open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Martti-Mikael Järvinen

**Martti-Mikael Järvinen** (s. 24. maaliskuuta 1953 Tampere) on suomalainen näyttelijä, ohjaaja ja säveltäjä.

Järvinen valmistui Tampereen yliopiston näyttelijäkurssilta 1977. Hän on työskennellyt pisimpään Tampereen Teatterissa.

1980-luvulla Järvinen esiintyi usein *[[Pikku Kakkonen]]* -lastenohjelmassa muun muassa velho Magus Mamurrana, iltasatujen lukijana sekä iltarunojen lausujana yhdessä Inkeri Mertasen kanssa.

## Teatteritöitä
Lähde, ellei muuta mainittu: Ilona-tietokanta
*1978: *[[Venetsian kauppias]]*, Tampereen Teatteri – Lorenzo, musiikki
*1981: *[[Hamlet]]*, Tampereen Teatteri – Hamlet
*1985: *Viimeinen rock*, Kuopion kaupunginteatteri
*1986: *[[Pekka Lipponen]]*, Kuopion kaupunginteatteri – ohjaus, dramaturgia, musiikki
*1988: *Ratsumies ja rakkaus*, Pyynikin kesäteatteri – käsikirjoitus yhdessä Mikko Viherjuuren kanssa, musiikki ja sanoitukset
*2000: *Machiavellin Ruhtinas*, Tampereen Teatteri – Niccolò Macchiavelli
*2000: *Kaarina Hannuntytär*, Tampereen Teatteri – Klaus Antinpoika Vestgöte
*2001: *[[Punainen neilikka]]*, Tampereen Teatteri  – Walesin prinssi
*2002: *Linjat kuumina*, Tampereen Teatteri – isä
*2002: *[[Cyrano de Bergerac (näytelmä)|Cyrano de Bergerac]]*, Tampereen Teatteri – useita rooleja
*2002: *Pieni levykauppa*, Tampereen Teatteri – Mauri Törmänen, taiteilija / Ismo Koskinen, toimittaja
*2002: *[[Yksi lensi yli käenpesän (romaani)|Yksi lensi yli käenpesän]]*, Tampereen Teatteri – yöhoitaja Turkle
*2003: *Ihan pimeetä*, Tampereen Teatteri – Harold Corringe
*2003: *Kauhea syrjähyppy*, Tampereen Teatteri – Osvald Ruutana
*2004: *[[Macbeth]]*, Tampereen Teatteri – Menteith / vanha Cawdor

## Elokuvat
* Pyhä perhe (1976) – Tapio Mäkinen, "Tapsa"
* 16. kevät! (1977)
* Sulka (1979) – ajuri
* Kadonnut armeija (1981) – kertoja
* Lulu (1982) – Alwa Schön
* Ministeri tarttuu saksiin (1984)
* Makkarakalakeittoa, sano Tympee Huttunen (1988)
* Rentun ruusu (2001) – Otto
* Sibelius (2003) – varietee-johtaja

## Televisiosarjat
* Joki-Jussin pojat (1977)
* Tankki täyteen (1978)
* Pikku Kakkonen (1980-luku) – useita rooleja
* Kuka uskoo haikaraa (1983) – musiikki
* Neljä päivää (1985) – musiikki
* Mummo (1987–1988) – tunnusmusiikki
* Keskiaika (1987) – musiikki, ohjaus
* Velho Magus Mamurra (1988–1990) – Magus Mamurra, tunnusmusiikki, muusikko
* Hovimäki (2002–) – Topelius

## Animaatiosarjat
* Hiiret (1981–1982) – kertoja
* Kornelius (1984) – kertoja
* Madon seikkailut (1988) – kertoja
* Mu ja Pu (1988) – kertoja
* Tivolimäellä tavataan (1989) – kertoja
* Jänis ja jänönapila (1990) – kertoja
* Natalia Nukentekijä (1991) – kertoja
* Natalia Nukentekijä ja kadonnut joulu (1993) – kertoja

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*
*
Jari Kuuluvainen

**Tauno Jari Mikael Kuuluvainen** (s. 14. lokakuuta 1950 Helsinki) on suomalainen kansantaloudellisen metsäekonomian professori emeritus.

Jari Kuuluvainen syntyi maanviljelijä Lauri Kuuluvaisen ja Hilda Sankarin perheeseen. Hän tuli ylioppilaaksi Iitin yhteiskoulusta 1969 ja valmistui metsänhoitajaksi Helsingin yliopistosta 1975, maatalous- ja metsätieteiden kandidaatiksi 1976 ja valtiotieteiden lisensiaatiksi 1984. Filosofian tohtoriksi Kuuluvainen väitteli Uumajan yliopistossa 1989. Hän toimi tutkijana Kalifornian yliopistossa Berkeleyssä 1984–1985, Washingtonin yliopistossa 1985, Ruotsin maatalousyliopistossa Uppsalassa 1989 ja Wisconsin-Madisonin yliopistossa 1995–1996.  Metsäntutkimuslaitoksen palveluksessa Kuluvainen työskenteli 1978–1997 ja Helsingin yliopiston kansantaloudellisen metsäekonomian professorina 1997–2009. 

## Lähteet
Guenegoré

**Guenegoré** (myös *Guénégoré*) on maalaiskunta ja sen keskuskylä Kayesin alueen Kéniéban piirissä Malissa. Se sijaitsee piirin keskiosassa 50 kilometriä Kéniébasta itään. Kunnassa on 6&nbsp;600 ja keskuskylässä 2&nbsp;800 asukasta (vuonna 2009).

Guenegorén kunta rajoittuu idässä Kéniéban piirin Bayen, etelässä Kouroukoton ja Faraban, lännessä Dabian ja pohjoisessa Dombian kuntiin. Maisemaa leimaavat tasangot ja kalliorinteet. Luonnonvarainen kasvillisuus on savannia.

Kuntaan kuuluu kahdeksan kylää. Asukkaat ovat mandinkoja, jahankoja, bambaroita ja fulbeja.

Guenegoréen on ympärivuotinen yhteys RN24-maantieltä. Paikallisia elinkeinoja ovat maanviljely, karjanhoito, kalastus, käsityöammatit ja kaupankäynti. Tärkeimmät viljelykasvit ovat durra, fonio, maapähkinä ja maissi. Kotieläimiä ovat naudat, lampaat, vuohet ja siipikarja.

Palveluihin kuuluu terveyskeskus ja joukko kouluja. Kaikissa kylissä on porakaivot. Sähköverkkoa tai puhelinta ei ole.

## Lähteet
Too Weird to Live, Too Rare to Die!

__NOTOC__

**Too Weird to Live, Too Rare to Die!** on yhdysvaltalaisen poprock-yhtye Panic! at the Discon neljäs studioalbumi, jonka julkaisivat Fueled by Ramen ja Decaydance 8. lokakuuta 2013. Albumin nimi on lainattu kirjasta *[[Pelkoa ja inhoa Las Vegasissa]]*. Albumin inspiraationa oli myöskin Brendon Urien kotikaupunki Las Vegas. 

Albumi on ensimmäinen ja ainoa albumi, jossa esiintyy basisti Dallon Weekes, ja viimeinen, jossa esiintyy rumpali Spencer Smith. Kansitaiteessa Brendon Urie polttaa savuketta, josta tulee värikästä savua. Kansikuva saattaa olla viittaus albumin kappaleeseen ”Nicotine”. Kappaleille ”Miss Jackson”, ”This is Gospel” ja ”Girls/Girls/Boys” on julkaistu musiikkivideot.  

## Kappaleet
#
#
#
#
#
#
#
#
#
#

## Arvostelut
* Kaaoszine: 5/10 
* Metacritic: 72/100 
* Rolling Stone:  

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* ''Too Weird to Live, Too Rare to Die!'' Discogsissa
Säynejärvi (Kitee)

**Säynejärvi** on Pohjois-Karjalassa Kiteellä sijaitseva järvi.

## Maantietoa
Järven pinta-ala on 890 hehtaaria eli 8,9 neliökilometriä. Se on 6,9 kilometriä pitkä ja 3,0 kilometriä leveä. Järvellä on laaja järvenselkä, joka kerää tuulta hyvin. Itärannasta työntyy länteen pitkä Viitaniemi, jonka pohjoispuolelle jää suojainen 1,7 kilometriä lahti. Lahdenpohjukka on Rutalahden niminen ja lahden suulla on vielä oma Nivanlahti.

Järvessä on laskettu olevan 22 saarta. Niiden yhteispinta-ala on 8 hehtaaria, mikä on noin 0,9 % järven kokonaispinta-alasta. Saarista Saunasaari, Jänissaari ja Iso-Vora ovat yli hehtaarin suuruisia ja loput ovat 19 yli aarin kokoisia. Muita kartassa nimettyjä saaria ovat Punasaari, Palosaari, Sittasaari, Oinassaari, Kertonsaari, Pieni-Vora, Ruohikkoluoto, Pieni- ja Iso Kirrinkallio, Liukunsaari, Suosaari, Kalliosaari, Inkansaari ja Kaksossaaret. Viitaniemen eteläpuolella sijaitsee matala ja leveä Otranlahti ja järven kaakkoispää kapenee sekin lahdenpohjukaksi, jota kutsutaan Suolahdeksi.

Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen tilavuus on 59 miljoonaa kuutiometriä eli 0,059 kuutiokilometriä. Järven keskisyvyys on 6,7 metriä ja suurin syvyys on 25 metriä. Järven pituussuunnassa kulkee pitkä syvänne, jossa on noin kolmen kilometrin matkalla yli 20 metriä syvää. Syvin kohta 25 metriä sijaitsee kartan mukaan kahdessa kohtaa syvännettä.

Järven rantaviivan pituus on 31 kilometriä, josta saarten rantaviivan yhteispituus on 5 kilometriä. Järven rannat ovat metsämaata, jota soistuminen ja peltotilkut välillä katkaisevat. Järven lounaisrantojen takana on laajat peltoaukeat. Rantojen asutus on harvaa haja-asutusta, mutta vapaa-ajan asuntoja on runsaasti. Kartasta laskien niitä on yli 50. Rannikon ainoa kulmakunta on Rannanpohjukka. Niille johtaa tiet yhdystieltä 4882, joka kiertää järven kauempaa sen eteläpuolelta ylös pohjoiseen. Järven kaakkoispäästöä on matkaa Venäjän rajalle 3,7 kilometriä.

## Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Kiteenjoen–Tohmajoen vesistössä (vesistöaluetunnus 02) Kiteenjoen valuma-alueella (02.02), jonka Tiekoskenjoen valuma-alueeseen (02.026) järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 83,3 metriä mpy.

Järvi saa pääosan vedestään omalta valuma-alueeltaan, koska se on vesistönsä latva-järviä. Tiekoskenjoen valuma-alueella on 9 yli hehtaarin kokoista järveä tai lampea, joista kahdeksan laskevat suoraan tai välillisesti järveen. Niistä huomattavimpia ovat Pienijärvi (31 ha), Riihijärvi (34 ha) ja Ryökky (36 ha), jotka laskevat Suonlahteen, Sammallampi (6 ha), joka laskee myös sinne, Tarassi (2 ha) ja Mäntylampi, jotka laskevat Kiviojaa myöten Persepohjukkaan, Pääsimmäinen (8 ha) ja Keskimmäinen (4 ha), jotka laskevat pohjoisrantaan ja vielä Hotari (2 ha), joka laskee Otralahteen.

Järven laskujoki on Tiekoskenjoki, joka lähtee järven Rutalahdesta ja virtaa Tiekosken läpi ja yhtyy 2,5 kilometrin päässä Kiteenjokeen.

## Lähteet
Sitakilly

**Sitakilly** (myös *Sitakily*) on maalaiskunta ja sen keskuskylä Kayesin alueen Kéniéban piirissä Malissa. Se sijaitsee piirin pohjoisosassa 45 kilometriä Kéniébasta pohjoiseen. Kunnassa on 30&nbsp;200 ja keskuskylässä 4&nbsp;400 asukasta (vuonna 2009).

Sitakillyn kunta rajoittuu pohjoisessa Kéniéban piirin Dialafaran, idässä Kassaman ja etelässä Kéniéban kuntiin sekä lännessä Senegaliin. Seutu on etupäässä tasakoa, jonka yläpuolella kohoaa Tambaouran kalliorinne. Länsirajalla virtaa Faléméjoki.

Kuntaan kuuluu 15 kylää. Asukkaat ovat mandinkoja, fulbeja ja bambaroita.

Sitakillyn kautta kulkee Bafoulabén ja Kéniéban välinen maantie. Seudun pääelinkeinot ovat maanviljely, karjanhoito ja kullankaivuu. Tärkeimmät viljelykasvit ovat durra, fonio, maapähkinä ja maissi. Kotieläimiä ovat naudat, lampaat, vuohet, aasit ja siipikarja. Lisäksi harjoitetaan kalastusta, käsityöammatteja ja kaupankäyntiä. Tabakotossa ja Loulossa on teolliset kultakaivokset.

Palveluihin kuuluu terveyskeskus ja joukko kouluja. Vesihuolto käsittää porakaivoja sekä Sitakillyn ja Tabakoton vesijohtoverkot. Sähköverkko on vain kaivostaajamissa.

## Lähteet
Bulgarian kansalliskirjasto

**Bulgarian kansalliskirjasto**, viralliselta nimeltään *Pyhien Kyrilloksen ja Methidioksen kansalliskirjasto* () on Bulgarian pääkaupungissa Sofiassa toimiva kansalliskirjasto, joka on nimetty vanhimman tunnetun kyrillisen kirjaimiston, glagolitsan kehittäjien,  pyhimysten Kyrillos ja Methodios mukaan.

Kansalliskirjasto perustettiin vuonna 1878. Laki kirjaston vapaakappaleoikeudesta säädettiin vuonna 1897 ja vuonna 1900 kirjasto saa käyttöönsä oman talon. Vuonna 1924 kirjaston yhteyteen avataan kansallisarkistoa vastaava osasto. Vuonna 1939 alkaa uuden kirjastorakennuksen rakentaminen, mutta vuoden 1944 pommituksessa sekä vanha että uusi kirjastorakennus tuhoutuu. Uusi kirjastorakennus avataan 16. joulukuuta 1953. Kansalliskirjasto nimetään vuonna 1963 Kyrilloksen ja Methodioksen mukaan. 

## Lähteet

   
## Aiheesta muualla

*IFLA World Report - Bulgaria (The International Federation of Library Associations and Institutions)   (ifla-world-report.org)
Dialafara

**Dialafara** on maalaiskunta ja sen keskuskylä Kayesin alueen Kéniéban piirissä Malissa. Se sijaitsee piirin pohjoisosassa 85 kilometriä Kéniébasta pohjoiseen. Kunnassa on 18&nbsp;000 ja keskuskylässä 1&nbsp;500 asukasta (vuonna 2009).

Dialafaran kunta rajoittuu luoteessa Kayesin piirin Sadiolan, koillisessa Bafoulabén piirin Gounfanin ja Niambian ja kaakossa Kéniéban piirin Sitakillyn ja Kassaman kuntiin sekä lounaassa Senegaliin. Maisemaa leimaa tasangon yläpuolella kohoava Tambaouran kalliorinne. Senegalin rajalla virtaa Faléméjoki.

Kuntaan kuuluu 34 kylää. Asukkaat ovat mandinkoja, fulbeja ja bambaroita.

Dialafaran kautta kulkee Kéniéban ja Kayesin välinen maantie. Seudun pääelinkeinot ovat maanviljely, karjanhoito ja kullankaivuu. Tärkeimmät viljelykasvit ovat durra, fonio, maapähkinä ja maissi. Kotieläimiä ovat naudat, lampaat, vuohet, aasit, hevoset ja siipikarja. Lisäksi harjoitetaan kalastusta, käsityöammatteja ja kaupankäyntiä.

Palveluihin kuuluu joukko kouluja ja kaksi terveyskeskusta. Vesihuolto käsittää kaivoja ja porakaivoja. Viidessä kylässä on sähköverkot.

## Lähteet
Baiyoke Tower I

**Baiyoke Tower I** () on Pratunamissa Bangkokissa sijaitseva vuonna 1987 valmistunut rakennus, jossa toimii Baiyoke Suite Hotel. Baiyoke Tower I on 151 metriä korkea ja siinä on 43 kerrosta. Hotellissa on kaikkiaan 255 huonetta, 181 Executive-huonetta ja 74 Superior-huonetta, joiden parvekkeet on maalattu sateenkaaren väreihin. Lisäksi hotellista löytyy mm. pysäköintihalli, kokoushuoneita, coffee shop, baari sekä sky lounge -ravintola. Hotellissa on myös uima-allas ja kuntosali 11. kerroksessa. Baiyoke Tower I oli Thaimaan korkein rakennus 1987-1993.

Vuonna 1997 valmistui korkeampi, 85-kerroksinen Baiyoke Tower II.

## Lähteet

*https://www.emporis.com/buildings/107137/baiyoke-tower-i-bangkok-thailand	
*http://baiyokesuite.baiyokehotel.com/
*https://www.tripadvisor.fi/Hotel_Review-g293916-d308303-Reviews-Baiyoke_Suite_Hotel-Bangkok.html
*http://www.skyscrapercenter.com/building/baiyoke-tower-ii/487

## Aiheesta muualla
* Baiyoke Tower II
* Baiyoke Suite Hotellin viralliset sivut
Kosovon kansalliskirjasto

**Kosovon kansalliskirjasto** (, , ) on Kosovon pääkaupunki Pristinassa toimiva kansalliskirjasto. 

Kansalliskirjaston taustana on joulukuussa 1944 Prizrenissä perustettu Kosovon autonomisen provinssin kirjasto. Kirjasto siirtyi nykyisen, kroatialaisen arkkitehti Andrija Mutnjakovićin (s.1929) suunnitteleman kirjastorakennuksen valmistuttua vuonna 1982 Pristinan yliopistoalueelle. Rakennus käyttää elementteinään bysanttilaisen ja ottomaaniperinteen kupoleita ja kuutiomuotoa; rakennuksessa on 73 pientä kupolia. 

Kirjaston nimitys on vaihtunut perustamisensa jälkeen useasti; vuodesta 2014 lähtien nimenä on ollut Kosovon kansalliskirjasto. 

## Lähteet

   
## Aiheesta muualla

*Kosovo National Library  (worldarchitecturemap.org)
Kassama

**Kassama** on maalaiskunta ja sen keskuskylä Kayesin alueen Kéniéban piirissä Malissa. Se sijaitsee piirin pohjoisosassa 35 kilometriä Kéniébasta koilliseen. Kunnassa on 19&nbsp;500 ja keskuskylässä 2&nbsp;100 asukasta (vuonna 2009).

Kassaman kunta rajoittuu etelässä Kéniéban piirin Bayen, lännessä Sitakillyn ja luoteessa Dialafaran sekä pohjoisessa Bafoulabén piirin Gounfanin ja idässä Koundianin kuntiin.

Kuntaan kuuluu 25 kylää. Asukkaat ovat mandinkoja, jahankoja, fulbeja ja bambaroita.

Liikenneyhteydet ovat huonot varsinkin sadeaikaan. Seudun pääelinkeinot ovat maanviljely ja karjanhoito. Tärkeimmät viljelykasvit ovat durra, fonio, maapähkinä ja maissi. Kotieläimiä ovat naudat, lampaat, vuohet, aasit ja siipikarja. Lisäksi harjoitetaan käsityöammatteja ja kaupankäyntiä.

Palveluihin kuuluu joukko kouluja ja kaksi terveyskeskusta. Vesihuolto käsittää kaivoja ja porakaivoja. Kunnassa ei ole sähkö- tai puhelinverkkoa.

## Lähteet
Lauri Larmela

**Lauri Patrikki Larmela** (s. 7. joulukuuta 1966 Kauniainen) on suomalainen toimittaja, joka on työskennellyt pitkään *[[Tuulilasi (lehti)|Tuulilasi]]* -lehden palveluksessa, myös lehden päätoimittajana.   

Lauri Larmela syntyi yhteysjohtaja Harri Larmelan ja päätoimittaja Kaisa Hongan perheeseen. Hänen puolisonsa vuodesta 2002 on kauppatieteen maisteri Marja Lättilä. Larmela tuli ylioppilaaksi 1985 ja opiskeli Helsingin yliopistossa 1987–1991. *Tuulilasin* toimituspäällikkö hän oli 1995–1999, lehden päätoimittajaksi hänet nimitettiin 1999. Vuonna 2015 hän siirtyi lehden artikkelitoimittajaksi, sittemmin uudelleen lehden toimituspäälliköksi.

## Lähteet
Mäntän lukio

**Mäntän lukio** on lukio Mänttä-Vilppulassa. Lukiossa on lääketieteellis-luonnontieteellinen linja ja taidepainotus. Lukiossa on myös mahdollista osallisti huippu-urheiluakateemisiin opintoihin (HUA). Lukion rehtori on Aki Koivisto ja vararehtori on Johanna Rintapää. Lukio sijaitsee osoitteessa Koskelankatu 3, Mänttä. Oppilaitoksesta ovat valmistuneet ylioppilaiksi Jorma Ala-Sankila ja Laura Huhtasaari.

## Lähteet
Sadiola

**Sadiola** on maalaiskunta ja sen keskuskylä Kayesin alueen Kayesin piirissä Malissa. Se sijaitsee piirin eteläosassa noin 75 kilometriä Kayesista lounaaseen. Kunnassa on 39&nbsp;400 ja keskuskylässä 10&nbsp;600 asukasta (vuonna 2009).

Sadiolan kunnan pinta-ala on 5&nbsp;010 neliökilometriä. Se rajoittuu pohjoisessa Kayesin piirin Samé Diomgoman, Liberté Dembayan ja Hawa Dembayan, idässä Logon ja Diamoun ja etelässä Bafoulabén piirin Niambian ja Kéniéban piirin Dialafaran kuntiin sekä lännessä Senegaliin.

Seudun maisemaa leimaavat tasangot ja matalat kalliorinteet. Senegalin rajalla virtaa Faléméjoki. Luonnonvarainen kasvillisuus on savannia.

Kuntaan kuuluu 44 kylää. Asukkaat ovat etupäässä mandinkoja. Lisäksi on bambaroita, soninkeja ja fulbeja.

Paikallisia elinkeinoja ovat maanviljely, karjanhoito, kalastus, keräily, käsityöammatit ja kaupankäynti. Tärkeimmät viljelykasvit ovat hirssi, riisi, durra, maissi, maapähkinä, fonio ja maniokki. Kotieläimiä ovat naudat, lampaat, vuohet, aasit ja siipikarja. Tärkeimmät liike-elämän keskukset ovat Sadiola ja Kroukéto. Sadiolassa ja Yatelassa on teolliset kultakaivokset.

Kunnassa toimii 22 alakoulua, neljä yläkoulua, kaksi ranskalais-arabialaista koulua ja neljä koraanikoulua. Terveyspalveluihin kuuluu kaksi terveyskeskusta, kolme terveysasemaa ja kaksi yksityisklinikkaa. Vesihuolto käsittää kaivoja ja porakaivoja.

## Lähteet
Toissijainen suojelu

**Toissijainen suojelu** on oleskeluluvan peruste. Turvapaikanhakijalle, jonka osalta turvapaikan kriteerit eivät täyty, myönnetään turvapaikkahakemuksen perusteella oleskelulupa toissijaisen suojelun perusteella. Lupa myönnetään, jos hakijaa uhkaa kotimaassaan tai pysyvässä asuinmaassaan kuolemanrangaistus, teloitus, kidutus tai muu epäinhimillinen tai ihmisarvoa loukkaava kohtelu tai rangaistus. Lupa myönnetään myös, jos hakija ei voi palata kotimaahansa tai pysyvään asuinmaahansa ilman, että hän joutuu vakavaan henkilökohtaiseen vaaraan siellä vallitsevan aseellisen selkkauksen vuoksi.

Toissijaisen suojelun kriteerit perustuvat sekä määritelmädirektiiviin että Yhdistyneiden kansakuntien sopimukseen pakolaisten oikeudellisesta asemasta. Toissijaisesta suojelusta on määrätty ulkomaalaislain pykälässä 88, mutta se perustuu määritelmädirektiiviin eikä Suomi määritä sitä kansallisesti. Toissijaisen suojelun soveltamisessa otetaan huomioon kansallisen oikeuskäytännön lisäksi Euroopan unionin tuomioistuimen ratkaisut.

EU-direktiivi käsittelee oleskeluluvan myöntämistä tilanteissa, joissa on kyse yksilöön henkilökohtaisesti kohdistuvasta uhasta tai vaarasta, mutta direktiivin täytäntöönpanon jälkeisessä oikeuskäytännössä on vakiintunut tulkinta, että toissijaisen suojelun kriteerit voivat poikkeuksellisesti täyttyä pelkästään hakijan lähtöalueen turvallisuustilanteen vuoksi. Euroopan yhteisöjen tuomioistuin (nyk. Euroopan unionin tuomioistuin) linjasi toissijaisen suojelun myöntämisen kriteerejä vuonna 2009 antamassaan tuomiossa C-465/07 Elgafaji. Sen mukaan henkilön ei tarvitse poikkeustapauksessa esittää näyttöä vakavasta henkilökohtaisesta vaarasta silloin, kun käynnissä olevalle aseelliselle selkkaukselle tyypillisen väkivallan aste saavuttaa niin korkean tason, että on merkittäviä perusteita uskoa palautetun siviilihenkilön joutuvan maahan palaamisensa vuoksi todelliseen vaaraan.

Siinä missä turvapaikan saanut on oikeutettu pakolaisen matkustusasiakirjaan, toissijaista suojelua saava on oikeutettu muukalaispassiin, jolla matkustus on jossain määrin vaikeampaa.

## Lähteet
Baye (Kayesin alue)

**Baye** (myös *Bayé*) on maalaiskunta ja sen keskuskylä Kayesin alueen Kéniéban piirissä Malissa. Se sijaitsee piirin keskiosassa 45 kilometriä Kéniébasta itään. Kunnassa on 14&nbsp;600 ja keskuskylässä 1&nbsp;600 asukasta (vuonna 2009).

Bayen kunta rajoittuu kaakossa Kéniéban piirin Kouroukoton, lounaassa Guenegorén ja Dombian, luoteessa Kéniéban ja Kassaman sekä koillisessa Bafoulabén piirin Koundianin kuntiin. Maisemaa leimaavat tasangot ja kalliorinteet. Luonnonvarainen kasvillisuus on savannia. Kunnassa sijaitsee Wongon kansallispuisto ja osa Bafingin simpanssinsuojelualueesta.

Kuntaan kuuluu 17 kylää. Asukkaat ovat mandinkoja ja fulbeja.

Liikenneyhteydet ovat huonot varsinkin sadeaikaan. Seudun pääelinkeinot ovat maanviljely ja karjanhoito. Tärkeimmät viljelykasvit ovat hirssi, riisi, durra, maissi, maapähkinä, fonio ja maniokki. Kotieläimiä ovat naudat, lampaat, vuohet, aasit ja siipikarja. Lisäksi harjoitetaan käsityöammatteja ja kaupankäyntiä. Sobelassa ja Samoussa pidetään viikoittaiset markkinat.

Palveluihin kuuluu joukko kouluja ja terveyskeskus. Vesihuolto käsittää kaivoja ja porakaivoja. Kunnassa ei ole sähkö- tai puhelinverkkoa.

## Lähteet
Darekon Areena

**Darekon Areena** on Haapaveden kaupungin omistama jäähalli. Se sijaitsee Haapaveden keskustaajamassa, osoitteessa Hakakuja 4. Areenan pääasiallinen käyttäjä on paikallinen jääkiekkojaosto Huskit. Lisäksi muita harraste- ja yksityisjoukkueita. Darekon Areena on HAU Huskien kotihalli.

Nykyinen jäähalli on valmistunut vuonna 2015. Jäähallin kattoon on nostettu jäädetettynä pelinumerona Juha Junnon pelipaita, pelinumerolla 10. 

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Jäähallin sivut
Udmurtian kansalliskirjasto

**Udmurtian kansalliskirjasto** (, udmurtiksi Удмурт Элькунысь Йӧскалык книга возённи, ) on Venäjällä, Udmurtian tasavallan pääkaupungissa Iževskissä toimiva tasavaltansa kansalliskirjasto.

Kansalliskirjasto perustettiin 24. helmikuuta 1918, eli kirjasto juhlii satavuotista historiaansa helmikuussa 2018. Kansalliskirjaston asema tasavallassaan sille myönnettiin vuonna 1989.
Udmurtialaisen aineiston digitointia on tukenut esimerkiksi Koneen säätiö.

## Lähteet

   
## Aiheesta muualla

*Natsionalnaja biblioteka Udmurtskoi Respubliki  (fulr.karelia.ru)
*National Library of the Udmurt Republic, kotisivu   (unatlib.ru)
Put Up or Shut Up

__NOTOC__

**Put Up or Shut Up** on yhdysvaltalaisen pop-punk-yhtye All Time Low’n toinen EP, jonka julkaisi Hopeless Records 25. heinäkuuta 2006. 

## Kappaleet
#
#
#
#
#
#
#

### iTunes deluxe edition
# 
# 

## Arvostelut
* Alternative Press:  

## Lähteet
Mari Mikkola

**Mari Mikkola** on suomalainen filosofi, joka toimii filosofian professorina Oxfordin yliopistossa. Hän on toiminut 2005–2008 filosofian lehtorina Stirlingin ja 2008–2010 Lancasterin yliopistoissa. Hän oli 2010–2016 apulaisprofessori ja 2016–2017 käytännöllisen filosofian professori Berliinin Humboldt-yliopistossa. 

Mikkolan tutkimusaloja ovat feministinen filosofia sekä erityisesti feministinen metafysiikka ja feministinen pornografian tutkimus. Hän on yksi Journal of Social Ontology-lehden toimittajista. Lisäksi Mikkola on *Society for Women in Philosophy Germanyn* (SWIP Germany) puheenjohtaja ja yksi järjestön perustajajäsenistä.

## Teoksia
* *The Wrong of Injustice: Dehumanization and its Role in Feminist Philosophy*, 2016, New York, Oxford University Press. 
* *Beyond Speech: Pornography and Analytic Feminist Philosophy* (toim.), 2017, New York, Oxford University Press.

## Aiheesta muualla
* Mikkolan sivu Oxfordin yliopistossa 
* Mikkolan sivu Berliinin Humboldt-yliopistossa
* Mikkolan Philpapers-sivu
Strömma

**Strömma** on kylä Perniössä, nykyisen Salon kaupungin alueella. Strömma sijaitsee meren rannalla Kemiönsaaren kupeessa. Kylä muodostuu Strömman kartanosta, sen maista sekä Strömman kanavan ympäristön vanhasta asutuksesta. 

Strömma on kuulunut sekä Kemiöön että Perniöön. Lopullisesti se liitettiin Perniön kuntaan vuonna 1972. Toisen lähteen mukaan siirto Perniöön tapahtui 1961. Vanhin maininta Strömman rälssisäteristä on vuodelta 1434. Kartano on ollut muun muassa Fleming-, De la Gardie- ja Oxenstierna-sukujen hallussa. Nykyinen päärakennus on 1830-luvulta. Maanviljelysneuvos Karl Alfred Wasastjerna omisti Strömman kartanon vuosina 1888–1931 ja myytyään kartanon vuokrasi sen maita vielä vuoteen 1945. 

Strömmassa sijaitsi ennen Halikonlahden ja Gammelbynlahden välinen matala Kemiön virta. Virta perattiin ja siitä tehtiin kanava 1840-luvulla, minkä myötä rakennettiin myös siltayhteys Kemiöön. Kanava toi merenkulkua ja pientä teollisuutta Strömmaan ja sen naapurikyliin. Strömma ja lähikylät alkoivat hiljetä 1960-luvulla. Pienteollisuus, kaupat ja koulu lopetettiin 1970-luvun aikana.

## Aiheesta muualla
*Strömma-Dahlbyn kyläyhdistys

## Lähteet
No go -alue

**No go -alue** on alue, jolla huono maine väkivallan ja rikollisuuden vuoksi eivätkä ihmiset uskalla mennä sinne. Sillä voidaan tarkoittaa myös paikkaa, jota jokin ihmisryhmä pitää hallinnassaan ja estävät muiden pääsyn sinne. No go -alue voi olla kaupungin alue, jonne puolisotilaalliset joukot estävät pääsyn ja joihin poliisi, armeija tai muut vastaavat voivat tulla vain voimalla. No go -alue voi olla suljettu tietyiltä yksilöiltä, ryhmiltä tai muuten rajoitettu. Esimerkiksi Pohjois-Irlannissa on ollut no go -alueita kuten Free Derry

## Suomi

Poliisiylijohtaja Seppo Kolehmaisen mukaan on mahdollista, että myös Suomeen kehittyy no go -alueita, joille poliisit eivät mene. Riski kasvaa hänen mielestään mikäli poliisin suorituskyky alenee entisestään.

## Ruotsi
Poliisiylijohtaja Seppo Kolehmaisen mukaan Ruotsissa on 23 no go -aluetta.

Ruotsin sisäministeri Anders Ygeman on kiistänyt, että Ruotsissa olisi no go -alueita. Hänen mukaansa kyse on ”go go -alueista”, joissa poliisi käy enemmän.

Jussi Korhonen on kirjoittanut *[[Seura]]*-lehdelle ”Isän pikajuna” -blogissaan, että on ”sitkeästi leviävä tarina”, että Ruotsiin olisi maahanmuuton seurauksena syntynyt rikollisten hallitsemia alueita, jonne poliisi ei joko uskalla tai halua mennä. Hänen mukaansa no go -alueet ovat disinformaatiota ja kansainvälisesti muukalaisvastaisessa propagandassa käytetty esimerkki maahanmuuton seurauksista.

## Katso myös

* Free Derry
* Pakistanin heimoalueet
* Kowloon Walled City

## Lähteet
Moldovan kansalliskirjasto

**Moldovan kansalliskirjasto** (, ) on Moldovan pääkaupungissa Chișinăussa toimiva maansa kansalliskirjasto.

Kansalliskirjaston taustalla on elokuun 22. päivänä 1832 perustettu, silloisen kuvernementin yleinen kirjasto. Kansalliskirjaston päärakennuksen on suunnitellut arkkitehti A. Ambartumian. Rakennus sijaitsee vastakkaisella puolella katua kuin Moldovan kansallismuseo (*Muzeul Naţional de Istorie a Moldovei*) ja kansallisgalleria (*Muzeul Naţional de Artă*). Kansalliskirjaston naapurustossa on kansallinen konserttisali (*Palatul Naţional*) ja varsin lähellä myös valtioneuvoston rakennus (*Casa Guvernului*).

## Lähteet

   
## Aiheesta muualla

*IFLA World Report - Moldova (The International Federation of Library Associations and Institutions)   (ifla-world-report.org)
Osku Velho

**Osku Jussi (Johan Oskar) Velho**, aik. *Vilander* (2. helmikuuta 1895 Porvoon maalaiskunta – 7. lokakuuta 1917 Porvoo} oli suomalainen runoilija, kääntäjä ja jääkärivärväri.Kirjasampo.fi

Osku Velhon vanhemmat olivat virallisesti työmies Henrik Vilander ja Serafia Vilander mutta todellisuudessa Velhon isä oli kirjailija Johannes Linnankoski. Hän pääsi ylioppilaaksi 1914 Porvoon yhteiskoulusta ja opiskeli Helsingin yliopistossa.

Velho liittyi mukaan jääkäriliikkeeseen ja toimi jääkärivärvärinä. Syksyllä 1917 hän oli syyskesällä perustetun Porvoon suojeluskunnan kanslianhoitajana. Velho hukkui epäselvissä olosuhteissa Porvoonjokeen lokakuussa 1917. Hänen vaatteitaan löytyi sinne tänne heiteltyinä joen rannalta ja arveltiin että hän oli joutunut joko pakokauhun valtaan tai sitten yrittänyt paeta takaa-ajajia uimalla joen yli. Levisi jopa huhuja, että Velho oli poistunut paikkakunnalta salaa sukellusveneellä Saksaan. Velhon ruumis löytyi vasta puolitoista kuukautta myöhemmin.

Osku Velho on haudattu Porvoon Näsinmäen hautausmaalle.

## Teokset
* *"Umpimähkään": O. Velhon elämäntyön pirstaleita*. WSOY 1922 (S. 11–12: Umpimähkään / O. Velho. - S. 15–106 Velhon suomennoksia eri kirjailijoiden runoista)

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Henrik Solberg

**Henrik Sørgård Solberg** (s. 15. huhtikuuta 1987 Trondheim, Norja) on norjalainen jääkiekkopuolustaja, joka pelaa GET-ligaenin Stavanger Oilersissa.

## Ura
### Seuraura
Solberg debytoi Lillehammer IK:n miesten joukkueessa kaudella 2005–2006, jolloin hän opiskeli viimeistä vuottaan Norges Toppidrettsgymnasissa. Solberg pelasi UPC-ligaenissa kaksi runkosarjaottelua. Kaudeksi 2006–2007 hän palasi kotikaupunkiinsa Trondheimiin ja siirtyi Trondheim Black Panthersin joukkueeseen. Solbergin varsinainen tulokaskausi GET-ligaenissa (ent. UPC-ligaen) toi 41 runkosarjaottelussa tehot 2+9=11 ja kuudessa karsintasarjan ottelussa yhden syöttöpisteen. Kaudella 2007–2008 hän oli Trondheimin tehokkain puolustaja tehoilla 3+9=12. Kauden päätteeksi seura ajautui kuitenkin konkurssiin ja lopetti toimintansa.

Kaudeksi 2008–2009 Solberg siirtyi Stavanger Oilersiin. Kaudella 2009–2010 hän oli joukkueen tehokkain puolustaja tehoilla 4+16=20. Solberg voitti kauden päätteeksi Norjan-mestaruuden. Kausi 2010–2011 päättyi hopeaan. Kaudet 2011–2012, 2012–2013 ja 2013–2014 päättyivät jälleen mestaruuteen. Viimeisimpänä mainittuna kautena hän edusti Oilersia myös Continental Cupissa, jossa Solberg jakoi joukkueen sisäisen tehotilaston voiton Dan Kisselin kanssa lukemalla +7. Turnaus päättyi Oilersin voittoon. Kaudella 2014–2015 hän voitti koko GET-ligaenin pudotuspelien tehotilaston lukemalla +16. Solberg voitti kauden päätteeksi Norjan-mestaruuden.

Solberg toimi kaudella 2015–2016 Oilersin varakapteenina. Hän voitti kauden päätteeksi Norjan-mestaruuden. Kauden 2016–2017 päätteeksi Solberg voitti jo uransa seitsemännen Norjan-mestaruuden, mikä oli lisäksi Oilersin kuudes peräkkäinen.

### Maajoukkueura
Solberg edusti Norjaa Sotšin olympiakisoissa 2014 sekä MM-kilpailuissa vuosina 2010, 2012 ja 2013. Yhteensä hän on pelannut 54 A-maaottelua tehopistein 2+7=9.

Solberg pelasi myös alle 20-vuotiaiden I-divisioonan MM-kilpailuissa vuonna 2007, jolloin hän jakoi Norjan sisäisen tehotilaston voiton Brede Frettem Csiszarin kanssa lukemalla +2. Solberg pelasi myös alle 18-vuotiaiden I-divisioonan MM-kilpailuissa vuonna 2005, jolloin hän voitti B-lohkon kultaa ja oli nostamassa Norjaa seuraavaksi vuodeksi pääsarjatasolle.

## Tilastot

## Lähteet
*

### Viitteet
St. Vincent (artisti)

**St. Vincent**, oikealta nimeltään **Anne Erin ”Annie” Clark** (s. 28. syyskuuta 1982), on yhdysvaltalainen muusikko, laulaja-lauluntekijä, multi-instrumentalisti ja tuottaja. Opiskeltuaan Berkleen College of Musicissa kolme vuotta hän aloitti musiikkiuransa **The Polyphonic Spree** -yhtyeen jäsenenä. Clark oli myös Sufjan Stevensin kiertuebändin jäsen ennen kuin hän kokosi oman bändinsä vuonna 2006.

St. Vincentin musiikkia on ylistetty erottuvan tyylinsä takia johdonmukaisesti. Se yhdistelee vaikutteita soft rockista, kokeilevasta rockista, elektropopista ja jazzista. St. Vincentin debyyttialbumi oli *Marry Me* (2007) ja sitä seurasivat *Actor* (2009), *Strange Mercy* (2011), *St. Vincent* (2014), *Masseduction* (2017) ja *Daddy's Home* (2021).

Vuonna 2012 St. Vincent julkaisi David Byrnen kanssa yhteistyöalbumin nimeltä *Love This Giant*. Clark on myös toiminut Swansin taustalaulajana heidän vuoden 2014 albumillaan *To Be Kind*. Artistin itsensä mukaan nimetty neljäs albumi *St. Vincent* julkaistiin 25. helmikuuta 2014, ja The Guardian, Entertainment Weekly, NME ja Slant Magazine nimesivät sen vuoden albumiksi. Lisäksi Time-lehti nimesi sen vuoden toiseksi parhaaksi albumiksi. St. Vincent sai albumista parhaan vaihtoehtoalbumin Grammyn, mikä oli hänen ensimmäinen Grammy-palkintonsa. Hän oli ensimmäinen naissooloartisti 20 vuoteen, joka voitti Grammyn kyseisessä kategoriassa.

St. Vincent esiintyi kesällä 2018 Flow Festivalilla Helsingin Suvilahdessa. Hän on esiintynyt Suomessa aiemminkin, muun muassa juuri Flow Festivalilla vuonna 2012.

## Diskografia
* *Marry Me* (2007)
* *Actor* (2009)
* *Strange Mercy* (2011)
* *St. Vincent* (2014)
* *Masseduction* (2017, uudellenversionti, jossa vain vokaalit ja piano julkaistiin vuonna 2018 nimellä MassEducation)
**Daddy's Home* (2021)

## Viitteet
Porsche Supercup Espanjan Grand Prix 2008

**Porsche Supercup Espanjan Grand Prix 2008** oli Porsche Supercup -kauden 2008 toinen osakilpailu, joka ajettiin 27. huhtikuuta Circuit de Catalunyan moottoriradalla Espanjassa. Kilpailu ajettiin Formula 1:sten Espanjan GP:n ohessa.

## Tulokset

## Lähteet
Porsche Supercup Unkarin Grand Prix 2008

**Porsche Supercup Unkarin Grand Prix 2008** oli Porsche Supercup -kauden 2008 kahdeksas osakilpailu, joka ajettiin 3. elokuuta Hungaroringin moottoriradalla Unkarissa. Kilpailu ajettiin Formula 1:sten Unkarin GP:n ohessa.

## Tulokset

## Lähteet
Porsche Supercup Belgian Grand Prix 2008

**Porsche Supercup Belgian Grand Prix 2008** oli Porsche Supercup -kauden 2008 kymmenes osakilpailu, joka ajettiin 7. syyskuuta Circuit de Spa-Francorchamps’n moottoriradalla Belgiassa. Kilpailu ajettiin Formula 1:sten Belgian GP:n ohessa.

## Tulokset

## Lähteet
Porsche Supercup Italian Grand Prix 2008

**Porsche Supercup Italian Grand Prix 2008** oli Porsche Supercup -kauden 2008 yhdestoista ja viimeinen osakilpailu, joka ajettiin 14. syyskuuta Monzan moottoriradalla Italiassa. Kilpailu ajettiin Formula 1:sten Italian GP:n ohessa.

## Tulokset

## Lähteet
Fredrik Lystad Jacobsen

**Fredrik Lystad Jacobsen** (s. 15. helmikuuta 1990 Asker, Norja) on norjalainen uransa lopettanut jääkiekkoilija.

## Ura
### Seuraura
Lystad Jacobsen on Frisk Askerin oma kasvatti. Hän debytoi seuran miesten kakkosjoukkueessa vain 16-vuotiaana Norjan toiseksi korkeimmalla sarjatasolla maan I-divisioonassa kaudella 2006–2007. Kaudella 2007–2008 Lystad Jacobsen debytoi Frisk Askerin GET-ligaen -joukkueessa, jossa tulokaskausi toi 26 runkosarjaottelussa yhden syöttöpisteen ja 14 playoff-ottelussa yhden maalin. Hän voitti kauden päätteeksi hopeaa.

Kolmen Friskissä vietetyn pääsarjakauden jälkeen Lystad Jacobsen siirtyi kaudeksi 2010–2011 Storhamar Dragonsiin. Kaudella 2012–2013 hän oli joukkueen toiseksi paras maalintekijä Joakim Jensenin jälkeen. Kaudeksi 2014–2015 Lystad Jacobsen siirtyi Sparta Warriorsiin. Kaudeksi 2016–2017 hän palasi kaksivuotisella sopimuksella kasvattajaseuraansa Frisk Askeriin. Lysad Jacobsen teki GET-ligaenin yhden kauden piste-ennätyksensä tehoilla 6+29=35. Hän voitti kauden päätteeksi hopeaa.

### Maajoukkueura
Lystad Jacobsen edusti Norjaa Sotšin olympiakisoissa 2014. Yhteensä hän on pelannut 22 A-maaottelua tehden kaksi maalia.

Lystad Jacobsen pelasi myös alle 20-vuotiaiden I-divisioonan MM-kilpailuissa vuosina 2008, 2009 ja 2010, joista viimeisin turnaus päättyi B-lohkon kultaan ja kaksi ensimmäistä lohkopronssiin. Vuoden 2008 turnauksessa hän voitti Norjan sisäisen tehotilaston lukemalla +3. Lystad jacobsen pelasi myös alle 18-vuotiaiden I-divisioonan MM-kilpailuissa vuonna 2008, jolloin hän voitti B-lohkon kultaa ja oli nostamassa Norjaa seuraavaksi vuodeksi pääsarjatasolle.

## Tilastot

## Lähteet
*

### Viitteet
Pohjois-Makedonian kansalliskirjasto

**Pohjois-Makedonian kansalliskirjasto** tai täsmällisemmin **Pyhän Klement Ohridialaisen kansallis- ja yliopistokirjasto** () on Pohjois-Makedonian pääkaupungissa Skopjessa toimiva maan kansalliskirjasto. Elokuusta 2017 lähtien kirjastonjohtajana on toiminut Senka Naumovska. 

Kansalliskirjasto perustettiin 23. marraskuuta 1944. Vuonna 1945 kirjastolle myönnettiin vapaakappaleoikeus nykyisen Pohjois-Makedonian ja aiemman Jugoslavian alueella julkaistuihin teoksiin. Makedonian tasavallan itsenäistyttyä, kirjastolla on vuodesta 1991 ollut vapaakappaleoikeus makedonialaisiin teoksiin. Kirjaston kehittämistä haittasivat vuoden 1962 tulva ja vuoden 1963 maanjäristys, joissa kirjastorakennus tuhoutui miltei täysin ja kokoelma vaurioitui suurelta osin. Vuonna 1964 kirjasto muutti toisaalle ja vuonna 1972 vihdoin uuteen rakennukseen. Kirjastoa laajennettiin vuosina 2008–2009 uudisrakennuksella, joka avattiin 24. toukokuuta 2009. 

Kirjasto on nimetty pyhimysten Kyrillos ja Methodios oppilaan, kyrillistä aakkostoa kehittäneen Pyhän Klement Ohridialaisen (830-916, ) mukaan. Hän vaikutti Ohridin kaupungissa ja perusti siellä Pohjois-Makedonian ensimmäisen luostarikirjaston Pyhän Panteleimonin luostariin.

## Lähteet

   
## Aiheesta muualla

*IFLA World Report - Macedonia (The International Federation of Library Associations and Institutions)   (ifla-world-report.org)
Stein Mehren

**Stein Mehren** (16. toukokuuta 1935 Oslo, Norja – 28. heinäkuuta 2017 Norja) oli norjalainen kirjailija ja taidemaalari. Hänet tunnetaan ensisijaisesti runoilijana, mutta hän kirjoitti myös näytelmiä, romaaneja ja esseitä.

Mehren julkaisi 30 runokokoelmaa ja oli useita kertoja ehdolla Pohjoismaiden neuvoston kirjallisuuspalkinnon saajaksi.

Mehren kuuluu Norjan merkittävimpiin runoilijoihin. Hänen kirjailijantyönsä oli laaja-alaista. Se sisälsi yhteiskuntakriittisiä esseitä ja taidekritiikkiä, romaaneja, näytelmiä, mutta keskeistä hänen tuotannossaan olivat luonto- ja rakkauslyriikka.

Mehren opiskeli filosofiaa Oslon yliopistossa ja tutustui Søren Kierkegaardiin, Edmund Husserliin, 1900-luvun eksistentiaalifilosofeihin, Theodor Adornoon ja Martin Buberin Minä/Sinä-filosofiaan. Hän käänsi Buberia norjaksi. Vaikka filosofia leimaa hyvin voimakkaasti hänen runouttaan, runot eivät kuitenkaan ole filosofisen ajattelun kuvitusta.

Mehrenin esikoiskokoelma *Gjennom stillheten en natt* ilmestyi 1960. Hänen tuotantonsa huippukohtia on kokoelma *Aurora. Det Niende Mørke* (1969). Hän on Wergelandin, Olaf Bullin ja Claes Gillin perinteen jatkaja vapaasti virtaavan runouden kirjoittajana. 1970-luvun vasemmistovirtausten aikana hän piti etäisyyttä politiikkaan, ja marxismin edustajat löivät häneen merkityksettömän runoilijan leiman. Hän vastasi syytöksiin muutamilla esseekokoelmilla.

Mehrenin romaaneja *De utydelige* ja *Titanene* ei pidetä taiteellisesti kovin onnistuneina, mutta ne ovat kiinnostavia ajan analyyseinä. Myös näytelmiä *Narren og hans hertug* ja *Den store søndagsfrokosten* (1976) voi luonnehtia sanoin sanoin.

Mehrenin työt ovat vieneet hänet yhteistyöhön myös säveltäjien, kuten Arne Nordheimin ja Ketil Bjørnstadin ja taidemaalareiden, kuten Kai Fjellin, Kåre Tveterin ja Frans Widerbergin kanssa. Hän debytoi itsekin taiteilijana 1993 ja piti viisi näyttelyä, mutta runouden kaltaista läpimurtoa hän ei koskaan sillä alalla tehnyt. Se työ se oli hänelle kuitenkin välttämätöntä, kuten hän on sanonut: "Työ väreillä on aistien esimakua paratiisista, mutta sanat ovat kuin heittäisi nuolia ikuisuuteen". (“Arbeidet med farger er sansenes forsmak på paradiset, mens ord er å skyte piler inn i det evige.”)

Mehrenin tuotantoa ei ole laajemmin suomennettu. Pentti Saaritsa on suomentanut hänen runonsa "British Museum" suomennoskokoelmaan *Salaperäinen seurue: runoja jotka tulivat ja jäivät*, (WSOY 1997) ja se on ilmestynyt myös Parnassossa

Mehrenin setä oli kilpasoutaja Martin Mehren.

## Palkinnot ja tunnustukset
* Kritikerprisen (1963)
* Norsk kulturråds bokpris (1966 ja 1969)
* Dobloug-palkinto (1971)
* Aschehoug-palkinto (1973)
* Riksmålsprisen (1975)
* Fritt Ords pris (1978)
* Gyldendal-palkinto (1981 ja 2004)
* Det Norske Akademi for Sprog og Litteraturs pris (1987)
* Anders Jahren kulttuuripalkinto (1993).
* *Imperiet lukker seg* Pohjoismaiden neuvoston kirjallisuuspalkintoehdokas 2005.

## Lähteet
Phantasm – yön kauhut

**Phantasm – yön kauhut** (engl. *Phantasm*) on yhdysvaltalainen kauhuelokuva vuodelta 1979. Elokuvan ohjasi, tuotti ja käsikirjoitti Don Coscarelli. Omaperäinen, surrealistinen kauhuelokuva on saanut kulttimaineen ja neljä jatko-osaa.

Tässä sarjan ensimmäisessä osassa Mike (Michael Baldwin) ja hänen isoveljensä Jody (Bill Thornbury) huomaavat, että Morningsiden hautausmaalla tapahtuu jotakin hämäräperäistä, joka ei kestä päivänvaloa. Tapauksiin liittyy salaperäinen Pitkä Mies (engl. *The Tall Man*, Angus Scrimm). Yhdessä ystävänsä Reggien (Reggie Bannister) kanssa veljekset alkavat tutkia Morningsiden tapahtumia ja päätyvät keskelle outoa pahuuden maailmaa. *"*He löytävät henkilögallerian, joka vie jalat alta tusinahorroreitten arkityypeiltä ja ratkaisuilta. Typerä mutta tarpeeksi tehokas ja itseironisella huumorilla kyllästetty peruspelästyttäjä", kirjoitti Katso-lehden elokuvakriitikko aikoinaan.

*Phantasm – yön kauhut* tehtiin pienellä budjetilla (n. 300&nbsp;000 dollaria) ja pitkälti amatöörinäyttelijöiden voimin. Kuitenkin elokuva sai hyvän vastaanoton ja siitä tuli kulttiklassikko, joka sai sittemmin neljä jatko-osaa: *Phantasm II* (1988), *Phantasm III: Lord of the Dead* (1994), *Phantasm IV: Oblivion* (1998) ja *Phantasm: Ravager* (2016).

## Näyttelijöitä

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* (englanniksi)
Ruttokoirat

**Ruttokoirat** () on *[[Ruohometsän kansa]]n* kirjoittajan Richard Adamsin kolmas romaani, joka kertoo kahden eläinkoelaitoksesta karkaavan koiran ystävyydestä ja tapahtumia seuraavasta hallituksen ja median ajojahdista. Se julkaistiin englanniksi vuonna 1977 ja suomeksi seuraavana vuonna. Suomennoksen kustansi WSOY ja käänsi Kristiina Rikman. Runot suomensi Panu Pekkanen ja kirjan nimiöaukeamalla olevan kartan piirsi Alfred Wainwright.

## Juoni
Romaani kertoo kahden koiran, Nipsun ja Räyhkän, pakomatkasta hallituksen tutkimusasemalta Englannin järviseudulla, jossa he kokivat julmaa kaltoinkohtelua. He alkavat elää omillaan saadessaan apua ketulta, joka puhuu heille murteellista kieltä. Jouduttuaan näkemään nälkää koirat hyökkäävät huipun laella lampaiden kimppuun, ja opportunistinen toimittaja kirjoittaa tapauksesta verenhimoisten ihmissyöjähirviöiden hyökkäyksenä. Seuraa suuri koirajahti, joka yltyy, kun herää epäilyksiä, että koirat olisivat voineet altistua biologiselle aseelle kuten paiserutolle.

## Sovitukset
*[[Ruohometsän kansa (elokuva)|Ruohometsän kansa]]*-elokuvan ohjannut ja käsikirjoittanut Martin Rosen teki animaatioelokuvan myös Ruttokoirista, joka julkaistiin vuonna 1982.

## Lähteet
* 

### Viitteet
Rummakkojärvet

**Rummakkojärvet**  ovat Pirkanmaalla Pälkäneellä Aitoon kylän lähellä sijaitseva kolme järveä. Niiden nimet ovat Iso-Rummakko, Keski-Rummakko ja Pikku-Rummakko.

## Maantietoa
Iso-Rummakon pinta-ala on 2,474 hehtaaria. Se on 450 metriä pitkä ja 150 metriä leveä, ja sen rantaviivan pituus on 0,979 kilometriä. Se sijaitsee pohjoisimpana muista järvistä. Keski-Rummakko on pinta-alataan 1,016 hehtaaria, se on 220 metriä pitkä, 80 metriä leveä, ja sen rantaviivan pituus on 0,472 kilometriä. Pikku-Rummakko on pienin kolmesta järvestä. Se on vain 110 metriä pitkä ja noin 30 metriä leveä.

## Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Hauhon alueeseen (35.77), jonka Iso-Roineen alueeseen (35.773) järvi kuuluu. Iso-Rummakon ja Keski-Rummakon vedenpinnan korkeudet ovat 102,5 metriä mpy. Järviin ei ole johdettu muualta metsäojia, mutta niiden luontainen laskuoja alkaa Iso-Rummakosta, laskee Keski- ja Pikku-Rummakoiden läpi. Laskuoja laskee lopulta Pikku-Rummakosta 400 metrin päässä Koijärveen, joka laskee vuorostaan Iso-Roineen Koivulahteen.

## Luontoarvoja
Karttaan on merkitty 3,6 kilometriä ja 750 metriä leveä metsäpalsta luonnonsuojelualueeksi. Alueella sijaitsevat Kallioisjärvi, Iso-Rummakko ja Keski-Rummakko. Kallioisjärvestä kuuluu suojelualueeseen vain rannat, mutta molemmat Rummakkojärvet kuuluvat siihen kokonaan.

## Lähteet
Kokofata

**Kokofata** on maalaiskunta ja sen keskuskylä Kayesin alueen Kitan piirissä Malissa. Se sijaitsee piirin lounaisosassa noin 60 kilometriä Kitasta länteen. Kunnassa on 22&nbsp;100 ja keskuskylässä 4&nbsp;700 asukasta (vuonna 2009).

Kokofatan kunta rajoittuu pohjoisessa Kitan piirin Kobrin ja Tambagan, idässä Bougaribayan ja Gadougou I:n, etelässä Kouloun sekä lännessä Kéniéban piirin Kouroukoton ja Bafoulabén piirin Bamafélén kuntiin. Seutu on pinnanmuodostukseltaan tasankoa, jonka yllä kohoaa Konlokonron eli Kékérékouroun vuori. Länsirajalla virtaa Bafing, johon laskee sen sivujoki Balé. Sademäärä on melko korkea ja kasvillisuus runsasta.

Kuntaan kuuluu 17 kylää. Asukkaat ovat etupäässä mandinkoja ja fulbeja. Bozot harjoittavat vesistöjen varrella kalastusta.

Kokofatan kautta kulkee Kitan ja Senegalin rajan välinen maantie RN24. Seudun pääelinkeinot ovat maanviljely ja karjanhoito. Tärkeimmät viljelykasvit ovat hirssi ja maissi. Myytäväksi kasvatetaan maapähkinää ja puuvillaa.

## Lähteet
Gadougou I

**Gadougou I** on maalaiskunta Kayesin alueen Kitan piirissä Malissa. Sen keskuskylä Sagabari sijaitsee piirin lounaisosassa noin 80 kilometriä Kitasta lounaaseen. Kunnassa on 25&nbsp;400 ja keskuskylässä 4&nbsp;100 asukasta (vuonna 2009).

Gadougou I:n kunta rajoittuu pohjoisessa Kitan piirin Bougaribayan, idässä Gadougou II:n, etelässä Kouloun ja lännessä Kokofatan kuntiin. Maisemaa leimaavat Fouta Djallonin reuna-alueen harjanteet. Kunnan alueella virtaa Bafingin sivujoki Balé. Luonnonvarainen kasvillisuus on metsä- ja pensassavannia.

Kuntaan kuuluu 17 kylää. Asukkaat ovat mandinkoja. Lisäksi on jonkin verran fulbeja. Vallitsevat uskonnot ovat islam, katolisuus ja animismi.

Seudun pääelinkeinot ovat maanviljely ja karjanhoito. Viljakasvien ohella kasvatetaan myytäväksi puuvillaa ja maapähkinää.

Kunnassa toimii 14 alakoulua, kaksi yläkoulua, koraanikoulu ja kolme lukutaitokeskusta. Terveyspalveluihin kuuluu kolme sairastupaa, kaksi synnytyslaitosta ja lääkevarasto. Vesihuolto käsittää perinteisten kaivojen ohella 31 pumpulla varustettua porakaivoa.

## Lähteet
Gadougou II

**Gadougou II** on maalaiskunta Kayesin alueen Kitan piirissä Malissa. Sen keskuskylä Gallé sijaitsee lähellä Guineaan rajaa noin 60 kilometriä Kitasta etelään. Kunnassa on 9&nbsp;300 ja keskuskylässä 3&nbsp;700 asukasta (vuonna 2009).

Gadougou II:n kunta rajoittuu idässä Kitan piirin Sirakoron ja Senkon, pohjoisessa Benkady Founian, Kita Ouestin ja Bougaribayan ja lännessä Gadougou I:n ja Kouloun kuntiin sekä etelässä Guineaan. Maisemaa leimaavat Fouta Djallonin reuna-alueen harjanteet. Kunnan alueella virtaavat Bakoye ja sen sivujoet. Luonnonvarainen kasvillisuus on metsäsavannia ja jokivarsien galleriametsiä.

Kuntaan kuuluu kuusi kylää. Asukkaat ovat etupäässä mandinkoja. Lisäksi on jonkin verran fulbeja.

Seudun pääelinkeinot ovat maanviljely ja karjanhoito. Tärkeimmät viljelykasvit ovat hirssi, maissi, durra, maapähkinä, puuvilla, lehmänpapu ja riisi. Kotieläimiä ovat naudat, lampaat, vuohet, aasit ja siipikarja. Lisäksi harjoitetaan kalastusta, käsityöammatteja ja kaupankäyntiä. Liikenneyhteydet ovat heikot.

Kunnassa toimii kuusi alakoulua sekä koulutus- ja kehittämiskeskus. Terveyspalvelut käsittävät Baguitan kylän sairastuvan ja synnytyslaitoksen. Vesihuoltoon kuuluu 14 porakaivoa. Sähköverkkoa ei ole.

## Lähteet
Sirakoro

**Sirakoro** on maalaiskunta ja sen keskuskylä Kayesin alueen Kitan piirissä Malissa. Se sijaitsee lähellä Guineaan rajaa noin 55 kilometriä Kitasta kaakkoon. Kunnassa on 10&nbsp;600 ja keskuskylässä 5&nbsp;100 asukasta (vuonna 2009).

Sirakoron kunta rajoittuu lännessä Kitan piirin Gadougou II:n, pohjoisessa Senkon, idässä Makanon ja kaakossa Koulikoron alueen Katin piirin Nioumamakanan kuntiin sekä etelässä Guineaan. Seutu on pinnanmuodostukseltaan etupäässä tasankoa, jolla kohoavat Djikourounin ja Djogorankouroun vuoret. Länsirajalla virtaa Bakoyejoki. Sademäärä on melko korkea ja kasvillisuus runsasta.

Kuntaan kuuluu yhdeksän kylää. Asukkaat ovat mandinkojen ja bambaroiden kanssa sekoittuneita fulbeja. Islamin ja kristinuskon rinnalla harjoitetaan perinteistä uskontoa.

Sirakoron kautta kulkee Kitasta Guineaan johtava maantie. Paikallisia elinkeinoja ovat maanviljely, karjanhoito, kalastus, käsityöammatit ja kaupankäynti. Tärkeimmät viljelykasvit ovat hirssi, durra, maissi, riisi, pavut, maapähkinä ja puuvilla. Kotieläimiä ovat naudat, lampaat, vuohet ja siipikarja. Sirakorossa ja Dalalassa pidetään viikoittaiset markkinat.

Kunnassa toimii kuusi alakoulua, yläkoulu sekä kaksi koulutus- ja kehittämiskeskusta (CED). Terveyspalveluihin kuuluu sairastupa ja synnytyslaitos. Vesihuolto käsittää porakaivoja.

## Lähteet
Mehiläissyöjät (suku)

**Mehiläissyöjät** on säihkylintujen lahkoon kuuluva lintusuku.

## Lajit
* aavikkomehiläissyöjä (*Merops albicollis*)
* australianmehiläissyöjä (*Merops ornatus*)
* haaramehiläissyöjä (*Merops hirundineus*)
* huppumehiläissyöjä (*Merops breweri*)
* indigomehiläissyöjä (*Merops mentalis*)
* indonesianmehiläissyöjä (*Merops viridis*)
* jokimehiläissyöjä (*Merops bullockoides*)
* kanelimehiläissyöjä (*Merops oreobates*)
* karmiinimehiläissyöjä (*Merops nubicoides*)
* kastanjamehiläissyöjä (*Merops leschenaulti*)
* kääpiömehiläissyöjä (*Merops pusillus*)
* mehiläissyöjä (*Merops apiaster*)
* mustamehiläissyöjä (*Merops gularis*)
* pikkumehiläissyöjä (*Merops orientalis*)
* puistomehiläissyöjä (*Merops boehmi*)
* punamehiläissyöjä (*Merops nubicus*)
* rotkomehiläissyöjä (*Merops bulocki*)
* ruusumehiläissyöjä (*Merops malimbicus*)
* savannimehiläissyöjä (*Merops variegatus*)
* sinimehiläissyöjä (*Merops muelleri*)
* somalianmehiläissyöjä (*Merops revoilii*)
* vihermehiläissyöjä (*Merops persicus*)
* ylänkömehiläissyöjä (*Merops lafresnayii*)

## Aiheesta muualla
* Laji.fi: Merops
* ITIS: Merops