open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Tyks Akuutti

**Tyks Akuutti** () on Varsinais-Suomen hyvinvointialueeseen kuuluva ensihoidon ja päivystyksen palveluita tuottava kunnallinen liikelaitos. Liikelaitos vastaa koko maakunnan alueella ensihoidon ja päivystyksen järjestämisestä.

## Ensihoidon ja päivystyksen liikelaitoksen toiminta
Ensihoitajat antavat ensihoitoa sairaalan ulkopuolella potilaan kotona tai onnettomuuspaikoilla. Ensihoitoyksikkö tekee arvion hoidon tarpeesta ja kiireellisyydestä. Kriittisimmissä tilanteissa hätäkeskus hälyttää ensihoitolääkärin, joka voi tulla paikalle joko autolla tai helikopterilla (FinnHems20 lääkäriyksikkö). Ensihoidon tehtävissä toimivat hyvinvointialueen alueella liikelaitoksen omat (6), Varsinais-Suomen pelastuslaitoksen (12) ja yksityiset ambulanssiyksiköt (15 ambulanssia) sekä yksi Pirkanmaan sairaanhoitopiirin ambulanssi. Yhteensä 34 ambulanssi- eli ensihoitoyksikköä. Liikelaitos on tehnyt ostopalvelusopimukset Varsinais-Suomen pelastuslaitoksen ja yksityisten ambulanssiyritysten kanssa. Ensihoitotoiminnan johtaminen, mukaan lukien kenttäjohtotoiminta, ovat liikelaitoksen tehtäviä.

Liikelaitoksen päivystyksellä on erikoissairaanhoidon ja perusterveydenhuollon yhteispäivystyksen toimintayksikkö Tyksin T-sairaalassa, johon on keskitetty Turun alueen päivystyspalvelut.  Lisäksi päivystyksellä on toimintayksiköt Tyksin lähisairaaloissa Loimaalla, Salossa ja Uudessakaupungissa. Päivystyksen palvelut toimivat Turussa ja Salossa ympäri vuorokauden sekä Loimaalla ja Uudessakaupungissa päivittäin kello 8.00-22.00.

Henkilökuntaa liikelaitoksessa on 569, josta 56 on lääkäreitä, 467 hoitohenkilökuntaan kuuluvaa ja 46 hallinto- ja huoltohenkilöä (tilanne vuonna 2019).  

Vuonna 2019 liikelaitoksen päivystyksen toimintayksiköissä kirjattiin yhteensä 141 232 päivystyskäyntiä. Eri potilaita oli 88 136. Ensihoitotehtäviä on vuosittain n. 65 000.

Toimintakulut olivat 82,2 milj. euroa vuonna 2019 ja toimintatuotot 83,4 milj. euroa. Toimintatuotoista 69,2 milj. euroa (83,0 %) oli myyntituottoja jäsenkunnilta. Muita tuottoja oli yhteensä 14,2 milj. euroa.

## Liikelaitoksen perustaminen
Ensihoidon ja päivystyksen liikelaitos perustettiin vuoden 2012 alusta yhdistämällä siihen Tyksin ensiapupoliklinikan ja Turun kaupungin perusterveydenhuollon päivystys. Terveydenhuoltolain muutoksella ensihoidon järjestämisvastuu siirtyi kunnilta sairaanhoitopiireille vuoden 2013 alusta. Tuolloin ensihoito tuli mukaan liikelaitoksen toimintaan. Vuoden 2015 alusta liikelaitokseen yhdistettiin Loimaan, Salon ja Vakka-Suomen lähisairaaloiden päivystykset, perusterveydenhuollon päivystykset mukaan lukien.

Ensihoito ja päivystystoiminta on organisoitu Varsinais-Suomen sairaanhoitopiirissä kunnallisen liikelaitoksen muotoon. Toisin, kuin muissa sairaanhoitopiireissä, joissa ensihoito ja päivystys ovat pääsääntöisesti osa keskussairaalan toimintaa. Piirin jäsenkunnat pitivät tärkeänä talouden ja kuntalaskutuksen läpinäkyvyyttä ja kuntien edustajien osallistumista päätöksentekoon.  Kunnallisen liikelaitoksen erillistalous sairaanhoitopiirin muusta taloudesta ja johtokunta tekivät tämän mahdolliseksi.

## Lähteet
Yami Gautam

**Yami Gautam** (; s. 28. marraskuuta 1988 Bilaspur, Himachal Pradesh, Intia) on intialainen näyttelijä. Hän on näytellyt hindinkielisissä elokuvissa. Hänellä oli ensimmäinen rooli näyttelijänä televisiosarjassa *[[Chand Ke Paar Chalo (televisiosarja)|Chand Ke Paar Chalo]]* (2008–2009), ja hän esiintyi myös sarjassa *[[Yeh Pyar Na Hoga Kam]]* (2009–2010) sekä myöhemmin useissa eteläintialaisissa elokuvissa.

Gautamin ensimmäinen rooli hindielokuvissa oli vuonna 2012 komediassa *[[Vicky Donor]]*, joka oli kritiikin suhteen ja myös kaupallinen menestys. Hän sai roolisuorituksestaan kiitosta sekä oli parhaan naistulokkaan Filmfare Awards -ehdokkaana. Hän näytteli nuorta vaimoa rikostrillerissä *[[Badlapur (elokuva)|Badlapur]]* (2015) ja sokeaa naista trillerissä *[[Kaabil]]* (2017). Vuonna 2019 hän näytteli tiedustelupäällikköä sotaelokuvassa ** (2019), joka oli vuoden eniten tuottaneita intialaisia elokuvia ja sai kiitosta kriitikoilta TikTok-tähden näyttelemisestä satiirissa *[[Bala (vuoden 2019 elokuva)|Bala]]* (2019).

## Yksityiselämä
Gautam meni naimisiin elokuvaohjaaja Aditya Dharin kanssa 4. kesäkuuta 2021.

## Filmografia

## Televisio

## Palkinnot ja ehdokkuudet

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* 
*
Roderich Benedix

**Julius Roderich Benedix** (1811–1873) oli saksalainen kirjailija ja teatterinjohtaja. Hän on kirjoittanut joukon suosittuja huvinäytelmiä, joiden ansiot ovat hullunkurisissa kohtauksissa ja rohkeissa teatterieffekteissä, mutta joiden taiteellinen arvo on vähäinen. Hänen näytelmistään mainittakoon *Doktor Wespe*, *Das Gefängnis*, *Die zärtlichen Verwandten* (*Hellät sukulaiset*), *Aschenbrödel* (*Kassan avain*, *Riita-asia*). Mainittava on myös hänen esitystaitoa koskeva teoksensa *Der mündliche Vortrag*.

## Suomennetut teokset
* *Riita-asia*, Suomentaja A. Oksanen. Helsinki: Tikkanen 1860. Sarja: Näytelmäkirjallisuutta, 1. Näytelmä-kirjallisuutta, wihko 1.
* *Kassan avain: Ilveilys yhtenä näytöksenä*, Suom. Teno Heimo (= D. Airaksinen). Julkaistu Helsinki: Frenckell 1869
* *Hellät sukulaiset: huvinäytelmä kolmessa näytöksessä* (*Die zärtlichen Verwandten*) suomentanut: C. Edv. Törmänen. Hämeenlinnassa: A. W. Lindgren 1878. Sarja: Suomalainen teateri-kirjasto, n:o 5.
* *Kyökissä: huvinäytelmä 1:ssä näytöksessä*, mukaellut Tyko Hagman, Kuopio: U. W. Telén & C:o 1896. Sarja: Näytelmäkirjallisuutta, n:o 7.
* *Jumalan kiitos pöytä on katettu!: huvinäytelmä yhdessä näytöksessä*, Kuopio: U. W. Telén ja K. 1896. Sarja: Näytelmäkirjallisuutta, n:o 6.
** *Kotikahakka: huvinäytelmä yhdessä näytöksessä* (=Jumalan kiitos, pöytä on katettu! 2. p.), Kuopio: U. W. Telén & C:o 1906. Sarja: Näytelmäkirjallisuutta, n:o 6. 
* *Kaksi yksinpuhelua*: (monoloogia; Palvelustyttö, Iso-äiti); suom. U. W. Telén, Kuopio: U. W. Telén ja K. 1903. Sarja: Näytelmäkirjallisuutta, n:o 59.
* *Kukkavihko: Kosinta: kaksi soolonäytelmää*, Kuopio: U. W. Telén & C:o 1907. Sarja: Näytelmäkirjallisuutta, n:o 94. 
* *Rannerengas: yksinäytöksinen huvinäytelmä*, Hamina: Alfred Lagerbom 1907. Sarja: Seuranäytelmäkirjallisuutta, n:o 22.
* *Palvelusväkeä: 1-näyt. huvinäytelmä*, suomeksi sommitteli Lauri Suonperä, Helsinki: Kustannus-oy Kirja 1913. Sarja: Näytelmäkirjasto, n:o 108.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Talent Suomi (7. tuotantokausi)

**[[Talent Suomi|Talent Suomen]] seitsemäs tuotantokausi** alkoi 7. helmikuuta 2021 MTV3-kanavalla. Tuomareina jatkoivat Jorma Uotinen, HP Parviainen, Ernest Lawson ja Krista Siegfrids. Kauden juonsivat Mikko Leppilampi (alkukarsinnat, 1. ja 2. semifinaali ja finaali) ja Christoffer Strandberg (3. semifinaali). Pääpalkinto oli aiempien kausien tapaan 30&nbsp;000 euroa. Kauden voitti 9–38-vuotiasta esiintyjistä muodostunut sirkusryhmä Sirkus Bravuuri.

## Alkukarsinnat

Kuusi alkukarsintajaksoa kuvattiin syyskuussa 2020 Hämeenlinnan Verkatehtaalla, ja jaksot esitettiin MTV3-kanavalla sunnuntaisin 7. helmikuuta – 14. maaliskuuta 2021. Suoriin lähetyksiin etenevistä 24 esityksestä 23 paljastettiin viimeisen alkukarsintajakson päätteeksi, minkä lisäksi Kipinät-kuoro eteni suoriin lähetyksiin katsojien DNA-teleoperaattorin verkkosivulla äänestämänä.

## Suorat lähetykset

Alkukarsinnoista eteni 24 esitystä kolmeen suorana esitettävään semifinaaliin. Kustakin semifinaalista kaksi esitystä eteni finaaliin yleisöäänillä ja yksi tuomareiden valitsemana. Edellisen kauden semifinaaleista vetäytyneille kilpailijoille annettiin mahdollisuus jatkaa kilpailua tämän kauden semifinaaleissa, ja heistä Leticia-kuoro ja hiekkataiteilija Daria Jokinen osallistuivat tälle kaudelle.

Koronaviruspandemian seurauksena suorat lähetykset toteutettiin ilman studioyleisöä. Lisäksi Mikko Leppilampi joutui koronavirukselle altistumisen seurauksena karanteeniin ennen kolmatta semifinaalia, ja hänet korvasi lähetyksessä Christoffer Strandberg.

### Semifinaalien yhteenveto

 Eteni semifinaaliin kultaisella summerilla |  | 
Mikäli kultaista summeria ei käytetty:
 Tuomarin ääni |  | 

#### Ensimmäinen semifinaali

Ensimmäinen semifinaali esitettiin 21. maaliskuuta 2021.

#### Toinen semifinaali

Toinen semifinaali esitettiin 28. maaliskuuta 2021.

#### Kolmas semifinaali

Kolmas semifinaali esitettiin 4. huhtikuuta 2021.

### Finaali

Finaali esitettiin 11. huhtikuuta 2021. Kauden voitti 9–38-vuotiasta esiintyjistä muodostunut sirkusryhmä Sirkus Bravuuri, ja  toiseksi sijoittui muusikko Julius Rantala.

## Katsojaluvut

## Lähteet
Högman

**Högman** on muun muassa seuraavien henkilöiden sukunimi:

* Berit Högman (s. 1958), ruotsalainen sosiaalidemokraattisen työväenpuolueen poliitikko
* Elja Rihtniemi, vuoteen 1908 *Högman* (1891–1935), suomalainen sotilas ja juristi, Volter Rihtniemen poika
* Jaakko Högman (1750–1806), suomalainen Paavo Ruotsalaisen henkisen herätyksen alullepanija
* K. J. Högman (1850–1893), suomalainen Jyväskylän opettajaseminaarin lehtori ja päätoimittaja
* Margareta Högman (1786–1849), suomalainen kristillisen herätysliikkeen (ystäväliike) hengellinen johtaja, Jaakko Högmanin tytär
* Volter Rihtniemi, vuoteen 1908 *Högman* (1861–1938), suomalainen filosofian tohtori ja Kajaanin opettajaseminaarin johtaja
Ukrainan ja Yhdysvaltain suhteet

**Ukrainan ja Yhdysvaltain suhteilla** tarkoitetaan Amerikan yhdysvaltojen ja Ukrainan kahdenvälisiä suhteita. Yhdysvalloilla on suurlähetystö Kiovassa ja Ukrainalla on Washington DC:ssä. Maat ovat läheisiä liittolaisia.

Vuonna 2015 tehdyn U.S. Global Leadership -raportin mukaan 38 prosenttia ukrainalaisista hyväksyi Yhdysvaltain globaalin johtajuuden. 32 prosenttia olivat sitä vastaan ja 30 prosenttia eivät osanneet sanoa.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Berit Högman

**Berit Högman** (s. 1958) on ruotsalainen sosiaalidemokraattisen työväenpuolueen poliitikko, joka toimi valtiopäivien jäsenenä 2002–2018. Hän toimi vararyhmänjohtajana vuosina 2012–2018.

## Lähteet
Kosovon ja Yhdysvaltain suhteet

**Kosovon ja Yhdysvaltain suhteilla** tarkoitetaan Amerikan yhdysvaltojen ja Kosovon tasavallan kahdenvälisiä suhteita. Yhdysvalloilla on suurlähetystö Pristinassa ja Kosovolla on Washington DC:ssä. Yhdysvallat tunnusti Kosovon itsenäisyyden helmikuussa 2008.

Vuonna 2015 tehdyn U.S. Global Leadership -raportin mukaan 81 prosenttia kosovolaisista hyväksyi Yhdysvaltain globaalin johtajuuden. 9 prosenttia olivat sitä vastaan ja 11 prosenttia ei osannut sanoa.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Väinö Hellén

**Väinö Alexander Hellén** (16. lokakuuta 1881 Tampere Hauho – 5. joulukuuta 1952 Hauho) oli suomalainen näyttelijä.

Hämeenlinnassa kansakoulun ja käsityöläiskoulun käytyään oli 12.3.1901 Tampereen Työväenyhdistyksen huvitoimikunnassa mukana esittämässä Tampereen Työväen Teatterin perustamista. 

Hellén kävi Suomen Kansallisteatterin koulun ja oli sitten kymmenen vuotta näyttelijänä Tampereen Teatterissa ja teatterinjohtajana Oulun, Hämeenlinnan ja Joensuun teattereissa. 1920-luvulla hän oli kiertueella maaseudulla yhdessä Bror Niskan kanssa. Vuonna 1929 Hellénin johtama Helsingin Näyttelijät-teatterikiertue esitti Hellénin Hall Cainen romaanista sovittamaa näytelmää *Ikuinen kaupunki*.

## Elokuvarooleja
* Tukkipojan morsian 1931, Eetun toveri
* Jääkärin morsian 1931, Isak Meyer, juutalainen vakooja
* Tee työ ja opi pelaamaan 1936, poliisi Jehkonen
* Onnenpotku 1936, kansanravintolan asiakas
* Pohjalaisia 1936, kriivari
* Lapatossu 1937, Römtaali
* Olenko minä tullut haaremiin 1938, mies porraskäytävässä
* Tulitikkuja lainaamassa 1938, poliisi
* Helmikuun manifesti 1939, kirjoittava isäntä
* Lapatossu ja Vinski olympia-kuumeessa 1939, varas
* Jumalan myrsky 1940, Pertteli-vaari

## Lähteet
* Kustannusliike Opas: Kotimaisia näyttämötaiteilijoita sanoin ja kuvin, 1930
* Panu Rajala: Taiteesta ja taistelusta : Tampereen työväen teatteri 1901-1918, Tampereen Työväen Teatteri, Tammi 1991
### Viitteet
Salomon Gessner

**Salomon Gessner** (1730–1788) oli sveitsiläinen idyllirunoilija, taidemaalari ja etsaaja. Hän saavutti nimen runollaan *Lied eines Schweizers an sein bewaffnetes Mädchen* (1751). Hänen parhaat runoteoksensa ovat *Daphnis* (1754), *Idyllen* (1757), *Tod Abels*, *Idyllen II* (1772). Gessnerin luonnonkäsitys ja -kuvaus kohoavat edeltävän rokokoomaun edelle. Kuvaamataiteilijana Gessner on Ludvig XV:n ja Ludvig XVI:n tyylien välillä. Hänen etsauksissaan ovat varsinkin puut onnistuneita. Hän piirsi runojensa otsikkokuvat itse. Gessnerin kootut teokset ilmestyivät 1777–1778.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Chimekello

**Chimekello** (engl. *handchime*, suom. myös *chimeskello*) on kellosoitin, jotka on kehitetty säestys- ja soolosoittimeksi käsikellojen rinnalle. 

## Historia
Ensimmäiset chimekellot tehtiin  Yhdysvalloissa 1980-luvulla Malmarkin tehtaalla.

## Käyttö
Chimekelloja soitetaan käsikellojen rinnalla tai erikseen. Kelloa otetaan kahvasta kiinni ja heilautetaan kättä kaaressa. Yksi kello vastaa yhtä säveltä.

Chimekellot sopivat hyvin esimerkiksi koulusoittimiksi, sillä niiden avulla on helppo opetella nuotteja. Jokaiseen kelloon on merkitty kellon sävel ja sen paikka nuottiviivastolla. Chimekelloilla voidaan säestää laulua, toista instrumenttia tai soittaa sellaisenaan. Chimekelloja ei tarvitse virittää.

## Chimekellot Suomessa
Chimekelloja löytyy ainakin 23 paikkakunnalta Suomesta: Evijärveltä, Hattulasta, Helsingistä, Joensuusta (ja Enosta) Juvalta, Juuasta, Jyväskylästä, Kiuruvedeltä, Kokkolasta (Kälviä), Kouvolasta, Kuopiosta, Laukaasta, Liedosta, Oulusta (Ylikiiminki), Pieksämäeltä, Pielavedeltä, Pyhäjärveltä, Rautalammilta, Rovaniemeltä, Siikalatvasta (Piippola), Tuusulasta, Vantaalta ja Pöytyältä (Yläne). 

## Katso myös

* Käsikello

## Lähteet
Good Faith

**Good Faith** ranskalaisen elekronisen musiikin tuottaja Madeonin toinen studioalbumi, joka julkaistiin 15. marraskuuta 2019.

## Kappaleet
#
#
#
#
#
#
#
#
#
#

## Lähteet
Genoveva

**Genoveva**, Brabantin herttuatar, on Saksan ja Ranskan kansankirjallisuudessa esiintyvä taruhenkilö. Hänen puolisonsa oli Trierissä sijainneen Hohensimmernin linnan linnakreivi Siegfried. Hänen sanotaan eläneen 700-luvulla. Tarinan mukaan kreivin hovimestari Golo koetti vietellä Genovevaa ja syytti tätä valheellisesti aviorikoksesta. Genoveva tuomittiin kuolemaan, mutta hän pelastui, kun palvelija, jonka oli pantava tuomio täytäntöön, tunsi sääliä häntä kohtaan ja jätti hänet erämaahan Ardennien metsään. Genoveva elätti eräässä luolassa kuusi vuotta itseään ja siellä synnyttämäänsä poikaa naarashirven maidolla, kunnes hänen viattomuudestaan varmistunut miehensä löysi hänet metsästysretkellä ja vei takaisin linnaan.

Tarinan alkuperästä on erimielisyyttä. Hahmo esiintyy ranskan- ja saksankielisessä kansankirjallisuudessa 1400-luvulta alkaen. Myöhemmin aihetta ovat käsitelleet useat kirjailijat, kuten Ludwig Tieck, Friedrich Hebbel ja säveltäjät, kuten Robert Schumann, sekä kirjailija Christoph von Schmid, jonka *Genoveva* on suomennettu useita kertoja.

## Lähteet

## Kirjallisuutta
* Genoveva, kuvitettu lastenkirja
* Christoph von Schmid, Genoveeva, Brabantin kreivitär (Gutenberg.org)
Sävelsuora

**Sävelsuora** oli vuosina 1982–1987 Suomen ja Neuvostoliiton yhteistyönä televisioitujen ja radioitujen ”ystävyyskonserttien” sarja. Sen toteuttivat kerran vuodessa Neuvosto-Viron Eesti Televisioon ja Suomen Yle TV2, ja kussakin ohjelmassa kuultiin viihdemusiikkia kahdesta toistensa ystävyyskaupungista Suomessa ja Neuvostoliitossa. Suomessa Yle TV2:n lähetyksen lisäksi konsertti oli kuunneltavissa stereona Ylen rinnakkaisohjelmasta.

Ensimmäinen Sävelsuora lähetettiin sunnuntaina 4. huhtikuuta 1982 Tallinnan radiotalosta. Suomalaisartisteja ohjelmassa olivat Katri Helena, Kirka, kapellimestari Risto Hiltunen ja viulisti Kari Luukkonen. Neuvostotaiteilijoita edustivat laulajat Ivo Linna, Mare Väljataga ja Nikolai Gnatjukin sekä saksofonisti Lembit Saarsalu. Huhtikuussa 1983 Sävelsuora lähetettiin Leningradin ystävyyskaupungista Turusta, ja Suomea edustivat Anneli Saaristo, Riki Sorsa, Eini ja Jani Uhleniuksen UHO-trio. Vuonna 1984 Kotkan ystävyyskaupungin Tallinnan konserttitalossa järjestetyssä Sävelsuorassa olivat Suomesta mukana Irmeli Mäkelä, Tapani Kansa ja Cumulus-yhtye. Huhtikuussa 1985 konserttipaikkana oli Pärnun ystävyyskaupunki Vaasa, ja Suomea edustivat Ami Aspelund, Håkan Streng ja Harri Saksala. Seuraavana vuonna Sävelsuora tehtiin Viron Viljandissa, suomalaisartisteina Maarit, Sakari Kuosmanen ja Pekka Tegelman. Ilmajoki oli lähetyspaikkana 14. kesäkuuta 1987, suomalaisesiintyjinä Maarit, Tapani Perttu, Karelia-yhtye ja Seinäjoen Tyttökuoro.

Yle TV2:ssa konserttilähetysten tekijöitä olivat tuottajat Jarmo Porola ja Matti Rosvall, kapellimestari Risto Hiltunen sekä ohjaaja Jouko Konttinen. Suomalaisjuontajina nähtiin muun muassa Raija Pelli, Juhani Wiio ja Saara Karhu. Virolaiskapellimestarina oli useimmiten Paul Mägi.

## Katso myös
*Sävelsilta

## Lähteet
Anita Nuopponen

**Anita Tellervo Nuopponen** (s. 20. syyskuuta 1955 Sääminki) on Vaasan yliopiston emeritaprofessori. Hänet nimitettiin vuonna 2014 Vaasan yliopiston teknisen viestinnän professoriksi ja hän jäi eläkkeelle 2020. Tätä ennen hän toimi Vaasan yliopistossa eri tehtävissä, vuodesta 1986 lähtien yliassistenttina, lehtorina ja hoitaen viestinnän professuuria. Nuopponen on terminologisen tutkimuksen, käsiteanalyysin, teknisen viestinnän ja erikoisalaviestinnän asiantuntija.

Nuopponen syntyi Tuure Nuopposen ja Anja Nuopposen o.s. Koskinen perheeseen 1955. Hän kirjoitti ylioppilaaksi Savonlinnan yhteiskoulussa 1974, valmistui kauppatieteiden maisteriksi Vaasan korkeakoulusta 1982 ja filosofian lisensiaatiksi Vaasan korkeakoulusta 1988. Hän teki lisensiaatintyön käsitejärjestelmistä terminologisen analyysin apuna. Nuopponen väitteli filosofian tohtoriksi Vaasan yliopistossa vuonna 1994 aiheenaan käsitejärjestelmät ja otsikkona *Begreppssystem för terminologisk analys*. Nuopponen oli Terminfo-lehden mukaan ensimmäinen suomalainen, joka väitteli terminologiaopin alalta.
 
Vuonna 2017 teknisen viestinnän kansainvälinen järjestö TCeurope (Technical Communication in Europe) myönsi Anita Nuopposelle TCeurope Honours Award -tunnustuspalkinnon. Järjestö korosti Nuopposen uraauurtavaa työtä alan kehittäjänä Suomessa ja Euroopassa.

Nuopponen piti jo 1980-luvulla ensimmäisiä teknisen viestinnän kursseja Vaasan yliopistossa. Hän on ollut aktiivinen teknisen viestinnän opintojen kehittäjä. Vuodesta 2012 lähtien Vaasan yliopistossa on ollut teknisen viestinnän maisteriohjelma, jossa yhdistyy tietojärjestelmätieteen, viestintätieteiden ja taloustieteiden opintoja. Maisteriohjelmasta valmistutaan joko kauppatieteiden maisteriksi tai filosofian maistereiksi. Kauppatieteiden maisterit suuntautuvat ohjelmassa tietojärjestelmätieteeseen. Filosofian maisteriksi opiskelijat voivat suuntautua joko viestintätieteisiin tai terminologiaan.

Nuopponen on tehnyt pitkäjänteistä työtä teknisen viestinnän ja terminologian tutkimuksessa. Hänen erityisen mielenkiintonsa kohde terminologian tutkimuksessa on käsitteiden väliset suhteet. Useiden aihetta käsittelevien tieteellisten julkaisujen lisäksi hän on myös mukana kansainvälisen terminologia-alan ISO 704 -standardin kehittämistyössä. Anita Nuopponen on vuodesta 1994 lähtien pitänyt yhdessä opiskelijoidensa kanssa Terminology Forum -sivustoa, josta löytyy tietoa terminologiasta sekä runsaasti linkkejä eri erikoisalojen sähköisiin sanastoihin ja sanakirjoihin.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Professori Anita Nuopposen julkaisut ja asiantuntijatehtävät Vaasan yliopiston tutkimustietokannassa
Enough (EP)

**Enough** on kiinalaisen Boy Story -poikabändin ensimmäinen EP-levy, joka julkaistiin digitaalisesti ja fyysisesti 21. syyskuuta 2018. Levyn julkaisi eteläkorealainen levy-yhtiö JYP Entertainment.

## Kappaleet

## Lähteet
Aseptiikka

**Aseptiikka** on lääketieteellinen termi, jolla viitataan menettelytapoihin, joiden avulla pyritään toimimaan kokonaan ilman mikrobeja. Samantapainen sana antiseptiikka puolestaan viittaa mikrobien määrän vähentämiseen.  Aseptiikan tarkoituksena on suojata ihmistä saamasta mikrobitartuntoja ja estää mikrobien pääsy potilaaseen, hoitovälineistöön, potilasta hoitavaan henkilöstöön sekä hoitoympäristöön.

Aseptisessa työskentelytavassa edetään puhtaasta likaiseen: ensin hoidetaan infektoitumattomat ja vasta näiden jälkeen infektoituneet potilaat. Aseptiikan peruskäsitteitä ovat puhdistus, desinfektio ja sterilointi,  näiden
avulla varmistetaan, että hoidossa käytetyt välineet, tilat sekä ympäristö eivät aiheuta potilaalle infektioriskiä.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Aseptiikka pientoimenpiteessä - LSHP
Vesa Annola

**Vesa Antero Annola** (s. 19. joulukuuta 1964 Evijärvi) on toiminut kauppaoikeuden professorina Vaasan yliopistossa vuodesta 2007. Hänen tutkimuksensa liittyvät etenkin sopimuksiin ja Contract Designiin sekä arvopaperimarkkinoihin ja pankkitoimintaan.

Annola väitteli oikeustieteen tohtoriksi Turun yliopistossa (2005) ja kauppatieteiden tohtoriksi Vaasan yliopistossa (2003). Ennen nykyistä tehtäväänsä Annola toimi eri tehtävissä Turun yliopistossa ja Turun kauppakorkeakoulussa. Annola on saanut varatuomarin arvon Vaasan hovioikeudesta.

Hän on kirjoittanut monografioita muun muassa sopimuksen dynaamisuudesta, sisäpiirisääntelystä, sopimustulkinnasta sekä tukikirjeistä. Hänen tieteelliset artikkelinsa liittyvät näiden teemojen ohella myös yhtiöoikeuteen, sopimussuunnitteluun ja vakuuksiin.

Annola on toiminut välimiehenä sekä institutionaalisissa että ad hoc -menettelyissä. Hän on laatinut lukuisia asiantuntijalausuntoja sopimusoikeudellisiin ja arvopaperimarkkinaoikeudellisiin oikeudenkäynteihin. Oikeudellisena takausasiantuntijana Annola on toiminut Postipankki Oy:n yrityspankin rahoituspalveluissa sekä kansallisissa että kansainvälisissä transaktioissa. Annola oli sihteeri Takauslain säätämiseen johtaneessa Takauskomiteassa Oikeusministeriössä. Hän on myös säännöllinen kouluttaja Oikeusministeriön toteuttamassa tuomareiden koulutuksessa.

Tällä hetkellä Annola toimii lääkemarkkinoinnin valtakunnallisen itsesääntelyelimen, Lääkemarkkinoinnin valvontakunnan puheenjohtajana. Annola on myös mm. arvopaperimarkkinoiden itsesääntelyelimen, Sijoituslautakunnan varajäsen.

## Julkaisut
* Saarnilehto, Ari; Annola, Vesa. (2018). Sopimusoikeuden perusteet. Alma Talent. Helsinki.  
* Annola, Vesa. (2016). Sopimustulkinta : Teoria, vaiheet, menettely. Talentum. Helsinki. 

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Professori Vesa Annolan julkaisut ja asiantuntijatehtävät Vaasan yliopiston tutkimustietokannassa
* Professori Vesa Annolan haastattelu: Yle Uutiset 17.11.2016: "Raja yksityisen ja julkisen välillä on yksi kuumimpia, mistä viime aikoina on keskusteltu" – oli sitten kyse parkkisakoista tai sotesta
Saksin maapäivät

**Saksin maapäivät** (saks. *Sächsischer Landtag*) on Saksan osavaltion Saksin yksikamarinen kansanedustuslaitos. Se kokoontuu Dresdenissä. Vuoden 2019 maapäivävaaleissa sinne valittiin 119 edustajaa.

## Historia
Nykyaikainen kaksikamarinen perustuslakiin perustuva kansanedustuslaitos otettiin käyttöön silloisessa Saksin kuningaskunnan syyskuussa 1831. Vuonna 1871 Saksi liittyi omana osavaltionaan osaksi Saksan keisarikuntaa. Maapäivien vaaleissa 5. maaliskuuta 1933 Kansansosialistit voittivat 45% paikoista. Nämä olivat viimeiset vapaat vaalit Saksissa vuoteen 1990 asti. Saksin maapäivät lakkautettiin 1934 natsien toimesta ja perustettiin uudelleen vuonna 1946 Neuvostoliiton miehitysvyöhykkeelle. Ne lakkautettiin taas 1952 Itä-Saksan toimesta, kun maassa lakkautettiin kaikki osavaltiot. Maapäivät perustettiin uudestaan Saksojen jälleenyhdistymisen jälkeen. 

## Vaalijärjestelmä
Maapäivävaalit suoritetaan viiden vuoden välein suhteellisella sekavaalitavalla. Edustujia maapäiville saadakseen on puolueen voitettava vähintään kaksi yhden edustajan vaalipiireistä tai saavutettava vähintään 5% koko osavaltion puoluelistaäänistä. Maapäivillä on vähintään 120 edustajaa. Maapäivien edustajista 60 valitaan yhden edustajan vaalipiireistä enemmistövaalitapaa käyttäen. Loput paikoista täytetään puoluelistoilta. Puolueet voivat kuitenkin saada ns. ylijäämäpaikkoja (saks. *Überhangmandat*) jos he voittavat enemmän edustajia vaalipiireistä kuin heidän puolueensa olisi oikeutettu saamaan puoluelistaäänien perusteella. Tällöin syntyy myös muille puolueille jaettavia tasaamispaikkoja (saks.  *Ausgleichsmandat*), joita jaetaan jotta maapäivien edustuksen suhteellisuus säilyisi. Tämän takia maapäivien edustajamäärä voi olla suurempi kuin 120 edustajaa. 

Vuoden 2019 maapäivävaaleissa edustajamäärä jäi poikkeuksellisesti yhtä edustajaa pienemmäksi minimimäärästä eli 120:sta. Tämä johtui siitä että vaalien suuren voittajan AfD: n olisi pitänyt saada 39 paikkaa maapäivillä, mutta koska osa AFD:llä ei ollut ehdokkaita täyttämään lopullista paikkaa, jäi viimeinen paikka täyttämättä ja maapäivillä on vain 119 paikkaa, eli yksi vähemmän kuin tavallinen minimimäärä.

## Aiheesta muualla

* Maapäivien viralliset sivut (saksaksi)
Saarlandin maapäivät

**Saarlandin maapäivät** (saks. *Landtag des Saarlandes*) on Saksan osavaltion Saarlandin yksikamarinen kansanedustuslaitos. Se kokoontuu Saarbrückenissä, ja siihen kuuluu vuoden 2017 maapäivävaalien jälkeen 51 jäsentä viidestä puolueesta. Saarlandin maapäivät kokoontuu vuonna 1865/1866 rakennetussa Saarbrückenin kasinoyhdistykselle suunniteltussa rakennuksessa. Rakennuksen on suunnitellut arkkitehti Julius Carl Raschdorff, joka on myös Berliinin tuomiokirkon suunnittelija.

## Historia
Saksan keisarikunnan ensimmäisen maailmansodassa kärsimän tappion seurauksena silloinen Saarin alue (saks. Saargebiet) erotettiin Saksasta. Vuosien 1920 ja 1935 välillä (kun Saarin alue oli erotettuna Saksasta) sen Landesrat eli maaneuvosto toimi paikallisena edustuselimenä ja oli siten Saarlandin osavaltion maapäivien edeltäjänä. Kolmannen valtakunnan aikana Saarlandilla ei ollut omaa edustuselintä. Saksan tappion jälkeen toisessa maailmansodassa Saarlandista tuli Ranskan protektoraatti.

23. toukokuuta 1947 perustettiin 20-jäseninen perustuslautakunta laatimaan Saarlandin perustusasiakirja Saksan muiden osavaltioiden parlamentaarisella tavalla. 5. lokakuuta 1947 valittiin perustuslaillinen kokous, josta tuli Saarlandin osavaltion ensimmäinen parlamentti perustuslain onnistuneen hyväksymisen jälkeen. Saarland liittyi osavaltiona Saksan liittotasavaltaan vuonna 1957. Tätä ennen Saarlandissa oli vuonna 1955 järjestetty kansanäänestys, jossa vielä silloisen Ranskan protektoraatin asukkaat hylkäsivät itsenäisyyden.

## Vaalitapa
Saarlandin osavaltion parlamentissa on 51 jäsentä, jotka valitaan joka viides vuosi suhteellisissa suljeluissa listavaaleissa. Näistä 41 valitaan kolmesta vaalipiiristä vaalipiiriluetteloiden kautta. 

Nämä vaalipiirit ovat:
* Saarbrückenin vaalipiiri (*Wahlkreis Saarbrücken*): Regionalverband Saarbrücken
* Saarlouisin vaalipiiri (*Wahlkreis Saarlouis*): Saarlouisin piirikunta ja Merzig-Wadernin piirikunta
* Neunkirchenin vaalipiiri (*Wahlkreis Neunkirchen*): Neunkirchenin piirikunta, St. Wendelin piirikunta ja Saarpfalz-Kreis 

Kymmenen muuta parlamentin jäsentä valitaan koko osavaltion alueen luetteloiden kautta. Jokaisella äänestäjällä on yksi ääni jonka antaa haluamalleen puolueelle. Paikat jaetaan D’Hondtin menetelmällä. Vaaleissa on 5 % äänikynnys. 

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Maapäivien viralliset sivut
* Saarlandin perustuslaki
Saksi-Anhaltin maapäivät

**Saksi-Anhaltin maapäivät** (saks. * Landtag von Sachsen-Anhalt*) on Saksan osavaltion Saksi-Anhaltin yksikamarinen lakia säätävä elin. Se kokoontuu Magdeburgissa. Vuoden 2019 maapäivävaaleissa sinne valittiin 119 edustajaa.

Maapäivien edustajat valitaan joka viides vuosi järjestettävissä vaaleissa, joissa käytetään sekavaalitapaa ja 5 % äänikynnystä, jonka ylittäminen vaaditaan jotta maapäiviltä voisi saada paikkoja. Maapäivien edustajista 43 valitaan yhden edustajan vaalipiireissä, ja loput määräytyvät puoluelistojen perusteella. Äänestäjillä on kaksi ääntä: "ensimmäinen ääni" ehdokkaille kussakin yksittäisessä vaalipiirissä ja "toinen ääni" puoluelistalle.

## Aiheesta muualla

* Maapäivien viralliset sivut (saksaksi)
Ksenomania

**Ksenomania** tarkoittaa muukalaisuuden ylenmääräistä tai suunnatonta ihailua. Se on ksenofobian eli muukalaispelon tai -kammon vastakohta.

## Katso myös

* Oikofobia

## Lähteet
Verimuurahainen

**Verimuurahainen** *(Formica sanguinea)* on *[[Formica]]*-sukuun (alasuku verimuurahaiset) kuuluva ulkonäöltään kekomuurahaisia muistuttava muurahaislaji.

## Elinympäristö ja elintavat

Verimuurahaisten pesässä elää usein myös mustamuurahaisia, jotka työskentelevät pesässä ikään kuin orjina. Verimuurahaiset tekevät ryöstöretkiä mustamuurahaisten pesiin ja kantavat niiden koteloita omaan pesäänsä. Koteloista kuoriutuneet mustamuurahaistyöläiset jäävät elämään verimuurahaisten pesässä työläisinä. 

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Laji.fi: Verimuurahainen (''Formica sanguinea'')
*iNaturalist: Verimuurahainen (''Formica sanguinea'')
*ITIS: Formica sanguinea 
*Global Biodiversity Information Facility (GBIF): Formica sanguinea 
*University of Michigan, Animal Diversity Web (ADW): Formica sanguinea 
*Pherobase: Semiochemicals of Formica sanguinea
Schleswig-Holsteinin maapäivät

**Schleswig-Holsteinin maapäivät** (saks. * Schleswig-Holsteinischer Landtag*) on Saksan osavaltion Schleswig-Holsteinin yksikamarinen kansanedustuslaitos. Se kokoontuu Kielissä. Vuoden 2017 maapäivävaaleissa sinne valittiin 73 edustajaa.
Vuodesta 1950 lähtien maapäivät ovat kokoontuneet Kielin Landeshausissa, joka rakennettiin vuonna 1888 kuninkaalliseksi meriakatemiaksi. Vuoteen 1950 saakka maapäivät kokoontui vuorotellen Lyypekissä, Flensburgissa ja Eckernfördessä sekä Kielissä. 

Maapäivät valitaan suhteellisilla vaaleilla aina viiden vuoden välein. Edustajista puolet valitaan yhden edustajan vaalipiireistä ja puolet puoluelistoilta. Vaaleihin on säädetty vähintään 5% äänikynnys, joka puolueen täytyy ylittää saadakseen paikkoja maapäiville. Tämä ei päde kuitenkaan SSW:hen, joka edustaa tanskalaisia ​​ja friisiläisiä vähemmistöjä Schleswig-Holsteinissa ja on siten vapautettu 5 prosentin säännöstä.

## Aiheesta muualla
* Maapäivien viralliset sivut (saksaksi)
Rheinland-Pfalzin maapäivät

**Rheinland-Pfalzin maapäivät** () on Saksan osavaltion Rheinland-Pfalzin yksikamarinen lakia säätävä elin. Maapäivät kokoontuu Deutschhaus-rakennuksessa Mainzissa, johon kokoontui myös  Saksan ensimmäinen demokraattisesti valittu parlamentti, lyhytikäisen Mainzin tasavallan kansalliskokous.

Rheinland-Pfalzin perustuslain 79 §: n 1 momentissa säädetään: *"Maapäivät on kansan valitsema poliittisen päätöksenteon ylin elin. Se edustaa kansaa, valitsee ministeripresidentin ja vahvistaa hallituksen, hyväksyy lait ja budjetin, valvoo toimeenpanoviranomaista ja ilmaisee kansan tahdon julkisten asioiden hoidossa, Euroopan politiikan kysymyksissä sekä Maapäivien ja kabinetin välisten sopimusten mukaisesti."*  Maapäivävaalit pidetään viiden vuoden välein. Nykyisessä vuoden 2021 vaaleissa valitussa maapäivillä on 101 edustajaa. Viimeisimmissä maaliskuussa 2021 pidetyissä vaaleissa maapäivien suurin puolue oli Saksan sosiaalidemokraattinen puolue. Saksan kristillisdemokraattinen unioni sen sijaan kärsi historiansa huonoimman tuloksen.

## Vaalijärjestelmä
Vaaleissa on tarjolla 101 edustajanpaikkaa. Vaaleissa on 5 % äänikynnys. Äänestäjillä on kaksi ääntä: "ensimmäinen ääni" ehdokkaille yhden edustajan vaalipiirissä ja "toinen ääni" puoluelistalle. Edustajista 52 valitaan yhden edustajan vaalipiireistä enemmistövaalitavalla ja loput edustajanpaikat täytetään puoluelistoilta suhteellisesti. Ylijäämäpaikat ovat mahdollisia eli maapäivien edustajanmäärä voi ylittää minimiksi asetetun 101 edustajaa.

## Viitteet

## Aiheesta muualla

* Maapäivien viralliset sivut (saksaksi)
Thüringenin maapäivät

**Thüringenin maapäivät** (saks. *Thüringer Landtag*) on Saksan osavaltion Thüringenin yksikamarinen kansanedustuslaitos. Se kokoontuu Erfurtissa. Thüringenin perustuslain mukaan maapäivien ensisijaisena tehtävänä on säätää lakeja, valita ministeripresidentti (osavaltion pääministeri) ja vastata Thüringenin hallituksen parlamentaarisesta valvonnasta. Vuoden 2019 vaaleissa valittu maapäivät koostuu 90 edustajasta.

## Vaalijärjestelmä
Vaalit pidetään viiden vuoden välein käyttäen Saksassa yleistä sekavaalitapaa. Vaalien äänikynnys on 5%, joka puolueen on ylitettävä saadakseen edustajia maapäiville . Kaikilla Thüringenissä asuvilla yli 18-vuotiailla Saksan kansalaisilla on äänioikeus. Äänestäjillä on kaksi ääntä: "ensimmäinen ääni" ehdokkaille kussakin yksittäisessä vaalipiirissä ja "toinen ääni" puoluelistalle. Maapäivien edustajista 44 valitaan yhden edustajan vaalipiireistä ja loput paikat täytetään puoluelistoilta. Puolueet voivat kuitenkin saada ns. ylijäämäpaikkoja (saks. *Überhangmandat*) sekä maapäivien suhteellisuuden takaavia tasaamispaikkoja (saks.  *Ausgleichsmandat*). 

## Historia
Thüringenin osavaltion (Freistaat Thüringen) maapäivät kokoontui ensimmäisen kerran vuonna 1920 Weimariin. Weimarin tasavallan aikana vuoteen 1933 asti pidettiin kuusi osavaltion vaalia. Vuoden 1929 vaalien jälkeen Thüringenistä tuli yksi ensimmäisistä Saksan osavaltioista, joissa natsipuolue sai todellisen poliittisen vallan. Wilhelm Frick nimitettiin Thüringenin osavaltion sisäministeriksi sen jälkeen, kun NSDAP voitti kuusi edustajaa maapäiville. Vuonna 1932 pidetyissä vaaleissa natsit nousivat vahvimmaksi puolueeksi 26: lla 61 paikasta, ja Fritz Sauckel aloitti ministeripuheenjohtajan viran. Vuotta myöhemmin natsit lakkauttivat osavaltiot ja niiden maapäivät Gleichschaltung nimisessä prosessissa.

Toisen maailmansodan jälkeen Thüringenin osavaltio palautettiin osaksi Neuvostoliiton miehitysvyöhykettä. Neuvostoliiton sotilashallinto kutsui 13. kesäkuuta 1946 osavaltiokokouksen (Landesversammlung), jonka puheenjohtajana toimi Ricarda Huch. Ensimmäiset sodanjälkeiset maapäivävaalit pidettiin 20. lokakuuta 1946, ja järjestäytymiskokous pidettiin 21. marraskuuta Weimarin Elephant-hotellissa. Vuoden 1949 Itä-Saksan perustuslailla osavaltioiden maapäiviltä riistettiin suurelta osin valta, ja 15. lokakuuta 1950 pidetyt toiset valtiovaalit pidettiin jo Kansallisen rintaman yhtenäisyysluettelon mukaisesti. Vuonna 1952 Itä-Saksan hallitus hajotti osavaltiot ja Thüringenin alue jaettiin Erfurtin, Geran ja Suhlin alueisiin (Bezirke).

Thüringenin osavaltio palautettiin Saksan jälleenyhdistymisen jälkeen ja ensimmäiset maapäivävaalit pidettiin jälleen 14. lokakuuta 1990.

## Aiheesta muualla

* Maapäivien viralliset sivut (saksaksi)
Bremische Bürgerschaft

**Bremische Bürgerschaft** () on Saksan Bremenin osavaltion lainsäädäntöelin. Osavaltion parlamentti valitsee senaatin (toimeenpanevan) jäsenet, valvoo toimeenpanovaltaa ja säätää lait.

## Historia
Parlamentti kokoontuu Bremenin kaupungissa rakennuksessa, joka valmistui sen käyttöön vuonna 1966. Julkisivu on lasia, millä on haluttu symbolisoida pyrkimystä päätöksenteon läpinäkyvyyteen. Paikalla sijaistsi aiemmin vuonna 1864 valmistunut pörssitalo, jossa Bremenin osavaltioparlamentti myöhemmin kokoontui. Tämä rakennus kuitenkin tuhoutui toisen maailmansodan aikaisissa pommituksissa.

Viimeisimmät vaalit pidettiin vuonna 2023, ja niissä suurimmaksi puolueeksi nousi SPD, joka sai 27 paikkaa.

## Vaalit
Vaalit suoritetaan suhteellisella vaalitavalla molemmissa äänestyspiireissä Bremenissä (68 paikkaa) ja Bremerhavenissa (15 paikkaa), ja vaaleissa on 5% äänikynnys, joka puolueen täytyy ylittää että voi saada parlamenttiin edustajia. Viiden prosentin sääntöä käytetään erikseen Bremenin ja Bremerhavenin vaalipiireissä. 

Äänioikeuden alaikäraja on 16 vuotta ja kaikki Euroopan unionin kansalaiset saavat äänestää. Se on ainoa Saksan osavaltion parlamentti, joka valitaan neljän vuoden (eikä viiden vuoden) välein. 

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Viralliset sivut (saksaksi)
Hamburgische Bürgerschaft

**Hamburgische Bürgerschaft** (suomeksi kirjaimellisesti "Hampurin kansalaisuus") on Saksan kaupungin ja osavaltion Hampurin perustuslain mukaan osavaltion yksikamarinen parlamentti. Hamburgische Bürgerschaft kokoontuu Hampurin raatihuoneessa.

Bürgerschaft on muun muassa vastuussa lainsäädännöstä, *Erster Bürgermeisterin* (ensimmäinen pormestari) valitsemisesta ja senaatin (kabinetin) valvonnasta. Hampurin Bürgerschaftin puheenjohtaja on kaupungin ja osavaltion korkein virallinen henkilö. Bürgerschaftin jäsenet valitaan yleisissä, suorissa, vapaisissa, tasavertaisissa ja salaisissa vaaleissa viiden vuoden välein.

## Aiheesta muualla

* Viralliset sivut (saksaksi)
Ala-Saksin maapäivät

**Ala-Saksin maapäivät** (saks. *Niedersächsischer Landtag*) on Saksan Ala-Saksin osavaltion yksikamarinen kansanedustuslaitos. Se kokoontuu Hannoverissa, ja siihen kuuluu vuoden 2017 vaaleista alkaen 137 edustajaa viidestä puolueesta. 

Maapäivät kokoontuu *Leineschlossissa*, entisessä Hannoverin kuninkaiden asunnossa. Linna tuhoitui toisessa maailmansodassa ja se rakennettiin uudelleen vuosina 1957–1962. Vuosina 1947–1962 Ala-Saksin maapäivät kokoontui Hannoverin vanhassa kaupungintalossa (*Stadthalle Hanover*).

Ala-Saksin maapäivien edustajat valitaan joka viides vuosi järjestettävissä vaaleissa, joissa käytetään sekavaalitapaa ja 5 % äänikynnystä, jonka ylittäminen vaaditaan jotta puolue voisi saada edustajia maapäiville. Maapäivien vähimmäiskoko on 135 paikkaa. Edustajista 87 valitaan yhden edustajan vaalipiireissä, ja loput määräytyvät puoluelistojen perusteella. Äänestäjillä on kaksi ääntä: "ensimmäinen ääni" ehdokkaille kussakin yksittäisessä vaalipiirissä ja "toinen ääni" puoluelistalle.

## Aiheesta muualla

* Maapäivien viralliset sivut (saksaksi)
Brandenburgin maapäivät

**Brandenburgin maapäivät** (saks. *Landtag Brandenburg*) on Saksan osavaltion Brandenburgin yksikamarinen kansanedustuslaitos. Maapäivät ovat kokoontuneet Potsdamin kaupunkipalatsissa vuodesta 2014 alkaen,    sitä ennen se kokoontui entisessä sotilaskoulurakennuksessa *Brauhausberg*. 

## Tehtävät
Maapäivien tehtäviin kuuluu: säätää osavaltion lainsäädäntö, osavaltion hallituksen ja julkisen hallinnon parlamentaarinen valvonta, päättää osavaltion budjetista ja valita maapäivien puheenjohtajisto, osavaltion perustuslakituomioistuimen tuomarit, osavaltion tilintarkastustuomioistuimen jäsenet sekä ministeripresidentin (eli osavaltion pääministeri) valitseminen.

## Historia
Brandenburgin maapäivät perustettiin vuonna 1946 Neuvostoliiton miehitysalueella. Itä-Saksa kuitenkin lakkautti ne jo vuonna 1952, kun maassa lakkautettiin kaikki osavaltiot. Ne perustettiin uudestaan Saksojen jälleenyhdistymisen jälkeen. 

## Vaalitapa
Maapäivävaalit järjestetään joka viides vuosi. Vuoden 2019 vaaleissa maapäiville valittiin 88 edustajaa. Maapäivien edustajista 44 valitaan yhden edustajan vaalipiireistä ja 44 valitaan suhteellisesti puoluelistoilta.  Äänestäjillä on kaksi ääntä: "ensimmäinen ääni" ehdokkaille kussakin yksittäisessä vaalipiirissä ja "toinen ääni" puoluelistalle.

## Viitteet

## Aiheesta muualla
* Maapäivien viralliset sivut (saksaksi)
Hessenin maapäivät

**Hessenin maapäivät** (saks. *Hessischer Landtag*) on Saksan osavaltion Hessenin yksikamarinen kansanedustuslaitos. Se kokoontuu Stadtschlossissa, Wiesbadenissa. Lainsäätäjänä se on vastuussa lakien hyväksymisestä osavaltion tasolla ja talousarvion toteuttamisesta. Sen tärkein tehtävä on valita ja hallita osavaltion hallitusta. Hessenin osavaltion perustuslaki määrittelee maapäivien roolin 75-99 §: ssä.

## Vaalitapa
Hessenin osavaltion maapäivät valitaan suhteellisella vaalitavalla joka viides vuosi. Maapäivien minimikoko on 110 edustajaa, joista puolet valitaan yhden edustajan vaalipiireistä ja puoluet puoluelistoilta. Äänestäjillä on kaksi ääntä: "ensimmäinen ääni" ehdokkaille kussakin yksittäisessä vaalipiirissä ja "toinen ääni" puoluelistalle. Puolueet voivat kuitenkin saada ns. ylijäämäpaikkoja (saks. *Überhangmandat*) sekä maapäivien suhteellisuuden takaavia tasaamispaikkoja (saks.  *Ausgleichsmandat*). Tämän takia maapäivien edustajamäärä on yleensä suurempi kuin 110. Vuoden 2018 vaaleissa maapäiville valittiin 137 edustajaa.

## Aiheesta muualla

* Maapäivien viralliset sivut (saksaksi)
Mecklenburg-Etu-Pommerin maapäivät

**Mecklenburg-Etu-Pommerin maapäivät** (saks. *Landtag Mecklenburg-Vorpommern*) on Saksan osavaltion Mecklenburg-Etu-Pommerin yksikamarinen kansanedustuslaitos. Se kokoontuu Schwerinissä kaupungin linnassa (*Schweriner Schloss*). Sen päätehtäviin kuuluu mm. ministeripresidentin (osavaltion pääministerin) valinta, osavaltion hallituksen parlamentaarinen valvonta ja osavaltion lainsäädännön hyväksyminen. Nykyisillä vuonna 2016 valituilla maapäivillä on 71 edustajaa.

## Historia
Mecklenburg-Etu-Pommerin maapäivät perustettiin vuonna 1946 Neuvostoliiton miehitysalueella ja lakkautettiin 1952 Itä-Saksan toimesta, kun maassa lakkautettiin kaikki osavaltiot. Maapäivät perustettiin uudestaan Saksojen jälleenyhdistymisen jälkeen.

## Vaalitapa
Vaalit suoritetaan samantyyppisellä vaalitavalla kuin Saksan liittopäivien vaalit. Äänestäjällä on kaksi ääntä, ensimmäinen ääni, joka annetaan yhden edustajan vaalipiirin ehdokkaalle ja toinen ääni, joka annetaan puoluelistalle. Ensimmäisellä äänellä valitaan 36 paikkaa yhden edustajan vaalipiireistä ja 35 paikkaa jaetaan suhteellisesti puoluelistoilta. Vaaleihin on asetettu 5 % äänikynnys, joka puolueen täytyy ylittää saadakseen edustajia. Lisäksi jokainen yhden edustajan vaalipiireissä saatu paikka tarkoittaa yhtä paikkaa vähemmän puoluelistoilta. Jos puolue kuitenkin voittaa enemmän paikkoja vaalipiireissä kuin sillä on ääniosuuden mukaan oikeus, nämä paikat jäävät puolueelle ja ne hyvitetään muille puolueille niin että maapäivien suhteellisuus säilyy. Tällöin maapäivien edustajamäärä kasvaa. 

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Maapäivien viralliset sivut (saksaksi)
* Osavaltion perustuslaki (saksaksi)
Nordrhein-Westfalenin maapäivät

**Nordrhein-Westfalenin maapäivät** () on Saksan Nordrhein-Westfalenin osavaltion yksikamarinen kansanedustuslaitos. Se kokoontuu Düsseldorfissa. 

Maapäivät on Nordrhein-Westfalenin parlamentaarisen järjestelmän keskeinen instituutio. Sen tehtäviin kuuluu lainsäädännön hyväksyntä, ministeripresidentin (eli osavaltion pääministerin) valinta ja osavaltion hallituksen parlamentaarinen valvonta. 

Nordrhein-Westfalenin maapäivien edustajat valitaan joka viides vuosi järjestettävissä vaaleissa, joissa käytetään sekavaalitapaa ja 5 % äänikynnystä, jonka ylittäminen vaaditaan jotta puolue voisi saada edustajia maapäiville. Maapäivien vähimmäiskoko on 181 paikkaa. Edustajista 128 valitaan yhden edustajan vaalipiireistä, ja loput paikat täytetään puoluelistoilla. Äänestäjillä on kaksi ääntä: "ensimmäinen ääni" ehdokkaille kussakin yksittäisessä vaalipiirissä ja "toinen ääni" puoluelistalle. Puolueet voivat kuitenkin saada ns. ylijäämäpaikkoja () sekä maapäivien suhteellisuuden takaavia tasaamispaikkoja (). Tämän takia maapäivien edustajamäärä on yleensä suurempi kuin 181 edustajaa. Vuoden 2017 vaaleissa maapäiville valittiin 199 edustajaa.

## Vuoden 2017 maapäivävaalit
Nordrhein-Westfalenin maapäivävaalit 14. toukokuuta 2017
|-
! colspan="2" style="text-align:left;" rowspan="2" | Puolue
! colspan="3" | Äänet
! colspan="2" | Paikat
|-
! Ääniä
! %
! ±
! Paikat
! ±
|-
| style="background-color: |
| style="text-align:left;" | Saksan kristillisdemokraattinen unioni*Christlich Demokratische Union Deutschlands* – CDU
| 2 796 683
| 33,0
| +6,7
| 72
| +5
|-
| style="background-color: |
| style="text-align:left;" | Saksan sosiaalidemokraattinen puolue*Sozialdemokratische Partei Deutschlands* – SPD
| 2 649 205
| 31,2
| −7,9
| 69
| −30
|-
| style="background-color: |
| style="text-align:left;" | Vapaa demokraattinen puolue*Freie Demokratische Partei* – FDP
| 1 065 307
| 12,6
| +4,0
| 28
| +6
|-
| style="background-color: |
| style="text-align:left;" | Vaihtoehto Saksalle*Alternative für Deutschland* – AfD
| 626 756
| 7,4
| +7,4
| 16
| +16
|-
| style="background-color: |
| style="text-align:left;" | Liittouma 90/Vihreät*Bündnis 90/Die Grünen*
| 539 062
| 6,4
| −4,9
| 14
| −15
|-
| style="background-color: |
| style="text-align:left;" | Vasemmisto*Die Linke*
| 415 936
| 4,9
| +2,4
| 0
| –
|-
| style="background-color: |
| style="text-align:left;" | Piraattipuolue*Piratenpartei Deutschland*
| 80 780
| 1,0
| −6,8
| 0
| −20
|-
| style="text-align:left;" colspan="2"| Hyväksytyt äänet
| 8 487 413
| colspan="2"| 99,0
| style="background-color:#E9E9E9" colspan="3" rowspan="2"|
|-
| style="text-align:left;" colspan="2"| Mitättömät äänet
| 89 808
| colspan="2"| 1,0
|-
| style="text-align:left;" colspan="2"| **Yhteensä**
| **8 577 221**
| colspan="2"| **100,0**
| **199**
| **−38**
|}

## Kuvia

Tiedosto:Plenarsaal Landtag NRW by Moritz Kosinsky3136.jpg|Maapäivät sisältä kuvattuna.
Tiedosto:Nordrhein-Westfalen Landtagswahlkarte 2017.svg|Vaalipiirien voittajat puolueittain vuoden 2017 maapäivävaaleissa.


## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Maapäivien viralliset sivut
Baijerin maapäivät

**Baijerin maapäivät** () on Saksan osavaltion Baijerin yksikamarinen kansanedustuslaitos. Maapäivät kokoontuu Maximilianeumissa Münchenissä. Vuoden 2018 vaaleista lähtien Baijerin maapäivillä on ollut 205 edustajaa.

Maapäivävaalit pidetään joka viides vuosi, ja ne on pidettävä sunnuntaina tai pyhäpäivänä. Seuraavat vaalit on pidettävä aikaisintaan 59 kuukautta ja viimeistään 62 kuukauden kuluttua edellisestä vaalista, ellei maapäivät ennen sitä hajota itseään. 

Maapäivien nykyinen puheenjohtaja on SCU:ta edustava Ilse Aigner, joka valittiin virkaan ensimmäisen kerran vuonna 2018. Hän uusi paikkansa vuonna 2023. 

## Historia
Ensimmäinen lainsäädäntöelin Baijeriin perustettiin vuonna 1311. Baijerin herttua Otto III tarvitsi rahaa ja herttuakunnan aatelisto suostui säätämään tätä varten uuden veron vastineeksi siitä, että Baijeriin perustettaisiin kolmea säätyä (aatelisto, papisto ja porvarit) edustavat maapäivät.

Baijerin maapäivät perustettiin Baijerin kuningaskunnassa vuonna 1818. Ensimmäinen yleiskokous pidettiin 4. helmikuuta 1819. Sen alkuperäinen nimi oli *Ständeversammlung*, ja se jaettiin ylempään huoneeseen (*Kammer der Reichsräte*) ja alahuoneeseen (*Kammer der Abgeordneten*). Vuonna 1834 Ständeversammlung sai nimekseen Landtag eli maapäivät.

Vuonna 1919 säädetyn niin sanotun Bambergin perustuslain nojalla maapäivien ylähuone lakkautettiin ja sen alahuoneesta tuli yksikamarinen demokraattisesti valittu osavaltion parlamentti, jollaisena se toimi Weimarin tasavallan ajan. Natsi-Saksassa maapäivät kärsivät gleichschaltungista eli yhtenäistämispolitiikasta. Ne lakkautettiin 30. tammikuuta 1934.

Toisen maailmansodan jälkeen Baijerin uusi perustuslaki hyväksyttiin ja ensimmäiset uudet maapäivävaalit pidettiin 1. joulukuuta 1946. Kolme vuotta myöhemmin maapäivät alkoi myös kokoontua Maximilianeumissa. Vuosien 1946 ja 1999 välillä maapäivillä oli jälleen ylähuone, Baijerin senaatti, kunnes sen jälkeen siirryttiin jälleen yksikamariseen järjestelmään.

## Vaalitapa
Baijerin osavaltion maapäivät valitaan suhteellisella vaalitavalla joka viides vuosi. Äänestäjillä on kaksi ääntä: ”ensimmäinen ääni” ehdokkaille kussakin yksittäisessä vaalipiirissä ja ”toinen ääni” puoluelistalle. Yhden edustajan vaalipiirejä on 90 ja loput ehdokkaat valitaan puoluelistoilta. Baijerin seitsemän hallintopiiriä toimivat ”vaalialueina”. Yhden edustajan vaalipiirin ehdokkaat ovat yleensä myös puolueensa listan ehdokkaita ja voivat siten saada tarpeeksi ääniä voidakseen päästä maapäiville puoluelistan kautta, vaikka he eivät olisi voittaneet omaa vaalipiiriänsä.

## Aiheesta muualla
* Maapäivien viralliset sivut (saksaksi)

## Lähteet