open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Arp Schnitger

**Arp Schnitger** (2. heinäkuuta 1648 Schmalenfleth – haudattu 28. heinäkuuta 1719) oli merkittävä saksalainen urkujenrakentajamestari. Hän toimi ennen kaikkea Alankomaissa ja Saksassa, joissa on vielä jäljellä hänen rakentamiaan soittimia.

## Uruista
Käytössä olevia urkuja on muun muassa Pyhän Pankratiuksen kirkossa Neuenfeldessä Hampurissa olevat urut, jotka valmistuivat 1688. Ne ovat suurimmat hänen valmistamansa kaksisormioiset urkunsa. Sellaiset urut ovat olleet innostamassa urkujen rakentamista 1900-luvun jälkipuoliskolla, jolloin palattiin mekaanisiin hallintakoneistoihin ja pienempiin soittimiin 1800-luvun suurten sinfonisten urkujen suuntauksesta.

Suurten Schnitger-soitinten ainutlaatuinen ominaisuus oli äänikertojen sijainti niin että syntyy ikään kuin stereofoninen vaikutelma. Hieno esimerkki tällaisista uruista ovat Pyhän Mikaelin kirkon urut hollantilaisessa Zwollen kaupungissa. Näitä urkuja on käyttänyt useissa levytyksissä urkuri E. Power Biggs.

## Katso myös
*Urut
*Johann Sebastian Bach
*Dietrich Buxtehude

## Lähteet
* 

### Viitteet

## Aiheesta muualla

*Organs of Arp Schnitger
* ''Arp Schnitger, Organ Builder – Organ Itinerary.'' ''Google Earth Community''.
*Schnitger-Orgel Neuenfelde
Punainen erokirja

**Punainen erokirja** on Pirkko Saision neljästoista romaani ja kolmas osa Saision vuonna 1998 aloittamassa omaelämäkerrallisessa trilogiassa, joka seuraa kirjailijan vaiheita lapsuudenkodista ensin nuoruuden kynnykselle ja lopulta aikuisuuteen. *Punainen erokirja* on romaani 1970-luvusta, kiihkeän poliittisesta aikakaudesta sekä seksuaali-identiteetin ja kirjailijankutsumuksen löytymisestä. Saisio palkittiin romaanista Finlandia-palkinnolla vuonna 2003.

## Lähteet
Leeteuk

**Park Jeong-su** (1. heinäkuuta 1983), tunnetaan paremmin taiteilijanimellä **Leeteuk**, on eteläkorealainen laulaja, näyttelijä ja juontaja. Hän on poikabändi Super Juniorin ja sen alaryhmien, Super Junior-T:n ja Super Junior-H:n jäsen.

Leeteuk on esiintynyt  Super Juniorin albumeilla A-Cha ja Mr Simple, ja säveltänyt kappaleita albumeille Mr Simple (2011), Replay (2018) Time Line (2019) ja Time Slip (2019).

## Lähteet
Westone

**Westone** on kitaramerkki. Se tekee esimerkiksi kopioita Les Paulista, ja paljon muutakin. Enimmäkseen Westone tekee halpoja kopioita, mutta custom-malliset kitarat ovat huomattavasti kalliimpia ja laadukkaampia.

## Aiheesta muualla
*Westonen sivut
Urban Legend (T.I.)

**Urban Legend** on rap -artisti T.I.:n kolmas studioalbumi vuodelta 2004. Albumin ensimmäinen single "Bring 'Em Down" sai suuren suosion. Albumi myi ensimmäisellä viikollaan 193,000 kappaletta. Albumi on Yhdysvalloissa myynyt 1,3 miljoonaa kappaletta ja maailmanlaajuisesti 2 miljoonaa kappaletta.

## Kappaleet

## Singlet
* "Bring Em Out" (19. lokakuuta 2004)
* "U Don't Know Me" (2004)
* "ASAP" (24. toukokuuta 2005)
* "Motivation"
Kaihlamäki

**Kaihlamäki** on kylä Kangasniemen kunnassa Etelä-Savossa. Kylä sijaitsee noin kahdeksan kilometriä Kangasniemen kirkonkylältä länteen Toivakan suuntaan.

Kaihlamäellä on ollut asutusta jo 1600-luvulta asti. Kaihlamäen kylän suurin kartano on Nikkilän kartano. Nikkilässä asutusta on ollut jo 1800-luvulta asti. Hännilä on kirjailija ja Suomen kieliopin kirjoittaja Reinhold von Beckerin (1788–1858) lapsuuden koti. Vuonna 1874 Matti Ikonen perusti Hännilään pitäjän ensimmäisen kaupan. Talo oli edelläkulkija seudullaan; sinne hankittiin pitäjän ensimmäinen puhelin, gramofoni, sähkövalo, polkupyörä, moottoripyörä ja auto. Vanha päärakennus kuitenkin paloi. Tilalle nousi vuonna 1914 kaksikerroksinen jugendtyylinen asuinrakennus. Kivinavetta on vuodelta 1936. Yksityiskäytössä oleva Hännilä on rakennushistoriallisten, historiallisten ja maisemallisten arvojensa vuoksi maakunnallisesti merkittävä rakennetun kulttuuriperinnön kohde ja on suojeltu.

Kangasniemen kunnanvaltuusto päätti lakkauttaa Kaihlamäen kyläkoulun vuonna 1999. Vaaleaksi rapattu klassisisia piirteitä sisältävä kaksikerroksinen koulurakennus on vuodelta 1936. Sittemmin koulu on ollut yksityiskäytössä ja tullut julkisuuteen rakennuksessa asuvan ja työskentelevän, Vuoden nuoreksi taiteilijaksi vuonna 2008 valitun kuvataiteilija Samuli Heimosen kotina. Koulu toimi myös hetken aikaa majatalona, kunnes se myytiin yksityisasunnoksi, joka se on nykyään.

Läheinen Äkryn kyläkoulu lakkautettiin vuonna 2021.

Kauppaneuvos Leevi K. Laitinen on syntynyt Kaihlamäellä.

## Lähteet
Trap Muzik

**Trap Muzik** on rap -artisti T.I.:n toinen studioalbumi, joka julkaistiin vuonna 2003. Albumi myi ensimmäisellä viikollaan 103,000 kappaletta. Albumi on myynyt Yhdysvalloissa 1,1 miljoonaa kappaletta ja maailmanlaajuisesti 2 miljoonaa kappaletta.

## Kappaleet

## Singlet
* "24's" (6. toukokuuta 2003)
* "Be Easy" (7. lokakuuta 2003)
* "Rubberband Man" (13. tammikuuta 2004)
* "Let's Get Away" (6. huhtikuuta 2004)
Edward Woods

**Edward Woods** (5. heinäkuuta 1903, Los Angeles – 8. lokakuuta 1989, Salt Lake City) oli yhdysvaltalainen näyttelijä. Hänen tunnetuin roolinsa oli klassikkofilmissä *[[Yhteiskunnan vihollinen]]*, jossa hän näytteli yhdessä James Cagneyn kanssa gangstereita.

Tämän jälkeen hän sai näyteltäväkseen vain sivurooleja tai rooleja halvalla tuotetuissa b-elokuvissa.
Faros-kustannus

**Faros-kustannus Oy** on keväällä 2002 perustettu turkulainen pienkustantamo, joka on keskittynyt pääasiassa laadukkaan vanhemman kaunokirjallisuuden ja kulttuurihistoriallisten klassikoiden julkaisuun. Faroksen kustantajina toimivat yrityksen perustajat Hannu Salmi ja Heli Paalumäki., jotka perustivat kustantamon Salmen veljen Kari Salmen kanssa. 

Faros-kustannus on kustantajien yhdistys Lukuvalo ry:n jäsen. Yhdistyksen muita jäseniä ovat Enostone, Kirja-Aurora, k&h, Lurra Editions ja Turbator. 

## Julkaisut

### Kaunokirjallisuus ja klassikot

Faros-kustannuksen suomeksi julkaisemia teoksia:

* Cyrano de Bergerac: *Matka kuuhun* 
* John Buchan: *39 askelta*
* Fredrika Wilhelmina Carstens: *Muratti*
* Miguel de Cervantes Saavedra: 
: *[[Opettavaisia kertomuksia]]*
: *[[Välinäytöksiä]]*
* François-René de Chateaubriand: 
: *Atala* 
: *Muistoja haudan takaa: Kirjat I–VIII*
: *René*
: *Viimeinen Abenserragi*
* Kate Chopin: *Herääminen*
* Cicero: *Keskusteluja Tusculumissa*
* Alonso de Contreras: *Elämäni vaiheet*
* Stephen Crane: *Morsian saapuu kaupunkiin ja muita lännentarinoita*
* Erasmus Rotterdamilainen: *[[De civilitate morum puerilium|Kultainen kirja: nuorten hyvistä tavoista]]*
* Gustave Flaubert: *Bibliomania*
* Théophile Gautier: *Vereviä kertomuksia*
**Hallusinatsioneja. Vanhoja suomalaisia kauhutarinoita*, toim. Juri Nummelin
* Heinrich Heine: 
: *Firenzen öitä*
: *Herra von Schnabelewopskin muistelmat* 
* E.T.A. Hoffmann: *Serkkuni kulmaikkuna*
* Axel Gabriel Ingelius: *Harmaa linna*
* Don Juan Manuel: *Kreivi Lucanor ja Patronio*
* Ismail Kadare: *Kolme surulaulua Kosovolle*
* Heinrich von Kleist: *Locarnon kerjäläiseukko ja muita kertomuksia*
* Jean de La Fontaine: *Faabeleita*
* Ina Lange: 
: *"Huonompaa väkeä"*
: * Kertomuksia Suomesta*
* Christine Lavant: *Nell*
* *[[Lazarillo de Tormes]]*
* Lukianos: *[[Miten historiaa on kirjoitettava]]*
* Christopher Marlowe: *Edvard II*
* John Polidori: *Vampyyri*
* Quintilianus: *Puhujan kasvatus*
* Vilhelm Rubruk: *Matka Mongoliaan vuosina 1253–1255*
* Antoine de Saint-Exupéry: *Lento Arrasiin*
* Ludwig Tieck: *Elämän yltäkylläisyys*
* Zachris Topelius: *Morsian ja muita kauhunovelleja*
* Sergei Tšavain: *Elnet*
* Richard Wagner: *Elämäni*
* Jacob Wallenberg: *Kaukana valtamerellä*
* Horace Walpole: *Otranton linna*

### Tietokirjallisuus

Farokselta on ilmestynyt myös kotimaisia alkuperäistekstejä pääasiassa kulttuurihistorian ja kirjallisuudentutkimuksen alueilta, sekä tietokirjallisuuden käännöksiä.

* Charlie Gere: *Digitaalinen kulttuuri*
* Ritva Hapuli: *Matkalla kotona. Kyllikki Villan matkapäiväkirjoista.*
* Esa Lehikoinen, Risto Lemmetyinen, Timo Vuorisalo ja Sari Kivistö: *Suomen lintutieteen synty. Turun Akatemian aika.* 
* Maija-Liisa Näsänen: *Abraham Ojanperä - laulajan elämä.*
* Alessandro Portelli: *Käsky on täytetty*
* Hannu Salmi: 
: *Nukahteleva kulttuuri*
: *Suudelma*
* Liisa Saariluoma: *Milan Kundera - viimeinen modernisti*        
* *Tunteet ja sympatia. Turun Akatemian väitöskirjoja 1700-luvulta*, toim.  Jukka Sarjala

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Kustantajan sivusto
Keenan Wynn

**Francis Xavier Aloysius James Jeremiah Keenan Wynn** (27. heinäkuuta 1916 New York, New York – 14. lokakuuta 1986 Los Angeles, Kalifornia, Yhdysvallat) oli yhdysvaltalainen näyttelijä.

## Palkinnot
* Audience Award (2008)
* Star on the Walk of Fame

## Ehdokkuudet
* Emmy (1978)

## Yksityiselämä
Wynn oli naimisissa vuodet 1938–1947 Evie Wynn Johnsonin, 1949–1953 Bettie Jane Butlerin ja sitten Sharley Hudsonin kanssa kuolemaansa saakka. Hänellä on kaksi lasta Johnsonin ja kolme Hudsonin kanssa. Keenan Wynn kuoli syöpään 70-vuotiaana.

## Filmografia
*Sotareportteri (1941) 
*Sittenkin sankari (1942)
*Enkeli karkuteillä (1943)
*The Clock (1945)
*Ilman rakkautta (1945)
*Lemmenkaruselli (1946)
*Tapaamme Riossa (1946)
*Amor harhateillä(1946)
*Saippuakauppias (1947)
*Pettävän varjon laulu (1947)
*Kolme muskettisoturia (1948)
*Rakas sihteerini (1949)
*Näin me Gangsterit (1950)
*Kind Lady (1951)
*Annie mestariampuja (1951)
*Leijona karkuteillä (1952)
*Anna suukko, äkäpussi (1953)
*Hornan sirkus (1953)
*Poliisipartio (1953)
*Pantterilaivue (1954)
*Ryöstetty morsian (1957)
*Professorin ihmeelliset keksinnöt (1963)
*Tohtori Outolempi eli: kuinka lakkasin olemasta huolissani ja opin rakastamaan pommia (1964)
*Suuri kilpa-ajo – maailman ympäri (1965)
*Viva Max (1969)
*Tipu, Tipu! Tulepas (1971)

## Aiheesta muualla
*
Vinogradovin piiri

**Vinogradovin piiri** () on paikallinen itsehallintoalue Arkangelin alueella Venäjällä. Alueen keskiosassa sijaitsevan piirin pinta-ala on 12&nbsp;600 neliökilometriä. Asukkaita on 19&nbsp;600 henkeä (vuonna 2009).

Vuonna 1929 perustetun piirin nimenä oli Bereznikin piiri vuoteen 1940 saakka, jolloin se nimettiin uudelleen Šidrovon kylässä vuonna 1918 käydyssä taistelussa surmansa saaneen Pavlin Vinogradovin mukaan. Piirin hallinnollinen keskus on edelleen Bereznikin taajama. Lisäksi siihen kuuluu 8 maalaiskuntaa:
* Boretskoje (ven. Борецкое; keskuspaikka Selmenga, ven. Сельменьга)
* Kitskoje (ven. Кицкое; keskuspaikka Važski, ven. Важский)
* Moržegory (ven. Моржегорское; Моржегоры)
* Osinovo (ven. Осиновское; Осиново, kyliä mm. Konetsgorje)
* Rotšegda (ven. Рочегодское; Рочегда)
* Šidrovo (ven. Шидровское; Шидрово)
* Ust-Vajenga (ven. Усть-Ваеньгское; Усть-Ваеньга)
* Zaostrovskoje (ven. Заостровское; keskuspaikka Jakovlevskaja, ven. Яковлевская)

Tärkeimmät elinkeinot ovat metsä- ja maatalous. Metsäteollisuusyritykset suorittavat metsänhankintaa ja tuottavat sahatavaraa. Maatalousyritykset ovat erikoistuneet karjatalouteen ja rehuntuotantoon.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Vinogradovin piiri Arkangelin alueen sivustolla
V-moottori

**V-moottori** on polttomoottori, jossa sylinterit ovat rinnakkain kahdessa rivissä muodostaen V-asetelman. Rakenteessa on kaksi sylinteririviä, yksi tai kaksi nokka-akselia riviä kohden sekä yksi kampiakseli. Autoissa, työkoneissa ja panssarivaunuissa käytettyjen V-moottoreiden sylinteriluku on yleisimmin neljästä kahdeksaan, joskus kymmenen tai kaksitoista. Laiva- ja voimalaitosmoottoreissa sylintereitä voi olla jopa 24.

Joissain moottoreissa käytetyssä kaksoiskiertokankirakenteessa V-moottorin vastakkaiset kiertokanget on laakeroitu kampiakseliin yhteisestä laakerista.

## Historia
Ensimmäinen V8-moottori rakennettiin vuonna 1903, aiemminkin oli ollut jo V2-moottoreita. Yksi ensimmäisistä V6-moottoreita oli vuoden 1898 ranskalaisessa Mors -autossa, joka osallistui Grand Prix -kisaan. V4-moottoria käytettiin ensimmäisen kerran samana vuonna Morsin 60 hevosvoiman versiossa. 

### V10
V10-moottoria on käytetty mm. Audi R8:ssa ja Lamborghini Huracánissa. Maailman ensimmäinen ja ainoa koskaan valmistettu V10-perämoottori on Mercury Verado 350/400 V10.

### V12

Ensimmäinen sarjatuotettu V12-moottori oli Packard Twin Six vuonna 1915.

Sittemmin V12-moottoria on käytetty mm. Aston Martinin automalleissa.

### V16

V16-moottoria käytettiin ensimmäisen kerran Antoinette VII -lentokoneessa vuonna 1910. 

Ensimmäinen V16-moottoria käyttänyt auto oli Cadillac Series 452 vuodelta 1930.

Cizeta V16T -auton kuusilitrainen V16-moottori tehtiin yhdistämällä kaksi Lamborghini Urracon kolmelitraista V8-moottoria. Cizetan moottorissa oli 64 venttiiliä, kahdeksan nokka-akselia, neljä sylinterikantta ja kaksi polttoaineensuihkutusjärjestelmää. Se tuotti 403 kilowatin tehon. 

### W12

Bentley on valmistanut kuusilitraista tuplaturbo-W12-moottoria vuodesta 2003. Sen tehokkain versio tuottaa 552 kilowatin tehon. Bentleyn mukaan sen W12-moottori on maailman eniten valmistettu 12-sylinterinen moottori.

### W18
Mercedes-Benz suunnitteli 1990-luvulla W18-moottorin valmistusta. Siinä kolme kuusisylinteristä sylinterilohkoa oli tarkoitus sijoittaa W-kirjaimen muotoon niin, että lohkojen välinen kulma olisi ollut 75,5 astetta. Tuloksena olisi ollut 8,0-litrainen moottori, joka olisi tuottanut enimmillään 500 kilowatin tehon ja 800 newtonmetrin vääntömomentin.  Mercedes-Benzin johto kuitenkin päätti, että samaan aikaan kehitteillä ollut 6,0-litrainen V12-moottori riitti täyttämään asiakkaiden vaatimukset.

## Katso myös
* V2-moottori
* W16-moottori
* Rivimoottori
* Kaksitahtimoottori
* Nelitahtimoottori
* Bokserimoottori
* R3
* Tähtimoottori
* Wankelmoottori

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Kaliton

**Kaliton** on pieni, halkaisijaltaan noin 50 metrin mittainen, lähes ympyrän muotoinen suolampi Pohjois-Espoon Kalajärvellä. Lammessa ei tiettävästi ole ollenkaan kalakantaa, siitä lienee nimi ”kaliton”.

Lammen vesi on peräisin läheisiltä Himlebölebergen kallioilta valumavesistä. Lampi sijaitsee kymmeniä metrejä ylempänä kuin läheinen Kalajärvi, mutta johtaa samaan lasku-uomaan. Paikoitellen runsaiden sateiden jälkeen lampi voi tulvia voimakkaasti suopatojen murtuessa.

Lammen läheisyydessä kalliolla on myös pari pientä hiidenkirnua.

## Lähteet
Joululaulu Finnmarkenissa

**Joululaulu Finnmarkenissa** () on ruotsalaisen runoilijan Dan Anderssonin (1888–1920) vuonna 1917 kirjoittama runo, joka on tullut tunnetuksi myös runoon sävellettynä lauluna. Runo ilmestyi postuumisti kokoelmassa *Efterlämnade dikter*.

Laulun alkuperäinen sävellys on ruotsalaisen trubaduurin Thorstein Bergmanin. Hänen lisäkseen kappaleen ovat Ruotsissa levyttäneet myös muun muassa Sofia Karlsson, Staffan Hellstrand ja Sven-Bertil Taube. Suomessa laulun on alkukielellä levyttänyt ainakin Dick Granroth.

Suomeksi laulu on tullut tunnetuksi etenkin Hectorin levytyksenä vuodelta 1979. Se sisältyy Hectorin Dan Anderssonin runoihin sävellettyjä lauluja sisältävään  albumiin *[[Ruusuportti]]* (1979) ja julkaistiin myös singlenä samana vuonna. Kuten muissakin *Ruusuportti*-albumin kappaleissa, suomalaiset sanat ovat Hectorin ja Tommy Tabermannin ja sovitus on Erkki Melakosken. Kappale on sittemmin julkaistu myös kokoelmassa *[[Hectobox]]* (2005) sekä eri esiintyjien kokoomalevyllä *Kvartetti* (1979). Hectorin ja Tommy Tabermanin suomennoksena laulun on levyttänyt myös Tarja Merivirta joulualbumillaan *Talvi, taivas, tähdet* (2005). 

Aiemmin laulun on suomentanut myös Aappo I. Piippo nimellä ”Joululaulu suomalaismetsissä”. Piipon suomennoksen ovat levyttäneet Esa Niemitalo albumillaan *[[Laulelmia suomalaismetsistä]]* (1977) ja Dick Granroth albumillaan *Soittoniekka* (1985). 

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*
Charlie Simpson

**Charles Robert Simpson** (s. 7. kesäkuuta 1985 Woodbridge, Suffolk, Englanti, Iso-Britannia) on englantilainen muusikko. Hän soittaa kitaraa, pianoa, rumpuja, bassokitaraa ja laulaa.

Simpson oli pop-musiikkia soittavan Busted-yhtyeen jäsen. Nykyisin Simpson laulaa ja soittaa kitaraa Fightstar-yhtyeessä.

Simpsonilla on kaksi vanhempaa veljeä, Will ja Edd, jotka ovat myös muusikoita. Heidän sukunsa on musikaalinen, ja siihen kuului muun muassa Sir William Sterndale Bennett.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Fightstar virallinen kotisivu
*Fightstar Myspace
Kalajärvi (järvi Espoossa)

**Kalajärvi** sijaitsee Pohjois-Espoossa, yhtenä Espoonjoen latvajärvistä. Kalajärven valuma-alue muodostuu yksinomaan läheisistä metsistä valuvista pienistä puroista ja lähteistä. Järven keskisyvyys on vain 1,2 metriä, joskin pohja on pääosin vuosisatojen aikana kertynyttä humusta ja oletettavasti todellinen pohja löytyy huomattavastikin syvemmältä. Ranta-alueiden hiekkapohjaisilla uimapaikoilla syvyyttä on paikoitellen jopa pari metriä.

## Ympäristö
Kalajärven veden laatu on erinomainen, joskin viime vuosina lisääntynyt rakentaminen alueella on oleellisesti aiheuttanut lisää ympäristökuormaa. Alue on ollut 50-luvulta asti kesämökkialueena, mutta vasta 2000-luvulla kiihtynyt rakentaminen ja vakinainen asutus puutarhan hoitoineen on alkanut rasittamaan järven ekologiaa.

Espoon kaupunki ja Uudenmaan ympäristökeskus tarkkailevat järven tilaa säännöllisesti. Viimeksi tehdyn tutkimuksen mukaan (17/2008 – Elina Oinonen), Kalajärven tila ei ole hälyttävä, vaikkakin muutoksia leväkasvillisuuden lisääntymisessä ja lummelauttojen laajenemisessa onkin havaittavissa.

## Kalastus
Kalajärvessä on istutettu kalakanta, joka muodostuu pääosin ahvenesta, hauesta ja kirjolohesta.  Vuoden 2003 pakkastalvi jäädytti järven pohjiaan myöten ja tappoi silloin käytännössä koko kalakannan. Tuolloin jäästä löytyi mm. ankeriaita.  Kalakannan uudistus tuli hyvään aikaan, sillä lajisto oli erittäin taantunut ja muodostui pääosin alamittaisesta särjestä.

Kalajärven kalanhoidosta vastaa Espoon Röylän Kalastuskunta, joka hoitaa vuosittaiset istutukset ja valvoo alueen kalastusta.

## Alue
Kalajärven rannoista noin yksi kolmannes on rakennettu. Aluetta kiertää kolme päättyvää katua; Kalajärventie ja siitä haarautuvat Järvitörmä ja Kalajärvenranta. Tiet ovat kaikki yksityisteitä ja Kalajärven tiehoitokunnan hoidossa. Teiden varsilla on noin 60 omakotitaloa, joista pääosa on valmistunut 2000-luvun alussa.

Järven pohjoispäässä on voimassa oleva asemakaava ja kunnallistekniikka. Järven valuma-alueella on lisäksi ollut vireillä Kalajärvenkallioiden kaavahanke jo useita vuosia.

Järven etelä-päässä on luonnonmukainen, rauhoitettu suoalue. Koko järven ympäri kulkee luontopolku, jossa moottoriajoneuvoilla kulkeminen on kielletty. Järven ohitse menee eräs Espoon merkittävimmistä ekologisista käytävistä, joka yhdistää Nuuksion järviylängön ja Vestra-Petikon luontoalueen. Järven rannalla ei ole julkista uimarantaa.

## Katso myös
* Kalajärven purolaakso

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*
Onegan piiri

**Onegan piiri** () on paikallinen itsehallintoalue Arkangelin alueella Venäjällä. Alueen länsiosassa Vienanmeren rannalla sijaitsevan piirin pinta-ala on 24&nbsp;700 neliökilometriä. Asukkaita on 37&nbsp;500 henkeä (vuonna 2009).

Piirin hallinnollinen keskus on Onegan kaupunki. Lisäksi siihen kuuluu Malošuikan kaupunkimainen taajama ja 6 maalaiskuntaa:
* Kodino (ven. Кодино)
* Nimenga (ven. Нименьга)
* Pokrovskoje (ven. Покровское)
* Porog (ven. Порог)
* Tšekujevo (ven. Чекуево; keskuspaikka Antsiferovski Bor, ven. Анцыферовский Бор)
* Zolotuha (ven. Золотуха)

Seudun talous perustuu metsänhankintaan ja metsäteollisuuteen. Onegan kaupungissa toimii OAO Onežski LDK:n omistama suuri sahalaitos. Lisäksi harjoitetaan soran tuotantoa sekä karjatalouteen, perunan ja vihannesten viljelyyn erikoistunutta maataloutta.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Onegan piirin sivusto  
* Onegan piiri Arkangelin alueen sivustolla
Hronsekin puukirkko

**Hronsekin puukirkko** on Unescon maailmanperintöluettelon kohteeseen Slovakian Karpaattien puukirkot kuuluva kirkko Hronsekin kylässä Slovakiassa.

Hronsekin protestanttinen puukirkko rakennettiin tarkkojen säännösten mukaan kokonaan puusta. Protestantit saivat luvan rakentaa kirkkoja vuonna 1681, mutta kirkkoväki jatkoi jumalanpalvelustensa järjestämistä Rothovin kartanossa. Vasta lokakuussa 1725 laskettiin uuden kirkon perustukset. Kirkko saatiin rakennettua noin vuodessa.

Laiva on ristinmuotoinen ja se on 8 metriä korkea ja 26 metriä pitkä. Kirkkoon mahtuu 1&nbsp;100 ihmistä, sillä penkit ovat järjestetty amfiteatterimaisesti. Banskábystricalaisen mestarin Martin Podkonickýn suunnittelemat urut ovat vuodelta 1754. Kellotorni sijaitsee hieman erillään varsinaisesta kirkkorakennuksesta. Kirkon sisäosien koristelu on vähäistä ja se on pääasiassa yksityiskohtaisia kaiverruksia. Seinät ja katto on jätetty luonnolliseen puiseen väriinsä.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Matt Willis

**Matthew "Matt" James Willis** (s. 8. toukokuuta 1983 Tooting, Etelä-Lontoo, Iso-Britannia) on englantilainen laulaja ja lauluntekijä. Hän tuli tunnetuksi Busted-yhtyeestä, jonka muita jäseniä olivat James Bourne ja Charlie Simpson. Bustedissa hän soitti bassoa ja lauloi. Bustedin hajottua Willis on tehnyt soolouraa. Singlejä vuonna 2005 ja 2006 olivat ”Up All Night”, ”Hey Kid”, ”Don't Let It Go to Waste” ja cover-versio The Primitives -yhtyeen kappaleesta ”Crash” elokuvasta Mr. Bean lomailee.

## Aiheesta muualla
*Virallinen kotisivu
Kissin’ Time

**Kissin’ Time** on Kiss-yhtyeen julkaisema kappale ja single vuodelta 1974. ”Kissin’ Time” löytyy heidän esikoisalbumiltaan *[[KISS (albumi)|KISS]]*. Kappaleen ovat tehneet Karl Mann ja Berlie Lowe.

## Kappaleet
# Kissin’ Time (säv. ja san. Karl Mann, sov. Berlie Lowe)
# Deuce (säv., san. ja sov. Gene Simmons)

## Kokoonpano
* Paul Stanley – rytmikitara, laulu
* Gene Simmons – bassokitara, laulu
* Ace Frehley – soolokitara, taustalaulu
* Peter Criss – rummut, taustalaulu
Nothin’ to Lose

**Nothin’ to Lose** on yhdysvaltalaisen Kiss-yhtyeen ensimmäinen singlejulkaisu, ja se julkaistiin 28. maaliskuuta 1974. "Nothin' to Losen" on kirjoittanut yhtyeen basisti-laulaja Gene Simmons. Sen säkeistöt laulaa basisti-laulaja Gene Simmons, kun taas kertosäkeistöt laulaa rumpali Peter Criss.

B-puolen kappale "Love Theme from Kiss" on instrumentaali, ja sen tekemiseen osallistui koko yhtye. Molemmat kappaleet ovat yhtyeen helmikuussa 1974 julkaistulla *[[Kiss (albumi)|debyyttialbumilla]]*.

Simmonsin mukaan kappale kertoo anaaliseksistä. Kappale on yhtyeen ensimmäinen, jossa on mukana kosketinsotitimia, sillä raidalla vierailee pianoa soittava Bruce Foster.

## Kappaleet
# Nothin’ to Lose (säv., san. ja sov. Gene Simmons)
# Love Theme from Kiss (instrumentaali, säv., san. ja sov. Paul Stanley, Gene Simmons, Ace Frehley, Peter Criss)
Jalapahartsi

**Jalapahartsi** on *[[Ipomoea purga]]* -nimisen kasvin juuresta saatavaa hartsia, jonka CAS-numero on 9000-35-5. Se on ollut käytössä ulostuslääkkeenä 1600-luvun alusta. Kasvi on kotoisin Meksikon vuoristosta, mutta sitä viljellään Intiassa ja Jamaikalla.

Jalapaa saadaan myös toisesta kasvista *[[Ipomoea simulans]]*, ja sitä sanotaan tampicojalapaksi.

## Lähteet
*
Dinaariset Alpit

**Dinaariset Alpit** on maantieteellinen alue ja vuoristo, joka ulottuu Slovenian, Kroatian, Bosnia-Hertsegovinan, Kosovon, Serbian, Montenegron, Albanian ja Pohjois-Makedonian alueelle. Vuoristo on 645 kilometriä pitkä, ja se sijaitsee Adrianmeren itäpuolella. Vuoriston korkein vuori on Maja Jezercë, joka on 2&nbsp;694 metriä korkea. Vuori sijaitsee Prokletijevuoristossa, Albanian, Montenegron ja Kosovon rajaseudulla.

## Geologia
Dinaariset Alpit ovat muodostuneet 50–100 miljoonaa vuotta sitten mesotsooisen ja kenotsooisen maailmankauden aikana dolomiitista, kalkkikivestä ja konglomeraatista muodostuneista sedimenttikivistä.

Alue on karstimaata, joka syntyy, kun sadevesi liuottaa maa-aineksesta vesiliukoisen aineksen. Veden läpäistessä maan pinta-ainekset, se kerääntyy pohjavedeksi. Dinaarisilla Alpeilla onkin suuret määrät hyvälaatuista pohjavettä.

## Topografia
Dinaariset Alpit ovat Julisten Alppien jatke, jotka ulottuvat Adrianmeren rannan suuntaisesti Pohjois-Albaniaan asti. Dinaariset Alpit ovat karstimaan vuoksi ainutlaatuista aluetta. Karstimaa kattaa puolet vuoristosta. Vuoriston alueella on 130 erillistä karstialuetta. Vuoriston alueella on useita jäätikköjärviä. Vuoriston joet, kuten Neretva, Cetina ja Trebišnjica, laskevat Adrianmereen. Dinaaristen Alppien itäpuoli on Savajoen valuma-aluetta.

## Ilmasto
Dinaarisilla Alpeilla on kolmea eri ilmastotyyppiä. Kapealla kaistaleella merenpinnan tasolla on välimerellinen ilmasto, jolle on tyypillistä kuivat ja kuumat kesät sekä kosteat ja sateiset talvet.

Ylempänä vuoristossa on Alpeille tyypillinen ilmasto, jossa sataa paljon. Kesät ovat viileitä ja lyhyitä. Talvi on pitkä ja sen aikana sataa runsaasti lunta.

Dinaaristen Alppien koillispuolella vallitsee mannerilmasto, jolle ovat tyypillisiä suuret lämpötilan vaihtelut. Kesät ovat kuivia ja lämpimiä, kun taas talvella saattaa olla erittäin kovia pakkasia.

## Kasvillisuus ja eläimistö
Dinaarisilla Alpeilla kasvaa tuhansia eri kasvilajeja, joista sadat lajit ovat endeemisiä. Kasvillisuus on erittäin monipuolista ja vaihtelee pyökkimetsistä kuusimetsiin. Kasvillisuusvyöhykkeet muuttuvat Välimeren kasvillisuudesta vuoristojen kasvillisuuteen. Ylimmillä huipuilla on alpiinista kasvillisuutta.

Alueella eläviä nisäkkäitä ovat esimerkiksi karhu, ilves, susi ja gemssi. Alueen maanalaisissa luolissa ja järvissä elää sokeita salamantereihin kuuluvia olmeja.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* 
*
Ahmed Tidiane Souaré

**Ahmed Tidiane Souaré** (s. 1951) on guinealainen poliitikko, joka toimi toukokuusta 2008 joulukuun 2008 vallankaapaukseen maansa pääministerinä.

Souaré oli vuodesta 1989 eri tehtävissä maan presidentinhallinnossa. Vuonna 2005 hänet nimitettiin kaivosten ja geologian ministeriksi. Hän oli myös tutkimuksen ja korkeakoulutuksen ministerinä.

20. toukokuuta 2008 presidentti Lansana Conté erotti Lansana Kouyatén väärinkäytöksistä syytetyn hallituksen. Guinean ammattiliittojen edustaja syytti presidenttiä helmikuun 2007 sopimuksen rikkomisesta, jolla oli päätetty veriseksi yltynyt yleislakko ja nimitetty Kouyaté pääministeriksi. Souaréa pidettiin jälleen Contélle läheisenä henkilönä.
Lähes välittömästi puhkesi sotilaskapina, kun sotilaat uskoivat menettävänsä palkkarästinsä, jotka Kouyaté oli luvannut maksaa.

Maata lähes neljännesvuosisadan hallinnut presidentti Lansana Conté kuoli 22. joulukuuta 2008. Noin kuuden tunnin kuluttua tästä ilmoituksesta asevoimien edustaja ilmoitti hallituksen ja tasavallan instituutioiden hajottamisesta.

## Lähteet
* http://africa.reuters.com/wire/news/usnL20836739.html
Bariumsulfaatti

**Bariumsulfaatti** on valkoinen kidemäinen yhdiste, jonka kaava on BaSO4. Se liukenee huonosti veteen. Sitä käytetään pyrotekniikassa ja valkoisissa maaleissa. Yhdistettä käytetään myös tiheyden ja liukenemattomuuden vuoksi suoliston varjoaineena röntgenkuvauksissa. Vaikka bariumyhdisteet ovat tyypillisesti hyvin myrkyllisiä, ei bariumsulfaattia pidetä myrkyllisenä. Tämä johtuu bariumsulfaatin hyvin huonosta vesiliukoisuudesta.

Bariumsulfaattia valmistetaan muista bariumsuoloista, kuten bariumkloridista, käsittelemällä niitä rikkihapolla.
:BaCl2 + H2SO4 → BaSO4 + 2 HCl

Baryyttiniminen mineraali koostuu kidejärjestelmältään rombisesta bariumsulfaatista.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* 
* Bariumsulfaatin käyttöturvallisuustiedote, Sigma Aldrich, viitattu 26.12.2014.
* Terveyskirjasto: Bariumsulfaatti
* PubChem: Barium Sulfate 
* Toxin and Toxin Target Database (T3DB): Barium sulfate 
* Kyoto Encyclopedia of Genes and Genomes (KEGG): Barium sulfate 
* Handbook of mineralogy: Barite (pdf)
Jalapa

**Jalapa** voi tarkoittaa seuraavia:

## Paikannimenä
### Guatemala
* Jalapa, departementti Guatemalassa
* Jalapa, kaupunki Guatemalassa

### Meksiko
* Xalapa, kaupunki Veracruzin osavaltiossa
* Jalapa, ejido eli yhteisöomistusalue Baja Californian osavaltiossa, Coloradojoen kuivuneella suistoalueella
* Jalapa, pieni kaupunki Guerrerossa
* Jalapa, pieni kaupunki (*San Felipe Jalapa de Díaz*, *Santa María Jalapa del Marqués*) tai kylä (*Jalapa del Valle*) Oaxacassa
* Jalapa, pieni kaupunki Tabascossa

### Nepal
* Jalapa, kylä Itä-Nepalissa

### Nicaragua
* Jalapa, kunta Nicaraguan Nueva Segovian departementissa lähellä Hondurasin rajaa

### Yhdysvallat
* Jalapa, kaupunki Indianan osavaltiossa
* Jalapa, Etelä-Carolinan osavaltiossa

## Muuta
* jalapahartsi, tavallisesti *Ipomoea*-suvun kasvien juurista tuotettu, lääkkeenä käytetty aine
* ihmekukka (*Mirabilis jalapa*)
Anthony W. England

**Anthony Wayne England** (s. 15. toukokuuta 1942) on entinen NASAn astronautti. Hän lensi sukkulalennolla STS-51-F.

## Aiheesta muualla
* http://www.jsc.nasa.gov/Bios/htmlbios/england-aw.html
Primorjen piiri (Arkangelin alue)

**Primorjen piiri** () on paikallinen itsehallintoalue Arkangelin alueen pohjoisosassa Venäjällä. Piirin kantaosa rajoittuu pohjoisesta Vienanmereen ja piirin pinta-ala on 46&nbsp;100 neliökilometriä. Vuoden 2006 alusta lähtien Primorjen piirin alueeseen ovat kuuluneet myös Solovetskin saaret, Pohjoisen jäämeren Frans Joosefin maa ja edellisestä länteen sijaitseva Victorian saari. Hallinnollisena keskuksena toimii piiriin kuulumaton Arkangelin kaupunki.

Vuoden 2010 väestönlaskennan mukaan piirissä asui 26&nbsp;327 henkeä, jotka kaikki katsottiin maaseutuasukkaiksi. Piirin rajojen sisäpuolella sijaitsee kolme piiriin kuulumatonta kaupunkipiiriä: Arkangeli, Severodvinsk ja Novodvinsk.

Piiriin kuuluu 19 maalaiskuntaa:
* Katunino (ven. Катунино)
* Koskogorskoje (ven. Коскогорское; keskuspaikka Bobrovo, ven. Боброво)
* Lastola (ven. Ластола)
* Letnjaja Zolotitsa (ven. Летняя Золотица)
* Lisestrovskoje (ven. Лисестровское; keskuspaikka Okulovo, ven. Окулово)
* Ljavljenskoje (ven. Лявленское; keskuspaikka Horkovo, ven. Хорьково)
* Lopšenga (ven. Лопшеньга)
* Patrakejevka (ven. Патракеевка)
* Pertominsk (ven. Пертоминск)
* Povrakulskaja (ven. Повракульская)
* Primorskoje (ven. Приморское; keskuspaikka Rikasiha, ven. Рикасиха)
* Pustošinskoje (ven. Пустошинское; keskuspaikka Odinotška, ven. Одиночка)
* Solovetskin saaret (keskuspaikka Solovetskin taajama, ven. Соловецкий)
* Talagi (ven. Талаги)
* Ujemski (ven. Уемский)
* Vaskovo (ven. Васьково)
* Voznesenje (ven. Вознесенье)
* Zaostrovskoje (ven. Заостровское; keskuspaikka Bolšoje Anisimovo, ven. Большое Анисимово)
* Zimne-Zolotitskoje (ven. Зимне-Золотицкое; keskuspaikka Verhnjaja Zolotitsa, ven. Верхняя Золотица)

Perinteisiä elinkeinoja ovat merenkulku, kalastus ja maanviljely. Arkangeli-Vaskovon lentoasema sijaitsee piirissä, Vaskovon taajaman lähellä, linnuntietä noin 12 kilometriä Arkangelista etelään. Myös ainakin Solovetskissa ja Frans Joosefin maan Nagurskajassa on lentoasema.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Primorjen piirin sivusto 
* Primorjen piiri Arkangelin alueen sivustolla
Hyttyskierukka

**Hyttyskierukka** tai **hyttyssavu** on palavista (kuten sahajauho) ja myrkyllisistä (kuten pyretriini) aineista puristettu suitsuke, joka palaa hitaasti ja päästää pahanhajuista savua, joka pitää hyttyset loitolla. 

*Katori senkō* () on japanilainen hyttyskarkotin. Spiraaliksi kierretty suitsuke sytytetään ja aine palaa hitaasti käryttäen kitkerää savua. Spiraalissa riittää savua parhaimmillaan koko yöksi ja savu riittää yleensä pitämään tavallisimmat hyttyset loitolla. Tiettävästi savu ei aina ole täysin harmitonta ihmisellekään ja ainakin hajuun on totuttauduttava.

*Kayaributa* tarkoittaa Japanissa posliinista astiaa, jossa hyttyskarkotesuitsuketta poltetaan. Astia on useimmiten muotoiltu pienen porsaan muotoiseksi, siten että savu nousee kärsästä ja silmistä.

## Lähteet
Tuure Koski

**Tuure Kalervo Koski** (s. 31. joulukuuta 1969 Espoo) on suomalainen basisti ja säveltäjä. Hän soittaa sekä sähkö- että kontrabassoa.  

## Koulutus ja yhtyeet
Tuure Koski on opiskellut Sibelius-Akatemiassa, jonka jazzmusiikin koulutusohjelmasta hän valmistui musiikin maisteriksi vuonna 1999. Hän on tunnettu useista yhtyeistä. Yksi merkittävimmistä on ollut progressiivisen jazzmusiikin lippulaiva XL, jossa hänen lisäkseen soittivat Jarmo Saari, Arttu Takalo ja Tomi Salesvuo. Hän soittaa nykyään muun muassa Mr. FoneBonen riveissä, Riku Niemi Orchestrassa, Varjokuva-yhtyeessä ja Laura Sippola &Tuki -yhtyeessä. 

## Oma tuotanto
Koski on luotsannut omaa Turgan Trioaan, jossa kanssaan soittavat vibrafonisti Severi Pyysalo ja rumpali Marko Timonen. Yhtye teki konserttikiertueen keväällä 2003. Vuotta myöhemmin trio julkaisi debyyttialbuminsa. 

## Diskografia
### Sooloalbumit
* *Turgan Trio* (2004). Rockadillo ZENCD 2091

### Muu levytuotanto
* *Xlent / XL"* (1995) Ondine OCTO 404-2
* *Jukola / XL"* (1998). Pohjola Records PELPCD 10
* *Jeti / XL"* (1999). Pohjola Records PELPCD 11
* *Live Ballet / XL"* (2001). Pohjola Records PELPCD 13
* *Mr. Fonebone Live featuring Ingrid Jensen"* (2001). Texicalli TEXCD 3000
* *Inner voices / Ira Kaspi Town Beat"* (2001). Texicalli TEXCD 040
* *Karikko / Music of Kari Ikonen" *(2001). Fiasko Records FRCD-5 
* *Taivaalliset tarinat / Levanto & Levanto* (2001). Texicalli TEXCD 037
* *Manuscript / Manu Dunkel Quartet" *(2002). Impala 006 
* *Surreal / XL"* (2002). Pohjola Records PELPCD 14
* *Visual / XL"* (2003). Pohjola Records PELPCD 15
* *Vuohi kaipaa Kalahariin / Levanto & Levanto* (2003). Texicalli TEXCD 056
* *Thank You For The Kiss / How Many Sisters & Kirmo Lintinen Trio" *(2005). Rockadillo ZENCD 2102 
* *Vuohi ja Kiinan muurin maraton / Levanto & Levanto* (2006). Texicalli TEXCD 056
* *Hit & Run / Mr. Fonebone" *(2007). Texicalli Records TEXCD 3001 
* *Mieli-EP / Laura Sippola* (2008). Jupiter JUP500EP
* *Vihdoinkin! / Kari Tapio, Paula Koivuniemi, Jorma Kääriäinen & RNO *(2008). 2CD, EDEL 2008 / 1108. 
* *Vuohi ja Tahitin täysikuu / Levanto & Levanto* (2008). Sony BMG 
* *Toinen / Laura Sippola* (2009). Jupiter JUP502CD
* *Stadion / Laura Sippola* (2010). Jupiter JUP509CD

### DVD:t
* *Vihdoinkin! / Kari Tapio, Paula Koivuniemi, Jorma Kääriäinen & RNO* (2008)

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Turgan Rockadillon sivuilla  
* XL kotisivut  
* Tuure Koski Laura Sippolan Tuki-sivuilla  
* Riku Niemi Orchestran kotisivut
Prometheus (Beethoven)

**Prometheus** (saks. *Die Geschöpfe des Prometheus*, op. 43) on Ludwig van Beethovenin säveltämä baletti.

Baletin neljäs osa perustuu Beethovenin *[[Sinfonia nro 3 (Beethoven)|Eroica]]*-sinfoniaan (op. 55) ja sen muunnelmiin pianolle (op. 35).

Beethoven sävelsi *Prometheuksen* vuosina 1800–1801, ja sen ensiesitys oli 28. maaliskuuta 1801. Baletti ei ensin saavuttanut suurta suosiota, mutta vähän ajan kuluttua siitä tuli yksi suosituimmista baleteista.

## Aiheesta muualla
* [Prometheus](http://imslp.org/index.php?title=Die_Gesch%C3%B6pfe_des_Prometheus_Op.43_(Beethoven,_Ludwig_van)&) Nuotit *International Music Score Library Project* -sivustolla
Primorjen piiri

**Primorjen piiri** voi tarkoittaa seuraavia hallintoalueita:

* Primorjen piiri Arkangelin alueella
* Primorjen piiri Pietarin kaupungissa
* Entinen hallintoalue Zaporižžjan alueella Ukrainassa
Sydämeeni joulun teen

**Sydämeeni joulun teen** on suomalainen joululaulu, jonka on säveltänyt Kassu Halonen ja sanoittanut Vexi Salmi. Kappaleen levytti vuonna 1988 Vesa-Matti Loiri samannimiselle albumilleen, ja myöhemmin siitä on tehty useita levytyksiä.  

Kappale syntyi Flamingo-levy-yhtiön toimistolla marraskuussa 1988, kun sanoittaja ja yhtiön johtaja Vexi Salmi huomasi, että Vesa-Matti Loirin tekeillä olleelta joululevyltä puuttui vielä yksi kappale. Salmi kirjoitti nopeasti tekstin ja vei sen viereisessä huoneessa istuneelle säveltäjä Kassu Haloselle. Salmi antoi ohjeeksi, että mieluiten Bachia kunnioittaen fuugatyyppisesti. Halonen luki Salmen tekstin kolme kertaa, ja hänen päässään alkoi soida. Hän lauloi kappaleen nauhalle katkaisematta nauhoitusta kertaakaan. Taustaksi hän soitti syntetisaattoria. Kun Salmi palasi huoneeseen muuttaakseen tekstistä muutaman sanan, Halonen soitti kappaleen hänelle. Salmi totesi, että mitään muutoksia ei tarvita ja kappale on valmis virsikirjaan. Koko kappaleen tekemiseen ei kulunut puoltakaan tuntia. Kappale äänitettiin seuraavana päivänä, jolloin Loiri lauloi kappaleen levylle yhdellä ainoalla otolla. Levy myi enemmän kuin yksikään toinen joululevy.

Vexi Salmen mukaan laulua on vastustettu epäkristillisenä, koska kriitikot pitävät sitä harhaoppisena. Salmen mukaan "ahdasmieliset" saivat laulun vuonna 2005 pois Suomen Lähetysseuran julkaisemasta vihkosesta *[[Kauneimmat joululaulut]]*. Tämä osoittautui väärinkäsitykseksi, joka oikaistiin Yleisradion jouluohjelmassa Salmesta. *Kauneimmat joululaulut* -vihkon laulut vaihdetaan vuosittain. Sen jälkeen laulu onkin palannut vuorollaan *Kauneimmat joululaulut* -vihkoon.

Musiikintekijät ry:n toiminnanjohtaja Martti Heikkilä on huomannut laulua laulettavan usein väärin ja todennut syyksi sen, että *[[Suuri toivelaulukirja|Suureen toivelaulukirjaan]]* on päässyt aikoinaan hieman virheellinen sanoitus. Toivelaulukirjasta virheet ovat levinneet muihinkin julkaisuihin, kuten *Kauneimmat joululaulut* -vihkoon.

## Lähteet
* Kappale Suomen Äänitearkiston tietokannassa
* Fono.fi

### Viitteet
Tettius Julianus

**Lucius Tettius Julianus** (, ensimmäinen vuosisata) oli roomalainen sotapäällikkö, joka palveli Flavius-sukuisia keisareita, Vespasianusta, Titusta ja Domitianusta ensimmäisen vuosisadan jälkipuoliskolla. Hänen alkuvaiheistaan tiedetään vähän, mutta hän oli ilmeisesti erittäin pätevä kenraali ja toimi korkeissa viroissa Rooman armeijassa. Julianus osallistui vuosina 86-88 Domitianuksen Daakian sotiin Tonavan pohjoispuolella, nykyisen Romanian alueella.

Daakialaiset, jotka olivat edellisenä vuonna aiheuttaneet katkeran tappion roomalaisille Tapaessa, olivat traakialainen kansa, joka oli jo vuosia tehnyt ryöstöretkiä Tonavan yli etelään, Rooman Moesian provinsseihin. Kostaakseen roomalaisten kärsimän tappion, Domitianus kokosi suuren armeijan vuoden 88 sotaretkeä varten. Joukkoja irrotettiin muista valtakunnan provinsseista ja yhteensä sotaretkeen osallistui noin kuusi legioonaa. Domitianus joutui kuitenkin palaamaan Roomaan kesken kaiken, huhujen takia, jotka kertoivat vallankaappauksesta. Keisari jätti armeijan komennon Julianuksen käsiin, joka kohtasi daakialaiset lopulta Tapaessa. Roomalaisen historioitsija, Dio Cassiuksen mukaan Julianus käski ennen taistelua sotilaidensa maalata nimensä kilpiin, jotta heidät voitaisiin tunnistaa paremmin. Julianus onnistui kukistaa kuningas Decebaluksen johtamat daakialaiset, mutta roomalaisten tappiot olivat niin suuret ja talvi oli lähellä, joten Julianus ei pystynyt valloittamaan Daakian pääkaupunki Sarmizegethusaa ja varmistaa hyvät rauhanehdot Decebaluksen kanssa.

Roomalaiset valmistelivat uutta sotaretkeä seuraavalla vuodelle, mutta uudet levottomuudet muualla pakottivat Domitianuksen solmimaan roomalaisten kannalta huonon rauhansopimuksen daakialaisten kanssa. Tilanne ei ratkennut, ennen kuin keisari Trajanus valloitti Daakian kokonaan vuonna 106. Julianuksen vaiheista tämän jälkeen ei tiedetä mitään.

## Lähteet
*
*

### Viitteet
Petteri Pulkkinen

**Petteri Markus Pulkkinen** (s. 10. toukokuuta 1973 Ylöjärvi) on entinen suomalainen pikajuoksija ja 400&nbsp;metrin aitajuoksija. Hän edusti Ylöjärven Urheilijoita, ja häntä valmensi Pentti Pulkkinen.

Pulkkinen selviytyi 19-vuotiaiden EM-kilpailuissa Thessalonikissa 1991 toisiin alkueriin 400&nbsp;metrin aitajuoksussa. Hän kuului lisäksi Suomen joukkueeseen, joka sijoittui kuudenneksi 4&nbsp;×&nbsp;100&nbsp;metrin viestissä ajalla 41,23 s. Saman ikäluokan MM-kilpailuissa Soulissa 1992 hän karsiutui 400&nbsp;metrin aitajuoksun alkuerissä. Aikuisten arvokilpailuihin hän osallistui pitkällä aitamatkalla Helsingin 1994 EM-, Göteborgin 1995 MM- ja Budapestin 1998 EM-kilpailuissa karsiutuen joka kerta alkuerissä.

Pulkkinen edusti Suomea aikuisten maaotteluissa ja Euroopan cupin kilpailuissa vuosina 1994−1998. Hän sijoittui Turussa 1995 toiseksi Euroopan cupin I-divisioonan 400&nbsp;metrin aitajuoksussa 22-vuotiaiden Suomen ennätysajalla 49,85 s. Samoissa kilpailuissa hän kuului Suomen voitokkaaseen 4&nbsp;×&nbsp;400&nbsp;metrin viestijoukkueeseen. Elokuussa 1998 hän voitti Helsingissä 400&nbsp;metrin aitojen maaottelujuoksun. Hän voitti samassa lajissa lisäksi 22-vuotiaiden Euroopan cupin kilpailun Lillehammerissa 1994.

Pulkkinen voitti 400 metrin aitojen Suomen mestaruuden Lapualla 1995 ajalla 50,99 s ja Oulussa 1998 tuloksella 51,39. SM-hopeaa hän sai Tampereella 1996 ja SM-pronssia Tuusulassa 1994. Lisäksi hän sai SM-hopeaa 400&nbsp;metrin juoksussa Lappeenrannassa 1997. Sisäratojen SM-kilpailuissa hän voitti kultaa 300&nbsp;metrin aitajuoksussa 1992, 1995 ja 1996.

## Ennätykset

### Ulkoradat

### Sisäradat

## Lähteet
*
### Viitteet
Ismo Hämeenniemi

**Ismo Hämeenniemi** (s. 1. kesäkuuta 1970 Lappajärvi) on suomalainen 400&nbsp;metrin aitajuoksija. Hän edusti Lappajärven Veikkoja ja häntä valmensi Matti Takala.

Hämeenniemi karsiutui alkuerissä alle 20-vuotiaiden EM-kilpailuissa Varazdinissa 1989. Hän putosi alkuerissä myös Helsingin EM-kilpailuissa 1994. Hämeenniemi edusti Suomea aikuisten maaotteluissa vuosina 1991–1994. Hän kuului Suomen joukkueeseen, joka voitti 4&nbsp;×&nbsp;400&nbsp;metrin maaotteluviestin Tukholmassa elokuussa 1993.

Hämeenniemi voitti 400 metrin aitajuoksun Suomen mestaruuden Jyväskylässä 1992 ajalla 50,74 s. SM-hopeaa hän voitti 1991 ja 1994 sekä SM-pronssia 1993 ja 1995. Sisäratojen SM-kilpailuissa hän saavutti 300&nbsp;metrin aitajuoksussa SM-kultaa 1991 ja SM-hopeaa 1993.

Hämeenniemi juoksi 400 metrin aitojen ennätyksensä 49,94 s Lappeenrannassa 26. heinäkuuta 1994. 300&nbsp;metrin aitajuoksussa hän juoksi ulkoratojen Suomen ennätyksen 36,04 s Helsingissä 26. toukokuuta 1992. Hallissa hän juoksi saman matkan parhaimmillaan aikaan 36,18 s Kuopiossa 20. helmikuuta 1993.

## Lähteet
*
* European Athletics: Ismo Hämeenniemi
Naisten maantiejuoksun maailmanmestaruuskilpailut

**Naisten maantiejuoksun maailmanmestaruuskilpailut** järjestettiin vuosina 1983–1991. Vuosina 1983 ja 1984 matkana oli 10 kilometriä ja vuodesta 1985 lähtien 15 kilometriä. Kilpailut järjesti kansainvälinen yleisurheiluliitto IAAF.

Vuodesta 1992 lähtien on järjestetty miehille ja naisille puolimaratonin maailmanmestaruuskilpailut. Vuosina 2006–2007 kilpailut järjestettiin nimellä maantiejuoksun maailmanmestaruuskilpailut.

## Kisapaikkakunnat

## Mitalistit

## Joukkuekilpailu
Vuonna 1984 joukkueiden lopputuloksiin laskettiin kolmen parhaan juoksijan aika, muina vuosina sijalukupisteet.

## Lähteet
*
Puertoriconkerttuli

**Puertoriconkerttuli** (*Setophaga angelae*) on Puerto Ricolla endeemisenä elävä harvinainen kerttulilaji. Se löydettiin vasta vuonna 1971. Lajinimi on annettu lajin toisen löytäjän, Angela K. Keplerin kunniaksi.

Laji on noin 12 sentin kokoinen ja valkomustankirjava. Se syö pieniä hyönteisiä lehtien pinnalta.

Puertoriconkerttuleita elää Puerto Ricon sisämaassa ainakin kahdella alueella. Sitä arvioidaan olevan jäljellä noin 1&nbsp;800 yksilöä.

## Lähteet
STS-51-F

**STS-51-F** (myös Spacelab 2) oli avaruussukkula Challengerin kahdeksas lento ja NASAn avaruussukkulaohjelman yhdeksästoista sukkulalento. Lento alkoi 29. heinäkuuta 1985 ja loppui 6. elokuuta. Lennon ensisijainen hyötykuorma oli Spacelab 2.

Laukaisun aikana sukkulan päämoottorien antureissa tapahtuneiden vikaantumisten vuoksi lennolla suoritettiin "Abort to Orbit" (ATO) -hätätoimenpide. Lento kuitenkin onnistui mutta aiottua matalammalla kiertoradalla. Lento jäi ainoaksi sukkulalennoksi, jolla käytettiin mitään sukkulan hätätoimenpiteistä.
Johann Altfuldisch

**Johann Altfuldisch** (11. marraskuuta 1911 Brückenau, Saksa – 28. toukokuuta 1947 Landsberg am Lech, Baijeri, Saksa) oli saksalainen kansallissosialisti, SS-mies ja sotarikollinen toisen maailmansodan aikana natsi-Saksassa. Arvoltaan hän oli SS-Obersturmführer. 

Altfuldisch kuului Mauthausenin keskitysleirin johtoon, ja hän toimi leirin keskiosan varapäällikkönä. Hän oli kansallissosialistisen puolueen varhainen kannattaja ja liittyi SS:ään. Vuodesta 1936 hän työskenteli Sachsenhausenin keskitysleirissä. 1938 hän liittyi Waffen-SS:ään. Hän palveli 1938–1945 Mauthausenin keskitysleirin toiseksi korkeimpana upseerina. Sodan jälkeen hän joutui yhdysvaltalaisten sotavankeuteen. Hänet tuomittiin kuolemaan sotarikoksista Dachaun oikeudenkäynnissä, sillä todistajien mukaan hän ei vain ollut antanut tappokäskyjä vaan surmasi itse henkilökohtaisesti leirivankeja. Hänet hirtettiin Landsbergin vankilassa vuonna 1947.
Supermax

**Supermax** on eräissä maissa korkeimpaan turvallisuusluokkaan luokiteltu vankilatyyppi. Tyypillistä supermax-vankiloille on vankien eristäminen toisistaan: ulkoilua ja tapaamisia lukuun ottamatta he viettävät aikansa yhden hengen vankiselleissä. Vanki saa poistua sellistään ainoastaan voimakkaasti kahlittuna, useiden vartijoiden saattamana.

## Supermax-vankilat Yhdysvalloissa
Vuonna 1983 Yhdysvaltain liittovaltion Marion Illinois -vankilassa surmattiin kaksi vartijaa samana päivänä. Surmat tapahtuivat korkeimman (Level&nbsp;6) turvallisuusluokan vankilan tarkimmin vartioidulla, "Control Unit" -tyyppisellä osastolla. Tapauksen jälkeen Marion muutettiin supermax-vankilaksi, mutta koska sitä ei ollut alun perin suunniteltu sellaiseksi, liittovaltio päätti rakentaa uuden supermax-vankilan Florencen kaupungin lähelle Coloradoon. Useat Yhdysvaltain osavaltiot ovat myöhemmin rakentaneet omia supermax-vankiloitaan, joita ovat muiden muassa Boscobel Wisconsinissa, Red Onion ja Wallens Ridge Virginiassa sekä Lucasville Ohiossa.

## Kritiikki

Supermax-vankiloita on kritisoitu voimakkaasti siitä, että vangit joutuvat niissä viettämään 22–23 tuntia vuorokaudesta selleissään toisistaan eristettyinä. Ulkoilun (1–2 tuntia/vrk) vangit suorittavat betoniseinin eristetyllä alueella, jonka kattoristikon läpi on mahdollista nähdä pieni osa taivasta. Vangit saavat rajoitetusti tavata lähiomaisiaan tapaamistiloissa luodinkestävän lasin takaa ja keskustella puhelimen välityksellä. Joissakin osavaltioissa tapaamiset hoidetaan videopuhelun välityksellä erillisistä tapaamishuoneista.

Ihmisoikeusjärjestö Amnesty Internationalin vuonna 2014 julkaistussa raportissa * Entombed: Isolation in the US Federal Prison System* kerrottiin, että yhdysvaltalaisessa supermax-vankilassa ADX Florencessa vankeja on pidetty eristyksissä jopa keskimäärin 8,2 vuotta. Amnestyn mukaan pitkäkestoinen eristys aiheuttaa vangeille muun muassa levottomuutta, masennusta, unettomuutta, kohonnutta verenpainetta, vainoharhaisuutta, aistiharhoja ja psykoosia.

## Lähteet
Matti Viitala

**Matti Tapani Viitala** (s. 26. maaliskuuta 1966 Pyhäjärvi Ol) on entinen suomalainen korkeushyppääjä. Hän edusti Pyhäjärven Pohtia ja häntä valmensi Toivo Saano.

Viitala sijoittui 19-vuotiaiden EM-kilpailuissa Cottbusissa 1985 kolmanneksitoista tuloksella 210 cm. Splitin EM-kilpailuissa 1990 hän putosi loppukilpailusta oltuaan karsinnassa kolmastoista tuloksella 224 cm. Sisäratojen EM-kilpailuissa Pariisissa 1994 hän karsiutui loppukilpailusta.

Viitala edusti Suomea aikuisten maaotteluissa ja Euroopan cupin kilpailuissa vuosina 1986−1995. Hän voitti korkeuskilpailun Suomen ja Ruotsin välisissä ulkoratamaaotteluissa Helsingissä 1990 sekä Tukholmassa ja Evryssä 1993. Hallimaaottelun hän voitti Tukholmassa 1992, Växjössä 1994 (ennätyksellään 226&nbsp;cm) ja Kuopiossa 1995. 

Viitala hyppäsi ulkoratojen ennätyksensä 225 cm Helsingissä 1990.

Viitala voitti ulkoratojen Suomen mestaruuden Oulussa 1990 tuloksella 220&nbsp;cm. SM-hopeaa hän saavutti 1986, 1991, 1992, 1994, 1995 ja 1996 sekä SM-pronssia 1987 ja 1993. Sisäratojen Suomen mestaruuden hän voitti vuosina 1986, 1989, 1990, 1992 ja 1995.

## Lähteet
*
### Viitteet