open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Janne Mäkinen

**Janne Tapio Mäkinen** (s. 15. maaliskuuta 1967 Jyväskylä) on suomalainen viestintäjohtaja, joka työskenteli muun muassa *[[Kansan Uutiset|Kansan Uutisten]]* päätoimittajana.

Janne Mäkinen syntyi rakennusmestari Kalevi Mäkisen ja sairaala-apulainen Eila Levonahon perheeseen. Hänen puolisonsa vuodesta 1994 on Leena Koskinen. Mäkinen oli *[[Libero (aikakauslehti)|Liberon]]* toimitussihteeri 1988–1992.  *Kansan Uutisissa* hän oli uutistoimittaja 1992–1998, poliittinen toimittaja 1998–1987 ja päätoimittaja 2004–2008.  Ministeri Martti Korhosen erityisavustajana sisäministeriössä Mäkinen toimi 2002–2003. Vasemmistoliiton tiedotuspäällikkö hän oli 2003–2004. Vuonna 2008 Mäkisestä tuli vakuutusyhtiö Turvan viestinnästä ja yhteiskuntasuhteista vastaava johtaja.  

## Lähteet
Keski-Kemijoen alue

**Keski-Kemijoen alue** (vesistöaluetunnus 65.2) on Kemijoen vesistössä sijaitseva ensimmäisen jakovaiheen alue, jonka pinta-ala on 2&nbsp;318,87 neliökilometriä. Alueen järvisyys on 5,26&nbsp;%. Vesistön alueen alarajana on Rovaniemellä joen ylittävä silta, jonka yläpuolisen valuma-alueen pinta-ala on 47&nbsp;204,32 neliökilometriä ja järvisyys 4,46&nbsp;%.

Toisen jakovaiheen alueita ovat seuraavat yhdeksän aluetta tai valuma-aluetta :
* Kemijoen Oikaraisen alue (65.21)
* Vanttauskosken voimalaitoksen alue (65.22)
* Pirttikosken voimalaitoksen alue (65.23)
* Kaihuan voimalaitoksen valuma-alue (65.24)
* Siikajoen valuma-alue (65.25)
* Auttijoen valuma-alue (65.26)
* Juotasjoen valuma-alue (65.27)
* Kuohunkijoen valuma-alue (65.28)
* Kampsajoen valuma-alue (65.29)

## Lähteet
### Viitteet
Ontojärven–Lentuan valuma-alue

**Ontojärven–Lentuan valuma-alue** (vesistöaluetunnus 59.9) on Oulujoen vesistössä sijaitseva ensimmäisen jakovaiheen valuma-alue, jonka pinta-ala on 4&nbsp;948,81 neliökilometriä, ja josta 4&nbsp;768,8 neliökilometriä kuuluu Suomen puolelle ja 180,01 neliökilometriä kuuluu Venäjän puolelle. Alueen järvisyys on 11,75&nbsp;%. Vesistön valuma-alueen alarajana on Katerman voimalaitos, jonka yläpuolisen valuma-alueen pinta-ala on 4&nbsp;948,81 neliökilometriä ja järvisyys 11,75&nbsp;%.

Toisen jakovaiheen alueita ovat seuraavat yhdeksän aluetta tai valuma-aluetta :
* Ontojärven alue (59.91)
* Lentuan alue (59.92)
* Änättijärven valuma-alue (59.93)
* Kellojärven valuma-alue (59.94)
* Kalliojärven valuma-alue (59.95)
* Luulajanjoen valuma-alue (59.96)
* Saunajoen valuma-alue (59.97)
* Jämäsjoen valuma-alue (59.98)
* Vepsänjoen valuma-alue (59.99)

## Lähteet
Koundian

**Koundian** on maalaiskunta ja sen keskuskylä Kayesin alueen Bafoulabén piirissä Malissa. Se sijaitsee piirin eteläosassa 110 kilometriä Bafoulabésta etelään. Kunnassa on 13&nbsp;900 ja kylässä 800 asukasta (vuonna 2009).

Koundianin kunta rajoittuu pohjoisessa Bafoulabén piirin Gounfanin, Mahinan ja Diokélin, idässä Bamafélén, etelässä Kéniéban piirin Kroukoton ja lännessä Bayen ja Kassaman kuntiin. Alueen läpi virtaa Bafingjoki. Seutu kuuluu Sudanin vyöhykkeeseen.

Kuntaan kuuluu 25 kylää. Niistä suurin on 1&nbsp;100 asukkaan Nanifara. Asukkaat ovat etupäässä mandinkoja. Lisäksi on jahankoja ja fulbeja.

Koundianin kautta kulkee Kitan ja Kéniéban välinen kuivana aikana liikennöitävä tie. Paikallisia elinkeinoja ovat maanviljely, karjanhoito, keräily, kalastus, kaupankäynti ja käsityöammatit. Tärkeimmät viljelykasvit ovat durra, hirssi, riisi, fonio, maissi, bataatti, pavut ja vihannekset. Myytäväksi kasvatetaan maapähkinää ja puuvillaa. Kotieläimiä ovat naudat, lampaat, vuohet ja siipikarja. Koundianissa pidetään viikoittaiset markkinat.

Kunnassa toimii 13 alakoulua, yläkoulu, koulutus- ja kehittämiskeskus (CED) ja kolme terveyskeskusta. Vesihuollon tila on riittämätön.

Paikallisia nähtävyyksiä ovat Umar Tallin rakennuttama linnoitus eli *tata*, moskeija, Dabon pyhä kivi Kama Bambouckissa ja Soulounin metsänsuojelualue villieläimineen.

## Lähteet
Kemihaaran suot

**Kemihaaran suot** on Natura 2000 -suojelualue Vuotosjoen itäpuolella Pelkosenniemen ja Savukosken kuntien alueella. Suojellut suot ovat toisitaan erillään ja ovat tyypiltään muun muassa aapasoita, lettoja ja korpia. Ne ovat pääosin luonnontilassa. Vuotosjoen latvapurot, lähteet ja suppalammet ovat arvokkaita pienvesiä. Siellä pesii merkittävässä määrin metsähanhia, joutsenia ja kahlaajia kuten kurkia. Natura-alueen pinta-ala on yhteensä 14&nbsp;060 hehtaaria. Kemihaaran suoalueella on kaksi lintutornia.

## Lähteet
Delta Air Linesin lento 191

**Delta Air Linesin lento 191** oli Delta Air Linesin Yhdysvaltain sisäinen reittilento Fort Lauderdalen kansainväliseltä lentoasemalta Los Angelesin kansainväliselle lentoasemalle Dallasin kansainvälisen lentoaseman kautta. Lentoa operoinut Lockheed L-1011-385-1 TriStar -matkustajalentokone törmäsi 2. elokuuta 1985 laskeutumisen yhteydessä vesitankkiin. Törmäyksessä ja sitä seuranneessa maahansyöksyssä menehtyi 136 henkilöä koneessa olleesta 163:sta. Lisäksi yksi henkilö kuoli maassa. 

## Lento
Koneen reitti oli Hollywoodin lentoasemalta Dallasiin Los Angelesin kautta. Kone oli lähestynyt Dallasin lentoasemalle sateisessa säässä pohjoiselta suunnalta ja oli määrätty laskeutumaan kiitotielle 17L Miehistön raportin mukaan tuuli tuli laskeutumisen aikana suunnasta 090°. Miehistö laski laskutelineet ja asetti siivekkeet 33° kulmaan. Kone jatkoi sateiselle alueelle laskeutumiseen aikana.

### Onnettomuus
Koneen laskeutuessa miehistö sai varoituksia liian matalasta korkeudesta. Lennonjohdon mukaan hän ei ensin nähnyt konetta, mutta kun kone tuli sadepeitteen takaa ja lensi liian matalalla, hän käski tehdä ylösvedon. Useiden silminnäkijöiden mukaan kone törmäsi maahan ja nousi uudelleen ilmaan. Kone ylitti nopeasti State Highway 114 -maantien ja osui siellä olleeseen autoon ja lyhtypylvääseen. Kone jatkoi liukumista peltoa pitkin lentoaseman vieressä vasemmalla siivellään, kunnes silminnäkijät kertoivat nähneensä liekkejä vasemmassa siivessä. Kone osui keulastaan vesitankkiin kello 18:05.52 ja syttyi palamaan. Koneen peräosa kiepahti liukumaan takaperin ja pysähtyi lopulta vasemmalle kyljelleen.

### Kuolleet ja eloonjääneet
Koneessa kuoli 134 ihmistä ja selvisi 29. Kahden matkustajan vammat olivat liian vakavia, ja he menehtyivät noin kuukauden päästä onnettomuudesta. Yksi ihminen kuoli maassa koneen osuessa autoonsa maantiellä.

## Onnettomuuden syy
Onnettomuus johtui säästä. Tutkinnan mukaan lentoaseman ympärillä oli syntynyt pieni syöksyvirtaus eli mikropurkaus, joka työnsi konetta alaspäin. Syöksyvirtaus syntyy, kun ukkospilvi ja sen sisällä oleva sade painavat tarpeeksi paljon tulemaan alaspäin, ja se oli tarpeeksi voimakas pudottamaan lennon. 

## Lähteet
Florian Howald

**Florian Howald** (s. 20. elokuuta 1991 Zürich) on sveitsiläinen suunnistaja. Hän edustaa Tampereen Pyrintöä. Howaldilla on kolme MM-mitalia sprinttiviestistä: hopeaa 2016 ja 2018 sekä pronssia 2017. Perinteisessä viestissä hän saavutti MM-hopeaa Riiassa 2018 ja pronssia Doksyn MM-kilpailuissa 2021. Henkilökohtaisen MM-pronssin hän saavutti keskimatkalla vuonna 2018, mitä ennen hänen paras henkilökohtainen MM-suorituksensa on keskimatkan seitsemäs sija vuonna 2017. 

EM-kisoista hänellä on viestin kultaa 2016 ja sprinttiviestin kultaa 2018, keskimatkan ja viestin hopeaa 2018 sekä sprintin pronssia 2016 ja viestin pronssia 2022.

## Lähteet
* http://runners.worldofo.com/florianhowald.html
Yannick Michiels

**Yannick Michiels** (s. 29. heinäkuuta 1991 Bonheiden) on belgialainen suunnistaja. MM-kilpailuissa hän on saavuttanut pronssia Trekantomraadetissa 2022, sijoittunut neljänneksi Riiassa 2018, viidenneksi Invernessissä 2015 ja seitsemänneksi Trentinossa 2014. Vuoden 2021 EM-kilpailuissa Neuchâtelissa hän oli sprintissä toinen. Hän on voittanut yhden maailmancupin osakilpailun Lohjan sprintissä 2017.

## Lähteet
* http://runners.worldofo.com/yannickmichiels.html

### Viitteet
Maastohiihto talviolympialaisissa 2018 – naisten yhdistelmähiihto

Maastohiihdon naisten yhdistelmähiihdon kilpailu talviolympialaisissa 2018 järjestettiin 10. helmikuuta 2018 Alpensian maastohiihtokeskuksessa Pyeongchangissa, Etelä-Koreassa.

Yhdistelmähiihdossa urheilijat lähtivät yhtä aikaa ja hiihtivät ensin 7,5 kilometriä perinteisellä ja sitten 7,5 kilometriä vapaalla hiihtotavalla. Ruotsin Charlotte Kalla voitti kultaa, Norjan Marit Bjørgen hopeaa ja Suomen Krista Pärmäkoski pronssia.

## Mitalistit

## Tulokset
} || 39 || align="left"| Valerija Tjuleneva || align="left"|  ||23,41,6||47||42,7|| colspan=4|DNF
|-
|  || 15 || align="left"| Nicole Fessel || align="left"|  || colspan=7|DNS
|}

## Lähteet
Raila Mantere

**Raila Mantere** (o.s. **Raaska**, s. 1951 Joutseno) on suomalainen pappi, runoilija ja Suomen Lähetysseuran ulkomaantyöntekijöiden rekrytointikoordinaattori. Hän oli kahteen otteeseen siirtolaistyössä Australiassa miehensä, pastori Tuomo Mantereen kanssa.

Mantere valmistui teologiksi ja toimi Suomen Lähetyssanomien toimittajana ja seurakuntalehtorina. Hän asui kahteen otteeseen, vuosina 1986–1991 ja 1997–2004, Australiassa, jossa hänen miehensä toimi siirtolaispappina ensin Sydneyssä Etelän Ristin seurakunnassa, myöhemmin pääkaupungissa Canberrassa. Suomessa Mantere sai pappisvihkimyksen ja toimi pappina Elimäellä, mutta Australiassa hän ei voinut työskennellä pappina, sillä Australian luterilainen kirkko (LCA) ei tunnustanut naispappeutta.

## Teokset
* *Vain pysahtyä ja kuunnella: runoja ja rukouksia*, kuvat: Rita Romaniuk, Malvern: Suomi Newspaper, 2000 
* *The Landscape Lingers in Me* / *Maisema viipyy minussa*, kuvat: Rita Romaniuk, kääntäjä: Craig Cormick, Charnwood: Ginninderra Press, 2001 
* *Ovella käy tuuli*, kuvat: Jarmo Kulonen]. Helsinki: Suomen Lähetysseura, 2011 .
* *Sinä tulet valona*. Helsinki: Suomen Lähetysseura, 2014 .

## Lähteet
* 
* Maija-Liisa Punta-Saastamoinen, Australiansuomalaiset etsivät itseään,  Siirtolaisinstituutti, viitattu 10.2.2018

### Viitteet

## Aiheesta muualla
* 5.5.4 ”minäkö tulisin vieraaksi punaiseksi maaksi kun kuolen”, Raila Mantereen runouden analyysiä  s. 217-221
Hiihdon nuorten maailmanmestaruuskilpailut 2018

**Hiihdon nuorten maailmanmestaruuskilpailut 2018** järjestettiin Sveitsin Gomsissa ja Kanderstegissä 27. tammikuuta–4. helmikuuta.

## Alle 23-vuotiaat

### Miehet

#### Sprintti (v)



**Päivämäärä**: 29. tammikuuta



#### 15 km (p)




**Päivämäärä**: 31. tammikuuta



#### 15 km (p) + 15 km (v) yhdistelmäkilpailu




**Päivämäärä**: 2. helmikuuta   


#### 4 x 5 km (p+v) viesti




**Päivämäärä**: 3. helmikuuta   


### Naiset

## Alle 20-vuotiaat

### Miehet

### Naiset

## Lähteet
Australian Grand Prix 2018

**Australian Grand Prix 2018** (virallisesti **Formula 1 2018 Rolex Australian Grand Prix**) oli Formula 1 -kauden  ensimmäinen osakilpailu, joka ajettiin 25. maaliskuuta Albert Parkin katuradalla Melbournessa Australiassa.

Kilpailu oli 82. Australian Grand Prix ja 23. Albert Parkin radalla ajettu Formula 1 -osakilpailu.

## Viikonlopun aikataulu ja sää

## Grand Prix -viikonloppu
### Aika-ajot
Lewis Hamilton ajoi paalulle suurella 0,6 sekuntin erolla toiseksi tulleeseen Kimi Räikköseen. Kolmanneksi ajoi Räikkösen tallikaveri Sebastian Vettel. Valtteri Bottas ajoi aika-ajojen kolmannessa osiossa seinään. Hän ei saanut osiossa aikaa lainkaan, ja lisäksi auton vaihdelaatikko jouduttiin vaihtamaan, jolloin Bottas sai viiden ruudun lähtöruuturangaistuksen.

#### Aika-ajojen tulokset

### Kilpailu
Lähtö sujui tasaisesti kärjen osalta. Kimi Räikkönen sai paremman lähdön kuin Hamilton, ja pääsi yrittämään ohitusta, mutta ei onnistunut. Max Verstappen hävisi yhden sijan Kevin Magnussenille. Kierroksella yhdeksän Verstappen pyörähti ja putosi kahdeksanneksi.

Kärkikuljettajista Räikkönen meni varikolle ensimmäisenä kierroksella 18, johon Mercedes vastasi ottamalla Hamiltonin sisään seuraavalla kierroksella. Haasin molempien kuljettajien varikkopysähtykset epäonnistuivat kierroksilla 22 ja 24, kun vasenta takarengasta ei saatu kummankaan autoon kunnolla kiinni. Sekä Magnussen että Grosjean keskeyttivät tämän seurauksena, minkä seurauksena virtuaalinen turva-auto otettiin käyttöön. Tästä hyötyi Sebastian Vettel, joka teki samaan aikaan varikkopysähdyksen, ja pääsi Hamiltonin edelle. Kierroksella 27 oikea turva-auto tuli radalle.

Kärkikymmenikkö pysyi samana maaliin asti, vaikka Daniel Ricciardo painostikin Kimi Räikköstä. Ricciardo ajoi myös kilpailun nopeimman kierroksen kierroksella 54. Vettel voitti, Hamilton oli toinen ja Räikkönen kolmas.

#### Kilpailun tulokset

## Muuta
*Sergei Sirotkinin ja Charles Leclercin uran ensimmäinen kilpailu.
*McLarenin ensimmäinen kilpailu Renault’n moottoreilla.
*Scuderia Toro Rosso ensimmäinen kilpailu Hondan moottoreilla.
*Sebastian Vettelin 100:s palkintosija.

## Sijoitukset kilpailun jälkeen

***Huom!**: Vain viiden parhaan sijoitukset sisällytetty.

## Lähteet
Johan K. Harju

**Johan Knut Harju** (1910 Helsinki – 1976 Vihti) oli suomalainen kansanperinteen kerääjä, joka tunnetaan 1960–1970-luvuilla tallettamastaan Helsingin laitapuolen kulkijoiden muistitiedosta. Häntä on kutsuttu muun muassa ”Sillan alusten Lönnrotiksi” ja ”Helsingin sillan alusten Bukowskiksi”. Kansanrunousarkistoon on tallennettu 30&nbsp;000 liuskaa Harjun tekstejä vuosilta 1964–1976.

## Elämä
Harju syntyi Helsingissä köyhään kirvesmiehen perheeseen, mutta vietti lapsuutensa isän kotiseudulla Etelä-Pohjanmaan Isojoella. Hän kävi kuusi vuotta kansakoulua, ja oli lapsena todistamassa Suomen sisällissodan alkuvaiheita, kuten Kristiinankaupungin taisteluun liittyviä tapahtumia tammikuussa 1918. Vuonna 1924 Harju palasi Helsinkiin, jossa hän alkoi liikkua sutenöörien, trokarien ja pikkurikollisten kanssa. Alkoholiongelmainen Harju eli koko aikuisikänsä vailla vakituista asuntoa tai työpaikkaa. Hän asui siltojen alla, huoltoloissa tai yömajoissa, ja oli myös useita kertoja vankilassa. Harju pyrki välttelemään epämieluisana pitämäänsä työntekoa ja elätti itsensä lähinnä sekalaisilla kirjoitustöillä, joita julkaistiin salanimillä eri lehdissä. Lisäksi Harju sai usein apua akateemisilta tuttaviltaan ja toimittajilta. 

Harju työskenteli kuitenkin ainakin merimiehenä. Vuonna 1941 hän oli mukana *[[S/S Kastelholm]]*-aluksella, joka upposi 3. kesäkuuta Pohjois-Atlantilla saksalaisen sukellusveneen torpedoon. Miehistö onnistui pääsemään pelastusveneisiin, ja heidät noukittiin lopulta brittiläiseen alukseen. Jatkosotaan Harju osallistui JR 47:n eli ”Vallilan rykmentin” riveissä, ja kirjoitti kokemuksistaan myöhemmin muun muassa *[[Kansa Taisteli]] -lehteen*. Hänen sotamuistelmiaan on julkaistu myös vuonna 1974 ilmestyneessä teoksessa *Sotasavotta : korsuelämää 1939–1944*.

Kansanperinteenkerääjänä Harju aloitti vuonna 1962 Suomalaisen Kirjallisuuden Seuran järjestämän kilpakeräyksen myötä, jonka jälkeen hän omisti loppuelämänsä Helsingin laitapuolen kulkijoiden muistitiedon, urbaanin perinteen ja katutasolla koetun kaupunkihistorian keräämiselle. Omien kokemustensa kirjaamisen lisäksi Harju haastatteli paljon myös muita kaduilla asuvia. Hän kertoi ”laittavansa pullon taskuun ja lähtevänsä siltojen alle, aivan kuten Lönnrot laittoi kontin selkään ja lähti saloille.” Harjun tekstejä ei ole kuitenkaan julkaistu teosmuodossa. 

Harju kuoli 66-vuotiaana Vihdin Tervalammella toimivassa Helsingin kaupungin päihdekuntoutuskeskuksessa vuonna 1976.

## Muuta
Vuonna 2015 Kallion kaupunginosassa esitettiin Helsingin työväenopiston katunäytelmää *Kadunmiehen Kallio – J.K. Harjun jäljillä*. Vuoden 2019 lopussa avautunut Helsingin kaupunginmuseon näyttely *Pullopostia Kurvista* esitteli Harjun elämäntyötä.

## Teokset
* 

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*
Alankomaiden Kapmaa

**Alankomaiden Kapmaa** () oli Hollannin Itä-Intian kauppakomppanian hallinnassa ollut siirtomaa nykyisen Etelä-Afrikan alueella. Siirtomaa perustettiin vuonna 1652 satamaksi Aasian kauppaa varten. Aluksi siirtomaan tarkoituksena oli varmistaa puhtaan veden ja ruoan saatavuus lähinnä Indonesiaan matkanneilla kauppalaivoilla. Myöhemmin alueelle alkoi muuttaa lisää uudisasukkaita, ja vuodesta 1657 lähtien alueen maita jaettiin uudisasukkaille. Alueella alkoi kehittymään oma hollannin murre, jota kutsutaan afrikaansiksi.  

Kapmaahan tuotiin orjia työvoimaksi aluksi Länsi-Afrikasta, ja myöhemmin Madagaskarista, Sri Lankasta ja Indonesiasta.

Britit valloittivat Kapmaan vuonna 1795 Muizenbergin taistelun yhteydessä. Amiensin rauhassa hollantilaiset saivat alueen takaisin hallintaansa. Britit valloittivat alueen uudelleen Napoleonin sotien aikana tammikuussa 1806. Tämän jälkeen Kapmaasta tuli brittiläinen siirtomaa. 

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Ampumahiihto talviolympialaisissa 2018 – naisten pikakilpailu

Ampumahiihdon naisten pikakilpailu talviolympialaisissa 2018 järjestettiin 10. helmikuuta 2018 Alpensian ampumahiihtokeskuksessa Pyeongchangissa, Etelä-Koreassa.

## Mitalistit

## Tulokset

## Lähteet
Nurmon seurakunta

**Nurmon seurakunta** on entinen Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakunta, joka toimi Nurmon kunnassa ja oli osa Lapuan hiippakuntaa. Seurakunta liitettiin Seinäjoen seurakuntaan vuoden 2009 alussa ja tämän alueella jatkaa Nurmon kappeliseurakunta.

## Historia
Nurmo kuului aluksi Ilmajoen seurakuntaan, mutta siirtyi 1590-luvun alusta Lapuan yhteyteen.

1700-luvulla nurmolaiset alkoivat suunnitella oman seurakunnan perustamista, sillä liikenneyhteydet Lapualle olivat kehnot. Lapuan seurakuntaan kuuluvat Ylinurmon asukkaat ja Ilmajokeen kuuluvat Alaseinäjoen isännät rakensivat omalla luvalla 1725 saarantuvan ja anoivat sille useaan kertaan kappelinoikeuksia. Lapuan kirkkoherra Lithovius vastusti tiukasti itsenäistymishanketta, mutta vuonna 1765  Ylinurmo sai yhdessä Alaseinäjoen kanssa saarnahuonekunnan oikeudet.

Uutta kirkkoa ryhdyttiin rakentamaan vuonna 1777 Antti Hakolan johdolla ja se valmistui vuonna 1778. Nurmosta tuli vuonna 1816 Lapuan kappeli. Seinäjoki erosi Nurmosta omaksi kappeliksen vuonna 1863 ja itsenäistyi vuonna 1899. Nurmosta tuli itsenäinen seurakunta vuonna 1879, jolloin se sai oman kirkkoherran. 

Vuonna 2008 Nurmon kunnan liittyessä osaksi Seinäjoen kaupunkia, myös seurakunta lakkautettiin itsenäisenä kirkkoherrakuntana ja siitä tuli Seinäjoen kappeliseurakunta.

## Herätysliikkeet
Nurmon seurakunta kuuluu Etelä-Pohjanmaan voimakkaaseen ja yhtenäiseen herännäisyyden tukialueeseen. Liikkeelle on paikkakunnalla vahvaa tukea.

## Toimipaikat
Nurmon seurakunnan kirkkona toimi vuonna 1779 valmistunut Antti ja Kaapo Hakolan rakentama Nurmon kirkko, joka siis nyt toimii kappeliseurakunnan kirkkona.

## Papisto
### Saarnaajat
* 1806–1808: vt. saarnaaja Karl Gustaf Borenius 
* 1808–1816: saarnaaja Jakob Cajanus

### Kappalaiset
* 1817–1832: kappalainen Erik Henrik Holm 
* 1834–1848: kappalainen Johan Tamlander 
* 1848–1870: kappalainen Henrik Linderoos
* 1870–1871: vt. kappalainen Wilhelm Lindstedt
* 1871–1872: vt. kappalainen Klas Emil Hohenthal
* 1872–1884: kappalainen Albert Emil Tallroth 

### Kirkkoherrat
* 1884–1890: kirkkoherra Albert Emil Tallroth 
* 1890–1893: vt. kirkkoherra Eevertti K. Forsman 
* 1893–1898: kirkkoherra Berndt Israel Söderman
* 1898–1899: vt. kirkkoherra Aukusti Oravala
* 1899–1908: kirkkoherra Johannes Zakarias Hartman 
* 1908–1909: vt. kirkkoherra Bror Daniel Eklund
* 1909–1910: vt. kirkkoherra Juho Kustaa Saarento
* 1910–1917: kirkkoherra Isak Loth Roos
* 1919–1938: kirkkoherra Eevertti K. Koskimies 
* 1938–1940: vt. kirkkoherra Aarne Maunula
* 1940–1969: kirkkoherra Viljo Elonheimo
* 1969–1988: kirkkoherra Ossi Haaramäki
* 1989–1993: kirkkoherra Paavo Salo
* 1998–2009: kirkkoherra Jouko Ikola

## Lähteet
* 

### Viitteet

## Aiheesta muualla
*Seinäjoen seurakunnan kotisivut
Peräseinäjoen seurakunta

**Peräseinäjoen seurakunta** on entinen Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakunta, joka toimi Peräseinäjoen kunnassa ja oli osa Lapuan hiippakuntaa. Seurakunta liitettiin Seinäjoen seurakuntaan vuoden 2005 alussa ja tämän alueella jatkaa Peräseinäjoen kappeliseurakunta.
## Historia
Peräseinäjoen seurakunta perustettiin jo vuonna 1765 Ilmajoen seurakunnan kappeliseurakunnaksi. Seuraavana vuonna se sai oman vakituisen kappalaisensa Arvid Henrik Walleniuksen. Omaksi kirkkoherrakunnakseen se erotettiin vuonna 1882 mutta ensimmäinen kirkkoherra valittiin vasta vuonna 1894. Tätä ennen seurakunnassa toimi vt. kirkkoherrana Juho Alfred Lilius. Vuonna 2005 Peräseinäjoen kunnan liittyessä osaksi Seinäjoen kaupunkia, myös seurakunta lakkautettiin itsenäisenä kirkkoherrakuntana ja siitä tuli Seinäjoen kappeliseurakunta.

## Toimipaikat
Peräseinäjoen seurakunnan kirkkona toimi vuonna 1892 valmistunut lääninarkkitehti Ivar Aminoffin suunnittelema Pyhän Paavalin kirkko. Seurakunnan edellinen kirkko purettiin tämän tieltä huonokuntoisena. Peräseinäjoen kirkon omistaa nykyisin Seinäjoen seurakunta.

## Herätysliikkeet
Peräseinäjoen seurakunta kuuluu muun Seinäjoen eteläisen ja läntisen alueen tavoin voimakkaaseen ja yhtenäiseen evankelisen herätysliikkeen tukialueeseen.

## Papisto
### Kappalaiset
* 1799–1822: Arvid Henrik Wallenius
* 1824–1827: Isak Daniel Forsman
* 1828–1838: Isak Salenius
* 1838–1846: Anders Henrik Gummerus
* 1847–1851: Oskar Wilhelm Forsman
* 1852–1861: Moses Runsten
* 1862–1881: Edvard Ulrik Wilhelm Niceforus Leidenius

### Kirkkoherrat
* 1894–1901: Kaarle Johan Vartiainen
* 1902–1908: Oskar Sakarias Saarivirta
* 1909–1915: Aleksanteri Saarinen
* 1918–1920: Yrjö Vuorinen
* 1924–1926: Kustaa Iivari Savander
* 1927–1933: Kustaa Lauri Nurmi
* 1934–1938: Lauri Hyvärinen
* 1939–1962: Nikolai Honkala
* 1963–1993: Olli T. Rajamäki
* 1993–2005: Markku Ylinen

## Katso myös
* Seinäjoen seurakunta
* Peräseinäjoen helluntaiseurakunta

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Seinäjoen seurakunnan kotisivut
Mars Audiac Quintet

__NOTOC__

**Mars Audiac Quintet** on englantilaisen indie rock -yhtye Stereolabin kolmas studioalbumi, jonka julkaisi Duophonic Records ja Elektra Records 8. elokuuta 1994. Yhdysvaltalainen muusikkosivusto Pitchfork nimesi albumin 78:nnelle sijalle *Top 100 Albums of the 1990s* -listalla vuonna 2012.

## Kappaleet
#
#
#
#
#
#
#
#
#
#
#
#
#
#
#

## Lähteet
Erkki Klemola

**Erkki Olavi Klemola** (13. kesäkuuta 1910 Helsinki – 14. maaliskuuta 2006 Helsinki) oli suomalainen ylilääkäri ja professori. Klemola oli Suomen merkittävimpiä infektiotautien asiantuntijoita.

Klemola valmistui lääketieteen ja kirurgian tohtoriksi 1942. Hän oli vuodesta 1946 Helsingin yliopistossa sisätautiopin dosenttina ja hän toimi Auroran sairaalan sisätautiosastojen ylilääkärinä 1954–1975. Klemola sai professorin arvonimen 1960 ja hänelle myönnettiin Matti Äyräpään palkinto 1976. 

Klemola oli kansanedustaja Teemu Keskisarjan isoisä.

## Teoksia
* *Über den Lungenbau der Frühgeburt und des ausgetragenen Kindes, vor allem mit Rücksicht auf die Entwicklung der elastischen Fasern und der Kapillaren : vorläufige Mitteilung*. Helsingfors 1937
* *Untersuchungen über das Belastungselektrokardiogramm bei Myokardschädigungen nach akuten Infektionskrankheiten*, väitöskirja. Helsinki 1942
* Olli Aro : *Elän hengityslaitteessa: Reportaasi eräältä rintamalta*. Johdantosanat kirjoittanut Erkki Klemola. Otava 1964, 2.–3. painos 1964

## Toimitustöitä
* *Suomen lääketieteellinen bibliografia 1901–1955 – Finnish medical bibliography 1901–1955* ; toim. Hilkka Kauppi ; toimituskunta Martti J. Mustakallio, Niilo Hallman, Erkki Klemola. Societas medicorum Fennica Duodecim, Vammala 1960

## Lähteet
Ylistaron seurakunta

**Ylistaron seurakunta** on entinen Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakunta, joka toimi Ylistaron kunnassa ja oli osa Lapuan hiippakuntaa. Seurakunta liitettiin Seinäjoen seurakuntaan vuoden 2009 alussa ja tämän alueella jatkaa Ylistaron kappeliseurakunta.

## Historia
Ylistaron seurakunnasta tuli vuonna 1658 Isonkyrön kappeliseurakunta kun seurakuntaan saatiin oma kirkko ja valittiin oma kappalainen. Samassa yhteydessä siihen asti Ylistarona tunnettu emäseurakunta sai uudeksi nimekseen Isonkyrön. Vuonna 1859 Ylistaro erotettiin emäseurakunnasta omaksi kirkkoherrakunnakseen. Vuonna 2008 Ylistaron ja Nurmon kuntien liittyessä osaksi Seinäjoen kaupunkia, myös seurakunta lakkautettiin itsenäisenä kirkkoherrakuntana ja siitä tuli Seinäjoen kappeliseurakunta.

## Toimipaikat
Ylistaron seurakunnan kirkkona toimi vuonna 1852 valmistunut valtionarkkitehti Ernst Lohrmannin suunnittelema uusgoottilainen kivikirkko. Tämän lisäksi seurakunnan alueella on vuonna 1952 valmistunut Kitinojan kyläkirkko, jota ylläpitää oma Kitinojan Kyläkirkkoyhdistys.

## Herätysliikkeet
Ylistaron seurakunta kuuluu Etelä-Pohjanmaan voimakkaaseen ja yhtenäiseen herännäisyyden tukialueeseen. Liikkeelle on paikkakunnalla vahvaa tukea. Myös evankelisella herätysliikkeellä on Ylistarossa voimakas kannatus.

## Papisto
### Kappalaiset
* 1658–1677: Lars Persson
* 1679–1695: Gustaf Brennerus
* 1697–1705: Klas Holst
* 1706–1717: Andreas Affrén
* 1722–1732: Israel Alftan
* 1733–1738: Johan Ulsing
* 1738–1741: Matthias Choraeus
* 1741–1752: Bertil Kennell
* 1753–1765: Matthias Leschelius
* 1766–1794: Jonas Spoof
* 1796–1806: Nils Aejmelaeus
* 1811–1827: Johan Stenbäck
* 1827–1846: Karl Fredrik Lilius
* 1848–1854: Josef Vilhelm Durchman
* 1854–1862: Bror Henrik Reinhold Aspelin
* 1863–1866: Gustaf Erik Forsman
* 1868–1884: Viktor Fredrik Lilius

### Kirkkoherrat
* 1881–1893: Salomon Hirvinen
* 1894–1909: Johan Heininen
* 1911–1912: Otto Alfred Airio
* 1914: Frans Vihtori Leino, kuoli ennen kuin ehti astua virkaansa.
* 1916–1926: Pekka Rudolf Heikinheimo
* 1927–1958: Arvi Malmivaara
* 1959–1984: Tapio Kemppainen
* 1984–2007: Markku Toivio

## Katso myös
* Ylistaron helluntaiseurakunta

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Seinäjoen seurakunnan kotisivut
Pietarsaarenseudun seurakuntayhtymä

**Pietarsaarenseudun seurakuntayhtymä** () on Pietarsaaressa ja Pedersöressä toimiva Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakuntayhtymä. Seurakuntayhtymän alueella toimii useita herätysliikkeitä.

## Historia
Silloisen Pedersören pitäjän alueelle perustettiin kaupunki vuonna 1652 ja se sai nimekseen Jakobstad. Kaupungin suomenkielisenä nimenä käytettiin pitäjän suomenkielistä nimeä Pietarsaari. Oman kirkkonsa se sai vuonna 1691. Pietarsaaren kaupunki erotettiin maaseurakunnasta erilliseksi vuonna 1904 ja päätös pantiin lopullisesti toimeen muutama vuosi myöhemmin. Vuonna 1963 seurakunta jakaantui suomalaiseen ja ruotsalaiseen seurakuntaan. 
Molemmat seurakunnat liittyivät vuonna 1977 Pietarsaarenseudun seurakuntayhtymään johon kuuluvat myös Purmon, Ähtävän ja Pedersören seurakunnat. Ruotsinkieliset seurakunnat kuuluvat Porvoon hiippakuntaan ja suomalainen seurakunta Lapuan hiippakuntaan. Seurakunnat ovat toiminnallisesti itsenäisiä. Suomenkielinen seurakunta toimii sekä Pietarsaaren kaupungin että Pedersören kunnan alueella. Vuonna 2019 Pedersören, Purmon ja Ähtävän seurakunnat liittyvät yhteen ja perustivat uuden seurakunnan, Pedersören seurakunta.

Seurakuntayhtymän tehtävänä on kiinteistöjen ja hautausmaiden hoito sekä talous- ja henkilöstöhallinto. Seurakuntayhtymä vastaa myös sairaalasielunhoidosta, perheneuvonnasta, väestökirjanpidosta ja IT-palveluista.

## Herätysliikkeet
Pietarsaarenseudulla toimii useita herätysliikkeitä, joista vahvimpia ovat lestadiolainen Laestadianernas Fridsföreningars Förbund, ruotsinkielinen herätysliike Kyrkans Ungdom, ruotsinkielinen lähetysjärjestö Svenska Lutherska Evangeliföreningen, herännäisyys sekä jossain määrin viidesläisyys.

## Katso myös
* Laestadianernas Fridsföreningars Förbund
* Pietarsaaren baptistiseurakunta
* Pietarsaaren Elim-seurakunta
* Pietarsaaren Saalem-seurakunta
* Pietarsaaren metodistiseurakunta
* Pietarsaaren adventtiseurakunta
* Uskonto Pohjanmaalla

## Lähteet
Niambia

**Niambia** on maalaiskunta Kayesin alueen Bafoulabén piirissä Malissa. Sen keskuskylä Horokoto sijaitsee piirin länsiosassa 85 kilometriä Bafoulabésta länteen. Kunnassa on 7&nbsp;400 ja keskuskylässä 800 asukasta (vuonna 2009).

Niambian kunta rajoittuu idässä Bafoulabén piirin Mahinan ja Gounfanin, lounaassa Kéniéban piirin Dialafaran ja pohjoisessa Kayesin piirin Sadiolan ja Diamoun kuntiin. Pinnanmuodostusta leimaavat tasangot ja kukkulat. Pysyviä vesistöjä ei ole. Seutu kuuluu Sudanin vyöhykkeeseen.

Kuntaan kuuluu 11 kylää. Niistä suurin on 2&nbsp;600 asukkaan Neguetabal. Asukkaat ovat etupäässä mandinkoja. Lisäksi on fulbeja ja soninkeja.

Paikallisia elinkeinoja ovat maanviljely, karjanhoito, keräily, kalastus, kaupankäynti ja käsityöammatit. Tärkeimmät viljelykasvit ovat durra, hirssi, riisi, fonio, maissi, bataatti, pavut ja vihannekset. Myytäväksi kasvatetaan maapähkinää ja puuvillaa. Kotieläimiä ovat naudat, lampaat, vuohet, hevoset, aasit ja siipikarja.

Kunnassa toimii viisi alakoulua. Terveyspalveluja ei ole. Vesihuolto käsittää joukon porakaivoja.

## Lähteet
Kemihaaran tulvasuojeluallas

**Kemihaaran tulvasuojeluallas** on Lapin maakuntaan Pelkosenniemelle osittain Natura 2000 -verkostoon kuuluvalle Kemihaaran suot -nimiselle Natura 2000 -alueelle suunniteltu tekojärvi. Hankkeen suunnittelu alkoi vuonna 2010. Valtioneuvosto hylkäsi 1. helmikuuta 2018 Lapin liiton anomuksen altaan rakentamisen mahdollistavasta poikkeuksesta Natura 2000 -alueelle. Korkein hallinto-oikeus hylkäsi huhtikuussa 2019 valtioneuvoston päätöksestä tehdyt valitukset. Kemihaaran tulvasuojeluallas olisi sijoittunut kutakuinkin aikaisemmin suunnitellun Vuotoksen tekojärven paikalle, joskin pienempänä. 

Tulvasuojelualtaasta on suunnitteluprosessin kestäessä käytetty myös nimiä **Kemijoen monitoimiallas** ja **mini-Vuotos**.

## Vuotoksen alueen tekoallashankkeet
Kemijoki Oy haki vuonna 1992 Pohjois-Suomen vesioikeudelta lupaa Vuotoksen tekojärven rakentamiseen. Vesioikeus myönsi luvan, Vaasan hallinto-oikeus kumosi vesioikeuden päätöksen ja vuonna 2002 Korkein hallinto-oikeus pysytti hallinto-oikeuden päätöksen voimassa.

Kemihaaran tulvasuojelualtaan oli tarkoitus sijoittua aiemman suunnitellun Vuotoksen tekojärven paikalle. Vuotoksen altaan ja patoalueiden laajuus olisi ollut noin 242 km2,  Kemihaaran tulvasuojeluallas olisi ollut pinta-alaltaan vähintään neljänneksen sitä pienempi. Tulvasuojelualtaan tarkoitus olisi ollut Rovaniemen kaupungin tulvasuojelu harvinaisen, arviolta kerran 250 vuodessa sattuvan suurtulvan varalta. Pelkosenniemen kunta vastusti tekojärven rakentamista. Suunnitelmaan olisi liittynyt myös varaus voimalaitoksen rakentamiseksi Pelkosenniemelle.

Valtioneuvosto päätti helmikuussa 2018, että Lapin liiton anomaa poikkeusta Kemihaaran alueelle ei voida hyväksyä, koska muutos aiheuttaisi vaikutusten arviointien mukaan merkittävästi haittaa Kemihaaran Natura-alueelle. Kemihaaran tulvasuojeluallas olisi toteutuessaan jättänyt yli 5&nbsp;000 hehtaaria luonnonsuojelualuetta veden alle pysyvästi. Valtioneuvoston mukaan ei ole osoitettu, että muita tulvasuojelukeinoja ei ole. Valtioneuvosto perustaa päätöksensä luonnonsuojelulakiin.

Lapin liitto tyytyi valtioneuvoston ratkaisuun, mutta Rovaniemen kaupunki valitti päätöksestä. Huhtikuussa 2019 korkein hallinto-oikeus (KHO) antoi hylkäävän päätöksen. KHO:n perusteluna oli, että suurtulvien torjuntaan on muitakin ratkaisuja kuin luonnonsuojelualueiden suojelun purkaminen; päätöksessä mainitaan muun muassa Kemijoen säännöstelyrajan ylittäminen tilapäisesti, Olkkajärven säännöstely ja tulvapenkereiden rakentaminen Rovaniemelle. 

## Lähteet
Jouni Uitto

**Jouni Jorma Juhani Uitto** (15. syyskuuta 1943 Helsinki – 17. joulukuuta 2022 Philadelphia, Pennsylvania, Yhdysvallat) oli suomalainen Yhdysvalloissa asunut ihotauteihin erikoistunut professori ja lääkäri.

Uitto valmistui lääketieteen ja kirurgian tohtoriksi 1970. Hänestä tuli vuonna 1972 Helsingin yliopistossa kokeellisen dermatologian dosentti. Uitto asui Yhdysvalloissa vuodesta 1972 alkaen ja hän oli Thomas Jefferson -yliopiston professorina Philadelphiassa Pennsylvaniassa vuodesta 1986. Uitto tutki perinnöllisten ihotautien molekyylitason genetiikkaa sekä tukikudoksen toimintaa terveenä ja sairauksien yhteydessä. Hänelle myönnettiin Suomessa Matti Äyräpään palkinto 1994 sekä ulkomailla William Montagna -palkinto 1987 ja Rudi Cormane -palkinto 1994. Uitosta tuli Oulun yliopiston kunniatohtori 2006 ja Turun yliopiston kunniatohtori 2009. Hän sai Suomen Valkoisen Ruusun ensimmäisen luokan ritarimerkin vuonna 2021.

Uitto oli Suomalaisen Tiedeakatemian jäsen. Hän toimi myös Yhdysvaltain ihotautitutkimuksen järjestön puheenjohtajana. Uitto matkusti vierailevaksi professoriksi muun muassa Saksaan ja Japaniin.

## Lähteet
Koukkuniemen kirjasto

**Koukkuniemen kirjasto** on Koukkuniemen vanhainkodin alueella sijaitseva Tampereen kaupunginkirjaston toimipiste. Kirjastolla on tilat vuonna 2017 valmistuneessa Toukola-rakennuksessa, jossa toimii myös tehostetun palveluasumisen yksikkö. 

## Historia
Koukkuniemen kunnalliskodin laitoskirjasto siirtyi Tampereen kaupunginkirjaston osaksi keväällä 1959. Kirjasto sijaitsi ensin Jukola-rakennuksessa, kunnes se vuonna 1989 sai uudet tilat Koivula-talon pohjakerroksesta. Toukolassa kirjasto on toiminut tammikuusta 2018 lähtien. 

Kirjasto suljettiin koronatilanteen vuoksi maaliskuussa 2020, ja se pysyi pitkään kiinni. Se avattiin uudelleen kesäkuussa 2021.

## Lähteet
Transient Random-Noise Bursts with Announcements

__NOTOC__

**Transient Random-Noise Bursts with Announcements** on englantilaisen indie rock -yhtye Stereolabin toinen albumi, jonka julkaisi Duophonic Records ja Elektra Records 24. elokuuta 1993. Albumin ensimmäinen painos tuhoutui ja palautettiin huonon äänenlaadun takia.

Alkuperäisessä versiossa kappale "Pack Yr Romantic Mind" sisälsi samplen kitaristi George Harrisonin kappaleesta.

## Kappaleet
#
#
#
#
#
#
#
#
#
#

## Lähteet
Davinson Sánchez

**Davinson Sánchez Mina** (s. 12. kesäkuuta 1996 Caloto, Cauca) on kolumbialainen jalkapalloilija, joka edustaa Turkin Superliigassa pelaavaa Galatasarayta ja on pelipaikaltaan keskuspuolustaja.

## Seurajoukkueura
Sánchez aloitti ammattilaisuransa kotimaansa Atlético Nacionalissa 2014−2016. Hän pelasi kaikki 14 ottelua seuran voittaessa Copa Libertadoresin 2016. Hän siirtyi viiden miljoonan euron siirtosummalla AFC Ajaxiin kesällä 2016. Hän pelasi seuraavan kauden aikana 32 Eredivisien ottelua, joissa teki kuusi maalia. Hän debytoi myös Mestarien liigan karsinnoissa ja Eurooppa-liigassa.

Sánchez siirtyi 40 miljoonalla eurolla Englannin Valioliigan Tottenhamiin elokuussa 2017. Kuudella ensimmäisellä Spurs-kaudellaan hän pelasi yhteensä 142 valioliigaottelua ja teki niissä kolme maalia. Kausittain hän pelasi 18–31 ottelua. Mestarien liigassa hän pelasi 23 ottelua, Eurooppa-liigassa seitsemän ja Konferenssiliigassa kolme ottelua. Kauden 2018−2019 tappiollisessa Mestarien liigan loppuottelussa Liverpoolia vastaan hän istui vaihdossa. Kaudella 2023–2024 Sánchez ehti pelata Tottenhamissa yhden valioliigaottelun sekä yhden Englannin liigacupin ottelun.

Syyskuussa 2023 Sánchez siirtyi Tottenhamista turkkilaisseura Galatasarayhin 9,5 miljoonan euron siirtosummalla. Hän allekirjoitti Galatasarayn kanssa nelivuotisen sopimuksen. Sánchez pelasi kaudella 2023−2024 Galatasarayn voittamassa Turkin Superliigassa 23 ottelua ja teki niissä kaksi maalia. Mestarien liigassa hän pelasi neljä ottelua ja Eurooppa-liigassa kaksi ottelua. Kaudella 2024−2025 Sánchez pelasi Turkin Superliigassa 31 ottelua ja teki niissä kolme maalia Galatasarayn voittaessa jälleen Turkin mestaruuden. Eurooppa-liigassa hän pelasi yhdeksän ottelua ja teki maalin 21. tammikuuta 2025 ottelussa Dynamo Kiovaa vastaan. Toukokuussa 2025 hän oli voittamassa myös Turkin cupia, jossa hän pelasi neljä ottelua. Cupin loppuottelussa Trabzonsporia vastaan hän pelasi täydet minuutit.

## Maajoukkueura
Sánchez pelasi Kolumbian kaikki neljä ottelua alle 20-vuotiaiden MM-kilpailuissa 2015. Ensimmäisen A-maaottelunsa hän pelasi MM-karsintaottelussa Argentiinaa vastaan marraskuussa 2016. Hän pelasi Kolumbian kaikki neljä ottelua MM-kilpailuissa 2018. Copa Américassa 2019 hän pelasi kolme ottelua. Copa Américassa 2021 hän pelasi pronssia voittaneen Kolumbian kaikissa seitsemässä ottelussa. Sánchez pelasi Copa Américassa 2024 täydet minuutit jokaisessa hopeaa saavuttaneen Kolumbian kuudessa ottelussa, mukaan lukien tappiollisessa loppuottelussa Argentiinaa vastaan. Hän teki turnauksessa yhden maalin alkulohkon toisessa ottelussa Costa Ricaa vastaan, joka päättyi Kolumbian voittoon lukemin 3−0.

Ensimmäisen maaottelumaalinsa Sánchez teki Paraguayta vastaan marraskuussa 2022. Hän on sen jälkeen tehnyt maalin Costa Ricaa vastaan kesäkuussa 2024 ja Chileä vastaan lokakuussa 2024.

## Lähteet
Pekka Saikku

**Pekka Auvo Ilmari Saikku** (25. joulukuuta 1939 Vaasa – 28. kesäkuuta 2021 Helsinki) oli suomalainen professori ja lääkäri.

Saikusta tuli vuonna 1976 Helsingin yliopiston virusopin dosentti. Hän toimi sittemmin tutkimusprofessorina Kansanterveyslaitoksen Oulun osastolla ja Oulun yliopiston kliinisen mikrobiologian professorina. Keuhkoklamydian ja sepelvaltimotaudin välistä yhteyttä tutkineelle Saikulle myönnettiin Matti Äyräpään palkinto vuonna 2000. Hänestä tuli Uumajan yliopiston kunniatohtori 1999. 

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Pekka Saikun muistokirjoitus Helsingin Sanomissa
Metyylitrioksorenium

**Metyylitrioksorenium** eli **metyylireniumtrioksidi** (CH3ReO3) on eräs reniumin organometalliyhdisteistä eli se kuuluu organoreniumyhdisteisiin. Yhdistettä voidaan käyttää katalyyttinä ja hapettimena orgaanisen kemian synteeseissä.

## Ominaisuudet, valmistus ja käyttö
Huoneenlämpötilassa metyylitrioksorenium on väritöntä kiteistä ainetta. Monista muista organometalliyhdisteistä poiketen se on stabiili ilman vaikutuksille. Metyylitrioksorenium liukenee veteen, mutta hydrolysoituu erityisesti emäksisissä liuoksissa muodostaen muun muassa metaania. Se liukenee myös useisiin orgaanisiin liuottimiin.

Tyypillisimmin metyylitrioksoreniumia valmistetaan reniumheptoksidin ja tetrametyylitinan välisellä reaktiolla. Tämän lisäksi on kehitetty myös menetelmiä yhdisteen valmistamiseksi metallisesta reniumista ja perrenaattisuoloista. Metyylitrioksoreniumia käytetään hapettimena ja katalyyttinä orgaanisen kemian synteeseissä. Yhdiste kykenee muun muassa hapettamaan alkeenit epoksideiksi ja katalysoimaan alkeenien metateesireaktioita ja alkeenien valmistamista aldehydeistä.

## Lähteet
Doug Pederson

**Douglas Irving "Doug" Pederson** (s. 31. tammikuuta 1968 Bellingham, Washington) on yhdysvaltalainen  amerikkalaisen jalkapallon entinen pelaaja ja nykyinen valmentaja, joka toimi viimeksi NFL:n Jacksonville Jaguarsin päävalmentajana. Pederson valmensi NFL:n Philadelphia Eaglesia vuosina 2016–2020. Helmikuussa 2018, toisella kaudellaan, hän johdatti joukkueensa seurahistorian ensimmäiseen Super Bowl -mestaruuteen ja yhteensä neljänteen NFL:n mestaruuteen. 

## Ura pelaajana
Pederson syntyi ja varttui Washingtonin osavaltiossa. Hän opiskeli ja pelasi pelinrakentajana Koillis-Louisianan yliopistossa (nykyisin Louisianan yliopisto Monroe). Pedersonia ei varattu NFL:n varaustilaisuudessa, mutta hän pelasi silti 14 kautta ammattilaisena. Hän edusti NFL-urallaan kuutta eri seuraa ja pelasi myös NFL Europa -liigassa ja World League Of American Football -liigassa. Kaudella 1996 hän oli voittamassa Super Bowlia Green Bay Packersin riveissä toimien Brett Favren varapelinrakentajana.

## Ura valmentajana
Peliuransa jälkeen Pederson ryhtyi valmentajaksi. Hän toimi vuosina 2005-2008 high school -tasolla Calvary Baptist Academyn päävalmentajana Louisianan Shreveportissa. Vuonna 2009 Philadelphia Eaglesin päävalmentaja Andy Reid, jonka alaisuudessa Pederson oli myös pelannut, palkkasi hänet joukkueensa apuvalmentajaksi. Vuonna 2013 Pederson siirtyi Reidin mukana Kansas City Chiefsiin, jossa hänestä tuli hyökkäyspelin koordinaattori. 

Tammikuussa 2016 Philadelphia Eagles palkkasi Pedersonin, entisen pelaajansa ja apuvalmentajansa, joukkueen päävalmentajaksi.Joukkue teki NFL:n varaustilaisuudessa isot kaupat ja varasi uudeksi pelinrakentajakseen Carson Wentzin. Pedersonin ensimmäinen kausi päävalmentajana ei ollut  menestyksekäs. Joukkue oli kuitenkin nuori ja kaudelle 2017 povattiin parempaa menestystä muun muassa pelinrakentaja Wentzin osoittaman potentiaalin takia. Kaudella 2017 joukkueen peli oli alusta alkaen erinomaista ja tuloksena oli NFC:n runkosarjan ykköstila. Tämä siitäkin huolimatta, että ykköspelinrakentajan, ja erinomaisesti pelanneen, Wentzin kausi päättyi polvivammaan.  Varapelinrakentaja Nick Foles onnistui kuitenkin hyvin ja joukkue eteni  Super Bowliin. Ennakkosuosikkina loppuotteluun lähtenyt New England Patriots joutui taipumaan tehokasta hyökkäyspeliä esittäneelle Eaglesille luvuin 41–33.
Mestaruuden jälkeen Pederson johdatti Eaglesin pudotuspeleihin kahdella seuraavalla kaudella, mutta menestys jäi laihaksi. Kausi 2020 oli suuri pettymys ja pelinrakentaja Wentz pelasi huonosti. Kauden päätteeksi Eagles antoi Pedersonille potkut.
Helmikuussa 2022 Pederson palkattiin Jacksonville Jaguarsin valmentajaksi. Tammikuussa 2025 Jaguars erotti Pedersonin tehtävästään Jaguarsin päävalmentajana.

## Lähteet
A. Arvi Ahlqvistin konepaja

**A. Arvi Ahlqvistin konepaja** oli suomalainen pääasiassa Tampereella vuosina 1861–1965 toiminut keskisuuri metallialan yritys. 

Konepajan perusti Ikaalisiin vuonna 1861 vaskiseppämestari Ananias Ahlqvist, myöhemmin Riihimäki (s. 1835). Tampereelle konepaja siirtyi 1876. Ahlqvistin poika vaskiseppä, tehtailija Ananias Arvid Ahlqvist (1863-1914) harjoitti yritystoimintaa yhtiökumppaniensa D. A. Waskisen ja O. E. Walleniuksen kanssa vuodesta 1898 toiminimellä *Ahlqvist, Waskinen ja kumpp*. Walleniuksen luovuttua osakkuudestaan toiminimi jatkoi nimellä *Ahlqvist, Waskinen & Co* vuoteen 1909 saakka. Vuonna 1911 Ahlqvist osti Hallituskatu 11:ssä sijainneen kiinteistön kauppias Alfred Seliniltä ja konepaja toimi sitten täällä vuoteen 1965 saakka.

Ahlqvistin kuoltua 1914 konepajan toimintaa jatkoi hänen perikuntansa. Konepajaa johti Ahlqvistin vanhin poika insinööri Toivo Arvid Riihimäki (s. 1895) josta tuli konepajan toimitusjohtaja 1920.

1950-luvulla konepaja valmisti höyry- ja sähkökeittimiä, astianpesukoneita, pesulakoneistoja kuten keskipakoiskuivaajia ja höyrymankeleita sekä autoklaaveja ja puhaltajia. Laitteita käytettiin muun muassa laitoskeittiöissä, laivoissa ja pesuloissa. Konepajan palveluksessa oli tuolloin noin 70 henkilöä. 

## Lähteet
Kerttutimalit

**Kerttutimalit** (Pellorneidae) on varpuslintuihin kuuluva heimo. Heimon lajit luettiin aikaisemmin kuuluvaksi joko herttujen, kerttujen tai timalien heimoihin. Kerttutimalilajeja elää Afrikassa ja Aasiassa. Niiden elinympäritöä ovat metsät ja ravintoa hyönteiset. Tyypillisiä piirteitä ovat suurehko pää ja lyhyehkö nokka. Väritykseltään lajit ovat usein ruskeita. 

BirdLife Suomen luokituksen mukaan kerttutimaleihin kuuluu 16 sukua ja 54 lajia.

## Suvut ja lajit

### [[Helmitimalit]] ''Ptilocichla''
*Borneonhelmitimali *Ptilocichla leucogrammica*
*Filippiinienhelmitimali *Ptilocichla mindanensis*
*Palawaninhelmitimali *Ptilocichla falcata*

### [[Kerttutimalit (suku)|Kerttutimalit]] ''Illadopsis''

### [[Kulmajuovatimalit]] ''Schoeniparus''

### [[Oliivitimalit]] ''Malacocincla''
* Köynnöstimali *Malacocincla sepiaria*
* Oliivitimali *Malacocincla abbotti*
* Säderintatimali *Malacocincla perspicillata*

### [[Peukaloistimalit]] ''Turdinus''

### [[Vaaleatimalit]] ''Trichastoma''

### [[Viheltäjätimalit]] ''Malacopteron''

### [[Viidakkotimalit]] ''Pellorneum''
*Maaviidakkotimali *Pellorneum capistratum*
*Nuoliviidakkotimali *Pellorneum albiventre*
*Rastasviidakkotimali *Pellorneum ruficeps*
*Srilankanviidakkotimali *Pellorneum fuscocapillus*
*Viiruviidakkotimali *Pellorneum palustre*

### Lajeja, joilla on oma sukunsa

## Lähteet
Maasto- ja ampumahiihtokeskus Alpensia

**Maasto- ja ampumahiihtokeskus Alpensia** on maasto- ja ampumahiihtokeskus Daegwalnyeong-myeonissa Pyeongchangin piirikunnassa Etelä-Koreassa. Se sijaitsee Alpensia Resortissa.

Hiihtokeskuksessa järjestettiin vuoden 2018 talviolympialaisten maastohiihdon, ampumahiihdon ja yhdistetyn kilpailut.

Hiihtokeskukseen kuuluu kaksi stadionia: **Alpensian ampumahiihtokeskus** ja **Alpensian maastohiihtokeskus**. Kummallakin stadionilla yleisökapasiteettia on yhteensä 7&nbsp;500, joista 4&nbsp;500 on istumapaikkoja sekä 3&nbsp;000 on seisomapaikkoja.

## Lähteet
Excelsior (yritys, Suomi)

**Ab Excelsior Oy** oli suomalainen rakennusheloja ja muita hienotakeita valmistanut metallialan yritys joka toimi 1917–1985. Yhtiön tehdas sijaitsi Tampereen Epilässä Tohlopinranta 28:ssa.

Tehtaat perustivat tanskalaissyntyiset Zachariassenin veljekset jotka ostivat 1917 Epilästä vanhan perunanjalostustehtaan toimitiloiksi. Excelsior valmisti rakennushelojen (tuotemerkki *EXO*) ohella muun muassa saksia, hevos- ja lehmäsukia, kuolaimia, vene- ja valjasheloja, solkia ja erilaisia prässituotteita. Sotavuosina valmistettiin armeijalle kenttäpakkeja, kaasunaamareiden metalliosia, kenkien korkorautoja ja ammusten pyrstöosia. Tehtaaseen kuului metallivalimo, paja, stanssausosasto, hiomo ja galvanoimislaitos. Työntekijöitä oli 1930-luvulla keskimäärin noin 50.

Sotien jälkeen tehtaan työntekijämääräksi vakiintui noin 150. Tehtaan yhteyteen valmistui uusi konttori ja ruokailurakennus vuonna 1947 ja itse tehdasrakennusta korotettiin yhdellä kerroksella vuonna 1956. 

Yhtiön pääomistajina oli Zachariassenin suku. Yhtiön toimitusjohtajana oli 1936–1962 Kustaa Lakanen (1900–1966). Vuonna 1970 yhtiön palveluksessa oli 306 henkilöä ja liikevaihto oli 6,7 miljoonaa markkaa. Wärtsilä osti vuonna 1982 yhtiöstä 54 prosenttia ja 1984 loput. Yhtiö fuusioitiin Wärtsilään 1985 ja tehdastoiminta Epilässä päättyi 2011 kun viimeinen omistaja Abloy lopetti tehtaan. Vuonna 2015 puretun tehtaan paikalle suunnitellaan asuintaloja.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Excelsiorin hinnastoja ja tuoiteluetteloita, Kansalliskirjasto digitoidut aineistot : Pienpainatteet
Gangneungin pikaluistelustadion

**Gangneungin pikaluistelustadion** () on vuonna 2017 käyttöön avattu pikaluisteluhalli Gangneungissa, Etelä-Koreassa. Se sijaitsee keskellä Gangneungin olympiapuistoa.

Gangneungin pikaluistelustadionissa on 400 metriä pitkä luistelurata, jossa kilpailtiin vuoden 2018 talviolympialaisten pikaluistelun kilpailut.

## Lähteet
Monacon multimediakirjasto

**Monacon multimediakirjasto** eli *Monacon mediateekki* (, ) on Monacon ruhtinaskunnassa toimiva monia eri media-aloja yhdistävä kirjasto, joka toimii kolmessa eri toimipisteessä. Se toimii myös Monacon kansalliskirjastona. Perinteistä kirjallista aineistoa lainaava toimipiste kantaa nimeä *Louis Notarin kirjasto* (, ).

Kirjasto on perustettu vuonna 1909. Se uudelleennimettiin vuonna 1980, jolloin kirjasto omistettiin runoilija Louis Notarille. Sittemmin kirjasto laajensi tarjontaansa myös sähköisiin tallennemuotoihin, esimerkiksi CD-äänitteisiin ja DVD-aineistoihin. Vuonna 2006 kirjastolle myönnettiin vapaakappaleoikeus ja sen asemaa Monacon kansalliskirjastona vahvistui.

Kirjaston kokoelmat sisältävät noin 450&nbsp;000 dokumenttia: kuten kirjoja, DVD (8&nbsp;000 kpl), CD (yli 30&nbsp;000 kpl), ransakan- ja vieraskielisiä sanoma- ja aikakauslehtiä, sanakirjoja, tietosanakirjoja, käsikirjoituksia, paino- ja  valokuvia, nuotteja ja kirjeenvaihtoa.

## Lähteet
My Friend Dario

**My Friend Dario** on ranskalaisen elektronisen musiikin artistin Vitalicin esikoisalbumin *[[OK Cowboy]]* ensimmäinen single. Se on Vitalicin ensimmäinen single, jossa hän käyttää ”Brigitte”-nimistä puhesynteesiohjelmaa. Myös *OK Cowboyn* toisessa kappaleessa ”No Fun” käytetään Brigitteä. 

## Formaatit
;12″
#My Friend Dario (extended mix) – 4.38
#My Friend Dario (Dima prefers new beat mix) – 5.30

;CD
#My Friend Dario – 3.37
#My Friend Dario (extended mix) – 4.38
#My Friend Dario (Dima prefers new beat mix) – 5.30
#Warm Leatherette (as heard on Radio 1)

## Lähteet
Liechtensteinin kansalliskirjasto

**Liechtensteinin kansalliskirjasto** (, ) on Liechtensteinin ruhtinaskunnan pääkaupungissa Vaduzissa toimiva maansa kansalliskirjasto.

Säätiömuotoinen kansalliskirjasto perustettiin vuonna 1961. 

## Lähteet

   
## Aiheesta muualla
* Bibliothèque nationale du Liechtenstein  (infoclio.ch)
* Zahlen und Fakten (2016)   (landesbibliothek.li)
* Jahresbericht und Jahresrechnung 2016 (pdf, 2017)  (landesbibliothek.li)
*eLiechtensteinensia  (eliechtensteinensia.li)
*Katalog der Liechtensteinischen Bibliotheken – Gesamtkatalog  (lbfl.li)
Gangneungin jääkiekkokeskus

**Gangneungin jääkiekkokeskus** () on vuonna 2016 avattu areena Gangneungissa Etelä-Koreassa. 

Gangneungin jääkiekkokeskus oli yksi jääkiekon kisapaikoista vuoden 2018 talviolympialaisissa sekä kelkkajääkiekon kisapaikka saman vuoden talviparalympialaisissa. Areenan kapasiteetti on 10&nbsp;000 katsojaa.

## Lähteet