open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Zero 7

**Zero 7** on Henry Binnsin ja Sam Hardakerin muodostama elektronisen musiikin yhtye Lontoosta. Yhtyeen musiikki voidaan luokitella ryhmiin downtempo, acid jazz ja soul. Yhtyettä on verrattu usein ranskalaiseen Airiin. Ensimmäiset julkaisut olivat remiksejä muiden artistien kappaleista. Vuonna 2001 Zero 7 julkaisi ensimmäisen albumin *Simple Things*. Levystä tuli erittäin suosittu, sitä myytiin yli 300&nbsp;000 kappaletta. Yhtyeen toinen levy, *When It Falls*, ei ollut yhtä hyvä menestys.

## Albumit
* Simple Things (2001)
* When It Falls (2004)
* The Garden (2006)
* Yeah Ghost (2009)

## Aiheesta muualla
*zero7.co.uk
Simonia

**Simonia** tarkoittaa kirkkohistoriassa esimerkiksi kirkollisten virkojen antamista tai hankkimista rahalla tai muuten arveluttavin perustein. Nimitys perustuu Raamatussa Apostolien tekojen kertomukseen, jonka mukaan Simon-niminen noita halusi ostaa Pietarilta ja Johannekselta kyvyn antaa ihmisille Pyhä Henki. Pietari ja Johannes kieltäytyivät jyrkästi.

Simonia on ollut yleistä katolisen kirkon piirissä. Esimerkiksi paavi Benedictus IX myi paikkansa sedälleen, josta tuli paavi Gregorius VI. Kanoninen laki eli katolisen kirkon kirkkolaki säätää simoniasta rangaistuksen.

1900-luvun alussa käytetty nimitys *Savonlinnan hiippakunnan simonia* tarkoittaa hiippakunnassa jonkin aikaa noudatettua tapaa, että lukujensa loppupuolella olevat pappiskokelaat saivat hiippakunnalta pienikorkoisia suuria lainoja, jos sitoutuivat valmistuttuaan työskentelemään hiippakunnassa pitkähkön ajanjakson.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Vesirokko

**Vesirokko** on hyvin yleinen ja herkästi tarttuva, herpesviruksiin kuuluvan varicella-zosterviruksen aiheuttama sairaus. Vesirokkoa esiintyy eniten leikkikoulu- ja ala-asteikäisillä lapsilla. Paranemisen jälkeen potilaalle kehittyy lähes aina immuniteetti. Taudin ennalta ehkäisyyn on käytettävissä vesirokkorokote.

Vesirokkorokote otettiin vuonna 2017 Suomen kansalliseen rokotusohjelmaan.

Vesirokon oireena on vesirokkoihottuma, jonka puhkeamista voi edeltää lievä kuumeilu ja vilustumisen tunne. Vesirokkoihottuma alkaa pieninä näppyinä, jotka nopeasti suurenevat ja kehittyvät rakkuloiksi. Rakkulat kuivuvat myöhemmin ruviksi ja paranevat kokonaan, ellei niihin ole kehittynyt bakteeritulehdusta.

## Hoitaminen
Vesirokko paranee yleensä itsestään noin kahdessa viikossa. Kutinaan voidaan käyttää hoitona antihistamiineja. Tauti on erittäin helposti tarttuva, minkä vuoksi potilas on pidettävä kotihoidossa vähintään viisi päivää oireiden alkamisen jälkeen. Vesirokko on usein vaaraton sairaus, mutta yleisimpiä jälkitauteja ovat vakava bakteeri-ihottuma iholla, keuhkokuume ja aivotulehdus. Lisäksi vesirokon sairastaneille voi puhjeta myöhemmin vyöruusu, yleensä yli 50-vuotiaana. Ennen rokotuksia Yhdysvalloissa vuosittain sairastui vesirokkoon vuosittain noin neljä miljoonaa ihmistä, heistä noin 10&nbsp;600 joutui sairaalahoitoon ja 100–150 kuoli.

Yli 13-vuotiailla vesirokko aiheuttaa huomattavasti enemmän komplikaatioita kuin pienillä lapsilla, minkä vuoksi vanhemmat joskus jopa tahallisesti sairastuttavat lapsensa vesirokkoon saadakseen taudin "pois alta" mahdollisimman nuorina. Syksystä 2017 Suomessa lapset rokotetaan vesirokkoa vastaan. Aiemmin lapsia on jopa sairastutettu tietoisesti.

Suosituksena on, että yli 13-vuotiaita vesirokkopotilaita hoidettaisiin asikloviirilla, joka lieventää taudin kulkua. Asikloviiri tehoaa sitä paremmin, mitä varhemmin hoito aloitetaan, ja se on aloitettava viimeistään 48 tunnin kuluessa oireiden ilmaantumisesta. Vesirokko on erityisen vaarallinen sikiöille, joille virus voi aiheuttaa vakavia vaurioita. 

Asikloviirihoitoa suositellaan myös lapsille, joilla on krooninen iho- tai keuhkosairaus, jatkuva salisylaattilääkitys tai kortisonilääkitys.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* ''Vesirokko''. Helsinki.fi
* ''Vesirokko''.  Helsingin ja Uudenmaan sairaanhoitopiiri
Mombasa

**Mombasa** on rannikkokaupunki Kenian eteläosassa, Mombasan piirikunnassa Intian valtameren rannalla. Vuonna 2019 kaupungissa oli 1,2 miljoonaa asukasta. Se on Kenian toiseksi suurin kaupunki Nairobin jälkeen.

## Historia
Arabikauppiaat perustivat kaupungin 1000-luvulla, ja siitä tuli pian Itä-Afrikan norsunluu- ja orjakaupan keskus. Vasco da Gama vieraili kaupungissa 1498 ja kaksi vuotta myöhemmin portugalilaiset valtasivat sen rakentaen kaupunkiin Fort Jesuksen linnoituksen. Omanin sulttaanikunta valloitti kaupungin 1698. Vuonna 1840 Sansibarin sulttaani otti kaupungin haltuunsa ja 1898 se luovutettiin briteille. Mombasa oli osa Sansibaria vuoteen 1963, jolloin se liitettiin itsenäiseen Keniaan.

## Liikenne
Mombasassa on Moin kansainvälinen lentoasema, joka on Kenian toiseksi suurin lentoasema. Mombasassa on myös Kenian tärkein satama. Se on ollut vuosisatojen ajan käytössä satamana arabien perinteisille dhow-purjealuksille, jotka liikkuivat sieltä Persianlahdelle, Intiaan ja muualle Kaukoitään. 1700-luvulla arabit ja portugalilaiset kävivät siellä kauppaa mausteilla ja orjilla. Mombasan satama sijaitsi tuolloin lähellä Fort Jesusin linnaketta Mombasan vanhassakaupungissa.

Kun Keniasta ja Ugandasta tuli vuonna 1890 osa Brittiläistä Itä-Afrikkaa, halusi siirtomaahallitus rakentaa rautatien pystyäkseen hallitsemaan paremmin aluetta. Vuosina 1895–1902 rakennettiin Kenia-Uganda-rata. Radanrakennustyöt yhdessä lisääntyneen liikenteen kanssa loivat tarpeen paremmalle satamalle. Uuden sataman rakennustyöt aloitenttiin Kilindissä vuonna 1896.

Vanha Mombasa-Nairobi-junarata oli kapearaiteinen yhden metrin radeleveydellä. Sen matkanopeus oli hidas ja sillä sattui usein raiteiltasuistumisia ja muita onnettomuuksia. Kalusto alkoi olla myös erittäin vanhaa, ja sen tilalle päätettiin rakentaa uusi rata normaalilla 1435 millimetrin raidelevydellä. Radan pituus on 480 kilometriä. Rataa rakentamaan tuli kiinalainen *China Road and Bridge Corporation*. Rakentaminen aloitettiin vuonna 2013 ja rata valmistui 2017.

## Ilmasto
Mombasan ilmasto on kuivina kausina kuuma ja pilvetön. Sadekausina on enimmäkseen pilvistä, silloinkin sää on enimmäkseen lämmintä, usein tuulista. Vuoden aikana päivälämpötilat pysyttelevät yleensä välillä 26-33&nbsp;°C, yöllä harvoin on alle 21&nbsp;°C, yleensä 24&nbsp;°C.

Kuumin kausi kestää hieman alle 4 kuukautta ja se alkaa joulukuun puolenvälin aikoihin jatkuen huhtikuun puoleen väliin. Silloin keskimääräinen ylin lämpötila on 33&nbsp;°C. Viileämpi kausi alkaa kesäkuun puolesta välistä syyskuun loppupuolelle. Tuolloin keskimääräinen ylin lämpötila on 28&nbsp;°C.

Kostea kausi Mombasassa kestää noin seitsemän kuukautta ja se alkaa marraskuun alkupuolella ja kestää kesäkuun alkupäiviin.

Päivän pituus ei Mombasassa vaihtele merkittävästi.

## Kuvia

Tiedosto:Mombasa sea port ,Kenya.jpg|Mombasan satama.
Tiedosto:Fort JesusMombasa.jpg|Fort Jesus Mombasassa.
Tiedosto:Tusks in City of Mombasa.jpg|Suuria syöksyhampaita jäljittelevät kaaret Moi Avenuella ovat Mombasan maamerkki.
Tiedosto:Mombasa communication and transport.png|Mombasan liikennereitit.


## Lähteet

## Aiheesta muualla
ISO 3166

**ISO 3166** on ISO-järjestön standardi, joka määrittää kansainvälisesti käytettävät koodit valtioille ja eräille muille alueille. Standardi koostuu kolmesta osasta, joista ensimmäinen käsittelee maakoodeja, toinen valtioiden osa-alueiden koodeja ja kolmas vanhentuneiden koodien korvaamista.

## Valtiot ja niihin verrattavat alueet (ISO 3166-1)

ISO 3166-1 sisältää valtioiden ja niihin verrattavien alueiden kaksikirjaimiset, kolmikirjaimiset ja numeeriset koodit. Kaksikirjaimisia koodeja käytetään muun muassa Internetin maakohtaisissa ylätason verkkotunnuksissa. Esimerkiksi suomalaisten varattavissa on .fi-loppuisia osoitteita.

***ISO 3166-1 alpha-2** – kaksikirjaiminen koodi
***ISO 3166-1 alpha-3** – kolmikirjaiminen koodi
***ISO 3166-1 numeric** – kolminumeroinen koodi, joka on identtinen Yhdistyneiden kansakuntien tilastotoimiston (*UN Statistics Division*) käyttämän aluekoodin kanssa.

Valtio tai alue saa standardiin koodin, jos se on listattuna Yhdistyneiden kansakuntien julkaisussa *United Nations Terminology Bulletin Country Names* 
tai YK:n tilastotoimiston julkaisussa *Country and Region Codes for Statistical Use*. 
Tullakseen listatuksi julkaisussa *Country Names* valtion pitää olla YK:n jäsen, jonkin YK:n erityisjärjestön jäsen tai osallistua Kansainvälisen tuomioistuimen toimintaan tuomioistuimen perussäännön mukaisesti.

## Valtioiden 1. aluehallintotasot (ISO 3166-2)
ISO 3166-2 sisältää valtioiden ensimmäisen aluehallintotason osa-alueiden koodit. Niiden alkuosana on kaksikirjaiminen ISO 3166-1 -maakoodi, jota seuraa yhdysviiva ja kirjaimista tai numeroista koostuva aluetunnus.

## Vanhentuneiden koodien korvaaminen (ISO 3166-3)
ISO 3166-3 käsittelee käytöstä poistettujen ja toisessa merkityksessä uudelleen käyttöön otettujen kaksikirjaimisten ISO 3166-1 -maakoodien korvaamista silloin, kun niiden aiemmin tarkoittamaan alueeseen joudutaan nykyisin viittaamaan. 

## Katso myös
*Luettelo ISO 3166 -standardin koodeista
*Luettelo Kansainvälisen olympiakomitean maakoodeista
*Lyhenne

## Aiheesta muualla

*Kansallinen luokitussuositus, alueluokitukset: valtiot ja maat. Tilastokeskus, 21.12.2017.
*Valtioiden, alueiden ja rahayksiköiden luettelo. Euroopan unionin portaali, 14.12.2009.
Nestemäisellä metallilla jäähdytetty reaktori

**Nestemäisellä metallilla jäähdytetty reaktori** on ydinreaktori, jossa jäähdytysaineena käytetään nestemäistä metallia, yleensä natriumia, lyijyä tai elohopeaa. Natrium on näistä yleisin, mutta pulmallinen suuren kemiallisen reaktiivisuutensa vuoksi. Myös natriumin ja kaliumin eutektista seosta (NaK) on käytetty. Natrium myös tulee reaktorissa radioaktiiviseksi. Sen hyvänä puolena on korkea kiehumispiste, joka mahdollistaa reaktorin toiminnan normaalissa paineessa. Natriumilla ja muilla nestemäisillä metalleilla on myös hyvä lämpökapasiteetti, mikä mahdollistaa kompaktit reaktorit.

Nestemäisellä metallilla jäähdytetyt reaktorit otettiin ensimmäisenä käyttöön ydinsukellusveneissä. Myös hyötöreaktorit jäähdytetään yleensä nestemäisellä metallilla.

## Lähteet
Flyygeli

**Flyygeli** on piano, jonka kielet ja soittokoneisto ovat vaakasuorassa. Flyygelissä vasarat lyövät kieliin alakautta. Pystypianosta sen erottaa kielten asennon lisäksi myös muoto ( tarkoittaa siipeä) ja taffelipianosta muun muassa suurempi koko. Flyygelin päällä on avattava kansi, jonka asennolla voidaan säätää sointivoimaa. Kansi paljastaa avautuessaan kielet ja soittokoneiston.

Flyygeli on suuremman kokonsa ja kehittyneemmän soittokoneistonsa vuoksi monipuolisempi ja hienostuneempi kuin tavallinen pystypiano. Siinä on fortessa eli voimakkaissa äänissä vahvempi, ja hiljaisissa sävyissä pehmeämpi ääni. Siksi sitä pidetään parempana konserttisoittimena. Kalliit ja kookkaat flyygelit eivät ole kovinkaan yleisiä kotisoittimina, mutta kotikäyttöön ja pienempiin tiloihin valmistetaan myös pienoisflyygeleitä.

Tunnetuimpia flyygelivalmistajia ovat Steinway & Sons, J. Becker, Bösendorfer, C. Bechstein, Blüthner, Grotrian-Steinweg, Schimmel ja Yamaha. Muita valmistajia ovat esimerkiksi August Förster, Fazioli, Kawai, Samick ja Broadwood.

## Katso myös
* Taffelipiano

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Gothóni, Ralf & Kyllönen, Matti: *Flyygelin kanssa*, 2004.
Victor II

**Victor II** (n. 1018 – 28. heinäkuuta 1057) oli paavina 13. huhtikuuta 1055 – 28. heinäkuuta 1057. Hänen oikea nimensä oli **Gebhard von Calw-Dollnstein-Hirschberg** ja hän oli syntyperältään Calwin, Tollensteinin ja Hirschnergin kreivi sekä sukua keisari Henrik III:lle. Hänen isänsä oli schwabenilainen paroni, kreivi Harwig von Calw. Victor vihittiin paaviksi Roomassa 13. huhtikuuta 1055, ja hän oli Hildebrandin uudistusajan paaveja.

Regensburgin piispan Gebhardin, keisari Henrik III:n sedän, painostuksesta hänet nimitettiin 24-vuotiaana Eichstättin piispaksi. Asemassaan hän ajoi Henrikin etuja, ja hän nousi pian keisarin lähimpien neuvonantajien joukkoon. Henrik asetti hänet paaviehdokkaaksi Mainzissa syyskuussa 1054. Tätä olivat vaatineet Hildebrandin (myöhemmin paavi Gregorius VII) johtamat roomalaiset lähettiläät, joilla todennäköisesti oli tarkoituksena riistää keisarilta yksi tämän pätevimmistä kannattajista.

Kesäkuussa 1055 Victor tapasi keisarin Firenzessä, jossa pidetyssä kirkolliskokouksessa vahvistettiin Leo IX:n tuomio kirkonmiesten avioliittoja, simoniaa ja kirkon omaisuuden katoamista kohtaan. Seuraavan vuonna hänet kutsuttiin keisarin luokse, ja hän oli Henrikin kanssa tämän kuollessa 5. lokakuuta 1056. Henrikin alaikäisen lapsen Henrik IV:n huoltajana ja keisarinna Agnes de Poitoun neuvonantajana Victorilla oli paljon valtaa, jota hän käytti rauhan ylläpitämiseksi keisarikunnassa ja paavin aseman vahvistamiseksi paronien pyrkimyksiä vastaan. Hän kuoli Arezzossa pian Italiaan paluunsa jälkeen 28. heinäkuuta 1057. Hänen seuraajansa oli Stefanus X.

Victorin läheiset kannattajat halusivat kuljettaa hänen ruumiinsa haudattavaksi Eichstättiin, mutta ennen kuin he pääsivät kaupunkiin muutamat Ravennan asukkaat ottivat ruumiin haltuunsa ja hautasivat sen Santa Maria Rotondan kirkkoon, joka on myös Teoderik Suuren hautapaikka.

## Lähteet
*

### Viitteet

## Aiheesta muualla
La Espero

**La Espero** (”Toivo”) on esperanton kehittäjän L. L. Zamenhofin kirjoittama runo, jota pidetään usein esperanton hymninä. Runo on esperantonkielinen ja sitä lauletaan usein Félicien Menu de Ménilin säveltämän musiikin tahdissa.
Åbo Underrättelser

**Åbo Underrättelser** (**ÅU**) on ruotsinkielinen sanomalehti, jonka levikkialuetta on koko Varsinais-Suomi – erityisesti Turku, Parainen, Kaarina ja Kemiönsaari. 

Lehti jaetaan useamman kerran vuodessa peittojakeluna kaikkiin kaksikielisiin talouksiin Varsinais-Suomessa, kaikkiin talouksiin ja yrityksiin Turun keskusta-alueella sekä kaikkiin talouksiin Turun saaristossa. Peittojakeluiden levikki on noin 60&nbsp;000 kappaletta/kerta.

*Åbo Underrättelserin* ensimmäinen numero ilmestyi 3. tammikuuta 1824, ja se on siten Suomen vanhin yhä ilmestyvä sanomalehti. Lehden perustaja ja ensimmäinen päätoimittaja oli Christian Ludvig Hjelt. Lehteä julkaisee ÅU Media Ab.

Ruotsalaisen Bonnierin ostettua kesällä 2023 enemmistön *[[Hufvudstadsbladet]]ia*, *[[Västra Nyland]]ia* ja *[[Östnyland]]ia* julkaisevasta KSF Mediasta ja keväällä 2024 Pohjanmaan rannikon HSS Median kokonaan ÅU Mediasta tuli ainoa täysin suomalaisessa omistuksessa oleva ruotsinkielinen mediatalo Manner-Suomessa.

Kesäkuussa 2025 *Åbo Underrättelser* ilmoitti, että se muuttaa paperilehtensä viisipäiväisestä yksipäiväiseksi tulevana syksynä. Syynä ovat paperilehden laskeneet tilausmäärät ja jakelun nousseet kustannukset.
 
## Päätoimittajia
* Christian Ludvig Hjelt (1823–?)
* Nils Henrik Pinello (toimikausi ei tiedossa)
* Gustaf Adolf Schultz (1850–1859)
* Johan Wilhelm Lillja (1859–1866)
* Ernst Rönnbäck (1868–1875)
* Ernst Lindberg (1896–1907)
* Ernst von Wendt (1907–1909)
* Elias Lodenius (1909–1919)
* Einar Holmberg (1919–1933)
* Sigurd Portin (1938–1957)
* Ole Torvalds (1958–1967)
* Meta Torvalds (1971–1977)
* Bo Stenström (1978–1987)
* Torbjörn Kevin (1987–2014)
* Pär Landor (2014–2017)
* Stefan Holmström (2017–2018)
* Tom Simola (2018–2024)
* Susanna Landor (2024–)

## Lähteet

## Kirjallisuutta
* 

## Aiheesta muualla
* Åbo Underrättelserin kotisivu 
* ''Åbo Underrättelser''. Historiallinen sanomalehtikirjasto 1771–1949. 
*
Hufvudstadsbladet

**Hufvudstadsbladet** (lyh. **HBL**) on Suomen laajalevikkisin ruotsinkielinen sanomalehti. Lehteä julkaistaan Helsingissä, ja siinä käsitellään koko maan asioita. Lehden päätoimittaja on ollut Kalle Silfverberg vuodesta 2023. Lehti ilmestyy päivittäin ja sen painettu levikki on noin 23&nbsp;000. Vuodesta 2004 lähtien lehti on ollut tabloid-kokoinen. 

Päätoimittaja Silfverberg on samalla Hufvudstadsbladet Ab:n (aiemmin KSF Media) kaikkien lehtien vastaava kustantaja. Hänen edeltäjänsä Erja Yläjärvi siirtyi syyskuun 2023 alussa *[[Helsingin Sanomat|Helsingin Sanomien]]* päätoimittajaksi.

Lehden nimessä oleva sana *hufvud* kirjoitetaan yhä aiemman ruotsin oikeinkirjoitussäännöstön mukaan; nykyruotsin mukainen muoto olisi *huvud*.

## Historia

*Hufvudstadsbladetin* perusti August Schauman vuonna 1864, ja lehden ensimmäinen numero ilmestyi 5. joulukuuta samana vuonna. Aluksi lehti ilmestyi vain kuudesti viikossa, eikä sitä myyty irtonumerona. *Hufvudstadsbladetista* tuli jo 1800-luvun lopussa Suomen suurin päivälehti. Vuonna 1885 *Hufvudstadsbladet* myytiin Arthur R. Frenckellille, joka 1888 perusti oman kirjapainon. Vuonna 1896 se taas hankki haltuunsa Suomen ensimmäisen rotaatiopainon. Oma kirjapainoyhtiö *Hufvudstadsbladets Förlags- och Tryckeri Ab* perustettiin 1920.

Vuonna 1921 lehden osti Amos Anderson. Hän toimi lehden päätoimittajana vuosina 1922–1936 ja hallituksen puheenjohtajana aina kuolemaansa asti vuoteen 1961. Amos Anderson määräsi omaisuutensa testamentissaan Konstsamfundet-säätiölle, joka on Andersonin kuoleman jälkeen ollut *Hufvudstadsbladetin* pääomistaja.

Kesäkuun alussa 2023 ruotsalaiseen mediakonserniin Bonnier Groupiin kuuluva Bonnier News osti 51 prosentin osuuden HBL Media -yhtiöstä.* Hufvudstadsbladetia* ja muita Suomen ruotsinkielisiä lehtiä julkaisevalle, siihen saakka kokonaan Konstsamfundetin omistamalle KSF Media -yhtiölle jäi 49 prosentin vähemmistöosuus. Kauppaan sisältyi pitkäaikainen strateginen yhteistyö *Hufvudstadsbladetin* ja Ruotsin suurimman päivälehden *[[Dagens Nyheter]]in* välillä.

## Päätoimittajat

## Katso myös
* Luettelo suomalaisista sanomalehdistä

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Arkisto Reuters rutassa julkaistuista jutuista. 
* Historiallinen sanomalehtikirjasto 1864–1949: ''Hufvudstadsbladet''
*
Vapaapaini

**Vapaapaini** on kansainvälisen painiliiton Filan alainen olympialaji. Maailmalla vapaapaini on olympialaisissa kilpailtavista painimuodoista kreikkalais-roomalaista painia suurempi laji. Esimerkiksi Yhdysvalloissa, Iranissa, Turkissa ja entisissä Neuvostoliiton maissa on jokaisessa miljoonia vapaapainin harrastajia.

## Säännöt
Pistelasku ja säännöt ovat samat kuin kreikkalais-roomalaisessa eli ranskalaisessa painissa, paitsi sallittuja myös otteet jaloista ja jaloilla. Lisäksi vapaapainissa clinch-ote tapahtuu vasta, jos kumpikaan painijoista ei ole suorittanut pisteitä ennen 2 minuutin pituisen erän loppua.

Clinch-ote tapahtuu siten, että tuomari valitsee arpomalla ottelijan, joka saa ottaa kahdella kädellä otteen vastustajan polven ympäriltä. Vastustajan jalka pitää olla tässä tilanteessa painimaton keskiympyrä sisällä. Jos otteen ottanut painija ei suorita pistettä 30 sekunnin sisällä, niin toinen painija saa pisteen ja voittaa erän.

## Kansainvälisiä vapaapainikilpailuja

* Kesäolympialaiset neljän vuoden välein 
* maailmanmestaruuskilpailut
* maailmancup, jokavuotinen maajoukkuekilpailu 
* Euroopan-mestaruuskilpailut
* Ivan Yarigin Open Krasnojarsk, Venäjä
* Dave Schultz Memorial International, CO, USA
* Aleksander Medved turnaus Minsk, Valko-Venäjä
* Küllo Koiv Memorial, Viljandi, Viro

## Naisten paini

Naispaini on naisten harjoittamaa painia. Lajin kattojärjestö on kansainvälinen painiliitto UWW. Naispainin säännöt muistuttavat sääntöjä miesten vapaapainissa, kuitenkin kokonelson-ote on kielletty parterre- sekä pystyasennossa. Kansainvälisellä tasolla aikuiset painivat kahdeksassa painoluokassa, jotka ovat 48 kg, 53 kg, 55 kg, 58 kg, 60 kg, 63 kg, 69 kg ja 75 kg. Olympialaisissa painitaan kuudessa painoluokassa: 48 kg, 53 kg, 58 kg, 63 kg, 69 kg ja 75&nbsp;kg.

Naispaini oli ensimmäisen kerran olympialaisten ohjelmassa 2004 Ateenan kisoissa, jolloin painittiin neljässä painoluokassa. Ensimmäiset MM-kilpailut järjestettiin vuonna 1987 Norjan Lorenskogissa.

Suomalaisista naispainijoista Tiina Ylinen ja Sarianne Savola ovat voittaneet EM-pronssia. Petra Olli saavutti nuorten olympiapronssia alle 46-kiloisten tyttöjen sarjassa Singaporessa 2010.

## Muuta
Yhdysvalloissa harrastetaan kouluissa folk-style painia, joka on hyvin samantapaista kuin kansainvälinen olympiakisojen vapaapaini. Koulupainia on kuitenkin tehty vieläkin riskittömämmäksi. Siinä on kielletty muun muassa laajakaariset heitot. Lisäksi suurimmat erot pistelaskussa ovat siltatilanne ja alta vastustajan otteesta irrottautuminen. Siltatilanteessa tulee pisteitä sen mukaan, kuinka kauan ottelija pitää vastustajaa siltatilanteessa. Mattopainissa alla olevaa hyvitetään, jos hän vapautuu otteesta ja pääsee ylös.

## Tunnettuja suomalaisia vapaapainijoita
* Arvo Haavisto
* Eino Leino
* Erkki Penttilä
* Hermanni Pihlajamäki
* Hjalmar Nyström
*Jere Heino
* Jukka Rauhala
* Kaarlo Mäkinen
* Kalle Anttila
* Kustaa Pihlajamäki
* Kyösti Luukko
* Lennart Viitala
* Niilo Turkkila
* Pekka Rauhala
* Petra Olli
* Taisto Kangasniemi
* Tauno Jaskari
*Ville Heino
* Väinö Penttala

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Panu Höglund

**Panu Petteri Höglund** (s. 17. marraskuuta 1966 Kalvola) on suomalainen kääntäjä. Hän on julkaissut artikkeleita eri lehdissä ja kirjoitti blogia Plaza-portaaliin 2006–2013. Höglund on julkaissut useita teoksia iirin kielellä.

## Elämä

Panu Höglund on kasvanut Varkaudessa ja opiskellut kemiaa Åbo Akademissa ennen siirtymistään kielten opiskelijaksi. Hän on kääntänyt neljä Einar Kárasonin romaania islannista suomeksi.

Höglund on osallistunut iirinkielisyysliikkeen toimintaan. Iirin kieltä Höglund on opiskellut National University of Irelandissa University College Galwayssa vuosina 1998–1999. Hän osallistui vuosina 2003–2004 iirille virallista asemaa EU:ssa hakeneeseen Stádas-kampanjaan aloittamalla sitä tukevan verkkovetoomuksen Suomessa. Vetoomus sai kansainvälistä huomiota ja Höglund oli puhujana kampanjan mielenosoituksessa 2004. Iirin kieli sai virallisen aseman EU-kielenä vuonna 2007 Vuonna 2009 Michael Eversonin Evertype-kustantamo julkaisi hänen ensimmäisen iirinkielisen proosakirjansa *Sciorrfhocail*. Höglund on myös kääntänyt muun muassa suomalaisia spefinovelleja sekä Isaac Asimovin *[[Säätiö (romaani)|Säätiön]]* iiriksi.

## Teoksia

### Kirjoittajana
* 
* 
* 
* 
* 

### Iirinnöksiä
* 
* 

### Suomennoksia
* 
* 
* 
* 

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Suomessa sensuroitua. Panu Höglundin blogi. 
* Kolinaa Panuhuoneesta. Plazan-portaalin blogi (Internet Archive).
Turun Sanomat

**Turun Sanomat** on vuonna 1904 perustettu suomalainen poliittisesti sitoutumaton sanomalehti. Lehden levikkialuetta on Varsinais-Suomi. Lehteä julkaisee Turun Sanomat Oy, joka kuuluu TS-Yhtymään. *Turun Sanomat* on Suomen kolmanneksi suurin seitsenpäiväinen päivälehti. Lehden kokonaislevikki vuonna 2019 oli  72&nbsp;979 ja painetun lehden levikki 64&nbsp;048. Lehden vastaava päätoimittaja Jussi Orell siirtyi *[[Maaseudun Tulevaisuus|Maaseudun Tulevaisuuden]]* vastaavaksi päätoimittajaksi, ja hänen seuraajansa on 16. helmikuuta 2026 alkaen Rami Nieminen, joka jatkaa myös *[[Salon Seudun Sanomat|Salon Seudun Sanomien]]* vastaavana päätoimittajana.

Lehden logossa on teksti *Turun Sanomat* kirjoitettuna tekstuuralla.

## Historia
*Turun Sanomat* perusti asianajaja Antti Mikkola, joka toimi myös lehden ensimmäisenä päätoimittajana. *Turun Sanomien* ensimmäinen lehti julkaistiin sunnuntaina 1. tammikuuta 1905. Lehden alkutaipaleella kilpailu oli kovaa, koska Turussa julkaistiin tuolloin kolmea muutakin suomenkielistä sanomalehteä. Sadantuhannen kappaleen levikin lehti saavutti vuonna 1968. *Turun Sanomat* irtautui poliittisista kytkennöistä ja julistautui riippumattomaksi vuonna 1961. Siihen asti lehti oli ollut Suomen Kansanpuolueen (ja sen edeltäjän, Kansallisen Edistyspuolueen) äänenkannattaja korostaen erityisesti liberaaleja arvoja.

*Turun Sanomat* otti ensimmäisenä lehtenä Suomessa käyttöön tietokoneladonnan IBM System/360 -koneella vuonna 1964. 

## Toimitus
*Turun Sanomien* toimitus sijaitsee Artukaisissa. Lehti on painettu Salossa keväästä 2019 lähtien. *Turun Sanomissa* on joka viikko eri kategorioihin ja asioihin liittyviä teemasivuja sekä liitteitä. Lehden nettisivut on yksi Varsinais-Suomen tavoittavimmista verkkomedioista.

### Päätoimittajat
* Heikki Liipola (vast.) 1905–1909
* Antti Mikkola 1905–1906
* Eetu Aaltio 1906–1907
* Kaaperi Kivialho 1907–1908
* Lauri Rosendal (va.) 1908–1910
* Severi Nuormaa (va.) 1910
* Frans Vilho Paavola (va.) 1910
* Pontus Artti 1910–1917
* Elias A. Lehtonen (va.) 1917–1918
* Severi Nuormaa 1919–1924
* Frans Keränen (va.) 1924–1925
* Urho Toivola 1925–1937 
* Arvo Ketonen 1937–1947
* Weikko Puro 1947–1959
* Tyko Tarponen 1959–1972
* Keijo K. Kulha (vast.) 1973–1982
* Aki Tammisto (toinen päätoim.) 1976–1979
* Reijo Koski (uutistoiminnasta vast.) 1979–1988
* Raimo Vahtera 1982–2006
* Jarmo Virmavirta 1983–1990
* Aimo Massinen 1988–2009
* Ari Valjakka (vast.) 1990–2006
* Raimo Vahtera (vast.) 2006–2007
* Markku Salomaa 2007–2008
* Kalle Heiskanen (Helsinki) 2006–2009
* Riitta Monto 2009–2020
* Kari Vainio (vast.) 2009–2022
* Jussi Orell 2022–2026
* Rami Nieminen 2026–

## Katso myös
* Luettelo suomalaisista sanomalehdistä

## Lähteet

## Kirjallisuutta
* Harri Kalpa: *Sanansaattajana Auran rannoilla: Turun Sanomat 1905–1985: reportaasi sanomalehdestä ja sen tekijöistä.* Turun Sanomat 1984. 
* Raimo Vahtera: *Matkan määränä kansan menestys. Turun Sanomat 1905–2005.* TS-Yhtymä 2004. 

## Aiheesta muualla

* Turun Sanomien kotisivut
* TS-Yhtymä
* Ensimmäinen numero Kansalliskirjaston digitoidussa aineistossa
* Kustannusyhtiön Oy Turun Sanomien historiaa (porssitieto.fi)
Pyhäjärvi Ul

**Pyhäjärvi Ul** oli Uudellamaalla sijainnut Suomen kunta. Nykyisin alue on osa Karkkilan kaupunkia. Kunnan nimen lopussa ollut tunnus Ul tarkoittaa Uudenmaan lääniä, sillä Suomessa oli ennen myös kaksi muuta Pyhäjärvi-nimistä kuntaa: Pyhäjärvi Ol Oulun läänissä sekä Pyhäjärvi Vpl Viipurin läänissä.

Pyhäjärven naapurikuntia olivat Karkkila, Vihti, Loppi, Tammela ja Pusula.

## Historia

Pyhäjärven alue kuului 1300-luvulla Janakkalan ja Lohjan seurakuntien raja-alueeseen. Vuonna 1507 Pyhäjärven alue tuli kuulumaan Lohjan seurakunnasta erotettuun Vihdin seurakuntaan. 

Pyhäjärvestä tuli Vihdin seurakunnan kappeliseurakunta vuonna 1654. Paikkakunta tunnettiin alkujaan Pahajärvenä. Nimi vakiintui Pyhäjärveksi 1600-luvun lopulla tai 1700-luvulla. 

Pyhäjärvestä päätettiin muodostaa itsenäinen seurakunta keisarillisen senaatin päätöksellä vuonna 1861, mutta ero toteutui vasta 1869. Vuoden 1865 kunnallisasetuksen perusteella Pyhäjärvi aloitti toimintansa kuntana vuonna 1868. 

Pyhäjärven keskustasta muodostettiin Karkkilan kauppala vuonna 1932.  Pyhäjärven kunta liitettiin Karkkilan kauppalaan vuonna 1969. Kunta ja kauppala olivat tähän asti kuuluneet Pyhäjärven seurakuntaan, jonka nimi vaihtui kuntaliitoksen yhteydessä Karkkilan seurakunnaksi. Kauppalasta tuli kaupunki vuonna 1977.  

## Tunnettuja pyhäjärveläisiä

* Lauri Aho, Helsingin kaupunginjohtaja
* Wilhelm Jägerroos, kauppaneuvos
* Jorma "Joppe" Karhunen, taistelulentäjä
* Kaj Kunnas, urheiluselostaja
* Valto Olenius, seiväshyppääjä
* Kalevi Olin, kansanedustaja
* Rainer Virtanen, kansanedustaja
* Viljo Virtanen, kansanedustaja, ministeri, kaupunginjohtaja ja maaherra

## Kylät
Vaskijärvi, Ahmoo, Tuorila, Karkkila, Vattola, Haavisto, Vuotinainen, Järvenpää, Siikala ja Nyhkälä.

Vuoden 1960 taajamarajauksen mukaan Uudenmaan läänin Pyhäjärven taajamat olivat Ahmo (488 asukasta) ja Tuorila (395 asukasta). Kumpikin taajama sijaitsi osittain Karkkilan puolella, ja vastaavasti osa Karkkilan Nahkion ja Vattolan taajamista ulottui Pyhäjärven puolelle.

## Lähteet

## Kirjallisuutta
*Aalto, Seppo & Rentola, Kimmo: *Karkkilan eli Högforsin ja Pyhäjärven, entisen Pahajärven ihmisten historia*. Karkkilan kaupunki, 1992. .
Vaskijärvi (kylä)

**Vaskijärvi** on Karkkilan kaupungissa sijaitseva kylä. Vaskijärvi on Karkkilan kaupungin vanhin kylä, joka sijaitsee muinaisen Meritien varrella Lopen rajan tuntumassa. Kylän vanhoja kantatiloja ovat: Penttilä ja Heikkilä (R:no 1), Manni (R:no 2), Ali- ja Yli-Klemola (R:no 3) ja Paanu (R:no 4). Uudistiloja ovat: Hongisto (R:no 5), Lähteenoja (R:no 6) ja Lempistönmaa (R:no 7). 

Kylä on ollut yksi kaperaiteisen Hyvinkään–Karkkilan rautatien liikennepaikoista.

## Yhdistystoiminta
Vaskijärvelle perustettiin tammikuussa 2005 kyläyhdistys, jonka nimeksi Pohjanpirtillä, Karkkilassa, pidetty kyläkokous valitsi Vaskijärveläiset ry. Ehdolla oli lukuisia nimiä. Valittua nimeä ehdotti Marja Ohra-aho. Vaskijärveläiset ry:n ensimmäiseksi puheenjohtajaksi valittiin Risto Mansikkamäki. Kyläyhdistyksen jäseneksi voivat hakeutua kaikki kylän kehittämisestä ja yhteistoiminnan edistämisestä kiinnostuneet henkilöt. Kannatusjäseneksi voi liittyä myös yritys tai yhdistys. Vaskijärveläiset ry toteuttaa kyläsuunnitelmaa, joka on luettavissa heidän internetsivulta.
Muita Vaskijärvellä toimivia yhdistyksiä: Vaskijärven Hirvimiehet ry, Vaskijärven Martat ry ja Vaskijärven Vastus ry. Lisäksi toimii Vaskijärven osakaskunta.

## Kirjallisuutta
* Lumia, Margit (toim.): *Ja alussa oli järvi. Vaskijärvi ja vaskijärveläisiä.* Vaskijärveläiset ry 2020. 
## Aiheesta muualla
* Länsi-Uudenmaan kehitys LUKE ry
Münster

**Münster** on kaupunki Saksassa, Nordrhein-Westfalenin osavaltion pohjoisosassa. Sitä pidetään Westfalenin alueen kulttuurikeskuksena. Vuoden 2022 lopussa siellä oli 320&nbsp;946 asukasta. Münster muodostaa oman kaupunkipiirinsä (*kreisfreie Stadt*), eli se ei kuulu mihinkään Saksan piirikunnista.

Kaupungin nimi tulee latinan luostaria tarkoittavasta sanasta *monasterium*, joka viittaa Kaarle Suuren vuonna 793 perustamaan Münsterin hiippakuntaan. Keskiajalla Münster oli yksi hansaliiton johtavia jäseniä. Vuonna 1534 anabaptistit kapinoivat Münsterin kapinassa osana reformaatiota ja perustivat valtion, joka otti käyttöön yhteisomistuksen ja moniavioisuuden. Kapinaa kesti 16 kuukautta, ennen kuin kaupunki vallattiin takaisin ja kapinalliset kidutettiin kuoliaiksi.

Kolmikymmenvuotisen sodan päättänyt Westfalenin rauha solmittiin Münsterissä 1648 ja kaupunki määrättiin katolilaiseksi. Vuonna 1802 Preussi valloitti kaupungin Napoleonin sotien aikana ja siitä tuli Preussin Westfalenin provinssin pääkaupunki vuonna 1815.

Toisessa maailmansodassa Münster tuhottiin lähes kokonaan pommituksissa, mutta se rakennettiin sodan jälkeen vanhaa jäljentämällä.

## Nähtävyyksiä
* *Prinzipalmarkt*, kauppatori ja 1300-luvulta säilynyt raatihuone
* Pyhän Paavalin katedraali 1200-luvulta ja sen kello vuodelta 1540
* Pyhän Lambertin kirkko vuodelta 1375, jossa anabaptistien ruumiita pidettiin näytteillä häkeissä.
* Vuosina 1767–1787 rakennettu piispanlinna, joka on nykyisin yliopiston hallintorakennuksena.
* Eläintarha Allwetter Zoo sekä sen yhteydessä delfinaario ja hevosmuseo.
 
## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Münsterin kaupunki
* Wilhelm-yliopisto
* Münsterin ammattikorkeakoulu
Neuss

**Neuss** on kaupunki Saksassa Nordrhein-Westfalenin osavaltiossa. Se sijaitsee Reinin rannalla vastapäätä Düsseldorfia. Vuoden 2022 lopussa siellä oli 154&nbsp;139 asukasta. Neuss on Rhein-Kreis Neussin piirikunnan suurin kaupunki.

## Historia
Kaupungin perustivat roomalaiset vuonna 16 eaa. etuvartioksi () Rein- ja Erftjokien yhtymäkohtaan nimellä Novaesium. Se on Augsburgin () ja Trierin () jälkeen Saksan kolmanneksi vanhin roomalaisasutus.

Keskiajalla Neuss kasvoi hyötyessään sijainnistaan Reinin ylityspaikalla. 900-luvulla sinne sijoitettiin Pyhän Quirinuksen jäänteet, joita palvomaan tehtiin pyhiinvaelluksia Pyhän saksalais-roomalaisen keisarikunnan ulkopuoleltakin. Ensimmäinen maininta Neussista kaupunkina on vuodelta 1138.

Vuosina 1474–1475 Burgundin herttua Kaarle Rohkea piiritti kaupunkia lähes vuoden. Kaupungin kestettyä piirityksen keisari Fredrik III antoi sille palkkioksi oikeuden lyödä rahaa ja kantaa keisarillista vaakunaa – kotkaa ja kruunua. Lisäksi hän teki kaupungista Hansaliiton jäsenen, vaikka muut jäsenet eivät sitä koskaan hyväksyneet.

Ranskan Ludvig XIV:n ajan sodat johtivat Neussin taloudelliseen perikatoon ja sen merkitys kauppapaikkana väheni. Taloudellinen nousu alkoi uudelleen vasta 1800-luvulla. Vuosina 1794–1814 Neuss oli osa Ranskaa Napoleonin valtakaudella. Vuonna 1815 se liitettiin Preussiin ja järjestettiin piiriksi, johon kuuluivat Neussin, Dormagenin, Nettesheimin, Nievenheimin, Rommerskirchenin ja Zonsin kunnat. Kaupungissa oli tällöin 6&nbsp;333 asukasta.

Vuonna 1975 Neussin ja Grevenbroichin piirit yhdistyvät Rhein-Kreis Neussiksi.

## Talous
Neuss on merkittävä rautateiden ristysasema. Sen satamaan pääsevät jokialukset ja pienet valtamerilaivat. Kaupungissa on konepaja-, paperi-, metalli- ja elintarviketeollisuutta ja siellä käydään viljakauppaa.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

*Kaupungin verkkosivut
Mikael I

**Mikael I Rhangabes** (myös: *Mikael Rangabenos*) (, k. 11. tammikuuta 844) oli Bysantin keisari vuosina 811–813. 

Mikael oli aatelinen, joka meni naimisiin keisari Nikeforos I:n tyttären Procopian kanssa. Hänestä tehtiin keisari Nikeforoksen poikaa Staurakiosta vastustaneessa kapinassa. 

Mikael sai tukensa kirkon ortodoksisilta ja vainosi ikonoklasteja. Hän antoi bulgaarien hävittää Makedoniaa ja Traakiaa ennen kuin lähti vuonna 813 sotimaan heitä vastaan. Hänet kukistettiin Bersinikiassa, minkä jälkeen Leo Armenialainen julistettiin keisariksi. Mikael karkotettiin Proten saarelle, jossa hän eli munkkina kuolemaansa saakka.

## Lähteet
* 
* 

### Viitteet

## Aiheesta muualla
Paderborn

**Paderborn** on kaupunki Saksassa, Nordrhein-Westfalenin osavaltiossa. Nimensä se on saanut pieneltä Paderjoelta. Kaupungissa oli 154&nbsp;755 asukasta vuoden 2022 lopussa. Asukkaista noin 19&nbsp;000 on Paderbornin yliopiston opiskelijoita. Paderborn on samannimisen piirikunnan keskuskaupunki.

Paderborn oli entisen Nixdorf Computer -tietotekniikkayhtiön pääkonttorin sijaintipaikka. Siemens osti yhtiön 1990-luvun alussa, ja yhtiön perinnettä jatkavat Paderbornissa yhä pankkijärjestelmiä tekevä Diebold Nixdorf sekä jotkin Siemensin yksiköt. Kaupungissa on nykyisin maailman suurimmaksi kutsuttu, Nixdorf Computerin perustajan Heinz Nixdorfin mukaan nimetty tietokonemuseo. Paderborn on myös perinteisen *Paderborner Pilsener* -oluen kotipaikka. Warsteiner osti panimon 1980-luvun lopulla, mutta olutta tehdään edelleen entisellä nimellä.

Muinainen saksien elämänpuu *[[Irminsul]]* kasvoi legendan mukaan Eresburgin linnan lähellä Paderbornissa, mutta Kaarle Suuri tuhosi sen 772.

## Urheilu
Kaupungin jalkapalloseura SC Paderborn 07 nousi kauden 2018–2019 jälkeen Bundesliigaan. Paikallinen baseball-joukkue *Paderborn Untouchables* on yksi Saksan menestyksekkäimpiä. Koripallojoukkue Paderborn Baskets pelaa korkeimmalla tasolla eli Basketball-Bundesligassa. 

## Lähteet

## Aiheesta muualla

*Kaupungin verkkosivut
Leverkusen

**Leverkusen** on kaupunki Saksassa, Nordrhein-Westfalenin osavaltiossa, Reinin varrella Kölnin ja Düsseldorfin välissä. Vuoden 2011 väestönlaskennassa siellä oli 158&nbsp;984 asukasta.  

Sen suomalainen ystävyyskaupunki on Oulu.

Leverkusen syntyi Reinin–Ruhrin alueen taloudellisen kasvun myötä. Se oli maaseutua 1800-luvulle asti. Kaupunki perustettiin vuonna 1930 yhdistämällä Wiesdorf, Opladen, Schlebusch, Steinbüchel, Rheindorf ja Bergisch-Neukirchen.

Apteekkari Carl Leverkus perusti 1860 pieneen 1100-luvulta tunnettuun Wiesdorfin kylään väritehtaan. Bayer osti tehtaan 1891. Yhtiö muutti pääkonttorinsa Wiesdorfiin 1912, ja kylästä tuli Saksan kemianteollisuuden keskus. Kun kylistä koottiin kaupunki, se sai nimensä Carl Leverkusin mukaan.

Leverkusen tunnetaan menestyksekkäästä jalkapallojoukkueestaan Bayer 04 Leverkusen.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

*Leverkusen 
*Leverkusen
Aragón

**Aragón** voi tarkoittaa seuraavia asioita:
*Aragonia ()

;Espanjan laivasto
*Aragón-luokka
**Aragón (1879), Aragón-luokan risteilijä
*Aragón (1913), joukkojenkuljetusalus
*Aragón (TA11), joukkojenkuljetusalus ex -USS Noble (APA-218)
*Aragón (L22), kuljetusalus ex- USS Francis Marion (LPA-249).
Leo V

**Leo V** (775–820), lisänimeltään **Armenialainen**,  oli Bysantin keisari vuosina 813–820. 

Leo kunnostautui kenraalina keisarien Nikeforos ja Mikael I aikana. Hän taisteli menestyksekkäästi arabeja vastaan vuonna 812, ja seuraavana vuonna Mikael I kutsui hänet mukaan sotaretkelle bulgareja vastaan. Leo käytti sotilaiden tyytymättömyyttä hyväkseen ja jätti Mikaelin pinteeseen Adrianoplen taistelussa. Taistelun jälkeen Leo johti kapinaa Mikaelia vastaan, ja hänet julistettiin keisariksi. Myöhemmin Leo löi bulgarialaiset useaan otteeseen.

Leosta tuli epäsuosittu, koska hän sorti paulikaaneja ja ikonofilejä. Lopulta hänen ystävänsä Mikael yritti kapinaa, mutta hänet vangittiin. Mikaelin kannattajat salamurhasivat Leon, ja Mikael julistettiin keisariksi.

## Kirjallisuutta

* 
*
Aragonia

**Aragonia** (espanjaksi ja aragoniaksi *Aragón*, katalaaniksi *Aragó*) on yksi Espanjan 17 itsehallintoalueesta. 

Aragonian rajanaapurit ovat pohjoisessa Ranska, idässä Katalonia, etelässä Valencia ja lännessä Kastilia-La Mancha, La Rioja ja Navarra. Aragoniaan kuuluvat Zaragozan, Huescan ja Teruelin maakunnat. Ne on edelleen jaettu 33 piiriin (*comarca*).

Itsehallintoalueen johtajana on toiminut Javier Lambán Montañés heinäkuusta 2015 alkaen.

## Maantiede
Aragonia koostuu kolmesta hyvin erilaisesta maantieteellisestä osasta. pohjoisosaa hallitsevat Pyreneet, etelärajalla on Iberianvuoret ja niiden välissä Ebron laakso. Monte Perdido (3&nbsp;355&nbsp;m) on osa Ordesa y Monte Perdidon kansallispuistoa.

## Aluejako

Aragonia koostuu kolmesta maakunnasta:

* Huesca, pääkaupunki Huesca
* Teruel, pääkaupunki Teruel 
* Zaragoza, pääkaupunki Zaragoza

Maakunnat jakaantuvat kaikkiaan 731 kuntaan.

### Suurimmat kunnat

Espanjan lisäksi Aragoniassa puhutaan aragonian kieltä joillain alueilla Pyreneiden laaksoissa ja katalaania Katalonian rajaseuduilla. Espanjan kielen Aragoniassa puhuttavaa murretta kutsutaan aragonianespanjaksi.

## Historia
Aragonia oli Ranskan läänitysmaa (*Jaca*), itse julistettu kuningaskunta, joka yhdistettiin Pamplonan kuningaskuntaan (myöhemmin Navarra) 925. Aragonian kuningaskunta perustettiin uudelleen 1035 ja se kesti vuoteen 1707. Aragonian kuninkaat hallitsivat myös Kataloniaa, ja myöhemmin Baleaareja, Valenciaa, Sisiliaa, Napolia ja Sardiniaa.

Aragonian kuninkaat käyttivät myös Valencian ja Mallorcan kuninkaan, Barcelonan kreivin, Montpellier’n lääninherran, sekä Ateenan ja Neopatrian herttuan arvonimiä. Arvonimet vaihtelivat sitä mukaa kun alueita valloitettiin, menetettiin tai jaettiin jälkeläisille.

Kastilia ja Aragonia yhdistyivät 1479 avioliiton kautta personaaliunioniin ja Espanja luotiin tosiasiallisesti 1516 ja virallisesti 1707.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Hansa

**Hansa** viittaa seuraaviin asioihin:

*Hansaliitto, pohjoiseurooppalaisten kaupunkien liitto 1200–1400-luvuilla
*Hansakortteli, kauppakeskus Turussa
*Hansa, kauppakeskus Kouvolassa
*Hansa, Saksassa 1905–1961 valmistettu automerkki
*Hansa Express, Finnlinesin entinen autolautta
*FC Hansa Rostock, saksalainen jalkapalloseura
*I.V.L. A.22 Hansa, suomalainen lentokonemalli
*Hotelli Hansa, ravintolastaan tunnettu hotelli Helsingin Uuden ylioppilastalon tiloissa
*Hansasilta, Helsingin kaupungin omistama kauppakeskussilta
*SS Hansa, manner-Ruotsin ja Visbyn välillä 1899–1944 liikennöinyt matkustaja-alus
*M/S Hansa, syyskuussa 1947 Perämerellä palanut ja uponnut suomalainen moottorialus
*480 Hansa, päävyöhykkeen asteroidi.
Cantabria

**Cantabria** () on yksi Espanjan 17 itsehallintoalueesta ja yksi Espanjan 50 maakunnasta. Se on jaettu edelleen seitsemään piiriin. Cantabrian rajanaapurit ovat Baskimaa (Biskajan maakunta), etelässä Kastilia ja León (León, Palencia ja Burgos), lännessä Asturia ja pohjoisessa Atlantin Biskajanlahti.

Cantabria on saanut nimensä ennen roomalaisia alueella eläneeltä kelttiläiseltä cantabri-kansalta. Ennen itsehallintojärjestelmän käyttöönottoa Cantabria tunnettiin Santanderin maakuntana.

Cantabria jakaa vuoristossa sijaitsevan Picos de Europan kansallispuiston Asturian ja Leónin maakuntien kanssa. Vuoristo kohoaa jopa 2&nbsp;500 metrin korkeuteen. Atlantin rannikon läheisyyden vuoksi sademäärät kohoavat jopa 1&nbsp;200 millimetriin vuodessa ja ilmasto on viileämpi kuin muualla Espanjassa.

## Kieli

Itsehallintoalueen ainoa virallinen kieli on espanja. Alueella puhutaan kuitenkin yhä jonkin verran hyvin uhanalaista seudun alkuperäiskieltä kantabrian murretta, jota huolimatta sen läheisestä sukulaisuussuhteesta espanjaan ei kuitenkaan pidetä nykyään espanjan vaan asturia-leónin kielen murteena.

## Aluejako
Cantabria on jaettu kymmeneen piirikuntatasoiseen *comarca*-nimiseen alueeseen, jotka jakaantuvat vielä kaikkiaan 102 kuntaan, joista kullakin on oma kaupungin- tai kunnanvaltuustonsa.

### Suurimmat kaupungit

## Talous
Cantabrian työvoimasta 5,8 prosenttia työskentelee alkutuotannon, 30,3 prosenttia jalostuksen ja 63,8 prosenttia palvelusektorilla. Maaliskuussa 2007 Cantabrian työttömyysprosentti oli 8,11 prosenttia, kun se koko Espanjassa oli 9,44.

## Urheilu
Perinteinen kantabrialainen urheilulaji on paikallinen keilailupeli, josta harjoitetaan eri alueilla neljää erityylistä muotoa. Rannikolla suosittu laji on soutu, jota on perinteisesti harjoitettu kalastusveneillä. Suurin jalkapalloseura on Espanjan toiseksi korkeimmalla sarjatasolla Segunda Divisiónissa pelaava Racing Santander. Menestynein koripalloseura on Alega Cantabria (Torrelavega).
    

## Lähteet

## Aiheesta muualla
SPC700

**Sony SPC700** on Super Nintendo Entertainment Systemissa (SNES) käytetty 8-bittisellä suorittimella varustettu äänipiiri. SPC700 on osana SNESin äänimoduulia. SPC700-piiri oli erittäin edistynyt aikaisekseen (1991) ja sitä voidaankin luonnehtia tietyin tavoin nykyisien wavetable-synteesiin perustuvien äänikorttien esi-isäksi.

SPC700:n ja sen kumppanina toimivan 16-bittisen S-DSP:n kehitti ja valmisti Sony. Super Nintendo Entertainment Systemin sisällä SPC700 sijaitsee S-DSP:n yläpuolella, äänimoduulin vasemmalla laidalla. Piiri on kytketty piirilevylle juotettuun 64 kilotavun muistiin ja käy 2,048 MHz:n nopeudella. Se koostuu kuudesta sisäisestä rekisteristä ja voi suorittaa 256 operaatiokoodia. SPC700:n ääninäytteet ovat digitaalisesti pakatussa muodossa. Toisin kuin useimpien muiden komponenttien kohdalla, SPC700 ei tue DMA tiedonsiirtoa, vaan kaikki informaatio täytyy siirtää neljän 8-bittisen rekisterin kautta, jotka näkyvät sekä SPC700:lle että Super Nintendo Entertainment Systemin suorittimelle.

SPC700:n kumppani, S-DSP toimii samankaltaisesti kuin modernit wavetable-äänikortit, kuten Sound Blaster Audigy. Se pystyy toistamaan samanaikaisesti 8 häviöllisesti pakattua 16-bittistä samplea millä tahansa korkeudella, voimakkuudella ja stereopaneroinnilla. SPC700:lle ja S-DSP:lle voidaan kehittää toisto-ohjelmistoa kuten IBM PC-yhteensopiville tai Apple Macintosh-koneille. Emulointiin liittyvä ääniformaatin tiedostonimi .SPC tulee tämän piirin nimestä.

## Aiheesta muualla

* http://www.snesmusic.org/ &ndash; Piiriin liittyvä emulointiaiheinen sivusto
* http://emureview.ztnet.com/developerscorner/SoundCPU/spc.htm &ndash; SPC700:n dokumentaatiota (englanniksi)
Al-Šarqiyya

**Al-Šarqiyya** (, itäinen) -nimisiä paikkoja on monissa arabiankielisissä maissa:

* aš-Šarqiyya, entinen kuvernementti Omanissa, josta muodostettiin syksyllä 2011 kaksi kuvernementtia:
** Eteläinen aš-Šarqiyya
** Pohjoinen aš-Šarqiyya
*Al-Šarqiyya, provinssi Saudi-Arabiassa
*Al-Šarqiyya, kuvernementti Egyptissä

## Katso myös
* Ahrar al-Sharqiya, kapinallisryhmä Pohjois-Syyriassa
Arabiliitto

**Arabiliitto** ( *al-Jāmiʻa al-ʻArabiyya*) tai **Arabivaltioiden liitto** ( *JāmiArabiyya*) on arabimaiden järjestö.

## Toiminta
Arabiliitto pyrkii lähentämään jäsenmaiden välisiä suhteita, koordinoimaan niiden talous-, kulttuuri ja turvallisuuspolitiikkaa sekä säilyttämään jäsentensä itsenäisyyden ja suvereniteetin. Poliittisesti järjestön tehtävä on arabimaailman etujen ja kansallisten tavoitteiden puolustaminen yhteisten toimintasuunnitelmien toteutuksen kautta niin alueellisesti kuin kansainvälisestikin. Järjestö myös sovittelee jäsenmaiden välisiä kiistoja rauhanomaisesti.

Arabiliitto koostuu neuvostosta, sihteeristöstä sekä 11 erikoistuneesta eri alojen ministerivaliokunnasta (informaatio, sisäiset asiat, oikeus, asuminen, liikenne, sosiaaliasiat, nuoriso ja urheilu, terveys, ympäristö, tietoliikenne ja sähkö). Järjestö toimii YK:n puitteissa, jossa järjestön pääsihteeri on tarkkailijana. Sillä on pysyvät YK-lähetystöt New Yorkissa ja Genevessä sekä Afrikan unionin lähetystö Addis Abebassa.

## Historia
Arabiliiton perustivat Kairossa 22. maaliskuuta 1945 Egypti, Irak, Jemen, Jordania, Libanon, Saudi-Arabia ja Syyria. Liiton päämaja siirrettiin vuonna 1979 Kairosta Tunisiin vastalauseena Camp Davidin rauhansopimukselle. Egyptin sallittiin palata täysjäseneksi vuonna 1989 ja päämaja palautettiin Kairoon 1990. Vuonna 2011 Arabiliitto tuki YK:n päätöslauselmaa, joka valtuutti Libyan johtaja Gaddafin vastaiset toimet, ja se erotti Syyrian jäsenyydestään maan opposition vainojen johdosta. Järjestö on myös esimerkiksi tukenut Palestiinan pyrkimyksiä saada YK:n tunnustus sekä pyrkinyt saamaan Israel vetäytymään kiistanalaisilta alueilta.

## Jäsenet
* – 22. maaliskuuta 1945 (perustaja) (erotettuna 1979–1989)
* – 22. maaliskuuta 1945 (perustaja)
* – 22. maaliskuuta 1945 (perustaja) (alun perin nimellä Transjordania)
* – 22. maaliskuuta 1945 (perustaja) 
* – 22. maaliskuuta 1945 (perustaja) 
* – 22. maaliskuuta 1945 (perustaja). 
* – 5. toukokuuta 1945 (perustaja) 
* – 28. maaliskuuta 1953 
* – 19. tammikuuta 1956
* – 1. lokakuuta 1958
* – 1. lokakuuta 1958
* – 20. heinäkuuta 1961
* – 16. elokuuta 1962
* – 12. kesäkuuta 1971
* – 11. syyskuuta 1971
* – 11. syyskuuta 1971
* – 29. syyskuuta 1971
* – 26. marraskuuta 1973
* – 14. helmikuuta 1974
* Palestiinalaishallinto – 9. syyskuuta 1976 (PLO:n edustamana)
* – 9. huhtikuuta 1977
* – 20. marraskuuta 1993 

### Tarkkailijajäsenet
* – 2003
* – 2003
* – 2006
* – 2007

## Pääsihteerit

## Huippukokoukset

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Arabiliiton kotisivu
Epoksi

**Epoksi** on kertamuovi, joka kovettuu kovettajan avulla. IG Farben keksi materiaalin Saksassa vuonna 1939.

Epoksimuovien käyttökohteita ovat maalit, liimat ja rakennuspinnoitteet, sähkötarvikkeet, elektroniikka, autojen ja veneiden osat sekä urheiluvälineet.

## Epoksin historia

Epoksikemian historia alkoi luultavasti vuonna 1909, kun venäläinen kemisti Nikolai Priležajev keksi, että olefiinit reagoivat peroksibentsoehapon kanssa muodostaen epoksideja. 1930-luvun puolivälissä saksalainen Paul Schlack haki patenttia korkean molekyylipainon omaavien polyamiinien valmistustavalle, jossa amiinit reagoivat useampaa kuin yhtä epoksidiryhmää sisältävien epoksidiyhdisteiden kanssa. Patenttia kuvailtiin epoksidiyhdistereaktioksi, jossa epikloorihydriini reagoi bisfenoli-A:n kanssa.

Nykyisen epoksikemian keksivät samanaikaisesti sveitsiläinen Pierre Castan ja yhdysvaltalainen Sylvan Owen Greenlee. Molemmat kemistit hakivat useita patentteja 1930-luvun lopulla. Sveitsiläinen kemianteollisuusyritys Ciba toi ensimmäiset epoksihartsityypit markkinoille vuonna 1946.

## Lähteet