Emil Wikström

**Emil Erik Wikström** (13. huhtikuuta 1864 Turku – 26. syyskuuta 1942 Helsinki) oli Suomen taiteen kultakauden merkittävimpiä kuvanveistäjiä. Wikström oli suomalaiskansallisen taiteen ja realismin kannattaja. Hänen tunnetuimpia töitään ovat muun muassa Lyhdynkantajat Helsingin rautatieasemalla, Elias Lönnrotin muistomerkki, J. V. Snellmannin muistomerkki sekä Kansallismuseon edessä istuva graniittikarhu.

Wikströmin varhaistuotannon tärkein teos on Säätytalon otsikkoryhmä vuosisadan vaihteessa. Realistinen veistosryhmä kuvaa otteita Suomen kansan vaiheista alkaen esihistoriasta ja päätyen Porvoon valtiopäiviin 1809. Varhaiskauden tuotannosta vaikuttavina pidetään myös Wikströmin lapsia ja perhettä kuvaavia veistoksia, kuten *Viattomuuden uni* (1891) ja *[[Invocation]]* (1897).

Wikström asui suuren osan elämästään Sääksmäelle (nyk. Valkeakoskelle) rakennuttamassaan Visavuoressa, joka on vuodesta 1967 saakka toiminut museona.

## Lapsuus ja nuoruus

Emil Wikström syntyi Turussa 13. huhtikuuta 1864 perheensä kolmantena poikana. Wikströmin isä Johan Erik Wikström (1834–1868 tai 1869) kuoli muutamaa vuotta myöhemmin ja perhe jäi äidin, Gustava Linnamäen (1832–1919), hoidettavaksi. Emil Wikströmillä oli kolme veljeä: Johan (1859–1893), Karl (1861–1908) ja Aksel (1869–1901).

Vuonna 1877 kansakoulun päätettyään Wikström pääsi lähettipojaksi Turun lennätintoimistoon. Puuveistoksia vapaa-aikanaan vuolevalle Wikströmille tarjoutui työpaikalla mahdollisuus leikata nimileimasimia puuhun ja tieto hänen lahjakkuudestaan levisi turkulaisten keskuudessa.

## Opinnot
Turkulaisen sivistyneistön taloudellisella tuella Emil Wikström pääsi opiskelemaan vuonna 1881 Suomen Taideyhdistyksen piirustuskouluun Turussa. Vuonna 1882 hän siirtyi opiskelemaan Helsinkiin Suomen Taideteollisuusyhdistyksen Veistokouluun ja Suomen Taideyhdistyksen piirustuskouluun (myöhemmin Ateneum), jossa tutustui Axel Galléniin.

Vuosina 1883–1885 Wikström opiskeli Senaatin myöntämän apurahan turvin Wienin taideteollisuuskoulussa ja Wienin taideakatemiassa, jossa hänen opettajanaan toimi professori Edmund Hellmer.

Axel Gallénin houkuttelemana Wikström lähti vuonna 1885 Pariisiin, jossa opiskeli Académie Julianissa. Pariisissa opiskellessaan Wikström ystävystyi useiden aikalaistaiteilijoiden kanssa. Hänen tuttavapiiriinsä kuuluivat Gallénin lisäksi muiden muassa Pekka Halonen ja Eero Järnefelt. Wikström opiskeli vielä Wienissä vuosina 1887–1888 ja uudelleen Pariisissa 1888–1892.

## Paluu Suomeen
Pariisin opintovuoden päätettyään Wikström päätti asettua aloilleen Suomeen ja etsiä rauhallisen paikan tulevalle ateljeelleen. 1894 valmistui Sääksmäelle Wikströmin Visavuoreksi nimeämä ateljeehuvila. Rakennus kuitenkin tuhoutui tulipalossa jo vuonna 1896, jolloin monia valmiita ja keskeneräisiä teoksia tuhoutui.

Vuosina 1897–1902 Wikström asui ja työskenteli Pariisissa. Uuden Visavuoren rakentaminen alkoi vuonna 1899, jolloin ateljee rakennettiin kokonaan erilleen asuintiloista. Visavuoren uusi asuinrakennus valmistui vuonna 1902 ja ateljee vuonna 1903.

## Perhe

Emil Wikström avioitui helsinkiläisen Alice Högströmin (1873–1950) kanssa 30. toukokuuta 1895. Perheeseen syntyi kolme tytärtä: Estelle (1897–1970), Anna-Liisa (1900–1986) ja Mielikki (1907–1995). Mielikki Ivalo tuli myöhemmin tunnetuksi kirjailijana ja joogaohjaajana. Taiteilija Kari Suomalainen (Pilapiirtäjä Kari) oli Wikströmin tyttären Estellen poika.

## Taiteilijanura
Wikström kohosi nopeasti Suomen käytetyimmäksi kuvanveistäjäksi ja vuonna 1893 voitettu Säätytalon otsikkoryhmän veistokilpailu vakiinnutti hänen asemansa julkisten monumenttien veistäjänä. Wikströmin taide, joka ajan hengen mukaisesti haki inspiraatiota Suomen kulttuuriperinnöstä, erityisesti kansanrunoudesta, vetosi suomalaisiin autonomian ajan viimeisinä vuosikymmeninä.

Wikströmin työt olivat kysyttyjä myös yksityisten keräilijöiden keskuudessa ja häneltä tilattiin suuriakin teoksia. Esimerkiksi liikemies Uno Staudinger tilasi nykyisin Lahdessa sijaitsevan Aino-suihkukaivon ja kauppaneuvos Nikolai Tirkkonen puolestaan Pohjan neito -suihkukaivon, jonka myöhemmin lahjoitti Tampereen kaupungille.

Serlachiukset olivat Wikströmin tukijoita ja Mäntässä on nähtävissä useita Wikströmin teoksia. Esimerkiksi Serlachiusten sukuhautamuistomerkin reliefit ja G. A. Serlachiuksen monumentin veistokset ovat Wikströmin käsialaa.

Syksyllä 1918 Wikströmit muuttivat Helsinkiin ja Visavuori jäi palvelemaan kesäpaikkana. Samaan aikaan Wikström valittiin Suomen Taiteilijaseuran puheenjohtajaksi. Vuonna 1919 hänelle myönnettiin professorin arvonimi.

## Viimeiset vuodet ja kuolema
Viimeiset vuotensa Wikström työskenteli jälleen Visavuoressa, kunnes sairaudet ja sota-ajan kehno ravinto mursivat kuvanveistäjän terveyden. Emil Wikström kuoli 78-vuotiaana Helsingissä 25. syyskuuta 1942. Hänet on haudattu Hietaniemen hautausmaalle.

Useat nuoremmat suomalaiset kuvanveistäjät hankkivat oppinsa toimimalla Wikströmin apulaisina Visavuoren ateljeessa. Wikströmin oppilaita olivat muun muassa Eemil Halonen, Evert Porila, Aukusti Veuro, Elias Ilkka, Aarre Aaltonen ja Richard Rautalin.

## Teoksia
### Julkisia veistoksia ja hautamuistomerkkejä
* Gustav Fredrik Ahlgrenin muistomerkki 1888, Koukkuniemen vanhainkoti Tampere
* *[[Tukinuittaja]]* 1890, kipsiveistoksesta on pystytetty pronssiset jälkivalokset Kotkaan 1952 ja Valkeakoskelle 1987
* *[[Kauppa, Teollisuus ja Säästäväisyys]]*, Turun säästöpankin pankkirakennuksen julkisivuveistokset 1891
* Fredrik Paciuksen muistomerkki 1895 Kaisaniemen puisto
* *Usko* 1896 ja *Luottamus* 1897, Henkivakuutusyhtiö Suomen allegoriset veistokset
* *[[Elias Lönnrotin muistomerkki]]* 1902
* Säätytalon päätykolmio 1893–1903
* Anders Joachim Kurténin muistomerkki 1907 Vaasa
* Wladimir Jurveliuksen hautamuistomerkki 1907
* Mikael Agricolan muistomerkki 1908
* Graniittikarhu, Kansallismuseon edusta 1910
* Aino-suihkukaivo 1912, pystytetty Uno Staudingerin *Villa Johannan* puutarhaan Laivurinkadulle Helsinkiin. Lahden kaupunki hankki veistoksen 1948 ja pystytti sen Fellmanin kartanon puistoon.
* *Pohjan neito* 1913
* Uno Staudingerin hautamuistomerkki 1913
* Näsikallion suihkukaivo 1913
* *[[Lyhdynkantajat]]* 1914
* Zacharias Topeliuksen muistomerkki 1915
* *[[J. V. Snellmanin patsas|J. V. Snellmannin muistomerkki]]* 1916
* Vuoden 1918 sodassa kaatuneiden muistomerkki 1918 Nivala
* Juho Lallukan hautamuistomerkki 1919
* G. A. Serlachiuksen muistomerkki 1921
* Eliel Aspelin-Haapkylän hautamuistomerkki 1921
* Heinolan vapaudenmuistomerkki 1922
* Pohjanmaan museon pronssiovet 1929
* Oscar Rewellin hautamuistomerkki 1932
* Sureva mies, suihkukaivoveistos 1935 Hietaniemen hautausmaa
* Jaakko Gummeruksen hautamuistomerkki 1936 Tampereen hautausmaa
* Serlachius-suvun hautamuistomerkki 1916–1937
* *Elämän alku* 1939 ja *Elämän loppu* 1940, Alfred Kordelinin hautakappelin veistokset
* Santeri Ivalon hautamuistomerkki 1942

### Muita veistoksia
*Axel Gallénin muotokuva 1886
**Kalapoika* 1888
**Viattomuuden uni* 1892
**Tuonelan emäntä* 1892
* *[[Invocation]]* 1895
**Ajanjumalan vanki* 1897
*Gustaf Adolf Serlachiusen muotokuva 1897
**Ajattelija* 1898
**Taistelija* 1899
**Äiti ja lapsi* 1900
**Impiää 1903
**Idea, Toteutus* ja *Kritiikki* 1904, alun perin Turun taidemuseon ovenpäällyksiä varten aiotut kolme pronssireliefiä
* *Pensée* 1905
* Neljä kipsiin valettua karhua 1899, Pariisin maailman- näyttelypaviljonki 1900 (tuhoutuneet), *Hvitträskin karhu* 1906 edellisten pohjalta kiveen hakattu
* Robert Kajanuksen muotokuva 1905–1914
* *Enkä minä* 1906
* Akseli Gallen-Kallela suksilla 1906
* *Ain yhä ajattelevi* 1907–1908
**Marjatta* 1908–1926
**Kuokkamies* 1908
*Mielikki 1912
**Kuoleva tyttö* 1914
**Äiti ja lapsi* 1912
*Ovenkahvat, Ensi-sairaala 1913
*Saunatyttö 1915, pienoisveistos
*Victor Westerholmin muotokuva 1916
**Aino* 1916
**Hevosenkesyttäjä* 1919
*Gösta Serlachiuksen muotokuva 1920
**Seitsemän veljeksen pako Impivaarasta* 1928
*P. E. Svinhufvudin muotokuva 1928/1931
*Carl Gustaf Emil Mannerheimin muotokuva 1933
**Ensiaskeleet* 1941

===Kuvia teoksista ===
<gallery mode="packed" heights="160">
Tiedosto:Emil Wikstrom Kalapoika 1888.jpg|*Kalapoika* (Poika ja ahven), 1888, Mänttä.
Tiedosto:Gustaf Fredrik Ahlgrenin rintakuva 2.JPG|*Gustaf Fredrik Ahlgrenin rintakuva*, 1888, Tampere.
File:Kalapoika sculpture.jpg|*Kalapoika*, 1888 (2000), Valkeakoski.
Tiedosto:Tukinuittaja Kotka 1.jpg|*Tukinuittaja* 1890, Kotka, jälkivalos.
File:Tukinuittaja 3.jpg|*Tukinuittaja*, 1890, Valkeakoski.
File:Säästöpankki sculptures by Emil Wikström 01 Frugality Industry.jpg|*Teollisuus* ja *Säästäväisyys*, kaksi osaa kolmiosaisesta veistossarjasta *Kauppa, Teollisuus ja Säästäväisyys*, 1891, Turku.
Tiedosto:Emil Wikstrom Kokko hauki ja Ilmarinen 1994.JPG|*Kokko, hauki ja Ilmarinen*, 1891 (1994), Valkeakoski.
File:Fredrik Pacius by Emil Wikström - Helsinki - DSC03443.JPG|*Fredrik Paciuksen rintakuva*, 1895, Helsinki.
Tiedosto:Emil Wikström Kokko hauki ja Ilmarinen 1994.JPG|*Kokko, hauki ja Ilmarinen*, 1900-luvun alku (1994), Toijala, Akaa. 
Tiedosto:Elias Lönnrot Helsinki.JPG|*Elias Lönnrotin muistomerkki* 1902, Helsinki.
Tiedosto:Tympanum - House of the Estates, Helsinki - DSC05073.JPG|[[Säätytalo]]n päätykolmio 1893–1903, Helsinki.
Tiedosto:Emil Wikstrom Vladimir ja Thyra Jurveliuksen hm 1907.jpg|*Vladimir ja Thyra Jurveliuksen hautamuistomerkki*, 1907, Vilppulan hautausmaa.
File:39. Joachim Kurten, Kaupungintalon puisto, kuva 16.5. 2017.jpg|*Joachim Kurten'in rintakuva*, 1908, Vaasa.
File:Kuokkamies side view 2.jpg|*Kuokkamies*, 1908 (1998), Valkeakoski, 
Tiedosto:Vyborg June2012 Teatralnaya Square Agricola Monument.jpg|*Mikael Agricolan muistomerkki*, 1908, Viipuri, valokset myös Turku, Loviisa (Pernaja).
File:National Museum of Finland detail - DSC03824.JPG|*Karhu*, 1910, Helsinki.
Tiedosto:Näsikallion suihkukaivo Tampere.jpg|*Näsikallion suihkukaivo*, 1913, Tampere.
Tiedosto:Visit-suomi-2009-05-by-RalfR-110.jpg|*Lyhdynkantajat* 1914, Helsinki.
File:123. Z. Topelius Kirkko- ja Hovioikeudenpuistikon risteys, 19.9. 2015.jpg|*Zachris Topeliuksen patsas*, 1915, Vaasa.
Tiedosto:Snellman Statue Helsinki.jpg|*J. V. Snellmannin muistomerkki* 1916, Helsinki.
Tiedosto:Nivala 1918 statue by Wikström.jpg|*Vuoden 1918 sodassa kaatuneiden muistomerkki*, 1918, Nivala.
Tiedosto:Emil Wikstrom G A Serlachiuksen muistomerkki 1921.jpg|*G. A. Serlachiuksen muistomerkki*, 1921, Mänttä.
Tiedosto:Emil Wikstrom G A Serlachiuksen muistomerkki 1921 detv.jpg|*G. A. Serlachiuksen muistomerkki*, Vasemman puoleinen henkilöhahmo, 1921, Mänttä.
Tiedosto:Emil Wikstrom G A Serlachiuksen muistomerkki 1921 deto.jpg|*G. A. Serlachiuksen muistomerkki*, Oikean puoleinen henkilöhahmo, 1921, Mänttä.
File:Heinolan Vapaudenmuistomerkki 3.jpg|*Vapaudenpatsas*, 1922, Heinola.
Tiedosto:Kemijärvi 1918 muistomerkki 1.jpg|*Vapaussodan muistomerkki*, 1925, Kemijärvi.
File:Marjatta 1.jpg|*Marjatta*, 1929 (1999), Valkeakoski.
Tiedosto:76. Pohjanmaan museon pronssiovet, kuva 19.5. 2017.jpg|*Pohjanmaan museon pronssiovet*, 1930, Vaasa.
Tiedosto:Mies hiljentyneenä ikuisuuden edessä Emil Wikström.jpg|*Mies hiljentyneenä ikuisuuden edessä*, 1933, Helsinki.
Tiedosto:Emik Wikstrom Serlachius suvun hautamuistomerkki 1937.jpg|*Serlachius -suvun hautamuistomerkki*, 1937, Mäntän hautausmaa.
Tiedosto:Kordelinin kappelin portaaliveistos 2 by Wikström.jpg|*Elämän alku*, 1939, Rauma.
File:Aino patsas Lahden Kartanopuisto.jpg|*Aino*, 1949 (1905), Lahti.
File:Mikael Agricola bust Lahti 5.jpg|*Mikael Agricolan muistomerkki'', 1953, Lahti.


## Lähteet

## Kirjallisuutta
* 
*

## Aiheesta muualla

* Visavuoren kotisivu.
* Serlachiuksen Taidemuseo. 
* 
* Visavuoren haltija 70-vuotias, Kansan kuvalehti, 07.04.1934, nro 14, s. 16, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot