Kääpiöbullterrieri

**Kääpiöbullterrieri** () on bullterrierin pienempi muunnos. Kokoaan lukuun ottamatta se on täysin bullterrierin kaltainen. Vuosina 2020–2025 Suomessa syntyi kääpiöbullterrierin pentuja noin viisikymmentä vuosittain.

## Ulkonäkö

Kääpiöbullterrieri on vankkarakenteinen ja lihaksikas terrieri, jolla on lyhyt, tiheä turkki. Rodun tunnusomaisin piirre on sen pää, joka on edestä katsottuna munanmuotoinen. Sivulta katsottuna kääpiöbullterrierin otsa kaartuu tasaisesti kuonoa kohti. Päälaki on miltei tasainen. Myös silmät ovat erikoiset: pienet, tummat ja kolmionmuotoiset. Ruumiinrakenne on vankka ja pyöreä, hartiat ovat lihaksikkaat ja rintakehä leveä. Lyhyttä ja tyvestä paksua häntää kääpiöbullterrieri kantaa vaakasuorassa. Kääpiöbullterrierin säkäkorkeus on alle 35,5 cm, painorajaa ei ole. 

### Väritys
Sekä Suomen Kennelliitto, Kansainvälinen kenneljärjestö (FCI), American Kennel Club (AKC) ja The Kennel Club (UK) hyväksyvät kääpiöbullterriereillä samat värit: puhtaan valkoinen, johon sallitaan pään laikut ja ihon pigmenttiläiskät, sekä värillinen turkki, jossa hallitsevat värit ovat brindle (mustajuovikas), punainen, fawn ja kolmivärinen (tricolor). Sininen ja maksanruskea väri ovat hylkääviä virheitä.

FCI:n standardissa todetaan että värillisillä koirilla väri hallitsee; muuten samanveroisista yksilöistä juovikas (brindle) on etusijalla. The Kennel Club ja AKC toteavat, että brindle on etusijalla jos muut ominaisuudet ovat samanveroiset. Yhdistyneessä kuningaskunnassa sen sijaan suositaan valkoista vastaavassa tilanteessa.


Kuva:Minibull 2 Moletai May 2014.jpg|Valkoinen
Kuva:Miniature Bull Terrier.jpg|Punavalkoinen
Kuva:Minibulli-brindlevalkoinen4.jpg|Brindlevalkoinen
Kuva:Mini Bull Terrier.jpg|Tricolor


## Luonne ja käyttäytyminen

Kääpiöbullterrierit ovat ystävällisiä ja iloisia, sekä erittäin lapsirakkaita, mutta usein itsepäisiä koiria. Ne ovat fyysisesti vahvoja mutta myös älykkäitä, joten ne tarvitsevat monipuolisesti virikkeitä. Kääpiöbullterrierin sisu tulee näkyviin, jos muut koirat haastavat sitä. Suuttuessaan se on peräänantamaton. Rodun erikoinen ulkonäkö voi vaikeuttaa sen eleiden lukemista.

## Alkuperä

Rodun kääpiöbullterrieri alkuperä on samoista koirista rakennettu kuin bullterrierin. Jo alusta alkaen bullterrierien koot vaihtelivat melko suuresti. Tästä syystä harrastajat erottivat bullterrierikannasta pienikokoisemmat bullterrierit omaksi rodukseen. Tänä päivänä kääpiöbullterrierillä on täsmälleen sama rotumääritelmä kuin bullterrierillä lukuun ottamatta kokoa. Kääpiöbullterrieriin on vuosien saatossa lisätty pieniä terriereitä saaden pientä kokoa. Kääpiöbullterriereitä ei ole käytetty koiratappeluissa, vaan niiden erikoisosaamista oli rottien tappaminen. Etenkin 1900-luvun alussa kääpiöbullterrierit toimivat useilla maatiloilla rottakoirina, mutta hiljalleen ne siirtyivät puhtaasti seurakoiran rooliin.

## Terveystilanne

Rodun keskimääräinen elinikä on noin kahdeksan vuotta, kun tarkastellaan vuosina 2010–2025 kuolleita rodun edustajia. Tyypillisimmät kuolinsyyt ovat vanhuus, syöpäsairaudet sekä eutanasia käytöshäiriöiden takia. Kääpiöbullterrierin tyypillisimmät terveysongelmat ovat linssiluksaatio, patellaluksaatio, sydänsairaudet, synnynnäinen kuurous, atopia ja allergiat.

Erilaisista silmäsairauksista rodulla esiintyy lähinnä linssiluksaatiota. Sairaudelle on olemassa geenitesti, jota hyödyntämällä jalostuksessa voidaan vähentää sairaiden koirien määrää. Eriasteista patellaluksaatiota esiintyy noin 5 %:lla rodun edustajista, kun tarkastellaan vuosina 2010–2025 tutkittuja kääpiöbullterrierejä. Patellaluksaatio saattaa vaatia leikkaushoitoa.  

Kääpiöbullterriereillä esiintyy useita erilaisia sydänsairauksia.Yleisimmät sydänsairaudet ovat aortanahtauma-subaorttastenoosi, dilatoiva kardiomyopatia, keuhkovaltimon ahtauma-pulmonaalistenoosi ja mitraaliläpän dysplasia. Sydänsairauksien yleisimpiä oireita voivat olla suorituskyvyn aleneminen, pyörtyily, turvotus ja rytmihäiriöt. Kääpiöbullterrierin PEVISA-ohjelmassa on pakollinen sydämen ultraäänitutkimus.

Kääpiöbullterrierien valkoinen väritys altistaa synnynnäiselle kuuroudelle. Monesti pennut tutkitaan jo ennen luovutusikää kuurouden osalta BAER-tutkimuksella.

Rodulla esiintyy jonkun verran atopiaa ja ruoka-aineyliherkkyyttä. Molemmissa elimistön puolustusmekanismi reagoi normaalista poikkeavalla tavalla tavallisiin, useimmiten vaarattomiin asioihin (allergeeni). Atopia ja ruoka-aineyliherkkyys ovat elinikäisiä vaivoja, jotka ovat usein kontrolloitavissa, mutta eivät parannettavissa. Oireina ovat usein ihon kutina ja punoitus ja usein koira nuolee tai raapii kutisevia alueita. Korvatulehdukset ovat yleisiä atopiasta kärsivillä koirilla sekä myös tassujen ihotulehduksia voi esiintyä.

Kääpiöbullterrierit ovat keskimääräistä koirarotua sisäsiittoisempia. Geenitutkimuksessa vähiten sisäsiittoisen koirarodun sisäsiittoisuusluku oli jonkun verran alle 10 %. Täysin eri sukulinjoista peräisin olevien serkusten jälkeläisen sisäsiittoisuusluku on 6,25 % ja täyssisarusten jälkeläisellä luku on vastaavasti 25 %, mikä on melkein sama, mitä keskimääräisellä koirarodulla on havaittu geenitutkimuksissa. Kääpiöbullterrierin jälkeläisen luku on geenitutkimuksissa ollut jopa 37 %. Yleisellä tasolla sisäsiittoisuus lisää sairastavuutta ja heikentää rodun elinvoimaa.

## Katso myös

* Bullterrieri
* Amerikanpitbullterrieri (ei FCI-rotu)
* Staffordshirenbullterrieri
* Amerikanstaffordshirenterrieri
* Taistelukoira

## Lähteet

* KoiraNet-jalostustietojärjestelmä
* Suomen Kääpiöbullterrierit ry.

### Viitteet

## Aiheesta muualla

*Rotumääritelmä (Suomen Kennelliitto, pdf)
*Miniature Bull Terrier Club of America 
*Bull Terrier – The Bulldog Information Library