open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Antigonos II

**Antigonos II Gonatas** (noin 319–239 eaa.) oli Makedonian kuningas 276–239 eaa. Hänen isänsä oli Demetrios I, Antigonos I:n poika. 

Demetrioksen kuollessa Antigonos alkoi kutsua itseään Makedonian kuninkaaksi, mutta ei noussut valtaistuimelle kuin vasta vuonna 276 eaa. Tässä välissä hallitsivat Makedonian kuninkaina mm. Pyrrhos, Lysimakhos ja Ptolemaios Keraunos. Ptolemaioksen kuoltua taistelussa kelttejä vastaan vuonna 279 eaa. alkoi Makedonian historiassa sekava ajanjakso, joka loppui vasta sen jälkeen kun Antigonos pääsi valtaan vuonna 276 eaa. Antigonos pystyi julistautumaan kuninkaaksi sen jälkeen kun hän kukisti keltit vuonna 277 eaa. Lysimakheian taistelussa.

Vuonna 274 eaa. Pyrrhos palasi Italiasta ja hyökkäsi Makedoniaan. Pyrrhos sai armeijan puolelleen ja maan vallattua, mutta hän kuoli pian vuonna 272 eaa. taistellessaan Peloponnesoksella. Antigonos sai taas vallattua Makedonian itselleen. 

Vuosina 266 eaa. – 262 eaa. Antigonos soti Ateenan johtamaa liittoa vastaan. Loput hänen hallituskaudestaan oli verrattaen rauhallista. Antigonos tunnettiin myös tieteiden ja taiteiden tukijana. Antigonos kuoli noin 80-vuotiaana, ja hänen poikansa Demetrios II seurasi häntä kuninkaana.

Antigonos II Gonatas on Jukka M. Heikkilän romaanin *[[Antigonos, jumalten poika]]* (2000) päähenkilö.
Itäveri

**Itäveri** on Ilkka Remeksen kirjoittama romaani, joka julkaistiin vuonna 2002. Se oli vuoden 2002 kolmanneksi myydyin romaani, 72900 kappaletta.

## Juoni

Kirja kertoo ravintolakokista nimeltä Juho Nortamo. Juho on Suomen ulkoasiainministerin, Sinikka Nortamon poika. Juho saa 30-vuotiaana tietää olevansa ottolapsi. Äidin painostuksesta huolimatta Juho sai selville, että hänet oli adoptoitu laittomasti Venäjältä viranomaisten tietämättä.

Juho lähtee matkalle Venäjälle lapsuudenystävänsä Veran kanssa, johon hän myös lopussa rakastuu. Pitkän etsinnän jälkeen Juho löytää isänsä, entisen kommunistibyrokraatin, öljypohatta *Maksim Perakhin*. Juho saa selville, ettei hänen isästään pidetä kovin paljoa Venäjällä, koska hän on rikas ja pitää kaiken öljynporauksesta saadut rahat itsellään, vaikka kansa haluaisi kyseessä olevat rahat.

## Lähteet
Columbian yliopisto

**Columbian yliopisto** () on New Yorkissa sijaitseva yksityinen yliopisto. Se perustettiin vuonna 1754 Ison-Britannian kuninkaan Yrjö II:n myöntämällä erioikeudella, alkuun nimellä *King's College*. Yliopisto on New Yorkin osavaltion vanhin korkeakoulu ja koko Yhdysvaltojen viidenneksi vanhin. Columbia kuuluu itärannikon kahdeksan yksityisen huippukorkeakoulun verkostoon Ivy Leagueen, ja se sijoittuu säännöllisesti kärkitiloille maailman yliopistorankingeissa.

Suurin osa yliopiston rakennuksista sijaitsee Manhattanilla. Yliopisto työllistää yli 3&nbsp;000 ihmistä, ja yliopiston kirjoilla on noin 22&nbsp;000 opiskelijaa. Opiskelijoista noin kolmannes suorittaa alempaa korkeakoulututkintoa ja kaksi kolmannesta tätä ylemmätasoisia opintoja. Kansainvälisiä opiskelijoita on noin neljännes kaikista opiskelijoista.

Yliopiston tunnetuimpiin tiedekuntiin kuuluvat muun muassa lääketieteellinen, kauppatieteellinen, oikeustieteellinen ja kasvatustieteellinen. Yliopiston kirjastossa on yli yhdeksän miljoonaa kirjaa. Yliopiston sisäänpääsyprosentti on noin 10 prosenttia.

Yliopistossa on opiskellut tai opettanut 81 Nobel-palkinnon voittajaa, joista 39 on valmistunut Columbiasta.

Maailman viidensadan huippuyliopiston Shanghai-yliopistovertailussa Columbian yliopisto sai vuonna 2014 sijaluvun 8. Se luokiteltiin seitsemänneksi parhaaksi yhdysvaltalaiseksi yliopistoksi.

Yliopisto julkaisee Yhdysvaltain toiseksi vanhinta opiskelijalehteä, *Columbia Daily Spectatoria*.

Columbian yliopistossa on opiskellut monia julkisuuden henkilöitä, esimerkiksi Paul Robeson, Allen Ginsberg, Laurie Anderson, Theodore Roosevelt, Franklin D. Roosevelt, Boutros Boutros-Ghali, Madeleine Albright, Lou Gehrig, Ruth Bader Ginsburg, Monica Lewinsky, Lionel Trilling, Manuel Rivera-Ortiz ja Benjamin Spock. 

Suomalaisia Columbian yliopistossa opiskelleita ovat ainakin lehdenkustantaja Aatos Erkko, arkkitehti Teemu Kurkela, kulttuurijohtaja Marko Ahtisaari, säveltäjät Sampo Haapamäki ja Johan Tallgren, amerikkalaisen jalkapallon pelaaja Michael Quarshie sekä poliitikot Mika Aaltola ja Kimmo Sasi.

## Rehtorit
Seuraavat henkilöt ovat toimineet Columbian yliopiston rehtoreina:

* 1754–1763: Samuel Johnson
* 1763–1775: Myles Cooper
* 1775–1776: vt. Benjamin Moore
* 1784–1787: George Clinton
* 1787–1800: William Samuel Johnson
* 1801: Charles Henry Wharton
* 1801–1810: Benjamin Moore
* 1811–1829: William Harris
* 1829–1842: William Alexander Duer
* 1842–1849: Nathaniel Fish Moore
* 1849–1863: Charles King
* 1864–1888: Frederick Augustus Porter Barnard
** 1867: vt. Henry Drisler

* 1888–1889: Henry Drisler
* 1890–1901: Seth Low
** 1899: vt. John Howard Van Amringe
* 1902–1945: Nicholas Murray Butler
* 1945–1948: vt. Frank D. Fackenthal
* 1948–1953: Dwight D. Eisenhower
* 1953–1968: Grayson L. Kirk
* 1969–1970: Andrew W. Cordier
* 1970–1980: William J. McGill
* 1980–1993: Michael I. Sovern
* 1993–2002: George Erik Rupp
* 2002–2023: Lee Bollinger
* 2023– Minouche Shafik

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Columbia University
Aapasuo

**Aapasuo** on suoyhdistymätyyppi, jossa suoalueen keskikohta on selvästi sen reunoja alempana. Aapasoita on Suomessa etenkin Pohjois-Suomessa. 

## Suon rakenne ja syntyminen
Aapasuot ovat yleensä suuria avosoita. Keskeltä ne ovat hyvinkin märkää nevaa tai lettoa, koska vesi valuu kohti keskustaa. Keskustan nevoilla on märkiä rimpiä ja kuivia jänteitä. Aapasoiden reunoilla on tavallisesti korpia tai rämeitä. Aapasuot ovat minerotrofisia soita, joilla turve voi olla runsasravinteista, koska kevättulvat tuovat joka vuosi lisäravinteita ympäröiviltä kivennäismailta. Eräs aapasuon tyyppi on rinnesuo, joita on Suomessa etenkin Posiolla ja Itä-Lapissa. Sijaintinsa puolesta aapasuot voidaan jakaa kolmeen tyyppiin, Pohjanmaan, Peräpohjolan ja Lapin aapasuot. Tyypillisimmät aapasuot ovat Peräpohjolassa.

## Kasvillisuus
Aapasuolla ei kasva niin paljon rahkasammalta kuin keidassuolla. Järvikorte on yleinen aapasoiden vetisillä nevoilla, samoin kuin raate, erilaiset sarat ja heinät taas suon laita-alueilla. Putkilokasveja suolla on yleensä paljon, erityisesti suon märillä keskialueilla, jotka ovat runsasravinteisia.

## Lähteet
* WSOY Facta - Aapa

## Aiheesta muualla

* Aapasuo voi muuttua nopeasti vesitalouden muuttuessa 

### Kirjallisuutta
* Miettinen M., Huhta V., Mikkola K., Häyrinen U., Kuronen I., Rapeli M. 1978. Suoaapinen. Julkaisija: Suomen luonnonsuojeluliitto, ss. 36-38.
Leo X

Paavi **Leo X** (oikealta nimeltään **Giovanni di Lorenzo de’ [[Medici]]**; (11. joulukuuta 1475 Firenze – 1. joulukuuta 1521 Rooma), oli paavina 11. maaliskuuta 1513 – 1. joulukuuta 1521. Leo X oli todellinen renessanssiruhtinas, nautinnonhaluinen ja laajasti sivistynyt. Hän yritti turhaan vastustaa Ranskan vaikutusvaltaa Italiassa. Leo X on viimeisin ei-pappi, joka on valittu paaviksi. 

Leo X muistetaan paavina, jonka aikana alkoi reformaatio eli uskonpuhdistus, jota hän ei onnistunut tukahduttamaan. Hänen väitetään käyttäneen Kirkkovaltion varoja kolmen paavinkauden edestä. Päästäkseen eroon tuhlailevan hovinsa aiheuttamista veloista hän suosi aneiden myyntiä ja aloitti niiden järjestelmällisen myynnin kaikissa yhteiskuntaluokissa. Aneiden myynti oli keskeinen seikka Martti Lutherin paavia vastaan esittämässä kritiikissä, mikä johti luterilaisen uskonpuhdistuksen syntyyn. Lutherin julkaistua *[[95 teesiä]]än* Leo X lähetti Lutherille bullan *[[Exsurge Domine]]* (1520). 

Kardinaali Alfonso Petrucci ja firenzeläinen lääkäri Giovanni Battista da Vercelli yrittivät vuonna 1517 surmata Leo X:n, mutta tämä pääsi salajuonesta selville. Salaliittolaisille kostettiin julmasti.

## Lähteet
* 

### Viitteet

## Aiheesta muualla
Ruotomieli

**Ruotomieli** on Oulussa vuonna 1999 perustettu rock and roll -yhtye, jonka musiikissa on vaikutteita punk-rockista, psykedeliasta, bluesista, progesta ja countrysta. Yhtyeen debyyttialbumi ilmestyi 2003. Jäsenet ovat vaikuttaneet mm. yhtyeissä: EHKÄ, Liverbox, Wrestling, Fernet UG, The Blood Sausage Boys, Money & Gravy, The Botherers ja Embraze.

## Jäsenet
* J. Aslak Räsänen − kitara, laulu, huuliharppu
* J-M Kenttälä (a.k.a. Masa Yardse, Juha-Matti Hattu) − basso, taustalaulu
* Riku "Roku" Rousu − kitara, taustalaulu
* Toni Ohtonen − rummut

### Entiset jäsenet
* Keijo Kuu − kitara
* Veera Nevala − piano, saksofoni, huuliharppu, taustalaulu
* Hexa ”Drums” Tiri − rummut
* Jani Koivukangas − koskettimet, kitara

## Julkaisut
### Albumit
**[[Jos ei kruunu mahdu päähän, vuollaan pala otsaa pois]]* (Mielilevyt, 2003)
**[[Koiruohobluesband]]* (Mielilevyt, 2004)
**[[Delta City]]* (Rockhopper Music, 2007)
**[[Neonvarjot]]* (Rockhopper Music, 2011)
**[[Kovempi kuin muut]]* (Mielilevyt, 2013)
**[[Jytisevä voima]]* (Mielilevyt, 2015)
**[[Born in the O.Y.S.]]* (Secret Entertaiment, 2019)
**[[Kompostikokoelma]]* (Mielilevyt, 2019)

### ''Singlet ja EP:t''
**Vanha haiseva sydän* (Mielilevyt, 2000)
**Musta valo/Musta kuumuus* EP (Mielilevyt, 2002)
**Häviäjät/Anna-Liisa* (Popcitycds, 2004)
**Nihilistitrilogia Osat I-IV (Mielilevyt 2017)*

### Musiikkivideot
**Rietas tihkuva laulu* (2001)
**Kivinen tie* (2002)
**Luu ja henki* (2003)
**Näänkö valon?* (2004)
**Mammanpoika* (2010)
**Juna* (2012)
**Joulukuun tyttö* (2015)
**Hermoromahdus (2017)*
**Aitiopaikka Tragediaan (2019)*
**Se Tekis Mun Joulun (2020)*
**Jouluksi sun luo (2023)*
**Me Olimme Täällä (2024)*

## Aiheesta muualla
* Ruotomielen virallinen kotisivu
* 
* 
* 
* Ruotomieli Desibeli.netissä
Ruskeasuo

**Ruskeasuo** () on kaupunginosa Helsingin kantakaupungin luoteiskulmassa Mannerheimintien molemmin puolin. Peruspiirijaossa Ruskeasuo kuuluu yhdessä Laakson ja Meilahden kanssa Reijolan peruspiiriin. Ruskeasuon asukasluku on noin 6&nbsp;900 (1.1.2008) ja työpaikkoja alueella on noin 6&nbsp;100 (31.12.2005).

Ruskeasuolta etelään sijaitsevat Laakson ja Meilahden kaupunginosat. Lännessä Ruskeasuon ja Etelä-Haagan rajan muodostavat Pikku Huopalahti ja siihen laskeva Haaganpuro. Idässä Ruskeasuo rajoittuu Keskuspuistoon, jonka toisella puolella on Länsi-Pasila.

Ruskeasuo jakautuu kahteen osa-alueeseen, jotka ovat Vanha Ruskeasuo Mannerheimintien itäpuolella ja Pikku Huopalahti sen länsipuolella. Pikku Huopalahden osa-alueeseen kuuluu kuitenkin myös osia Meilahden ja Haagan kaupunginosista.

Vanhan Ruskeasuon alueella, Mannerheimintien itäpuolella, on siirtolapuutarha, linja-autovarikko, steinerkoulu (entinen Karjalan yhteiskoulu) ja Ruskeasuon koulu, joka on valtion erityiskoulu. Alueen kerrostalot on rakennettu enimmäkseen 1950-luvulla. Siellä sijaitsevat myös Invalidisäätiön sairaala, Folkhälsanin Senioritalo sekä Ruskeasuon ratsastushalli.

Ruskeasuon kaupunginosaan kuuluva osa Pikku Huopalahden aluetta on keskeisin osa samannimisen lahden rannoille 1980- ja 1990-luvuilla rakennettua asuntoaluetta. Siellä sijaitsee myös Tilkan entinen sotilassairaala.

Siirtolapuutarha on varattu vain ruotsinkielisten käyttöön.

## Ruskeasuon nimestä
Ruskeasuon ruotsinkielisen nimen Brunakärr alkuosa *bruna* on murteellinen ja vastaa nykyruotsin sanaa *brånad* ja muinaisruotsin sanaa *bruni, brone* 'palo, kaski, kytö'. Nimi on tarkoittanut alun perin Pikku-Huopalahden kylän Korpaksen tilan maalla ollutta suoaluetta. Kun tälle alueelle alkoi 1890-luvulla syntyä esikaupunkiasutusta, oli paikannimi murteen mukaisesti Brunakärr, jonka suomenkieliseksi vastineeksi tuli erheellinen Ruskeasuo. Alue siirrettiin Helsingin maalaiskunnasta Helsingin kaupunkiin vuonna 1926, ja tällöin sen nimiksi ehdotettiin nykyisiä muotoja, jotka vahvistettiin vuonna 1928.

## Luonnehdinta alueesta

Osa Ruskeasuon taloista on yhden porraskäytävän pistetaloja. Keskuspuisto tarjoaa ulkoilumahdollisuuksia. Raisiontien eteläpuolella on puisto.

Ruskeasuolla on huoltoasema Teboil. Keskuspuistossa palloiluhallin läheisyydessä on hevostalleja, muun muassa ratsupoliisien tallit sekä Keskustalli, Kilpatalli ja muita pieniä talleja.

Ruskeasuon kaduista useimmat ovat saaneet nimensä Varsinais-Suomen kuntien mukaan, esimerkiksi Raisiontie, Kiskontie, Maskuntie ja Nousiaistentie. Nämä nimet vahvistettiin vuonna 1948. Muutamaa vuotta aikaisemmin, sota-aikana alueen katujen nimiksi oli ehdotettu talvisodan taistelupaikkojen nimiä kuten Kannaksentie, Summantie, Kollaantie ja Tolvajärventie.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Ruskeasuo-Seura ry
* Helsinki alueittain (2005). Reijolan peruspiiri  
* Helsinginkartta.fi 
* Tilastokeskus/Helsinki -alueittain 2005/201 16:1

## Kirjallisuutta
* Jyrki Erra & Pertti Pekkinen, Ruskeasuo: ajurikylästä kaupunginosaksi, Ruskeasuo-seura, 2001
Domenico Ghirlandaio

**Domenico Ghirlandaio** (1449 – 11. tammikuuta 1494), alkuperäiseltä nimeltään Domenico di Tommaso Bigordi, oli firenzeläinen renessanssiajan taidemaalari, joka oli erityisen tunnettu yksityiskohtaisista freskoistaan, joihin oli kuvattu useita aikakauden johtavia firenzeläisiä. Hän oli Botticellin ja Filippino Lippin aikalainen. Ghirlandaio johti suurta ja menestyvää bottegaa. Hän oli myös Michelangelon mestari ja opettaja.

Ghirlandaio oli kultasepän poika, ja hänen liikanimensä “Ghirlandaio” on lähtöisin hänen isänsä firenzeläisen yläluokan naisille tekemistä taidokkaista seppeleistä. Ghirlandaio lienee saanut isänsä työpajassa kultasepän koulutuksen, mutta hänen varhaisista maalaustaiteen opinnoistaan ei ole tietoa. Ghirlandaio teki ensimmäiset teoksensa 1470-luvun alussa, ja niissä on nähtävissä vaikutteita Andrea del Castagnolta. Vasarin mukaan Ghirlandaio oli myöhemmin firenzeläisen taidemaalari Alesso Baldovinettin oppilaana. 

Ghirlandaio maalasi mieluiten freskoja suurille seinäpinnoille, mutta teki puupaneeleille myös pienempiä alttaritauluja. Ghirlandaio ei koskaan kokeillut öljyvärimaalausta, vaikka useimmat hänen sukupolvensa maalarit ryhtyivät jo käyttämään öljyvärejä 1400-luvun lopussa.Hänen tunnetuimpia töitään ovat Pyhän Zenobiuksen apoteoosia esittävä fresko Firenzen Palazzo Vecchiossa, Sikstuksen kappeliin maalattu fresko, jossa Kristus kutsuu Pietarin ja Andreaksen apostoleiksi sekä Louvren taidemuseossa oleva temperamaalaus *Vanha mies pojanpoikansa kanssa*. Viimeksi mainittua maalausta pidetään usein Ghirlandaion hienoimpana teoksena, erityisesti siinä ilmenevän hellyyden ja inhimillisyyden tähden, mutta myös toteutuksen yksinkertaisuuden ja suoruuden vuoksi  .

## Teoksia

Kuva:Domenico Ghirlandaio 006.jpg|*Madonna* (1473)
Kuva:Domenico Ghirlandaio - St Jerome in his study.jpg|*[[Hieronymus]] työhuoneessaan* (1480)
Kuva:Domenico Ghirlandaio 001.jpg|*Paimenten kumarrus* (1485)
Kuva:Domenico Ghirlandaio 007.jpg|*Giovanna Tornabuonin muotokuva* (1488)


## Lähteet

## Aiheesta muualla

*Art Renewal Center: Domenico Ghirlandaio
Kiikari

**Kiikari** (arkikielessä joskus mon. *kiikarit*) on suurentava optinen laite, jossa on yhdistetty kaksi kaukoputkea rinnakkain, yksi kumpaakin silmää varten, jotta katseltavasta kohteesta saataisiin aikaan kolmiulotteinen syvyysvaikutelma.

## Toimintaperiaate

Kiikari koostuu objektiivista (linssi, josta valo tulee sisään), prismoista sekä okulaarista (linssi, josta valo tulee katsojan silmään). Objektiivi kerää valon ja tarkentaa kuvan, joka on kääntynyt ylösalaisin objektiivissa sen kuperuuden takia. Tämän takia kiikareissa on prismat, jotka kääntävät kuvan takaisin oikein päin. Prismoista kuva kulkee okulaariin, joka suurentaa kuvan ihmissilmälle sopivan kokoiseksi.

### Prismojen tyypit
Nykyään on olemassa kahdenlaisia eri prismoja – Porro-prismoja (nimetty keksijänsä, italialaisen Porron mukaan) ja kattoprismoja. 1960-luvulla Zeissin ja Leitzin kehittämä kattoprisma vaatii parempaa optista tarkkuutta ja on siksi hieman kalliimpi kuin 1800-luvun puolivälissä kehitetty Porro-prisma. Kattoprismat sallivat kuitenkin objektiivin ja okulaarin sijaita suorassa linjassa toisiaan kohden. Porro-prismoilla varustetuilla kiikareilla on tunnuksenomainen mutkainen muoto (objektiivi ja okulaari eivät ole linjassa).

### Pinnoitus

Kiikareiden antaman kuvan laatua parannetaan optisten pintojen erilaisilla pinnoituksilla, jotka vähentävät ei-toivottuja heijastuksia valon kulkiessa kiikarin läpi. Merkintä coated on alin taso. Se tarkoittaa että ainakin yksi pinta on pinnoitettu yksikerroksisesti. Fully-Coated tarkoittaa, että kaikki pinnat on pinnoitettu yksikerroksisesti. Multi-Coated tarkoittaa, että ainakin yksi linssi on pinnoitettu monikerroksisesti. Fully Multi-Coated kiikareissa kaikki pinnat, myös prisma on pinnoitettu monikerroksisesti.

## Ominaisuudet
Kiikareiden ominaisuuksista puhuttaessa niistä mainitaan usein kiikarin suurentava vaikutus ja objektiivin halkaisija millimetreissä. Esimerkiksi kiikari, jonka yhteydessä mainitaan 8x35 tarkoittaa sitä, että se suurentaa 8-kertaisesti ja sen objektiivin halkaisija on 35 millimetriä.

### Uusia ominaisuuksia
Kuvanvakain on yksi uusimmista ominaisuuksista kiikareihin. Tällaisissa kiikareissa on kaksi gyroanturia, jotka toimivat paristojen voimalla. Niistä riittää muutamaksi tunniksi sähköä kuvanvakaimen toimintaan.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Nostraattiset kielet

**Nostraattiset kielet** on toisilleen sukulaisiksi arveltujen kieliryhmien eli kieliperheiden ryhmä, joka on hypoteettinen ja kiistanalainen. Se on myös teorian mukaan lähin yläryhmä, joka yhdistää uralilaisia ja indoeurooppalaisia kieliä. Nostraattinen hypoteesi ei ole saanut kielitieteilijöiden keskuudessa laajaa kannatusta. 

Nostraattisiin kieliin kuuluvat kieliryhmät:

* Indoeurooppalaiset kielet
* Uralilaiset kielet 
* Altailaiset kielet 

Joidenkin oletusten mukaan myös:

* Afro-aasialais-seemiläiset kielet
* Dravidakielet

Yllä mainittuihin kieliin kuuluisivat muiden muassa heprea, ruotsi, italia ja suomi. 

Nostraattisia kieliä on esitetty yhdistävän useiden äännevastaavuuksilla perusteltujen kantasanojen, joita on puhuttu kantanostraatiksi kutsuttavassa kielessä ennen sen hajoamista ympäri maailmaa asettuneiksi tytärkieliksi ja kieliryhmiksi. Näitä sanoja olisi kaikissa nostraattisiin kieliin kuuluvissa kieliperheissä. Kantasanat eivät esiintyisi kaikissa yksittäisissä kielissä, mutta lähes kaikkiin ryhmän kieliin kuuluisi useita nostraattisia kantasanoja. Eräiden arvioiden mukaan nostraattisia kantasanoja olisi noin tuhat, näistä useita myös suomessa. Myös joitakin kieliopillisia päätteitä ja partikkeleita on esitetty nostraattisiksi, kuten uralilainen lokatiivi *-na (suomen essiivi) ja indoeurooppalainen prepositio *en (englannin *in*). 

Nostraattisten kielten hypoteesi on eräiden suomen sanojen alkuperää koskevien käsitysten kanssa ristiriidassa. Useiden suomen sanojen, jotka on esitelty mm. muinaisina indoeurooppalaisina lainasanoina, selitetään nostraattisen hypoteesin mukaan olevan alkujaan omaperäisiä.

(V=tuntematon vokaali)
(Huom. koska yllä oleva näyte on melko vanha, se saattaa sisältää vanhentuneita rekonstruktioita)

## Katso myös
*Indouralilaiset kielet
*Uralilais-altailaiset kielet

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Mother Tongue, issue 31 – *englanniksi*, Useiden kielitieteilijöiden versioita nostraattisista kielistä  (Varoitus: isoja kuvatiedostoja.)
* Marek Stachowski, "Teoria nostratyczna i szkoła moskiewska" .(pdf) – *LingVaria* 6/1 (2011): 241–274
Freenode

**Freenode** (aiemmin tunnettu nimellä *Open Projects Network*) on IRC-verkko, joka on tunnettu erityisesti siitä, että useiden avoimen lähdekoodin ohjelmistoprojektien kanavat sijaitsivat siellä. Verkko eroaa muista suurista IRC-verkoista pyrkimällä olemaan vapaaseen ohjelmistotuotantoon ja muuhun vapaaehtoiseen kansalaistoimintaan liittyvän viestinnän väline ja verkon politiikan mukaan verkkoa ei suositella yleiseen chat-toimintaan.
 
## Historia
Freenode sai alkunsa muissa verkoissa olleina IRC-kanavina 1990-luvulla. Vuonna 1998 Open Projects Network muuttui omaksi IRC-verkokseen. Tuolloin käyttäjiä oli noin 200 ja kanavia 20 kappaletta. IRC:n käytön ollessa yleisessä laskutrendissä 2000- ja 2010-luvuilla freenode on ollut ainoa merkittävä verkko, joka on kokenut pysyvää kasvua käyttäjämäärissä. Kesällä 2012 verkko nousi pitkään kärkisijaa pitäneen Quakenetin ohitse suurimmaksi IRC-verkoksi. Ruuhkaisimpiin aikoihin freenodea käyttää noin 85&nbsp;000 käyttäjää.

Rob "lilo" Levin, Freenoden pitkäaikainen pääylläpitäjä, kuoli liikenneonnettomuudessa 16. syyskuuta 2006.
Alun perin verkkoa ylläpiti voittoa tavoittelematon yhdistys nimeltä **PDPC** (*Peer-Directed Projects Center*).
PDPC purettiin 2013 johtuen hyväntekeväisyysorganisaation Englannin lakien mukaan vaatimista menoista ja vähäisistä tuloista.

Vuonna 2017 tuolloinen Freenoden pääylläpitäjä Christel Dahlskjaer muodosti yhtiön Freenode Ltd ja myi sen korealaiselle Andrew Leelle. Lee lupasi verkon jatkavan toimintaansa entisellään ja yhtiöittämisen olleen tehty konferenssin sponsoroimiseksi. Helmikuussa 2021 Dahlskjaer laittoi Freenoden verkkosivulle Leen ja Mark Karpelesin omistaman Shells.com:in mainokset. Shells.com oli rahoittanut Freenoden ylläpitoa 36000 dollarilla vuodessa. Protestin jälkeen Dahlskjaer erosi verkon ylläpidosta. Vapaaehtoiset valitsivat uuden pääylläpitäjän. Lee syytti muita Christelin savustamisesta pois asemastaan ja kiusanteosta ja sanoi uuden ylläpitäjän yrittävän kaapata projektin. Toukokuussa Lee nimitti uuden henkilön vastaamaan verkon teknisestä ylläpidosta.

Toukokuussa 2021 moni Freenoden kehittäjistä jätti palvelun ja ilmoitti perustavansa uuden IRC-verkon nimeltään Libera.chat Andrew Leen ottaessa Freenoden haltuunsa.

## Verkkopalvelut
Freenodessa on käytössä mm. seuraavat verkkopalvelut:

; NickServ
: NickServ on verkkopalvelu, johon voi rekisteröidä oman nimimerkkinsä eli näyttönimensä (engl. *nickname*). NickServ pitää tällöin huolta siitä, että kukaan muu ei voi käyttää rekisteröidyn käyttäjän nimimerkkiä.
; ChanServ
: ChanServ on kanavien ylläpitäjille suunnattu palvelu, jolla pystyy mm. estämään kanavan valtaamisen (engl. *takeover*) ja jakelemaan kanavalla operaattorinoikeuksia (engl. *channel operator* eli *chanop* tai vain *op*). Chanservin käyttäminen vaatii NickServiin rekisteröitymistä.
; MemoServ
: NickServiin rekisteröitynyt käyttäjä voi lähettää MemoServin avulla viestejä toiselle rekisteröityneelle käyttäjälle, vaikka tämä ei olisi parhaillaan yhteydessä IRC:hen.

## Katso myös
* IRCnet
* QuakeNet

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Freenoden kotisivut
Theo van Gogh

**Theodoor van Gogh** (23. heinäkuuta 1957 Haag, Alankomaat – 2. marraskuuta 2004 Amsterdam, Alankomaat) oli hollantilainen elokuvaohjaaja. Hän käsikirjoitti ja ohjasi parikymmentä dokumenttia ja muuta ohjelmaa televisiolle. Theo van Gogh tunnettiin Alankomaissa niin sukunimestään kuin myös kaikkien uskontojen ja poliittisten suuntausten rääväsuisesta pilkasta.

Theo van Gogh ohjasi kesällä 2004 11-minuuttisen lyhytelokuvan *[[Submission]]*, joka kuvasi musliminaisten asemaa. Somalialaissyntyisen poliitikon Ayaan Hirsi Alin käsikirjoittama dokumentti arvosteli naisten asemaa islamilaisessa kulttuurissa ja uskonnon käyttämistä sukupuolisorron verukkeena. Elokuva herätti suuttumusta muslimipiireissä. Mohammed Bouyeri, 26-vuotias Amsterdamissa syntynyt marokkolaistaustainen muslimi, murhasi van Goghin 2. marraskuuta 2004 ampumalla tämän kadulle Amsterdamissa van Goghin ollessa pyöräilemässä töihin. Hän kiinnitti veitsellä ruumiiseen uhkauskirjeen Ayaan Hirsi Alille.

Theo van Gogh oli taidemaalari Vincent van Goghin veljen Theo van Goghin pojanpojanpoika. Hän kertoi Vincent van Goghista kertoneessa dokumentissa tapauksesta, jossa hän oli ollut katsomassa esi-isänsä omakuvaa taidenäyttelyssä: kun Theo oli kääntynyt taulusta poispäin, osa lähellä olevista ihmisistä oli pyörtynyt, sillä yhdennäköisyys oli ollut valtaisa.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

*
Kaneli

**Kaneli** on mauste, jota saadaan kanelipuiden (*Cinnamomum*) kuoresta. Kaneli on yksi maailman vanhimmista tunnetuista mausteista ja Vanhassa testamentissa sitä pidetään kultaakin arvokkaampana.

Kuivattua kanelipuun kuoren kappaletta kutsutaan nimellä kanelitanko.

## Kanelin käyttökohteita
Kanelia voidaan käyttää mausteena monissa erityyppisissä ruoissa. Sitä voi käyttää mausteena sekä pääruoissa että jälkiruoissa ja leivonnaisissa, kuten pullassa, kuivakakuissa sekä pikkuleivissä.

Itäisellä Välimerellä, Lähi-idässä ja Pohjois-Afrikassa kanelia käytetään yleisesti liharuokien mausteena. Myös intialaisessa keittiössä kanelia käytetään yleisesti liha- ja kanaruoissa. 

Suomalaisessa perinteessä kaneli kuuluu yleensä erityisesti joulun makuihin ja tuoksuihin. Muun muassa piparkakut sisältävät yleensä kanelia. Kanelia voidaan käyttää myös kiisseleissä sekä riisi- tai mannapuurossa.

Muinaiset egyptiläiset käyttivät kanelia balsamoinnissa aromaattisena aineena.

## Kanelin lähteet
Kanelia saadaan ainakin seuraavista kasveista:
* Ceyloninkaneli (*Cinnamomum zeylanicum*) 
* Kassiakaneli (*Cinnamomum aromaticum*, syn. *Cinnamomum cassia*) eli kiinankaneli
* *[[Cinnamonum burmannii]]*
* *[[Cinnamomum loureiroi]]*

Kanelin aromin aiheuttaa kanelialdehydi. Parasta on mieto ja kallis ceyloninkaneli. Suurin osa myytävästä kanelista on kuitenkin kassia- eli äpärän- tai kiinankanelia. Se on halvempaa ja sisältää runsaasti makua voimistavaa ja maksalle myrkyllistä kumariinia.

## Terveysvaikutukset
Kanelille voi olla allerginen. Kaneliallergia on koivun ristiallergia, eli jos henkilö on allerginen koivulle, niin on melko tavallista, että hän on allerginen myös kanelille. Ruokayliherkkyyden oireita voivat olla esimerkiksi suun kutiaminen, suolisto-oireet tai ihottuma. Kassiakanelin kumariini on maksalle myrkyllinen. Siksi sitä sisältäviä elintarvikkeita ei suositella syötäväksi säännöllisesti. Ceyloninkanelissa kumariinipitoisuudet ovat huomattavasti pienempiä.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* 
*Finnwatch: Kanelin tuotantoon liittyvät hakkuut uhkaavat luonnon monimuotoisuutta – kaupan hyllyltä voi olla vaikea löytää vastuullista kanelia Yle, 2020
Kiinansipuli

**Kiinansipuli** (*Allium tuberosum*) on monivuotinen maustekasvi, jolle on tunnusomaista mieto, valkosipulia (*Allium sativum*) muistuttava aromi. Se on ruohosipulia (*Allium schoenoprasum*) leveä- ja litteälehtisempi. Kiinansipulia on viljelty Kiinassa yli 2000 vuotta. Kasvi tunnetaan siellä nimellä jiucai (韭菜). Se on suosittu keittiökasvi myös Japanissa, missä se tunnetaan nimellä nira (ニラ).

Kiinansipulista kasvatetaan lajikkeita sekä mausteeksi että koristekasvina. Mantsuriassa sen on havaittu kestävän koviakin pakkasia.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*United States Department of Agriculture (USDA): ''Allium tuberosum'' 
*Flora of China: ''Allium tuberosum''
Laakerit

**Laakerit** eli **laakeripuut** (*Laurus*) on kasvisuku, johon kuuluu luokittelusta riippuen kaksi tai kolme lajia. Laakerit kuuluvat laakerikasvien (Lauraceae) heimoon.

## Lajit
Laakerit ovat ikivihreitä puita. Sukuun kuuluvat seuraavat lajit:
* Kanarianlaakeri (*Laurus azorica*): Kanariansaarilla, Azoreilla ja Madeiralla esiintyvä laji, josta käytetään portugalissa nimiä *louro*, *loureiro*, *louro-da-terra* ja *louro-de-cheiro*. Kanariansaarten ja Madeiran kannat luokitellaan usein omaksi lajikseen *[[Laurus novocanariensis]]*.
* Välimerenlaakeri eli laakeripuu (*Laurus nobilis*): Välimeren pohjoisrannalla esiintyvä laji. Sitä esiintyy Espanjasta aina Kreikkaan asti. Lajin lehtiä käytetään mausteena.

## Historia
Jääkautta edeltävältä ajalta peräisin olevat fossiililöydöt ovat osoittaneet, että laakeripuiden levinneisyysalue on ollut paljon laajempi kuin nykyisin. Laakeripuita on kasvanut myös Pohjois-Afrikassa, kun ilmasto oli kosteampi ja leudompi. Yleisesti oletetaan, että Välimeren altaan kuivuminen jääkausien aikana aiheutti laakeripuiden asettautumisen leudompiin ilmasto-olosuhteisiin Espanjaan ja Makaronesiaan. Jääkauden päätyttyä *Laurus nobilis* levittäytyi jälleen laajemmalle alueelle Välimeren ympäristöön.

Uusien tutkimusten mukaan Espanjan pohjoisosien *Laurus nobilis* -kanta on geneettisesti ja morfologisesti lähempänä *Laurus azorica* -lajia kuin Ranskassa ja Italiassa tavattavaa *Laurus nobilista*.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Finto: Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet: Laakerit (''Laurus'')
* Suomen Lajitietokeskus: Laakerit – ''Laurus''
* Makaronesian kasvit: ''Laurus novocanariensis'' - kanarianlaakeri
Ferenc Erkel

**Ferenc Erkel** (7. marraskuuta 1810, Gyula – 25. kesäkuuta 1893, Budapest) oli unkarilainen säveltäjä. Hän oli unkarilaisen grand operan isä, joka sävelsi lähinnä historiallisiin aiheisiin liittyviä oopperoita, joita yhä esitetään ahkerasti Unkarissa. Hän sävelsi myös kappaleen "Isten áldd meg a magyart" eli Unkarin kansallislaulun, joka otettiin käyttöön 1844. Hänen neljän ensimmäisen oopperansa libreton kirjoitti Béni Egressy. Oopperoiden lisäksi hän sävelsi muun muassa pianolle ja kuorolle. Hänen tunnetuin pianokappaleensa on *Rákóczi-induló* (1840).

Erkel johti *Budapestin filharmonista orkesteria* (perustettu 1853). Kun Unkarin kuninkaallinen ooppera (nykyisin Unkarin valtionooppera) aloitti Budapestissa vuonna 1884, hän oli sen ensimmäinen taiteellinen johtaja. Vuonna 1911 Budapestissa perustettiin oopperatalon osasto, joka myös esitti oopperoita, nimeltään *Erkel Színház* (Erkel-teatteri) vuonna 1953. Hän oli myös johtaja ja pianonsoiton opettaja Budapestin musiikkiakatemiassa vuoteen 1886.

Lisäksi Erkel oli kansainvälisesti tunnettu shakinpelaaja.

## Oopperoita
* *Bátori Mária* (1840)
* *Hunyadi László* (1844)
* *Erzsébet* (1857, osittain)
* *Bánk bán* (1861)
* *Sarolta* (1862)
* *Dózsa György* (1867; Dózsa oli vuoden 1514 talonpoikaiskapinan johtaja)
* *Brankovics György* (1874)
* *Névtelen hősök* (1880, "Nimettömät sankarit")
* *István király* (1885)

## Aiheesta muualla

*
Batken

**Batken** () on kaupunki ja Batkenin alueen ja piirin hallinnollinen keskus Kirgisiassa. Se sijaitsee Batkenin painanteessa Fergananlaakson eteläreunalla Alaivuorten juurella. Kaupungissa oli arviolta 30&nbsp;336 asukasta vuonna 2025.

Batkenin kylästä tuli piirikeskus vuonna 1934 ja uuden Batkenin alueen keskus vuonna 1999. Se sai kaupunginoikeudet vuonna 2000, ja se erotettiin Batkenin piiristä vuonna 2008. Kaupungin pinta-ala on 51,8 neliökilometriä, josta kolme neljäsosaa on maatalousmaata. Vuoden 2009 väestönlaskennan mukaan asukkaista 99,0 prosenttia oli kirgiisejä.

Batkenin kautta kulkee Razzakovin ja Ošin välinen maantie. Kaupungissa on lentoasema.

Kaupungissa on elintarviketeollisuutta. Siellä toimii vuonna 2002 perustettu Batkenin yliopisto, jolla on toimipaikkoja myös Kyzyl-Kyjassa ja Sülüktüssä.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Kaupungin sivusto
Talasin alue

**Talasin alue** (; ) on hallinnollinen alue Kirgisian luoteisosassa Keski-Aasiassa. Se rajoittuu lännessä ja pohjoisessa Kazakstaniin, idässä Tšüin alueeseen, etelässä Žalal-Abadin alueeseen ja lounaassa Uzbekistaniin.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Suomen ulkoministeriön matkustusohje Kirgisaan (formin.finland.fi)
Talas

**Talas** (, ) on Talasin alueen pääkaupunki Kirgisian luoteisosassa Talasin laaksossa Keski-Aasiassa. Kirgisian tilastokeskus arvioi Talasin väkiluvuksi 37&nbsp;700 ja koko alueen väkiluvuksi 259&nbsp;000 ihmistä (kirjoilla olevat 1.1.2018). 

Kaupungin talous suuntautui Neuvostoliiton aikana Kazakstanin puolelle. Kirgisian itsenäistymisen jälkeen alueen talous joutui vaikeuksiin, koska yhteydet Kazakstanin puolelle vaikeutuivat valtionrajan myötä. Yhteydet muualle Kirgisiaan ovat huonot alueen vuoristoisuuden vuoksi.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Valtionhallinnon sivu Talaisin alueesta   ja  (talas.gov.kg)
Tšüin alue

**Tšüin alue** () tai **Tšuin alue** () on hallinnollinen alue Kirgisian pohjoisosassa Keski-Aasiassa. Se rajoittuu pohjoisessa Kazakstaniin, kaakossa Issyk-Kulin alueeseen, etelässä Narynin alueeseen, lounaassa Žalal-Abadin alueeseen ja lännessä Talasin alueeseen. Lisäksi alueen sisällä sijaitsee maan pääkaupunki Biškek, joka muodostaa oman hallintoalueensa (shaar). Vaikkei olekaan osa Tšüin aluetta, Biškek toimii Tšüin alueen hallintokeskuksena.

Vuoden 2016 alussa alueen väkiluku oli 887&nbsp;500, toisen lähteen mukaan 870&nbsp;319. Alueen suurin kaupunki ja aiempi hallintokeskus (vuosina 2003–2007) on 60&nbsp;400 asukkaan Tokmok, joka on sijaitsee noin 60 kilometriä Biškekin keskustasta itään.

Tšüin alue jakautuu paikallishallintoa varten suoraan aluehallinnon alaisuudessa olevaan Tokmokin kaupunkiin ja kahdeksaan piiriin. Alueella on kuusi muuta piirihallinnon alaista kaupunkia ja yksi kaupunkityyppinen taajama.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Kyrgyzstan: Districts - Map   (grinda.no)
Issyk-Kulin alue

**Issyk-Kulin alue** () tai **Ysyk-Kölin alue** () on hallinnollinen alue Kirgisian itäsosassa Keski-Aasiassa. Se rajoittuu pohjoisessa Kazakstaniin, kaakossa ja etelässä Kiinaan, lounaassa Narynin alueeseen ja luoteessa Tšyin alueeseen.

Alueen hallinnollinen keskus on 71&nbsp;300 asukkaan Karakol (2016). Koko alueen väkiluvuksi arvioitiin 470&nbsp;100 asukasta. Väestöstä kaupunkilaisiksi kirjattiin 133&nbsp;000 ja maaseutuasukkaiksi 337&nbsp;100 henkeä. 

Paikallishallintoa varten alue jakautuu viiteen piiriin. Alueella on kolme kaupunkia ja kaksi kaupunkityyppistä taajamaa. Kaupungeista kaksi tilastoidaan piiritason hallinnollisten yksiköiden rinnalla (Karakol ja Balyktšy; molempiin kaupunkialueisiin kuuluu myös kaupunkityyppinen taajama), yksi osana piirihallintoa (Tšolpon-Ata). Alueen kaupungit ja piirit ovat:


Yssykkoel-lake.jpg|Issyk-Kulin (Ysyk-Kölin) järvimaisemia.
Tien-szan1.jpg|Kolmen valtion rajavuoristoa (Tienšan) Kirgisian suunnalta nähtynä.
Bringing the sheep home, on the southern shore of Issyk-Kul (3968109583).jpg|Lampaiden paimentamista.
Karakol, regional state administration buildig.JPG|Aluehallinnon rakennus Karakolissa.
2015-09-07-144724 - Karakol - Dunganen-Moschee.jpg|Moskeija Karakolissa.
2015-09-07-161315 - Karakol, Russisch-orthodoxe Dreifaltigkeitskirche.jpg|Ortodoksikirkko Karakolissa.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Vladimír Martinec

**Vladimir Martinec** (s. 22. joulukuuta 1949 Lomnice) on tšekkoslovakialainen jääkiekkoilija ja valmentaja. Hän oli yksi maailman parhaimmista jääkiekkoilijoista 1970-luvulla.

Martinec teki 155 maalia 289 maaottelussa Tšekkoslovakian maajoukkueessa. MM-kisoissa hän keräsi yhteensä 110 (52+58) tehopistettä 102 ottelussa, mikä oikeuttaa hänet kaikkien aikojen pistepörssin seitsemännelle sijalle. Hän voitti maailmanmestaruuden vuosina 1972, 1976 ja 1977. Hänet valittiin neljä kertaa (1974–1977) MM-kisojen tähdistökentällisen oikeaksi laitahyökkääjäksi. 

Martinec edusti Tesla Pardubicea vuosina 1967-1978 ja Dukla Jihlavaa vuosina 1978-1981. Hänet palkittiin Tšekkoslovakian "Kultaisella mailalla" vuosina 1973, 1975, 1976 ja 1979. Hänen lempinimensä oli "Kettu". Pelaajana hän oli teknisesti taitava oikea laitahyökkääjä. Oikea ajoitus ja nopeus vastahyökkäyksiin lähdössä sekä maalinteko olivat Martinecin vahvuuksia.

Valmentajana Martinec voitti Euroopan Liigan mestaruuden ESV Kaufbeurenissä 1985-1986. Tesla Pardubicea hän valmensi 1986-1989.

## Saavutuksia

* Olympiahopeaa 1976
* Olympiapronssia 1972
* Maailmanmestaruus 1972, 1976 ja 1977
* Canada Cup -hopea 1976
* Tšekkoslovakian mestari 1973
* IIHF Hall of Fame vuonna 2001
* MM-kisojen paras hyökkääjä 1976

## Lähteet
Karbiini

**Karbiini** tai **karabiini** (italian sanasta *carabina*, ’kivääri’) on sotilaskiväärin tai musketin lyhennetty versio, joka oli alkujaan tarkoitettu erityisesti ratsuväen käyttöön tai muuhun sellaiseen käyttöön, jossa on etua tavallista kivääriä lyhyemmästä, kevyemmästä ja helpommin käsiteltävästä aseesta. Ratsuväki saattoi kuljettaa asettaan karbiinihaalla olkahihnaan ripustettuna.

Aiemmin jalkaväen kivääreistä tehtiin yleisesti lyhyempää karbiinimuunnosta esimerkiksi ratsuväelle ja tykistölle.

Tavallista pidemmällä piipulla ja kiinteällä tai tavallisimmin irrotettavalla tai taitettavalla olkatuella varustettua pistoolia tai revolveria kutsutaan *pistoolikarabiiniksi*, tunnettuina esimerkkeinä Mauser C96 tai ”tykistöparabellum”. 

Lisävarusteena hankittavia, pikakiinnitysmahdollisuudella varustettuja olkatukia on valmistettu useisiin sotilaspistooleihin, kuten esimerkiksi Remington 1858, Parabellum P08, Lahti L-35, Mauser C96 ja Glock 17.

Myös useista konepistoolimalleista on valmistettu lähinnä siviilimyyntiin, mutta myös viranomaiskäyttöön tarkoitettuja itselataavaa kertatulta ampuvia karbiiniversioita. Alkujaan viranomaiskäyttöön tarkoitetut mallit eroavat yleensä konepistoolimallista ainoastaan laukaisukoneistoltaan, joka voidaan vaihtaa myös sarjatulen mahdollistavaan koneistoon, esimerkkejä tällaisista ovat muun muassa Thompson model 1927 tai Heckler & Koch MP5:n SF-laukaisukoneistolla varustetut versiot. 

Siviilimyyntiin tarkoitetut mallit taas eri maiden lainsäädännöstä johtuen usein eroavat suuresti sarjatulimalleista muun muassa pidemmällä piipulla tai tukiltaan, joka on esimerkiksi muutettu taitettavasta kiinteäksi, tai sillä että avoimelta lukolta ampuva toimintamekanismi on sarjatulimallin osien käyttämisen estämiseksi muutettu suljetulta lukolta ampuvaksi. Myös laukaisukoneiston vaihtaminen sarjatulimalliseen on yleensä estetty rakenteellisilla muutoksilla.

## Katso myös
* Rynnäkkökivääri

## Lähteet
* 
*

### Viitteet
Kuninkaallinen teknillinen korkeakoulu

**Kuninkaallinen teknillinen korkeakoulu** () on yliopisto Tukholmassa. Se perustettiin vuonna 1827 ja on Ruotsin vanhin ja suurin teknillistä opetusta tarjoava yliopisto. Se kouluttaa diplomi-insinöörejä, insinöörejä ja arkkitehtejä sekä tekee sekä kansallisesti että kansainvälisesti merkittävää teknis-luonnontieteellistä tutkimusta.

Vuodesta 1917 asti KTH:n kampus on sijainnut Pohjois-Djurgårdenilla. Nykyään KTH:n toimintaa on myös muuallakin Tukholman alueella: Kistassa, Haningessa, Flemingsbergissä ja Södertäljessä.

Yliopiston rehtori on 12. marraskuuta 2016 alkaen professori Sigbritt Karlsson. Kuningas Kaarle XVI Kustaa on yliopiston suojelija.

Yliopiston nimi oli vuoteen 1993 asti *Tekniska högskolan i Stockholm*. Nimestään huolimatta KTH on juridisesti yliopisto, koska sillä on oikeus tohtorien nimittämiseen.

Yliopiston kirjasto on perustettu samanaikaisesti yliopiston kanssa vuonna 1827. Nykyisin se keskittyy sähköisen julkaisupankin ylläpitämiseen, jonka materiaalista osa on julkisesti tarkasteltavissa. Kirjasto on kuitenkin yhä myös suosittu opiskelupaikka ja ennen digitalisoitumista syntyneen aineiston keskus.

## Koulutustarjonta
### Arkkitehtuuri
Arkkitehtikoulutuksen kesto on viisi vuotta, ja se koostuu 300 opintopisteestä.
* Arkkitehti ()

### Diplomi-insinöörikoulutus
Diplomi-insinöörikoulutusten () kesto on viisi vuotta, ja ne koostuvat 300 opintopisteestä.
* Ajoneuvotekniikka ()
* Biotekniikka ()
* Diplomi-insinööri- ja opettajakoulutus ()
* Informaatiotekniikka ()
* Kestävä teollisuustekniikka ()
* Konetekniikka ()
* Materiaalisuunnittelu ()
* Mediatekniikka ()
* Sähkötekniikka ()
* Tekninen fysiikka ()
* Tekninen kemia ()
* Terveysteknologia ()
* Tietotekniikka ()
* Tuotantotalous ()
* Tuotesuunnittelu ja -tuotanto ()
* Yhteiskuntasuunnittelu ()
* Ympäristö- ja energiatekniikka ()
* Avoin yliopisto ()

### Insinöörikoulutus
Insinööriohjelmien () kesto on kolme vuotta, ja ne koostuvat 180 opintopisteestä.
* Elektroniikka- ja tietokonetekniikka ()
* Kemiantekniikka ()
* Konetekniikka ()
* Mediatekniikka ()
* Rakennustekniikka ja -suunnittelu ()
* Sähkötekniikka ()
* Tekniikka ja talous ()
* Tietotekniikka ()
* Tuotantotalous ja -huolto ()

### Tekniikan kandidaattiohjelmat
Kandidaattiohjelmien kesto on kolme vuotta.
* Informaatio- ja viestintätekniikka ()
* Kiinteistötalous ()
* Kiinteistökehitys ja -välitys ()

### Tekniikan maisteriohjelmat
Maisteriohjelmien kesto on kaksi vuotta, ja suurin osa niistä on englanninkielisiä.
* Soveltava logistiikka ()
* Tekniikka-, terveys- ja työ-ympäristösuunnittelu ()
* Lukuisia englanninkielisiä

### Muu koulutustarjonta
* Teknillinen peruskoulutus ()
* Tutkijakoulutus (), jonka jälkeen saadaan lisensiaatin tutkinto () ja/tai tohtorin tutkinto ()

## Ruotsin ensimmäinen ydinreaktori
Ruotsin ensimmäinen ydinreaktori **R1**, Reaktori 1, sijaitsi reaktorihallissa 25 metriä maan alla KTH:n alapuolella. Se käynnistyi ensimmäisen kerran 13. heinäkuuta 1954 kello 18.59, ja se sammutettiin vuonna 1970.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

*KTH:n virallinen sivusto
Electronic Entertainment Expo

**Electronic Entertainment Expo** eli **E3** oli jokavuotinen pelialan messutapahtuma, jossa esiteltiin uusimpia videopelejä ja laitteistoja. Se oli alansa suurin tapahtuma. 

Tapahtumaa pidettiin yleensä Los Angeles Convention Centerissä (LACC) Los Angelesissa, Yhdysvalloissa. Tapahtumaan pääsivät osallistumaan vain pelialan ammattilaiset sekä 18 vuotta täyttäneet toimittajat.

## Historia

Vuonna 2006 Entertainment Software Association (ESA) ilmoitti E3:n jatkuvan vuosittain kuten ennenkin, mutta uudistuneessa muodossa. Tulevaisuudessa aiottiin keskittyä mahtipontisen show’n sijasta asiallisempiin ja pienimuotoisempiin lehdistö- ja muihin tilaisuuksiin lähinnä hotellitiloissa. Esimerkiksi suurieleiset pelivideot, lasersäteet, serpentiiniräjähdykset ja muut tehosteet päätettiin poistaa.

Vuosina 2007 ja 2008 tapahtumaan pääsivät vain kutsuvieraat, ja näin osallistujamäärä romahti aiempien vuosien kymmenistä tuhansista noin kymmeneen tuhanteen (2007) ja viiteen tuhanteen (2008).

Vuodesta 2009 lähtien tapahtuma avasi jälleen ovensa kaikille pelialan työntekijöille sekä toimittajille. Vuonna 2009 tapahtuma keräsi noin 40&nbsp;000 ja vuonna 2010 noin 45&nbsp;000 kävijää. Tämän kasvun myötä E3 on jälleen maailman isoin pelitapahtuma.

Vuoden 2020 tapahtuma peruttiin koronaviruspandemian johdosta, ja vuosien 2022 ja 2023 tapahtumat peruttiin. ESA ilmoitti 12. joulukuuta 2023, ettei messuja enää järjestetä. Syyksi lopettamiselle on kerrottu, että yrityksillä on nykyään keinoja olla suoraan yhteydessä kuluttajiin, esimerkiksi vuodesta 2011 pidetty Nintendo Direct.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

*E3:n virallinen verkkosivu
Symmetrinen salaus

**Symmetrinen salaus** on salausmenetelmä, jossa viestin lähettäjä ja vastaanottaja käyttävät viestin salaamiseen ja salakirjoitetun viestin purkamiseen samaa salausavainta. Symmetriset salausalgoritmit jaetaan yleisesti jono- ja lohkosalausmenetelmiin.

## Lohkosalausmenetelmät
Lohkosalausmenetelmät salaavat tietynmittaisen palan (esimerkiksi 128 bittiä) tietoa kerrallaan. Naiivisti salaus tapahtuisi jakamalla salattava tieto palasiin ja salaamalla ne yksitellen, mutta tämä ei ole turvallista. Hyökkääjä pystyy selvästi erottamaan salatusta tiedosta lohkot joiden lähdeteksti on sama. Tämä voi olla katastrofaalista kun salattava tieto on esimerkiksi bittikartta. Tämän vuoksi lohkosalausmenetelmää tulee käyttää turvallisessa ns. toimintamoodissa.

* DES
* AES
* Blowfish
* IDEA
* RC5
* CAST-128, CAST-256

## Jonosalausmenetelmiä
Jonosalausmenetelmät salaavat tietojonoa yleensä lineaarisesti ja ovat turvallisia (mikäli itse algoritmia ei ole murrettu) sellaisenaan. Useimmat nykyaikaiset jonosalausmenetelmät generoivat satunnaista dataa, joka yhdistetään salattavaan tietoon esimerkiksi XOR-operaatiolla.

* RC4
* Salsa20

Lohkosalausmenetelmien ja jonosalausmenetelmien välinen ero on joskus häilyvä. Jonkinlaisena peukalosääntönä toimii se, että lohkosalausmenetelmät (ilman toimintamoodia) ovat lähes aina tilattomia alustukseen annettuja tietoja lukuun ottamatta. Jonosalaajilla on useimmiten muuttuva sisäinen tila, mutta selviä poikkeuksia löytyy.

## Katso myös
* Epäsymmetrinen salaus

## Lähteet
* Viestintävirasto: Symmetrinen salaus
DES

**DES** () on Yhdysvalloissa liittovaltion standardiksi 1976 valittu salausmenetelmä, jota on käytetty laajasti ympäri maailmaa. Siitä kehitettyjä algoritmeja (kuten 3DES) on edelleen käytössä. DES on symmetrinen lohkosalain. Lohkon pituus on 64 bittiä, ja avaimen efektiivinen pituus 56 bittiä. Menetelmä tunnetaan ANSI standardissa nimellä DEA () ja ISO standardoinnissa nimellä DEA-1.

DES-algoritmia ei voida nykyään pitää turvallisena. EFF:n vuonna 1998 rakentama 250 000 yhdysvaltain dollarin arvoinen laitteisto mursi salauksen väsytyshyökkäyksellä alle kolmessa vuorokaudessa. Sittemmin DES-salaus on murrettu läpikäymällä koko avainavaruus väsytyshyökkäyksellä alle 24 tunnissa. Lisäksi analyysit ovat paljastaneet algoritmissa muita heikkouksia, jotka mahdollistavat salauksen murron väsytyshyökkäystäkin nopeammin, mutta niiden käyttäminen hyökkäykseen ei välttämättä ole käytännöllistä. 

DES -algoritmista kehitettyä 3DES -algoritmia ei voida myöskään pitää enää turvallisena. 

DES-algoritmin standardoitu seuraaja vuodesta 2002 lähtien on ollut AES ().

DES vedettiin virallisesti pois vuonna 2005 vaikka 3DES vielä säilyikin.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
XOR-portti

**XOR-portti** (, sanoista *exclusive or*, joskus käytetään suomalaista nimitystä **poissulkeva tai**, **ehdoton tai** tai **eri**) on looginen portti, joka vastaa eksklusiivinen disjunktio -operaatiota. Operaatiosta käytetään logiikassa joskus symbolia \oplus tai  \underline{\lor} . Sen merkitys on ”toinen ja vain toinen on tosi”, ts. propositiologiikan kaavana:


(p_0 \ xor \ p_1) \Leftrightarrow (p_0 \land \neg p_1) \lor (\neg p_0 \land p_1) 


ja totuustauluna:

Normaalista looginen vertailusta OR:sta, se eroaa vain yllä olevan taulukon viimeisestä kohdasta. Tavallinen OR (tai) on tosi myös silloin, kun molemmat ovat tosi.

## Xor ja salaus

Tietotekniikassa xor on yleisesti käytetty bittioperaatio. C-kielen kaltaisissa kielissä ja Javassa operaatio merkitään ``. Pascal:ssa kuten esimerkiksi Delphi, FreePascal ja Lazarus käytetään varattua sanaa xor . Xoria käytetään salauksessa symmetrisenä salausmenetelmänä. Salaus perustuu avaimen ja lähdetekstin xor-operaatioon: salakielinen teksti saadaan tekemällä XOR operaatio avaimen kanssa ja se puretaan samalla tavalla: salakielinen teksti XOR avain. Jos avain on vähintään yhtä pitkä kuin viesti, salaus on teoriassa mahdoton murtaa. Tällaiseen menetelmään perustuvaan salausta kutsutaan kertakäyttö- (one-time pad) tai Vernamin menetelmäksi. Sen huono puoli on avaimen kertakäyttöisyys. Avaimien pituuden ja kertakäyttöisyyden vuoksi Vernamin menetelmää ei yleensä sovelleta käytäntöön sellaisenaan.

## Katso myös
* NOT-portti
* OR-portti
* AND-portti
* NAND-portti
* NOR-portti
* XNOR-portti

## Lähteet

## Aiheesta muualla