), norjalainen jazzsaksofonisti
* Bjarne Pettersson (s. 1947), Maarianhaminan ent. kaupunginjohtaja
* Bjarne Rabben (1907–2003), norjalainen kirjailija, paikallishistorioitsija ja raittiusmies 
* Bjarne Reuter (s. 1950), tanskalainen kirjailija ja elokuvakäsikirjoittaja
* Bjarne Riis (s. 1964), tanskalainen maantiepyöräilijä
* Bjarne Stroustrup (s. 1950), tanskalainen professori, C++-ohjelmointikielen kehittäjä
* Bjarne Wegelius (1887–1951), suomalainen jääkärikapteeni
* Bjarne Weintraub (1926–1980), suomenjuutalainen kirjailija
* Bjarne Westermarck (1887–1945), suomalainen maanviljelysneuvos ja Maalaisliiton kansanedustaja

## Lähteet
C’est la vie (Khaledin kappale)

**C’est la vie** on algerialaisen rai-muusikon Khaledin kappale. Sen on tuottanut marokkolais-ruotsalainen tuottaja RedOne ja julkaissut Universal Records.

Kappale on kaksikielinen; suurin osa sen sanoituksesta on algerianarabiaksi ja kertosäe ranskaksi. Kertosäkeessä toistetaan:

Kappaleen paras listasijoitus Ranskassa oli singlelistan neljäs sija.

## Lähteet
Sakarias

**Sakarias** voi tarkoittaa seuraavia:

* Sakarias, miehen etunimi
* Sakarias, Raamatun henkilö, Johannes Kastajan isä
* Pyhä Sakarias, paavi 741–752

## Katso myös

* Sakarja
Gunilla Wolde

**Barbro Gunilla Kristina Brorsson Wolde** (15. heinäkuuta 1939 Göteborg – 15. huhtikuuta 2015 Kalmar) oli ruotsalainen lastenkirjailija, piirtäjä ja kuvittaja. Hänen tunnetuimpia kirjojaan ovat Teemu-kirjat (alkukielellä Totte) ja Sanna-kirjat (alkukielellä Emma).

Wolden vanhemmat olivat kauppias Gabriel Brorsson ja toimittaja Gunnel Maria Brorsson.

Wolde kuoli 75-vuotiaana 15. huhtikuuta 2015 Kalmarin sairaalassa vuoden sairastettuaan.

## Tuotanto

### Teemu-kirjoja
Teemu on reipas pikkupoika, joka puuhailee tavallisia asioita. Kirjoissa on selkeä kuvitus ja melko vähän tekstiä. Siksi kirjat sopivat luettavaksi jo 1–2-vuotiaille.

*Teemu leipoo
*Teemu käy lääkärissä
*Teemu siivoaa
*Teemu rakentaa talon
*Teemu leipoo
*Teemu ja kissa
*Teemu kylpee
*Teemu menee ulos
*Teemun pukuleikki
*Teemu on pieni
*Teemu ja Maija

### Sanna-kirjoja
*Sanna ja pikkuveli
*Sanna lääkärissä
*Sanna hammaslääkärissä
*Toisenlainen Sanna
*Sannan työpaja
*Sanna ja pölynimuri
*Sanna menee päiväkotiin
*Sannan päiväkoti

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* http://archive.is/20130305230745/pietarsaarenkirjasto.wordpress.com/2010/01/29/gunilla-wolden-teemu-kirjat/
Tønderin kunta

**Tønder** on Etelä-Tanskan alueella Tanskassa sijaitseva kunta. Vuoden 2020 huhtikuussa kunnassa oli 37&nbsp;249 asukasta, ja sen pinta-ala oli 1&nbsp;283,9 neliökilometriä. Kunnan keskustaajama on myös nimeltään Tønder.

## Seurakunnat
Seuraavassa on esitetty luettelo kunnan alueella sijaitsevista seurakunnista (). Luettelon numerot viittaavat oheisen kartan numeroihin.

* 1: Rejsby Sogn
* 2: Vodder Sogn
* 3: Toftlund Sogn
* 4: Tirslund Sogn
* 5: Rømø Sogn
* 6: Brøns Sogn
* 7: Skærbæk Sogn
* 8: Arrild Sogn
* 9: Branderup Sogn
* 10: Aggerskov Sogn
* 11: Ballum Sogn
* 12: Mjolden Sogn
* 13: Døstrup Sogn
* 14: Nørre Løgum Sogn
* 15: Bedsted Sogn
* 16: Randerup Sogn
* 17: Brede Sogn
* 18: Løgumkloster Sogn
* 19: Højst Sogn
* 20: Sønder Skast Sogn
* 21: Hjerpsted Sogn
* 22: Emmerlev Sogn
* 23: Visby Sogn
* 24: Abild Sogn
* 25: Daler Sogn
* 26: Højer Sogn
* 27: Møgeltønder Sogn
* 28: Tønder Sogn
* 29: Hostrup Sogn
* 30: Ubjerg Sogn

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Tønderin kunnan kotisivut
Vejenin kunta

**Vejen** on Etelä-Tanskan alueella Tanskassa sijaitseva kunta. Vuoden 2020 huhtikuussa kunnassa oli 42 716 asukasta, ja sen pinta-ala oli 813,7 neliökilometriä. Kunnan keskustaajama on myös nimeltään Vejen.

## Seurakunnat
Seuraavassa on esitetty luettelo kunnan alueella sijaitsevista seurakunnista (). Luettelon numerot viittaavat oheisen kartan numeroihin.

* 1: Åstrup Sogn 
* 2: Lindknud Sogn 
* 3: Bække Sogn 
* 4: Veerst Sogn 
* 5: Holsted Sogn 
* 6: Brørup Sogn 
* 7: Læborg Sogn 
* 8: Gesten Sogn 
* 9: Føvling Sogn 
* 10: Folding Sogn 
* 11: Malt Sogn 
* 12: Askov Sogn 
* 13: Vejen Sogn 
* 14: Andst Sogn 
* 15: Lintrup Sogn 
* 16: Hjerting Sogn 
* 17: Skrave Sogn 
* 18: Skodborg Sogn 
* 19: Sønder Hygum Sogn 
* 20: Rødding Sogn 
* 21: Jels Sogn 
* 22: Øster Lindet Sogn 

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Vejenin kunnan kotisivut
Hedenstedin kunta

**Hedensted** on Keski-Jyllannin alueella Tanskassa sijaitseva kunta. Vuoden 2020 huhtikuussa kunnassa oli 46 734 asukasta, ja sen pinta-ala oli 551,0 neliökilometriä. Kunnan keskustaajama on myös nimeltään Hedensted.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Hedenstedin kunnan kotisivut
Holstebron kunta

**Holstebro** on Keski-Jyllannin alueella Tanskassa sijaitseva kunta. Vuoden 2020 huhtikuussa kunnassa oli 58 662 asukasta, ja sen pinta-ala oli 793,0 neliökilometriä. Kunnan keskustaajama on myös nimeltään Holstebro.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Holstebron kunnan kotisivut
Lemvigin kunta

**Lemvig** on Keski-Jyllannin alueella Tanskassa sijaitseva kunta. Vuoden 2020 huhtikuussa kunnassa oli 19 690 asukasta, ja sen pinta-ala oli 509,1 neliökilometriä. Kunnan keskustaajama on myös nimeltään Lemvig.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Lemvigin kunnan kotisivut
Norddjursin kunta

**Norddjurs** on Keski-Jyllannin alueella Tanskassa sijaitseva kunta. Vuoden 2020 huhtikuussa kunnassa oli 36 996 asukasta, ja sen pinta-ala oli 721,0 neliökilometriä. Kunnan keskustaajama on nimeltään Grenaa. Norddjurs sijaitsee Djurslandin niemimaan pohjoisosassa Kattegatin länsirannalla.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Norddjursin kunnan kotisivut
Odderin kunta

**Odder** on Keski-Jyllannin alueella Tanskassa sijaitseva kunta. Vuoden 2020 huhtikuussa kunnassa oli 22 918 asukasta, ja sen pinta-ala oli 223,7 neliökilometriä. Kunnan keskustaajama on myös nimeltään Odder.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Odderin kunnan kotisivut
Skanderborgin kunta

**Skanderborg** on Keski-Jyllannin alueella Tanskassa sijaitseva kunta. Vuoden 2020 huhtikuussa kunnassa oli 62 935 asukasta, ja sen pinta-ala oli 416,9 neliökilometriä. Kunnan keskustaajama on myös nimeltään Skanderborg.

Tanskan toiseksi korkein kohta Ejer Bavnehøj sekä kolmanneksi korkein kohta ja korkein luonnollinen kohta Møllehøj sijaitsevat Skanderborgissa.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Skanderborgin kunnan kotisivut
Brønderslevin kunta

**Brønderslev** on Pohjois-Jyllannin alueella Tanskassa sijaitseva kunta. Vuoden 2020 huhtikuussa kunnassa oli 36 346 asukasta, ja sen pinta-ala oli 633,1 neliökilometriä. Kunnan keskustaajama on myös nimeltään Brønderslev.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Brønderslevin kunnan kotisivut
Morsøn kunta

**Morsø** on Pohjois-Jyllannin alueella Tanskassa sijaitseva kunta. Vuoden 2020 alussa kunnassa oli 20 196 asukasta, ja sen pinta-ala oli 366,5 neliökilometriä. Kunnan keskustaajama on nimeltään Nykøbing Mors.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Morsøn kunnan kotisivut
Fredensborgin kunta

**Fredensborg** on Pääkaupunkialueella Tanskassa sijaitseva kunta. Vuoden 2020 huhtikuussa kunnassa oli 40&nbsp;866 asukasta, ja sen pinta-ala oli 112,1 neliökilometriä. Kunnan keskustaajama on nimeltään Kokkedal (osa Hørsholmia).

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Fredensborgin kunnan kotisivut
Frederikssundin kunta

**Frederikssund** on Pääkaupunkialueella Tanskassa sijaitseva kunta. Vuoden 2020 huhtikuussa kunnassa oli 45 327 asukasta, ja sen pinta-ala oli 248,5 neliökilometriä. Kunnan keskustaajama on myös nimeltään Frederikssund.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Frederikssundin kunnan kotisivut
Anna Auvinen

**Anna Auvinen** (s. 2. maaliskuuta 1987 Pieksämäki) on suomalainen jalkapalloilija, joka edustaa Italian Seria A:ssa pelaavaa Inter Milania. Auvinen on toiminut myös liikunnan ja terveystiedon opettajana. Auvinen on pieksämäkeläisen Savon Pallon kasvatti, joka siirtyi Kuopion MimmiFutikseen vuonna 2003 aloitettuaan opinnot Kuopion urheilulukiossa. Aiemmin hyökkääjänä pelannut Auvinen on nyttemmin siirtynyt puolustajaksi.

Auvinen on edustanut Naisten Liigassa Hongan ja KMF:n lisäksi porilaista NiceFutista, jonka riveissä hän oli liigan paras maalintekijä kaudella 2010. Auvinen on myös vuonna 2007 perustetun Naisten Liigan kaikkien aikojen maalintekijätilaston kärjessä 89 maalilla. Hän on pelannut ainoana pelaajana kaikki joukkueidensa 188 liigaottelua vuosina 2007–2014. Lokakuussa 2017 hän ratkaisi FC Hongalle Suomen-mestaruuden viimeisen minuutin puskumaalillaan PK-35:tä vastaan. Auvinen siirtyi kaudeksi 2019 Helsingin Jalkapalloklubiin, josta hän kuitenkin siirtyi kesken kauden italialaiseen Inter Milaniin. 

Auvinen pelasi ensimmäisen naisten maaottelunsa 7.4.2017 Puolaa vastaan. Hän on pelannut vuoden 2020 loppuun mennessä 17 naisten maaottelua. 

Auvinen päätti maajoukkueuransa vuoden 2022 EM-turnaukseen ja ilmoitti samalla jäävänsä tauolle seuratasolla.

## Lähteet
Nikolai Krjukov (pikaluistelija)

**Nikolai Krjukov** (ven. Николай Крюков) oli venäläinen pikaluistelija ja vuoden 1897 Suomen-mestari.

Krjukov voitti ensimmäisen kerran järjestetyt yleisluistelun Suomen-mestaruuskilpailut vuonna 1897 voitettuaan kaksi matkaa neljästä. Hänen voittoaikansa 5&nbsp;000 metrillä oli 9.31,0 ja 10&nbsp;000 metrillä 19.36,2. Kahteen matkavoittoon ylsi myös Gustaf Estlander, mutta mestaruus meni pietarilaiselle kaikkien matkojen yhteisajan perusteella. Krjukov ei sittemmin saapunut puolustamaan mestaruuttaan, mutta voitti Venäjän mestaruuden 1898 ja oli nopein 5 000 metrillä myös 1899. Samoina vuosina hän osallistui myös maailmanmestaruuskilpailuihin suuremmin menestymättä. EM-kisoissa Helsingissä 1898 hän oli 10 000 metrillä toinen Estlanderin jälkeen.

Krjukov luisteli vuonna 1897 ensimmäisen virallisen Suomen-ennätyksen kotimaan ratojen 10&nbsp;000 metrin luistelussa. Hänen aikansa 19.36,2 säilyi ennätyksenä seuraavaan vuoteen, kunnes Gustaf Estlander paransi ennätyksen lukemiin 19.21,4.

## Lähteet
* Krjukovin ''kortti'' SpeedSkatingNews.info-sivustolla

### Viitteet
Furesøn kunta

**Furesø** on Pääkaupunkialueella Tanskassa sijaitseva kunta. Vuoden 2020 huhtikuussa kunnassa oli 40 973 asukasta, ja sen pinta-ala oli 56,8 neliökilometriä. Kunnan keskustaajama on nimeltään Værløse.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Furesøn kunnan kotisivut
Hørsholmin kunta

**Hørsholm** on Pääkaupunkialueella Tanskassa sijaitseva kunta. Vuoden 2020 alussa kunnassa oli 24 828 asukasta, ja sen pinta-ala oli 31,3 neliökilometriä. Kunnan keskustaajama on myös nimeltään Hørsholm.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Hørsholmin kunnan kotisivut
Faxen kunta

**Faxe** on Sjællandin alueella Tanskassa sijaitseva kunta. Vuoden 2020 huhtikuussa kunnassa oli 36&nbsp;557 asukasta, ja sen pinta-ala oli 404,9 neliökilometriä. Kunnan keskustaajama on nimeltään Haslev.

## Seurakunnat
Seuraavassa on esitetty luettelo kunnan alueella sijaitsevista seurakunnista (). Luettelon numerot viittaavat oheisen kartan numeroihin.

* 1: Øde Førslev Sogn
* 2: Terslev Sogn
* 3: Tureby Sogn
* 4: Teestrup Sogn
* 5: Haslev Sogn
* 6: Freerslev Sogn
* 7: Sønder Dalby Sogn
* 8: Karise Sogn
* 9: Bråby Sogn
* 10: Ulse Sogn
* 11: Øster Egede Sogn
* 12: Alslev Sogn
* 13: Spjellerup Sogn
* 14: Smerup Sogn
* 15: Vester Egede Sogn
* 16: Kongsted Sogn
* 17: Faxe Sogn
* 18: Hylleholt Sogn
* 19: Vemmetofte Sogn
* 20: Roholte Sogn

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Faxen kunnan kotisivut