open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Pareto-jakauma

\text{ kun }x\ge x_m\!
 | cdf        =1-\left(\frac{x_\mathrm{m}}{x}\right)^\alpha \text{ kun } x \ge x_m\!
 | mean       =\begin{cases}
     \infty & \text{kun }\alpha\le 1 \\
     \frac{\alpha\,x_\mathrm{m}}{\alpha-1} & \text{kun }\alpha>1
   \end{cases}
 | median     =x_\mathrm{m} \sqrt[\alpha]{2}
 | mode       =x_\mathrm{m}\,
 | variance   =\begin{cases}
     \infty & \text{kun }\alpha\in(1,2] \\
     \frac{x_\mathrm{m}^2\alpha}{(\alpha-1)^2(\alpha-2)} & \text{kun }\alpha>2
   \end{cases}
 | skewness   =\frac{2(1+\alpha)}{\alpha-3}\,\sqrt{\frac{\alpha-2}{\alpha}}\text{ kun }\alpha>3\,
 | kurtosis   =\frac{6(\alpha^3+\alpha^2-6\alpha-2)}{\alpha(\alpha-3)(\alpha-4)}\text{ kun }\alpha>4\,
 | entropy    =\ln\left(\frac{x_\mathrm{m}}{\alpha}\right) + \frac{1}{\alpha} + 1\!
 | mgf        =\alpha(-x_\mathrm{m}t)^\alpha\Gamma(-\alpha,-x_\mathrm{m}t)\text{ kun }t
 | char       = \alpha(-ix_\mathrm{m}t)^\alpha\Gamma(-\alpha,-ix_\mathrm{m}t)\,
 | fisher     = \begin{pmatrix}\frac{\alpha}{x_m^2} & -\frac{1}{x_m} \\ -\frac{1}{x_m} & \frac{1}{\alpha^2}\end{pmatrix}
}}

**Pareto-jakauma** on todennäköisyysjakauma, joka on nimetty italialaisen yhteiskuntatieteilijä Vilfredo Pareton mukaan. Muilla tieteenaloilla sitä kutsutaan toisinaan **Bradford-jakaumaksi**.

Alun perin Pareto käytti jakaumaa kuvaamaan varallisuuden jakautumista ihmisten kesken. Jakauma näytti kuvaavan varsin hyvin, kuinka pieni joukko ihmisiä omistaa aina suhteellisesti isomman osuuden varallisuudesta yhteiskunnissa. Ideaa kutsutaan joskus yksinkertaisemmin Pareton periaatteeksi.

## Esimerkkejä sovelluksista

* Sanojen osuus pitkissä teksteissä
* Ihmisasutusten koko (vähän kaupunkeja, paljon kyliä)
* Tiedostojen jakauma internet-liikenteessä, joka käyttää TCP-protokollaa (paljon pieniä ja vähän suuria tiedostoja)

## Ominaisuudet

Jos *X* on Pareto-jakautunut satunnaismuuttuja, niin todennäköisyys, että *X* on suurempi kuin jokin luku *x* on

:\operatorname{P}(X>x)=\left(\frac{x}{x_\mathrm{m}}\right)^{-k}

kaikilla *x* &ge; *x*m, missä *x*m on (aina positiivinen) pienin mahdollinen *X*:n arvo ja *k* on positiivinen parametri. Pareto-jakaumilla on kaksi parametria: *x*m ja *k*. Kun jakaumaa käytetään varallisuuden jakauman mallinnukseen, *k*:ta kutsutaan Pareto-indeksiksi.

Näin ollen tiheysfunktio on

:f(x;k,x_\mathrm{m}) = k\,\frac{x_\mathrm{m}^k}{x^{k+1}}\ 

kaikilla *x* &ge; *x*m. Pareto-jakaumaa noudattavan satunnaismuuttujan odotusarvo on

:\operatorname{E}(X)=\frac{kx_m}{k-1} \,

(jos k \le 1, odotusarvo on ääretön).  Sen varianssi on

:\operatorname{Var}(X)=\left(\frac{x_m}{k-1}\right)^2 \frac{k}{k-2}

(jos k \le 2, varianssi on ääretön).

## Aiheesta muualla
Transsi

**Transsi** on hypnoottisluonteinen tila tai uskonnollinen hurmos, jossa ihminen irtaantuu ympäröivästä todellisuudesta. Sillä tarkoitetaan muuntunutta tietoisuuden tilaa, jossa ihminen on tavallista suggestioalttiimpi ja herkempi hallusinoimaan.

Hypnotisoijat käyttävät suggestiota saadakseen asiakkaansa vaipumaan transsiin. 

Ekstaasimaiseen transsiin voi päästä meditaation avulla. Transsiin vaipuessaan šamaanit voivat kokea matkaavansa esimerkiksi yliseen tai aliseen maailmaan ja näin tuoda tietoa kansalleen. Myös huumeita on käytetty apuna transsiin pääsemisessä.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

*Muuntuneet tajunnantilat  Uskontojen uhrien tuki ry
Georgetown (Guyana)

**Georgetown** on Guyanan pääkaupunki ja maan suurin kaupunki. Sen arvioitu asukasluku vuonna 2010 on 141&nbsp;305. Se sijaitsee Atlantin valtameren rannalla Demerara-joen suulla.

Alueen ollessa hollantilaisten hallussa Georgetownia kutsuttiin nimellä *Stabroek*. Kun britit valtasivat siirtomaa-alueen Napoleonin sotien aikana 1812, kaupunki sai nykyisen nimensä.

Monet kaupungin taloista on tehty puusta tiilisten paalujen varaan. Vuosina 1945 ja 1950 kaupungissa riehuivat suuret tulipalot, ja sen jälkeen varsinkin liikerakennuksissa on suosittu betonia.

Georgetownissa on yliopisto, katedraali, eläintarha ja kasvitieteellinen puutarha.

Guyanan tärkein kansainvälinen lentoasema, Cheddi Jagan International Airport sijaitsee 41 kilometrin päässä Georgetownista.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Lamarckismi

**Lamarckismi** tai **lamarkismi** on Jean-Baptiste Lamarckin 1800-luvun alussa kehittämä evoluutioteoria, jonka mukaan eliöihin niiden elinaikana syntyneet muutokset periytyisivät niiden jälkeläisille. Nykyisin teoriaa pidetään vanhentuneena.

Teorian mukaisesti periytyvä ominaisuus on esimerkiksi jonkin elimen tai muun ruumiinosan suurentunut tai pienentynyt koko, joka johtuu sen käytöstä, käytön puutteesta tai ympäristön muuttumisesta. Jos esimerkiksi isä tekee työtä, jossa hänen käsivartensa vahvistuvat, hänen jälkeläisillään olisi synnynnäisesti vahvat käsivarret. Näkymättömämpi ominaisuuden periytyminen olisi esimerkiksi tapauksessa, jossa muusikon harjoittelemalla saavuttama sorminäppäryys periytyisi jälkeläisille.

Eläinmaailmassa lamarckismilla selitettiin muun muassa kirahvin kaulan ja etujalkojen pituus, joka olisi kasvanut, kun kirahvit ovat kurotelleet puiden lehtiin. Vesilintujen räpylät taas olisivat syntyneet siitä, kun linnut levittelivät varpaitaan uidessaan, ja nautaeläinten sarvet olisivat syntyneet päiden yhteen kolistelusta.

Lamarckismin teorian esitti ranskalainen luonnontieteilijä Jean-Baptiste Lamarck vuonna 1809. Lamarckismi oli vaikutusvaltainen teoria 1800-luvulla. Monen muun tutkijan ohella myös Charles Darwin piti hankittujen ominaisuuksien periytymistä mahdollisena. Poliittisista ajattelijoista lamarckisteja olivat esimerkiksi Karl Marx ja Friedrich Engels.

Useimmat perinnöllisyystieteilijät hylkäsivät lamarckismin 1930-luvun jälkeen. Neuvostoliitossa teoriaan kuitenkin uskottiin virallisesti osittain aina vuoteen 1965 saakka, ja lysenkolaisuus korvasi siellä mendelistisen periytymiskäsityksen. Populaarikulttuurissa, kirjallisuudessa ja kansantarinoissa lamarckismia esiintyy edelleen.

Lamarckistisen periytymisen ei nykyisin enää uskota olevan pääsääntöisesti biologisesti paikkaansapitävä teoria. Nykyajan epigenetiikka on kuitenkin löytänyt esimerkkejä ympäristön vaikutuksesta ominaisuuksien periytymiseen joissain tapauksissa, kuten ruokavalion vaikutus.

## Lähteet
Osaava, avautuva ja uudistuva Suomi

**Osaava, avautuva ja uudistuva Suomi – Suomi maailmantaloudessa** -selvityksen loppuraportti on globalisaatioraportti, jonka valtioneuvoston asettama ohjausryhmä julkaisi 9. marraskuuta 2004.

Raportissa tarkastellaan globalisaation uuden vaiheen asettamia haasteita Suomelle ja sitä, millä tavoin haasteisiin pitäisi vastata. Raportissa hahmotellaan strategiaa, jolla Suomi pystyy hyödyntämään globalisaation tuomat uudet mahdollisuudet ja torjumaan kovenevaan kilpailuun liittyviä uhkia. Hahmoteltu strategia perustuu osaamisen vahvistamiseen, talouden ja yhteiskunnan avoimuuden lisäämiseen ja ennen kaikkea uudistumiseen. Raportin painopiste on koulutus- ja innovaatiojärjestelmien vahvistamista koskevissa ehdotuksissa. Tämän ohella tarkastellaan hyödyke- ja työmarkkinoiden sekä julkisen sektorin toimintaa ja tehdään ehdotuksia niiden toimivuuden parantamiseksi.

Raportti herätti julkaisunsa aikana huomattavaa kohua, koska siinä esitettiin mm. palkkojen alentamista irtisanomisten vaihtoehdoksi. Raportin esittämien toimenpiteiden tarpeellisuutta on puolustettu mm. tarpeella varautua Suomea uhkaavaan eläkepommiin.

## Raportin keskeisiä ehdotuksia

### Koulutusjärjestelmä
*Peruskoulujen oppilaskohtaisia resursseja on lisättävä, kun ikäluokat pienenevät. Samalla on karsittava kouluverkkoa, jotta se olisi tehokkaampi. Opettajien työolosuhteita on kehitettävä.
*Nuorisoasteen koulutukselta halutaan ammatillisen koulutuksen profiilin nostamista. Lukio-opetuksen ja ammatillisen opetuksen yhteistyötä pitää lisätä.
*Sekä peruskoulussa että toisella asteella on kiinnitettävä huomiota koulutuksen korkeaan laatuun määrien sijasta.
*Yliopistojen laatua ohjataan muuttamalla entistä suurempi osa yliopistojen rahoituksesta kilpailtavaksi. Yliopistojen taloudellista autonomiaa on lisättävä ja jatko-opinnoista on tehtävä maksullisia. Yliopistojen pitää myös erikoistua tai verkostoitua niin, että ne ovat riittävän suurien ja kriittisen massan omaavien keskittymiä.
*Ammattikorkeakoulujen roolia ja työnjakoa on selkiytettävä niin, että ammattikorkeakoulujen tehtävä on tiedon ja teknologiasovellusten sekä osaamisen levittäminen elinkeinoelämään ja yhteiskuntaan. Ammattikorkeakouluverkkoa on karsittava.

## Aiheesta muualla

* 
* Yliopistoliitot: Globalisaatioraportti unohtui
* Globalisaatioraportti unohtaa julkisen sektorin merkityksen kilpailukyvylle - Tehy
Id

**Id** tarkoittaa seuraavia:

* id, tunniste
* Idaho, postilyhenne ID, Yhdysvaltain osavaltio
* idem, id., sama
* Identiteetti ja demokratia, ID, europarlamenttiryhmä
* ihonsisäinen, i.d., englannin ilmauksesta *intradermal*, lääketieteen käsite
* 
* 
* International Designator, ID, satelliittien nimeämistapa
* International Director, ID, Lionsklubien kansainvälinen johtaja
* Itsenäisyys ja demokratia, ID, entinen Euroopan parlamentin poliittinen ryhmä
* I would, ID, radioamatööritoiminnan kansainvälinen ilmaus
* viettipohja, latinaksi *id* ’se’, psykoanalyysin käsite
* älykäs suunnittelu, ID, englannin sanoista *intelligent design*, käsite.

## Henkilöt
Id on seuraavien henkilöiden nimi:

* Enni Id (1904–1992), suomalainen taidemaalari
* Jalmari Id, *Jalmari Pajakka* (1891–1939), suomalainen jääkärikapteeni.

## Katso myös
Aihepiiriin liittyvät myös seuraavat:

* Id al-Fitr, ramadanin päättävä islamilainen juhlapäivä
* id Software, tietokonepelejä varmistava yritys.
Inkeroinen

**Inkeroinen** tai **Inkeröinen** voi tarkoittaa seuraavia asioita:

* inkeroinen eli inkeroiskieli, Inkerissä puhuttava itämerensuomalainen kieli
* inkerikot eli inkeroiset, Inkerissä asuva kansa
* Inkeroinen, taajama Kouvolassa, osa Inkeroisten kaupunginosaa. 
* Inkeroinen, Kouvolan kaupunginosa. 
* Inkeroisten rautatieasema, rautatieasema Kotka–Kouvola-radan varressa
* *[[Inkeroinen (albumi)|Inkeroinen]]*, Iconcrashin albumi vuodelta 2011.

;Suomalainen sukunimi
* Aku Inkeroinen (s. 1986), salibandyn pelaaja
* Eeva-Liisa Inkeroinen (s. 1963), työmarkkinajuristi
* Einar Inkeroinen (1903–1956), Kauppalehden päätoimittaja
* Juha-Pekka Inkeröinen (s. 1988), jalkapalloilija
* Katja Inkeroinen (s. 1964), pesäpalloilija
* Mikael Inkeroinen (s. 1975), kolmiloikkaaja
* Suvi-Pilvi Inkeroinen (s. 1984), elokuvanäyttelijä, -tuottaja ja apulaisohjaaja.
Katja Repo

**Katja Repo** (s. 4. maaliskuuta 1973) on suomalainen entinen alamäkipyöräilijä. Hän oli lajin MM-kisoissa kolmesti mitaleilla ja on ensimmäinen aikuisten sarjassa MM-mitalin saavuttanut suomalaispyöräilijä.

Repo oli alkujaan motocrossin harrastaja, mutta loukkaantumisen jälkeen siirtyi alamäkiajoon. Maailmanmestaruuskilpailuissa hän sijoittui hopealle vuosina 1999 ja 2000 sekä pronssille 1997. Maailmancupissa Repo voitti yhden osakilpailun ja sijoittui kokonaispisteissä kolme kertaa viiden parhaan joukkoon. Hän oli ensimmäinen suomalainen osakilpailuvoittaja alamäkiajon maailmancupissa.

Repo lopetti uransa kauden 2002 jälkeen kun hänen edustamansa ammattilaistalli meni konkurssiin, eivätkä uudet tallineuvottelut tuottaneet tulosta.

## Lähteet
Lofsöngur

**Lofsöngur** (”Ylistyslaulu”) on Islannin kansallislaulu. Tekstin on laatinut Matthías Jochumsson, sävelmä on Sveinbjörn Sveinbjörnssonin. Yleensä tyydytään laulamaan ensimmäinen säkeistö. Bjarni Thorarensenin runo "Eldgamla Ísafold" oli aiemmin Islannin epävirallinen kansallislaulu.

I)

:Ó, guð vors lands! Ó, lands vors guð!
:Vér lofum þitt heilaga, heilaga nafn!
:Úr sólkerfum himnanna hnýta þér krans
:þínir herskarar, tímanna safn.
:Fyrir þér er einn dagur sem þúsund ár
:og þúsund ár dagur, ei meir:
:eitt eilífðar smáblóm með titrandi tár,
:sem tilbiður guð sinn og deyr.
:Íslands þúsund ár,
:Íslands þúsund ár,
:eitt eilífðar smáblóm með titrandi tár,
:sem tilbiður guð sinn og deyr.

(”Oi isänmaamme Jumala, oi Jumala meidän maamme! Me ylistämme pyhää, pyhää nimeäsi. Taivaan aurinkokunnista sinulle sitovat seppeleen sinun sotajoukkosi, aikojen kokous. Sinun edessäsi päivä on tuhat vuotta ja tuhat vuotta vain yksi päivä, yksi ikuisuuden pikku kukinto, joka kyynel väristen rukoilee Jumalaansa ja kuolee. Islannin tuhat vuotta, Islannin tuhat vuotta, yksi ikuisuuden pikku kukinto, joka kyynel väristen rukoilee Jumalaansa ja kuolee.”)

II)

:Ó, guð, ó, guð! Vér föllum fram
:og fórnum þér brennandi, brennandi sál,
:guð faðir, vor drottinn frá kyni til kyns,
:og vér kvökum vort helgasta mál.
:Vér kvökum og þökkum í þúsund ár,
:því þú ert vort einasta skjól.
:Vér kvökum og þökkum með titrandi tár,
:því þú tilbjóst vort forlagahjól.
:Íslands þúsund ár
:Íslands þúsund ár
:voru morgunsins húmköldu, hrynjandi tár,
:sem hitna við skínandi sól.

III)

:Ó, guð vors lands! Ó, lands vors guð!
:Vér lifum sem blaktandi, blaktandi strá.
:Vér deyjum, ef þú ert ei ljós það og líf,
:sem að lyftir oss duftinu frá.
:Ó, vert þú hvern morgun vort ljúfasta líf,
:vor leiðtogi í daganna þraut
:og á kvöldin vor himneska hvíld og vor hlíf
:og vor hertogi á þjóðlífsins braut.
:Íslands þúsund ár
:Íslands þúsund ár
:verði gróandi þjóðlíf með þverrandi tár,
:sem þroskast á guðsríkis braut.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Vepsä

**Vepsä** voi tarkoittaa seuraavia asioita:

Venäjällä:
* vepsäläiset, itämerensuomalainen kansa
* vepsä, itämerensuomalainen kieli
* Vepsänmaa, vepsäläisten asuinalueesta käytettävä nimitys
* Vepsän kansallinen volosti, hallintoalue Karjalan tasavallassa
* Vepsä, Inkerinmaalla sijaitsevan Hevaan kylän toinen nimi

Suomessa:
* Vepsä, kylä Kuhmossa
* Vepsä, kylä Tohmajärvellä
* Vepsä, Turun kaupungin ulkoilusaari
* Vepsä, kylä ja kaupunginosa entisessä Ylikiimingin kunnassa Oulussa
* Vepsän koulu, peruskoulu Kuhmossa
* Vepsän koulu, lakkautettu peruskoulu Oulussa, entisessä Ylikiimingin kunnassa

Henkilöiden nimenä:
* Vepsä, sukunimi:
** Kari Vepsä (s. 1952), muusikko
** Ritva Vepsä (1941–2016), näyttelijä

## Katso myös
* Vepsäläinen
CSMA/CD

**CSMA/CD** () on tietoliikenteen siirtotien varausmenetelmä, jolla useat lähettävät tietokoneet jakavat samaa siirtotietä. CSMA/CD on perinteinen Ethernet-verkkojen tapa jakaa verkko käyttäjien kesken.

CSMA/CD ei perustu ennalta sovittuun tapaan välttää törmäyksiä vaan törmäyksien jälkikäteiseen havaitsemiseen. Jos törmäys havaitaan, lähettäjät lähettävät saman tiedon satunnaisen ajan kuluttua uudelleen, jolloin uuden törmäyksen todennäköisyys on pieni.

## Toiminta

CSMA/CD -menetelmässä suoritetaan kanavanvaraus kuuntelemalla kaapelisegmentin liikennetilannetta, joka tapahtuu käytännössä mittaamalla kaapelin jännitetasoja, ja mikäli segmentti vaikuttaa vapaalta, voidaan lähettää. Mikäli tapahtuu törmäys samaan Ethernet-segmenttiin kytkettyjen asemien alkaessa lähettää samanaikaisesti, se voidaan huomata johdon jännitetasojen epänormaaliudesta. Tällöin ensimmäinen törmäyksen havainnut asema lähettää jam-signaalin, joka viestittää segmentin kaikille laitteille tapahtuneesta törmäyksestä. Jam-signaalin vastaanotettuaan kaikki segmentin asemat vaikenevat ja odottavat satunnaisen ajan. Se asema, jonka satunnainen odotusaika on lyhin, aloittaa lähettämisen uudelleen ensimmäisenä. Koska odotusajat ovat satunnaisia, on epätodennäköistä, että joku toinen asema alkaisi jälleen lähettää samaan aikaan, mutta jos näin käy, tapahtuu jälleen törmäys ja toipumisprosessi jam-signaaleineen alkaa uudestaan. Ethernet-kaapelisegmentin enimmäispituus 90/100m varmistaa sen, että törmäykset voidaan huomata ajoissa. Liian pitkän segmentin tapauksessa segmentin eri ääripäiden välinen etenemisviive muodostuu liian pitkäksi.

## Katso myös
* CSMA/CA
CSMA/CA

**CSMA/CA** () on tietoliikenteen siirtotien **varausmenetelmä**, jolla useat lähettävät tietokoneet jakavat samaa siirtotietä. CSMA/CA on perinteinen IEEE 802.11 -verkkojen (WLAN) tapa jakaa verkko käyttäjien kesken.

CSMA/CA eroaa Ethernet-verkkojen CSMA/CD-tekniikasta siten, että se perustuu törmäyksien estämiseen. Tämä tapahtuu lähettämällä siirtotien varaava signaali ennen varsinaista dataa.

CSMA/CA on protokolla, joka operoi datalinkkikerroksella OSI-mallissa.

## Katso myös
* CSMA/CD
Port-au-Prince

**Port-au-Prince** () on Haitin pääkaupunki ja suurin kaupunki. Vuonna 2009 sen asukasluvun arvioitiin olevan noin 876&nbsp;000. Samana vuonna sen metropolialueella arvioitiin asuvan noin 2&nbsp;296&nbsp;400 asukasta. Kaupungin asukasluku on ollut selvässä kasvussa.

## Maantiede
Port-au-Prince sijaitsee Gonâvenlahden suulla, missä sitä suojaa valtameren merenkäynniltä La Gonâven saari.

Suurin osa Haitin eliitistä elää Port-au-Princen esikaupungissa nimeltä Pétionville, 300–450 m korkeilla kukkuloilla kaupungin kaakkoispuolella. Toisaalta kaupungissa on suuria kurjia slummialueita, kuten Cité Soleil.

Lämpötila on varsin tasainen ympäri vuoden, keskimääräinen ylin 32–34 °C ja keskimääräinen alin 18–22 °C. Vuodessa on kaksi sadekautta, huhti–toukokuussa ja syys–lokakuussa.

## Historia
Port-au-Princen perustivat ranskalaiset sokerinvalmistajat vuonna 1749. Vuonna 1770 se korvasi Cap-Haïtienin Saint-Dominguen siirtokunnan pääkaupunkina, ja vuonna 1804 siitä tuli itsenäisen Haitin pääkaupunki. Ennen itsenäisyyttä brittijoukot valtasivat sen 4. kesäkuuta 1794.

### Vuoden 2010 maanjäristys

Tammikuussa 2010 Port-au-Prince kärsi suuria tuhoja maanjäristyksessä, jonka keskus oli viidentoista kilometrin päässä kaupungista. Järistyksen voimakkuus oli M<sub>w</sub> 7,0. Kaupungin arkkipiispa Joseph Serge Miot oli kuolonuhrien joukossa. Arviot näiden lukumäärästä vaihtelivat tuhansista satoihin tuhansiin. Järistys sorrutti parlamenttirakennuksen, kouluja, sairaaloita ja verotoimiston. YK:n toimisto kärsi suuria vahinkoja, ja Hédi Annabi, tunisialainen YK:n operaation virkailija, jäi tuhoutuneen rakennuksen raunioihin. Kaupungin lentokenttä kuitenkin säilyi valmiina vastaanottamaan humanitaarista apua, vaikka sen lennonjohtotorni romahti.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Englannin kirkko

**Englannin kirkko** () on Englannin valtionkirkko ja anglikaanisen kirkkoyhteisön vanhin jäsen. Yhdistyneen kuningaskunnan alueella toimii lisäksi kolme muuta alueellista anglikaanista kirkkoa: Skotlannin episkopaalinen kirkko (engl. *Scottish Episcopal Church)*, Walesin kirkko (engl. *Church in Wales)* ja Irlannin kirkko. Kirkon korkein piispa on Canterburyn arkkipiispa. Englannin kirkko ulottuu Englannin lisäksi Mansaarelle, Kanaalisaarille sekä muutamaan seurakuntaan Walesissä. Kirkko on jaettu kahteen kirkkoprovinssiin, Canterburyyn ja Yorkiin. Provinssit jakaantuvat 42 hiippakuntaan, mukaan lukien Gibraltarin hiippakunta, joka kattaa Manner-Euroopan ja Pohjois-Afrikan.

Britannian monarkki on Englannin kirkon korkein kuvernööri (*Supreme Governor of the Church of England*). Monarkin rooli on nykyisin lähinnä seremoniallinen vaikkakin hän edelleen nimittää muodollisesti kirkon korkeimmat viranhaltijat. Kirkon korkein hallitseva elin on kirkolliskokous (*General Synod*), jolle parlamentti on delegoinut lainsäädäntövaltaa. Kirkolliskokous voi tehdä kirkon asioissa lakiesityksen, joka parlamentin on hyväksyttävä. Näin hyväksytystä laista tulee osa maan lakia – erillistä kirkkolakia ei ole.

Englannin kirkko hyväksyi naispappeuden 11. marraskuuta 1992. Ensimmäiset 22 naispappia vihittiin 8. toukokuuta 1994.

## Hallinto

Englannin kirkko koostuu kahdesta kirkkoprovinssista, Canterburyn ja Yorkin provinsseista, sekä 42 hiippakunnasta, joista yksi, Hiippakunta Euroopassa, toimii Englannin ulkopuolella Manner-Euroopassa.

## Lasten seksuaalinen hyväksikäyttö
Satoja pappeja ja johtajia on tuomittu ja syytteessä lasten seksuaalisesta hyväksikäytöstä.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Kotisivut
Wirtschaftsverwaltungshauptamt

**SS-Wirtschafts- und Verwaltungshauptamt** tai **Wirtschaftsverwaltungshauptamt** (**WVHA**) oli 1. helmikuuta 1942 perustettu SS-joukkojen hallinnollinen yksikkö. Se muodostettiin yhdistämällä hallinnosta ja taloudesta vastannut *Hauptamt Verwaltung und Wirtschaft* sekä budjetista ja rakentamisesta vastuussa ollut *Hauptamt Haushalt und Bauten*.

WVHA jakautui viiteen toimistoon: A, B, C, D ja W. D-toimiston alajaoston D I (keskitysleirit — yleistoimisto) johdossa toimi joulukuusta 1943 Rudolf Höss.
Matti Lehikoinen

**Matti Lehikoinen** (s. 19. huhtikuuta 1984) on suomalainen alamäkiajaja. 

Lehikoinen on nuorten Euroopan mestari Italian Livignosta vuodelta 2001. Alamäkiajon maailmancupissa hän ajoi sijoituksia kymmenen parhaan joukkoon 2002–2004. Ajettuaan muutaman vuoden Arai/Global Racing -tallissa Orange-pyörillä Lehikoinen palkattiin vuonna 2005 tasokkaaseen Team G Cross Hondan joukkueeseen. Samassa tallissa ajoi myös eteläafrikkalainen Greg Minnaar, joka oli Lehikoisen tallikaverina jo vuosina 2001 ja 2002.

Vuonna 2006 Lehikoinen voitti ensimmäisenä suomalaisena miesmaastopyöräilijänä maailmancupin osakilpailun, joka ajettiin Balneario Camboriossa, Brasiliassa. Suomen Levillä ajetussa kisassa Lehikoinen voitti Pohjoismaiden mestaruuden 2006. Alamäkiajon maailmancupin finaalissa Lehikoinen ajoi neljänneksi. Maailmancupin lopputuloksissa hän oli kuudes, mikä oli toistaiseksi hänen uransa paras sijoitus.

Alamäkiajon maailmanmestaruuskisoissa 2006 Rotoruassa Uudessa-Seelannissa Lehikoinen oli kahdeksas. Vuoden 2007 MM-kisoissa Skotlannin Fort Williamissa hän sijoittui kuudenneksi. Maailmancupin kokonaispisteissä 2007 Lehikoinen oli finaalin jälkeen toinen. Kauden jälkeen Lehikoinen teki monivuotisen sopimuksen MS Intense Factory Racing -tallin kanssa. Vuonna 2009 MS-Racing yhdistyi Evil Bike -tallin kanssa Evil Bikes/MS-Racing -talliksi.

Syyskuussa 2007 Lehikoinen kaatui vakavasti harjoituksissa ja hänellä todettiin kolme murtumaa selkänikamissa. Vamma ei kuitenkaan vaatinut leikkaushoitoa. Elokuussa 2008 Lehikoinen loukkasi molemmat ranteensa kaaduttuaan harjoituksissa Australiassa. Hänen ranteissaan oli useita murtumia ja nivelsidevaurioita.

Tammikuussa 2010 Lehikoinen siirtyi Chain Reaction Cycles – Intense -talliin.

## Lähteet
Usko Meriläinen

**Usko Aatos Meriläinen** (27. tammikuuta 1930 Tampere &ndash; 12. marraskuuta 2004 Tampere) oli suomalainen säveltäjä. Hän oli keskeisiä hahmoja suomalaisessa säveltaiteessa. 

## Historiaa
Usko Meriläinen opiskeli Sibelius-Akatemiassa orkesterinjohtoa Leo Funtekin ja sävellystä Aarre Merikannon johdolla. Meriläinen johti Suomalaisen oopperan kuoroa 1954–1956, Kuopion kaupunginorkesteria 1956–1957 ja Tampereen Työväen Teatterin orkesteria 1957–1961. Hän oli Suomen Säveltäjät -yhdistyksen puheenjohtaja 1981–1992 ja Tampere Biennalen ideoija ja taiteellinen neuvonantaja. Meriläinen voitti parhaan musiikin Jussin elokuvasta *[[Yksityisalue]]* vuonna 1963.

Meriläinen palkittiin Pro Finlandia -palkinnolla vuonna 1987.

Meriläinen oli naimisissa koreografi Ruth Matson kanssa. Heidän tyttärensä on näyttelijä Lena Meriläinen ja poikansa tuottaja Ari Meriläinen, joka on kirjailija ja poliitikko Rosa Meriläisen isä.

Meriläinen on haudattu Hietaniemen hautausmaan Taiteilijainmäelle.

## Keskeisiä teoksia
### Baletti
* *Arius* (1958–1960) (kantaesitys Suomen kansallisbaletissa 1962, koreografi Ruth Matso)

### Sinfoniat
* Sinfonia nro 1 (1953–1955)
* Sinfonia nro 2 (1964)
* Sinfonia nro 3 (1971)
* Sinfonia nro 4 *Alasin* (elektroninen tanssiteos) (1975)
* Sinfonia nro 5 (1976)
* Sinfonia nro 6 *Kehrä* (1996/2003)

### Konserttoja
* Pianokonsertto nro 1 (1955)
* Pianokonsertto nro 2 (1969)
* Sellokonsertto (1975)
* *Dialogeja* pianolle ja orkesterille (1977)
* *Kineettinen runo* pianolle ja orkesterille (1981)
* *Visions and Whispers* huilulle ja orkesterille (1985)
* *Kirje sellistille* sellolle ja kamariyhtyeelle (1990)
* Kitarakonsertto (1991)

### Muita orkesteriteoksia
* *Partita for Brass* (1954)
* Konsertto orkesterille (1955)
* 2 sarjaa baletista *Arius* (1960/1962)
* *Epyllion* (1963)
* *Concerto per 13* (1971)
* *"...mutta tämähän on maisema, monsieur Dali!"* (1986)
* *Aikaviiva* (Konsertto orkesterille nro 2) (1989)
* *Kesäkonsertto "Geasseija niehku"* (1990)

### Kamarimusiikkia
* Jousikvartetto nro 1 (1965)
* Jousikvartetto nro 2 *Kyma* (1979)
* Jousikvartetto nro 3 (1992)
* *Divertimento* (1968)
* *Metamorfora per 7* (1969)
* Konsertto kontrabassolle ja lyömäsoittimille (1973)
* *Simultus for Four* (1979)
* *Suvisoitto huilulle ja heinäsirkoille* (1979)
* Sonaatti alttosaksofonille ja pianolle (1982)
* *Huilu – veden peili* (1984)
* *Quattro notturni per arpa* (1984–1985)
* *Mouvements circulaires en douceur* (1985)
* *"Henrietten juhlat"* (1995)

### Pianomusiikkia
* 5 sonaattia (1960, 1966, 1972, *Epyllion II* 1974, 1992)
* *Tre notturni* (1967)
* *Cinque notturni* (1978)
* *Sona* (1997)
* *Papillons* kahdelle pianolle (1969)

## Lähteet

## Kirjallisuutta
* 
* 

## Aiheesta muualla
*RSO: Usko Meriläisen sinfonia nro 5. YLE Elävä arkisto.
*
Migraatio

**Migraatio** tarkoittaa seuraavia asioita:

* Ihmisten migraatio eli muuttoliike tarkoittaa yksilöiden siirtymistä toiseen tai kokonaan uuteen populaatioon. 
* Biologiassa migraatiolla tarkoitetaan yksilöiden siirtymistä paikasta toiseen (käytetään usein dispersaalin synonyyminä) tai jopa kokonaisten populaatioiden muuttoa toiseen paikkaan.
* Tietotekniikassa migraatio tarkoittaa tietokoneessa suorituksessa olevan tehtävän siirtoa kesken suorituksen toiseen tietokoneeseen (tai saman tietokoneen toiseen suorittimeen), mutta myös tietojen siirtämistä ohjelman eri versioiden välillä, esimerkiksi otettaessa käyttöön ohjelman uudempi versio.
* Tähtitieteessä migraatioteorialla tarkoitetaan juuri syntyneen planeetan siirtymistä ympäröivien pienkappaleiden tai kaasun vetovoiman paikasta pois synnyinsijoiltaan.
Pattijoki

**Pattijoki** (vuoteen 1920 asti **Salo Ol.**) on Pohjois-Pohjanmaalla sijainnut entinen Suomen kunta. Asukkaita kunnassa oli lakkautushetkellä hieman yli 6&nbsp;000. Asutus on keskittynyt Olkijoen ja Pattijoen varsille sekä kirkonkylään. Nykyään Pattijoki kuuluu Raahen kaupunkiin.

Pattijoen naapurikunnat olivat ennen kunnan lakkauttamista Pyhäjoki, Raahe, Ruukki, Siikajoki ja Vihanti. Vuoteen 1973 saakka naapurikuntiin kuuluivat Raaheen liitetty Saloinen sekä Ruukin kunnaksi yhdistetyt Paavola ja Revonlahti.

## Kyliä
Ylipää (Lasikangas), Kopsa, Jokela, Olkijoki, Pattijoki

## Nähtävyyksiä

Betonivalukirkko (Josef Stenbäck, 1912), Olkijoen rauhanpirtti, leirikeskus Lohenpyrstö, Veteraanimaja, Konemuseo, Kastellin linnanrauniot, Pattijoen kiviholvisilta

## Historia

Keskiajalla Pattijoki oli karjalaisten ja satakuntalaisten eräaluetta, jonka pysyvä asutus on 1400–1500-luvulta. Pattijoki oli tärkeässä osassa Suomen sodassa 1808–09. 1800-luvun lopulta lähtien pitäjän henkiseen elämään on vaikuttanut suuresti herännäisyys. Raahen läheisyys ja teollisuus on nopeuttanut kunnan kehitystä. Pattijoesta tuli kunta vuonna 1867, jolloin se erotettiin vanhasta Salon pitäjästä. Uusi kunta tunnettiin aluksi nimellä Salon emäseurakunta, myöhemmin kuntaa alettiin kutsua sen suurimman kylän mukaan Pattijoeksi. Vuoden 2003 alussa Pattijoki liitettiin Raaheen. Pattijoen taajamasta Raahen keskustaan on matkaa noin 4 kilometriä.

## Urheiluseuroja
* Pattijoen Urheilijat (PattU).
* Pattijoen Tempaus  (Pate).

## Ruokakulttuuri
Pattijoen pitäjäruoiksi nimettiin 1980-luvulla limppisoppa, rieska ja tyrnimarjakiisseli.

## Lähteet

## Lähteet
* Ehrola, Esko (toim.): *Kylä meren rannalle. Pattijoen kylän historiaa.* Pattijoen kotiseutuyhdistys 2021.
## Aiheesta muualla
Temmes

**Temmes** (aiemmin *Haapaniemi*) on entinen Suomen kunta, joka sijaitsi Pohjois-Pohjanmaalla. Vuonna 2000 kunnassa oli 700 asukasta. Temmes liitettiin suurimmaksi osaksi Tyrnävän kuntaan vuoden 2001 alussa. Erilliset enklaavialueet liitettiin Liminkaan, Lumijokeen ja Rantsilaan. Temmeksen puukirkko on vuodelta 1767. Sen on suunnitellut A. Louvet. Temmes valittiin Pohjois-Pohjanmaan vuoden kyläksi 2024.

Temmeksen naapurikunnat olivat Liminka, Lumijoki, Rantsila ja Tyrnävä.

## Historia

Temmeksen seudulla oli asutusta jo kivikaudella, jolloin alue oli vielä merenrantaa. Asutuksen vakinaistuminen alkoi 1300-luvulla, mutta se tiheni vasta 1550-luvun jälkeen, kun Kustaa Vaasa oli määrännyt erämaat asutettavaksi. Asutus eteni Temmesjoen vartta pitkälti savolaisvoimin. Isonvihan aikana Temmes hävitettiin perinpohjaisesti. Keskiajalla se kuului Saloisten suurpitäjään, myöhemmin Liminkaan. Keskiajalla ja uuden ajan alussa pääelinkeinona oli kalastus, maanviljely alkoi 1700-luvulla. Rukoushuonekunta Temmeksestä tuli 1766 ja itsenäinen seurakunta vuodesta 1899 lähtien.

## Kyliä
Haapakylä, Haurukylä, Meijerinkylä, Koskela, Kärsämä, Ojakylä, Ylipää

## Tunnettuja temmesläisiä
* Martti Haavio (*P. Mustapää*, 1899–1973), kansanrunouden ja mytologian tutkija, runoilija ja akateemikko
* Lauri Littow (1902–1980), pitäjäneuvos
* Veikko Mikkola (1913–1999), metsänhoitaja, virkamies ja yritysjohtaja, metsäneuvos
* Johan Similä (1906-2002), Mannerheim-ristin ritari numero 78
* Seppo Similä (s. 1938), taidemaalari.

## Ruokakulttuuri
Temmeksen pitäjäruoiksi nimettiin 1980-luvulla lihavelli ja ohrarieska. 

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Kauppaketju

**Kauppaketju** on ryhmä kauppaliikkeitä, jotka käyttävät samaa brändiä (yrityskuvaa) ja yhteistä tavarantoimittajaa. Kauppaketju voi olla yhden emoyhtiön omistuksessa tai kyseessä voi olla franchise-periaatteella toimiva kauppaketju tai näiden yhdistelmä. Myös yksityiset yrittäjät voivat muodostaa kauppaketjun, jolloin tavoitteena on yleensä markkinoinnin ja hankinnan tehostaminen.

## Suomalaisia kauppaketjuja

* Halpa-Halli
* Info
* Kesko
* Kärkkäinen
* M-ketju
* Minimani
* Motonet
* Puuilo
* Prisma
* Sale
* Saiturinpörssi
* Sokos
* Stockmann
* S-ryhmä
* Suomalainen Kirjakauppa
* Tokmanni

## Kansainvälisiä kauppaketjuja
* Aldi
* Carrefour
* H&M
* ICA
* Intersport
* Lidl
* Mercator
* Rusta
* Tesco
* Wal-Mart
* Zara

## Lähteet

## Aiheesta muualla
London School of Economics

**London School of Economics and Political Science** (**LSE**) on talous- ja yhteiskuntatieteisiin keskittynyt yliopisto Lontoossa. Vuonna 1895 perustettu LSE on osa Lontoon yliopistoa vuodesta 1900 alkaen.

## Yleistä
LSE on merkittävässä asemassa maailmanlaajuisessa yhteiskunnallisessa tutkimuksessa, opetuksessa ja keskustelussa. Yliopiston entiset opiskelijat ja henkilökunnan jäsenet ovat saaneet kaikkiaan 16 taloustieteen, kirjallisuuden ja rauhan Nobel-palkintoa. Samoin koulun entisiin oppilaisiin kuuluu ainakin 35 nykyistä tai aiempaa valtionpäämiestä tai pääministeriä. Neljännes Nobelin taloustieteen palkinnonsaajista on joko opiskellut tai työskennellyt LSE:ssä.

Laajan yhteiskuntatieteellisten oppiaineiden kirjon lisäksi LSE:ssä opiskellaan ja tutkitaan myös esimerkiksi matematiikkaa, historiaa, oikeustiedettä sekä filosofiaa.

LSE:ssä on noin 7 800 täysaikaista ja 800 osa-aikaista opiskelijaa, joista noin 34 prosenttia on Britanniasta, 18 prosenttia muista Euroopan maista ja loput yli 130:stä muusta maasta. 49 prosenttia opiskelijoista on naisia. 51 prosenttia opiskelijoista suorittaa jatko-opintoja. Kilpailu opiskelupaikoista on kovaa ja vain noin 5–10 prosenttia hakijoista saa paikan yliopistosta. 

Yliopiston kirjasto on maailman suurin yhteiskuntatieteiden kirjasto sisältäen yli 50 hyllykilometriä ja kattavan internet-arkiston. Kirjastoon on tilattu noin 20&nbsp;000 sähköistä lehteä.

## LSE:n historiaa
Päätöksen LSE:n perustamisesta teki brittiläinen vasemmistolainen seura Fabian Society saatuaan yli 20&nbsp;000:n silloisen Englannin punnan arvoisen testamenttilahjoituksen Henry Hunt Hutchinsonilta vuonna 1894. Perustajina olivat Fabian Societyn jäsenet Sidney ja Beatrice Webb, Graham Wallas ja George Bernard Shaw. Perustamisjärjestelyt hoidettiin nopeasti, sillä tuohon aikaan brittiläisessä yhteiskunnallisessa keskustelussa kannettiin melkoisesti huolta erityisesti taloustieteen opetuksen ja tutkimuksen matalasta tasosta. Koulun ensimmäiset opiskelijat aloittivat opintonsa lokakuussa 1895. Ensimmäiseksi rehtoriksi nimitettiin taloushistorioitsija William Hewins. LSE liitettiin Lontoon yliopiston tiedekunnaksi vuonna 1900.

LSE laajeni nopeasti: lukuvuonna 1905–1906 koko Englannissa ja Walesissa oli kaikkiaan 189 jatkotutkinto-opiskelijaa, joista 69, eli yli kolmannes, LSE:ssä.

## Merkittäviä LSE:läisiä

LSE:ssä on paljon ulkomaalaisia opiskelijoita. 1990-luvulla noin puolet sen opiskelijoista tuli ulkomailta.  

LSE:ssä oli 2010-luvun alkuvuosina yli sata suomalaista opiskelijaa. Sieltä valmistuneita asuu Suomessa yli 230, heidän joukossaan  Nokian pääjohtajana toiminut Jorma Ollila ja Suomen tasavallan presidentti Alexander Stubb sekä sanomalehti Ilkka-Pohjalaisen päätoimittaja Markku Mantila.

Ulkomaalaisista kuuluisuuksista LSE:ssä ovat opiskelleet muun muassa Yhdysvaltain presidentti John F. Kennedy, Tanskan kuningatar Margareeta II, Italian pääministeri Romano Prodi, George Soros, Rolling Stones -laulaja Sir Mick Jagger ja David Rockefeller.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Kuutio

**Kuutio** eli **säännöllinen heksaedri** eli **säännöllinen kuusitahokas** on kuusitahkoinen geometrinen kappale, joka on säännöllinen monitahokas.

Kuution tahkot ovat neliöitä. Kuutiossa on kuusi tahkoa, kahdeksan kärkeä ja 12 särmää. Jos särmän pituus on d, kuution tilavuus on V = d^3 \ ja tahkojen yhteispinta-ala on A = 6d^2 \ .

Jos kuution joka toisesta nurkasta piirtää tahkoille lävistäjät, syntyy sisälle säännöllinen nelitahokas, tetraedri.

Jos kuution tahkojen keskipisteet yhdistää, syntyy sen sisälle säännöllinen kahdeksantahokas, oktaedri eli oktaedri on kuution duaalikappale.

Avaruusgeometriassa kuutiomittojen suhdeluku on 1&nbsp;000. Se tarkoittaa sitä, että esim. yksi kuutiodesimetri (10&nbsp;cm&nbsp;×&nbsp;10&nbsp;cm&nbsp;×&nbsp;10&nbsp;cm) vastaa 1&nbsp;000 pienempää kuutiosenttimetriä.

Jos kuution kukin tahko maalataan esim. joko valkeaksi tai mustaksi, saadaan ilmiasultaan erilaisia tapauksia kymmenen kappaletta.

Kun kuution tahkoja merkitään esim. kokonaisluvuilla 1–6, voidaan numerointi tehdä 30 eri tavalla.

Kuution muotoista noppaa käytetään hyvin useissa lauta-, rooli- ja uhkapeleissä satunnaislukujen tuottamiseen. Tässä yhteydessä sitä voi kutsua myös nimellä d6, joka tarkoittaa, että siinä on kuusi tahkoa.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* MathWorld. Cube
* MathWorld. Hexahedron
Mario Frick (poliitikko)

**Mario Frick** (s. 8. toukokuuta 1965 Balzersissa) toimi Liechtensteinin pääministerinä vuodesta 1993 vuoteen 2001, jolloin hänet Edistyksellisen kansanpuolueen Otmar Hasler.

Mario Frick oli maailman nuorin pääministeri ollessaan vain 28 vuoden ikäinen astuessaan virkaansa. Frick kuuluu puolueeseen nimeltä Isänmaallinen liitto (*Vaterländische Union*, VU)
Frick nousi pääministeriksi Markus Büchelin (FBP) hallituksen kaaduttua välikysymykseen sen jälkeen, kun Büchel oli Landtagilta kysymättä allekirjoittanut ruhtinas Hans Adam II:n lakiehdotuksen, joka antoi ruhtinaalle huomattavasti lisävaltaa maapäivien ja hallituksen kustannuksella. Ensi töikseen Frickin hallitus kumosi lain. 

Maapäivävaaleissa 2001 kärsityn tappion jälkeen Mario Frick ilmoitti luopuvansa politiikasta. Frickin hallituskauden päätyttyä ruhtinaan ehdottamasta laista järjestettiin Otmar Haslerin hallituksen johdolla kansanäänestys, ja se hyväksyttiin. 

Mario Frick on myöhemminkin kritisoinut lakia voimakkaasti, sillä hänen mukaansa se antaa ruhtinaalle tyrannin valtuudet. Hän myös kritisoi ruhtinasta äänestäjien kiristämisestä, sillä ruhtinas oli uhannut muuttaa pois Liechtensteinista, mikäli laki ei olisi mennyt läpi.

## Lähteet
Tikkakoski

**Tikkakoski** on tilastoalue, kaupunginosa ja taajama Jyväskylässä noin 20 kilometriä kaupungin keskustasta pohjoiseen. Se kuului ennen vuotta 2009 Jyväskylän maalaiskuntaan. Se on Jyväskylän toiseksi suurin taajama (suurin on Jyväskylän keskustaajama).

Tikkakosken tunnusmerkkejä ovat alueella sijaitseva Jyväskylän lentoasema, Suomen Ilmavoimamuseo ja Jyväskylän varuskunnan keskeiset osat Ilmavoimien Esikunta, Ilmasotakoulu ja Puolustusvoimien logistiikkalaitoksen 3. logistiikkarykmentin keskeiset osat. 

Tikkakoskelta löytyvät yhtenäiskoulu, Tikkakosken kirjasto, liikuntahalli, jäähalli ja terveysasema. Kunnallisten ja sote-palvelujen lisäksi Tikkakosken alueelta löytyy myös päivittäistavaraliikkeitä, pizzeria, pubi, apteekki, kylmähuoltoasema, asiamiesposti ja teollisuusaluetta. Tikkakosken lukio oli liitetty vuonna 2013 osaksi Jyväskylän Lyseon lukiota, ja sen toiminta lakkasi vuonna 2015. 

## Aluejako ja asukasluku

Kuntien osa-aluetilastoissa Tikkakoski ja sen lähiympäristö kuuluvat ''Tikkakoski-Nyrölä''-nimiseen suuralueeseen. Suuralue jakautuu edelleen Tikkakosken ja Nyrölän tilastoalueisiin. Nyrölän tilastoalue koostuu samannimisestä pienalueesta, mutta Tikkakosken tilastoalue jakaantuu neljään pienalueeseen (Luonetjärvi, Kuikka, Tikkakosken keskusta ja Liinalampi). Jyväskylän kaupunginosajaotuksessa Tikkakoski muodostaa kaksi kaupunginosaa: 61. kaupunginosan (Tikka-Mannila) ja 62. kaupunginosan (Tikkakoski). Tikkakoski-Nyyrölän suuralueen, 61. ja 62. kaupunginosien ja Tikkakosken postinumeroalueen 41160 rajat poikkeavat huomattavasti toisistaan. Tikkakosken taajaman rajat esimerkiksi vuodelta 2009 löytyvät Lounaispaikka-palvelusta.

1960-luvulla suunniteltiin, että Tikkakoski lähiympäristöineen, Laukaan Vehniä ja Uuraisten kunta olisi yhdistetty Tikkakoski-nimiseksi uudeksi kunnaksi.

Tikkakosken taajaman väkiluku on 4&nbsp;310 henkilöä (31.12.2011). Tikkakoski-Nyrölän suuralueen väkiluku on puolestaan 5&nbsp;287 henkeä (31.12.2007), josta Tikkakosken keskustan pienalueella asuu 2&nbsp;321 henkeä (31.12.2007).

## Muuta

Tikkakoskella toimivia urheiluseuroja ovat muun muassa Tikkakosken Tikka ja Tikkakosken voimistelu- ja liikuntaseura TiVoLi, sekä salibandyyn ja lentopalloon erikoistunut Tikkakosken Pallo (TiPa). Paikkakunnalla järjestetään vuosittain elokuussa Tikkakosken Tohinat -yleisötapahtuma, jossa mm. valitaan vuoden tikkakoskelainen ja tikkakosketar. Vuoden 2011 Tohinoiden yhteydessä perustettiin myös kyläyhdistys Kehittyvä Tikkakoski ry.

Tikkakoskella on evankelisluterilaisen Jyväskylän seurakunnan kirkko, kappeli Sarpatin leirikeskuksessa ja Tikkakosken helluntaiseurakunnan temppeli.

TiVoLi-seura tarjoaa monipuolista liikuntaa kaiken ikäisille.

## Lähteet
*
### Viitteet

## Aiheesta muualla

*Tikkakoski-Nyrölän kaupunginosasivut 
*Ilmakuva (Google Local)
*Kartta (Google Local)
*Tiekartta (MapQuest)
Tadarida kuboriensis

***Tadarida kuboriensis*** on Uuden-Guinean saarella elävä endeeminen eli kotoperäinen lepakkolaji. Sitä pidettiin aiemmin australiandoggilepakon (*Tadarida australis*) alalajina *Tadarida australis kuboriensis*.

## Lähteet
Potto

**Potto** (*Perodicticus potto*) on lorien heimoon kuuluva puoliapina.

## Levinneisyys
Lajia tavataan suurella alueella päiväntasaajan seudulla Afrikassa: Guineasta Kameruniin, Kongoon ja Isolle hautavajoamalle asti.

## Tuntomerkit
Sen ruumis on 30–45&nbsp;cm pitkä. häntä 5–10&nbsp;cm ja painoa on 1–1,5&nbsp;kg. Pää on leveä, korvat kapeat ja myös lajille tyypilliset isot silmät. Eräs Poton erikoisuus ovat sen viimeisen kaulanikaman ja kahden ensimmäisen rintanikaman voimakkaasti pidentyneet okahaarakkeet, joiden kärjet työntyvät ihon läpi sarveismuodostumiin asti. Kärjet ovat tavallisesti turkin peitossa, mutta potto pystyy kohottamaan niitä laskemalla karvojaan.

## Ravinto
Potto viettää koko elämänsä puussa, joten sen ravintoon kuuluvat hyönteiset, kotilot, linnunmunat, pienet sisiliskot, hedelmät ja lehdet.

## Lähteet
* 

### Viitteet
Valakia

**Valakia** (; ) oli historiallinen ruhtinaskunta nykyisen Romanian eteläosassa 1200-luvun lopulta vuoteen 1859. Ruhtinaskuntaa hallittiin aluksi Târgoviștesta, kunnes ruhtinas Gheorghe Ghika siirsi vuonna 1659 pääkaupungin Bukarestiin.

Nykyisin Valakia luetaan yhdeksi Romanian historiallisista alueista. Maantieteellisesti se rajoittuu etelässä, lännessä ja idässä Tonavaan sekä pohjoisessa Etelä-Karpaatteihin. Oltjoki jakaa Valakian kahteen osaan, Munteniaan eli Isoon-Valakiaan idässä ja Olteniaan eli Vähään-Valakiaan lännessä.

## Historia
900-luvulla Bysantin, slaavien ja madjaarien lähteet mainitsevat romanialaisten muodostamista valtakunnista alueella: ensimmäisenä Transilvaniassa, sitten Karpaattien itä- ja eteläpuolella. Puolalaisten, unkarilaisten ja tataarien heikentyessä 1300-luvulla syntyi useita romanialaisten valtakuntia. Valakian perustaminen lasketaan perinteisesti vuoteen 1290, jolloin Radu Negru ylitti Transilvanian Alpit ja asettui Câmpulungiin. Ruhtinaskuntaa hallitsi aluksi Unkari, kunnes Basarab I voitti Unkarin Kaarle Robertin 1330. Moldavia syntyi Bogdan I:n hallitsemana noin 1359.

1300-luvun toisella puoliskolla Osmanien valtakunta laajentui Euroopan puolelle 1353 ja saavutti Tonavan etelärannan 1396. Ruhtinaskunnat taistelivat osmaneja vastaan yksin tai liitossa muiden kristittyjen kanssa, mutteivät keskenään. Valakian Mircea Vanha (1386–1418) ja Vlad III (1456–1462), Moldavian Tapani III Suuri (1457–1504) ja Transilvanian ruhtinas János Hunyadi () estivät osmanien vallan laajenemisen Keski-Eurooppaan.

Kun koko Balkan oli osmanien vallassa ja Konstantinopoli kukistunut Mehmed II:lle 1453, romanialaisten ruhtinaskunnat joutuivat alistumaan Osmanien valtakunnan herruuteen kolmeksi vuosisadaksi. Mikael Rohkea yhdisti 1600-luvulla kolme ruhtinaskuntaa lyhyeksi ajaksi, muttei saavuttanut itsenäisyyttä. Turkkilaisille maksetut verot sallivat Valakian ja Moldavian kuitenkin säilyä itsenäisinä.

Vuoden 1716 jälkeen turkkilaiset eivät enää valinneet Valakian ruhtinasta paikallisesta ruhtinassuvusta, vaan alkoivat nimittää hallitsijaksi Konstantinopolin kreikkalaisten mahtisukujen jäseniä, ns. fanariootteja. Venäjän keisarikunnan vaikutus Valakiassa kasvoi 1700-luvulla, ja 1774 ruhtinaskunta asetettiin Venäjän suojelukseen, vaikka se tunnusti edelleen turkkilaisten ylivallan.

Vuoden 1821 kansannousun jälkeen turkkilaiset päättivät fanarioottivallan ja Venäjän johdolla suorittaa poliittisia uudistuksia, kuten 1831 perustuslain, Règlement Organiquen. Turkkilaisten kauppamonopoli purettiin ja maanomistajaylimystön kauppa lännen kanssa lisääntyi talonpoikien kustannuksella. Maaorjuus lakkautettiin lopullisesti 1864. Länsivallat päättivät Venäjän suojeluksen Krimin sodan jälkeen 1856.

Vuonna 1859 Moldavian ja Valakian kansalliskokoukset valitsivat kasvavan kansallistunteen siivittämänä Alexandru Ioan Cuzan molempien ruhtinaskuntien yhteiseksi hallitsijaksi, mikä johti seuraavien vuosien aikana Romanian valtion syntyyn. Romania sai itsenäisyyden Osmanien valtakunnasta 1878.

## Katso myös
* Luettelo Valakian hallitsijoista
* Valakian vallankumous 1848

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Sotilaskoti

**Sotilaskoti** (armeijaslangilla *sotku* tai *sode*) on varuskunta-alueella toimiva kahvila, jossa on myös kioskitoimintaa. Sotilaskotien asiakkaat ovat pääasiassa varusmiehet ja heidän läheisensä, kantahenkilöstöön kuuluvat upseerit, aliupseerit, sotilasammattihenkilöt, siviilit sekä kertausharjoituksiin osallistuvat reserviläiset.

Sotilaskotien toimintaa ylläpitää 4 800 vapaaehtoista ja 170 palkattua työntekijää. Kattojärjestö Sotilaskotiliiton alla toimii 36 paikallisyhdistystä.

## Toiminta

Sotilaskoteja pyörittävät sotilaskotiyhdistykset suurimmaksi osaksi vapaaehtoisvoimin. Vapaaehtoisten *"vihreiden sisarten"* ansiosta sotilaskotien hinnat ovat edullisia. Sotilaskodit ovat kuuluisia munkeistaan ja muista leivonnaisista. Sotilaskodeissa on televisio, tietokoneita internetyhteyksineen ja kirjasto. Kodeissa ei ole ostopakkoa, vaan sen tarkoitus on tarjota varusmiehille kodinomainen ympäristö, missä viettää vapaa-aikaansa. Puolustusvoimat ja Rajavartiolaitos tukevat toimintaa tarjoamalla sotilaskotikiinteistöt yhdistyksen käyttöön perimättä tilavuokraa.

Sotaharjoituksissa ja maastoleireillä kiertävät sotilaskotiautot, joista myydään kahvia, makeisia ja leivonnaisia. Autot ovat usein mukana myös messuilla, joissa Puolustusvoimilla on osasto. Sotilaskotiyhdistykset pitävät myös leirisotilaskoteja isoilla harjoitusalueilla, kuten Pahkajärven, Pohjankankaan ja Rovajärven ampuma-alueilla.

Sotilaskotiyhdistykset ja niiden kattojärjestö Sotilaskotiliitto tukevat varusmiesten urheiluharrastuksia esimerkiksi lahjoittamalla liikuntavarusteita tai järjestämällä liikunnallisia tapahtumia.

## Historia
Suomen ensimmäisen sotilaskodin avasi Helsingin NMKY 15. huhtikuuta 1918. Helsingin NMKY:n Sotilaskotityö päättyi vuonna 2004 Santahaminassa. Myös Pelastusarmeija kuuluu sotilaskotityön historiaan. Sen ensimmäinen sotilaskoti aloitti toimintansa vuonna 1919 Terijoen Rajavartiopataljoonassa Tyrisevällä. Sisällissodassa joukkojen mukana olleet naiset aloittivat sotilaskotityön myös syksyllä 1918.

Sotilaskotiliitto perustettiin 1921 (aluksi nimenä oli Suomen Sotilaskotiliitto) ja sen ensimmäisenä puheenjohtajana toimi Katri Bergholm. Liiton nykyinen puheenjohtaja on Kirsi Patrikainen.

## Katso myös
* Kanttiini

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Sotilaskoti
Mont Blanc

__NOTOC__

**Mont Blanc** (), joka tunnetaan myös nimellä ”La Dame Blanche”, on Alppien korkein huippu (4&nbsp;810,90&nbsp;m). Se sijaitsee Italian ja Ranskan rajalla. 

## Maantiede
Huippu on osa suurempaa Mont Blancin massiivia, joka käsittää useita 4&nbsp;000 metrin korkeuden ylittäviä huippuja.

Mont Blancin korkeus vaihtelee huipulla olevan jääpeitteen paksuuden mukaan, joka saattaa ajoittain olla jopa 23 metriä. Syyskuussa 2007 Mont Blancin korkeudeksi mitattiin 4&nbsp;810,90 metriä.

## Nouseminen
Ranskan puolella Mont Blancille pääsee nousemaan Chamonix’n hiihtokeskuksesta. Italian puolella lähin keskus on Courmayeur. Suosittu näköala Mont Blancille ja muualle Mont Blancin massiiviin sijaitsee Aiguille du Midin huipulla (3&nbsp;842 m), jonne pääsee köysihissillä joko Chamonix’sta tai Italian puoleiselta Punta Helbronnerin (3&nbsp;462 m) huipulta, jonne taas nousee köysihissi Courmayeurin La Palud’sta.

Ensimmäisen kerran Mont Blancin huipulle kiipesivät Jacques Balmat ja Michel Paccard 8. elokuuta 1786. Ensimmäisenä naisena huipulle nousi Marie Paradis vuonna 1808.

Vuonna 1965 valmistunut 11,6 kilometriä pitkä Mont Blancin tunneli kulkee vuoren alla Courmayeurin ja Chamonix’n välissä ja on yksi tärkeimmistä kulkureiteistä Alppien välisessä liikenteessä.

## Onnettomuuksia
Mont Blanc on monentasoisten kiipeilijöiden suosiossa, vuositttain sinne yrittää 20&nbsp;000 kiipeilijää. Ranskalaiset ovat laskeneet että kiipeilykauden aikana tehdään keskimäärin 770 pelastusoperaatiota. Kuolleiden määristä on erilaisia arvioita, suurimmilaan puhutaan  Mont Blancin massiivilla yhteensä sadasta kuolleesta vuosittain.

Mont Blancilla on tapahtunut kaksi tuhoisaa lento-onnettomuutta: Air Indian lento 245 vuonna 1950 ja Air Indian lento 101 1966.

Vuonna 1999 Mont Blancin tunnelin tulipalossa kuoli 39 ihmistä.

## Galleria

Mont Blanc and Dome du Gouter.jpg|thumb|Mont Blanc ja Dôme du Goûter
Glacier des Bossons & Glacier de Taconnaz from Aiguille du Midi.JPG|Mont Blancin luoteispuolelta valuvia jäävirtoja: etualalla Glacier des Bossons ja taaempana Glacier de Taconnaz.
Mont Blanc - Valle d'Aosta.JPG|Mont Blanc nähtynä Italian puolelta, Aostan laaksosta.


## Katso myös
*Seitsemän huippua
*Luettelo suurimmista prominensseista
*Luettelo maiden korkeimmista kohdista
*Mont Blancin massiivi
*Aostan laakso

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Kuvia ja tietoa Mont Blancista, SummitPost 
* Tönö maailman katolla, Seura, 30.08.1939, nro 35, s. 11, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
Sukkuladiplomatia

**Sukkuladiplomatia** tarkoittaa neuvottelutapaa, jossa välittäjä sukkuloi edestakaisin kiistan osapuolten, kuten valtioiden, välillä. Nimityksen otti käyttöön Yhdysvaltain media ulkoministeri Henry Kissingerin neuvotellessa Jom Kippur -sodan osapuolten, arabimaiden ja Israelin välillä, vuosina 1974–1975. Yhdysvaltain ulkoministeri Alexander Haig harjoitti vuonna 1982 sukkuladiplomatiaa Britannian ja Argentiinan välillä Falklandin sodan aikana.

## Lähteet