open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Vesa Liikala

**Vesa Liikala** (s. 7. lokakuuta 1963 Vimpeli) on uransa lopettanut suomalainen pesäpalloilija.

Liikala valittiin vuonna 1994 vuoden pesäpalloilijaksi. Hän edusti koko urallaan pääasiassa kasvattajaseuraansa Vimpelin Vetoa sekä naapuriseura Alajärven Ankkureita, lukuun ottamatta yhtä kautta Oulun Lipossa. Etenijäkuninkuuden Liikala voitti kahdesti, vuosina 1985 sekä 1994.

Peliuransa jälkeen Liikala on toiminut Superpesistasolla kakkospelinjohtajan tehtävissä.

## Saavutukset
### Pelaajana
* 2 SM-pronssia: 1984, 1985
* 12 Itä-Länsi-ottelua: 1984-1985, 1987-1988, 1990-1996, 1999
** Kentän paras (2): 1991, 1994
* Superpesiksen etenijäkuningas (2): 1985, 1994
* Vuoden pesäpalloilija: 1994 
* Kultainen maila: 1994 

## Katso myös
* Luettelo vähintään 10 Itä–Länsi-ottelua pelanneista pesäpalloilijoista

## Lähteet
Kalbeliyat

**Kalbeliyat** ovat Intian Rajasthanin autiomaassa asuva alimpaan kastiin kuuluva alkuperäiskansa. Heidät tunnetaan intiassa käärmeenlumoojakastina. Kalbeliyat esittävät myös ammatikseen rajasthanilaisia mustalaistansseja ja musiikkia. 

Aikanaan kalbeliyat olivat kiertolaisia eläen täysin vailla kiinteää asumusta. Yhä nykyäänkin he elävät puolittain kiertolaisina liikkuen eri festivaaleilla Intiassa ja lähialueilla esiintymässä. Miehet pyydystävät kobria ja kouluttavat niitä nousemaan pienistä koreista turistien ja intialaisten maksaessa siitä, että he pääsevät näkemään käärmeen turvalliselta etäisyydeltä.

Intialaisten ennakkoluuloissa heitä pidetään aggressiivisina kerjääjinä, varkaina, talonvaltaajina ja prostituoituina. He asuvat vaatimattomissa kylissä jopa ilman minkäänlaista asumusta mm. Pushkarin alueella Rajasthanissa. Kohdatessaan turisteja he usein myös valmistelevat väliaikaisia hennatatuointeja naispuolisten matkailijoiden käsiin jo ennen kuin asiasta on neuvoteltu saaden näin asiakkaita länsimaalaisista turisteista, jotka yleensä eivät edes tiedä mistä on kyse.

Aikanaan kalbeliyamustalaisia pestattiin maharadžojen ja kuninkaiden hoveihin viihdyttäjiksi. Nykyään heidän esityksiään voi nähdä erilaisilla kansantanssifestivaaleilla mm. Intiassa ja Nepalissa. Kalbeliyat esiintyvät nykyään myös turisteille mm. hotelleissa ja erilaisilla messuilla ja markkinoilla.

Kalbeliyamustalaisten perinteisiä  kansantansseja ovat mm. Matku ja Loor joita säestetään Pungi-käärmeenlumoojapillillä  ja rytmisoittimilla.

## Lähteet
Maanviljelijäin Maitokeskus

**Maanviljelijäin Maitokeskus** (myös **Maitokeskus**) oli arkkitehti Selim A. Lindqvistin suunnittelema asuinrakennus- ja teollisuuskompleksi, joka sijaitsi Helsingin Kampissa osoitteessa Olavinkatu 1. Erillisiin osiin jaettu rakennus kattoi kaksi kolmasosaa Arkadian-, Olavin- ja Salomonkatuihin rajoittuvan korttelin pinta-alasta. Tyyliltään se edusti jälkijugendia ja uusbarokkia. Rakennus sisälsi meijerin, voi- ja juustovaraston, leipomon, konttorin sekä asuntoja. Rakennus vaurioitui pahoin talvisodan ensimmäisenä päivänä 30. marraskuuta 1939 tehdyssä ilmapommituksessa.

Maanviljelijäin Maitokeskus Oy myi rakennukset 1960-luvulla ja ne purettiin vuonna 1973. Tilalle rakennettiin professori Einari Teräsvirran suunnittelema toimitalo, nykyinen Arkadia n:o 6, joka valmistui vuonna 1978.

## Kuvia

MaanviljelijäinMaitokeskus1920-luvulla.jpg|Maitokeskuksen rakennusryhmä 1920-luvulla Arkadian- (vasemmalla) ja Olavinkatujen (oikealla) risteyksestä katsottuna.
Helsinki 1964; Kamppi, Mannerheimintie, city centre (cropped).jpg|Maitokeskuksen kortteli vuonna 1964. Oikealla Kampin vanha linja-autoasema, taustalla Mannerheimintie.


## Katso myös
* Hankkijan talo

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Matku (tanssi)

**Matku** on Intialainen mustalaistanssi Rajasthansta. Sitä tanssivat Rajasthanin autiomaassa asuvan alimpiin kasteihin kuuluvan Kalbeliya-heimon naiset. Se on naisten omaksi ilokseen tanssima viihdyketanssi jossa liikutellaan yläruumista virtaavin liikkein käsien tehdessä rytmisiä liikkeitä musiikin tahtiin. Tanssiin ei kuulu lauluja vaan sitä tanssitaan instrumentaalimusiikkiin noin neljän-viiden miehen orkesterin säestäessä. Orkesteriin kuuluu ruokopilli Pungi, sekä suuri kehärumpu Chang, jota voi soittaa jopa kaksi muusikkoa erilaisilla rumpukepeillä. Lisäksi tyypillisesti orkesterissa on sormisymbaaleja sekä joitakin muita soittimia mm. tamburiini tai intialainen dholak-rumpu. Tanssissa pyöritään tyypillisesti paikallaan vastapäivään. Monien tanssin liikkeiden sanotaan kuvastavan Kalbeliya heimon läheistä suhdetta kobriin heimon saadessa elantonsa tanssin ja musiikin lisäksi myös käärmeenlumoojina.

## Lähteet
Pekka Hietakangas

**Pekka Hietakangas** (s. 8. tammikuuta 1981) on suomalainen entinen pesäpalloilija.

Lukkarina pelannut Hietakangas voitti kaudella 2010 Suomen mestaruuden Vimpelin Vedon riveissä. Hän lopetti uransa tuon kauden jälkeen. Hietakangas pelasi valtaosan uransa Vimpelissä, jonne siirtyi kaudeksi 2003 kasvattajaseurastaan Kuortaneen Kunnosta.

## Saavutukset
### Pelaajana
* 1 SM-kulta: 2010
* 1 SM-pronssi: 2009

## Lähteet
Sami Partanen (pesäpalloilija)

**Sami Partanen** (s. 13. heinäkuuta 1979 Saari) on uransa lopettanut suomalainen pesäpalloilija, joka pelasi vuonna 2022 päättyneellä urallaan viimeksi Kiteen Pallo-90:ssä.

Ykkösvahtina pelaavaa Partasta pidetään yhtenä aikakautensa parhaista etukenttäpelaajista. Viime vuosina Partanen on ollut myös kolmasvahtina. Hänen kasvattajaseuransa on Saaren Urheilijat, mutta valtaosan pääsarjaurastaan Partanen on edustanut Kiteen Pallo-90:tä.

Partanen voitti urallaan yhdeksän aikuisten SM-mitalia.

Partanen lopetti peliuransa kauteen 2022.

Partanen nimettiin Kiteen Pallo-90:n pelinjohtajaksi kesken kauden 2023.

Partasen poika Elmo Partanen on myös pesäpalloilija.

## Saavutukset
### Pelaajana
* 3 SM-kultaa: 1999, 2000, 2005
* 5 SM-hopeaa: 1997, 2001, 2003, 2004, 2010
* 1 SM-pronssi: 1998
* 16 Itä-Länsi-ottelua: 2000, 2002–2007, 2009–2011, 2013–2014, 2016–2019

## Katso myös
* Luettelo vähintään 10 Itä–Länsi-ottelua pelanneista pesäpalloilijoista

## Lähteet
Eero Ilomäki

**Eero Ilomäki** (s. 1. elokuuta 1962) on suomalainen entinen pesäpalloilija.

Ilomäki valittiin lehdistön joukkueeseen vuoden 1985 Liitto-Lehdistö -otteluun, hänen pelatessa Vaasan Mailassa. Kahta Vaasan kautta lukuun ottamatta Ilomäki edusti koko uransa ajan Vimpelin Vetoa.

Ulkopelissä Ilomäki pelasi tavallisesti kopparina, ja sisäpelissä etenijänä.

## Lähteet
Topi Hurskainen

**Topi Hurskainen** (s. 7. heinäkuuta 1993 Kitee) on suomalainen pesäpalloilija, joka edusti Joensuun Mailaa. Hurskainen pelasi ulkokentällä kopparina ja sisäpelissä vaihtajan roolissa.

Hurskaisen kasvattajaseura on Kiteen Pallo, jossa hän pelasi Superpesistä vuosina 2009-2019. Kaudeksi 2020 Hurskainen siirtyi Joensuun Mailaan, jossa hän saavutti uransa ensimmäisen mitalin, kun joukkue voitti Hyvinkään Tahkoa vastaan pelatun pronssiottelusarjan kauden 2022 päätteeksi. Hurskainen ei pelannut ollenkaan kausien 2023 ja 2024 aikana, mutta hän ei ilmoittanut lopettaneensa pelaajauraansa. Syksyllä 2024 Joensuun Maila ilmoitti Hurskaisen palaavan joukkueeseen yksivuotisella sopimuksella.

Ennen kautta 2025 Hurskainen on pelannut 324 Superpesiksen runkosarjaottelua tehoin 21+49 lyötyä juoksua, 299 tuotua juoksua ja 1324 kärkilyöntiä.

## Lähteet
Matti Saukko

**Matti Saukko** (s. 4. helmikuuta 1991 Alajärvi) on suomalainen pesäpalloilija, joka edustaa Superpesiksessä pelaavia Kouvolan Pallonlyöjiä.

Ulkopelissä polttajana ja sisäpelissä etenijänä pelaava Saukko siirtyi 1+1 -vuotisella sopimuksella KPL:ään kauden 2013 jälkeen kasvattajaseurastaan Alajärven Ankkureista.

## Muuta
Saukko on aiemmin pelannut myös jääkiekkoa Lapuan Virkiän edustusjoukkuessa miesten II-divisioonassa. Hänen pelipaikkansa oli maalivahti.

## Saavutukset
### Pelaajana
* 3 SM-hopea: 2018, 2020, 2021 
* 2 SM-pronssia: 2019, 2024

## Lähteet
Matti Lähteenmäki

**Matti Lähteenmäki** (s. 1962) on suomalainen pesäpallotuomari.

Loimaalta kotoisin oleva Lähteenmäki on yksi Superpesiksen arvostetuimmista syöttötuomareista, ja hän on usein tuominnut kauden ratkaisuotteluita tuomariparinsa Antti Aineen kanssa. Ensimmäisen pääsarjaottelunsa Lähteenmäki tuomitsi vuonna 1995.

Lähteenmäestä tuli kaudella 2012 Superpesiksen historian ensimmäinen yli 400 ottelua viheltänyt tuomari.

## Saavutukset
**Pesäpallotuomarina**
* Vuoden tuomari (4): 1998, 2001, 2013, 2015
* Kultainen pilli (5): 2005, 2012, 2013, 2014, 2015
* Miesten Itä-Länsi-tuomari (2): 1999, 2013
* Naisten Itä-Länsi-tuomari: 2003

## Katso myös
* Luettelo Superpesiksen tuomareista

## Lähteet
Timo Kallio (pesäpalloilija)

**Timo Kallio** (s. 29. lokakuuta 1985 Pattijoki) on suomalainen uransa lopettanut pesäpalloilija, joka edusti viimeksi Superpesiksessä pelaavaa  Pattijoen Urheilijoita.

Ulkopelipaikaltaan Kallio on polttaja, ja hänen sisäpeliroolinsa on etenijä. Kallio voitti Pattijoen riveissä Suomen mestaruuden kaudella 2008. Vuosina 2016-2017 Kallio pelasi Joensuun Mailassa. Syksyllä 2017 uutisoitiin, että Kallio siirtyy takaisin kasvattajaseuraansa Raaheen (Pattijoelle). Kallio on ammatiltaan materiaali-insinööri. 

Kallio lopetti uransa syksyyn 2020.

## Saavutukset
### Pelaajana
* 1 SM-kulta: 2008
* 1 SM-hopea: 2006
* 4 SM-pronssia: 2011, 2012, 2016, 2017
* 3 Itä-Länsi-ottelua: 2010, 2016, 2018

## Lähteet
Simo Pajala

**Simo Pajala** (s. 15. elokuuta 1964 Vimpeli) on suomalainen entinen pääsarjatason pesäpalloilija.

Ulkopelissä kopparina pelannut Pajala edusti koko 17-vuotisen pääsarjauransa ajan kasvattajaseuraansa Vimpelin Vetoa.

## Lähteet
Marko Nygård

**Marko Jaakko Nygård** (s. 20. heinäkuuta 1981 Vimpeli) on suomalainen pesäpalloilija.

Ykkösvahtina pelaava Nygård on edustanut urallaan kasvattajaseuransa Vimpelin Vedon lisäksi myös Puijon Pesistä sekä Kouvolan Pallonlyöjiä. Kaudella 2014 hän teki neljän vuoden tauon jälkeen paluun Superpesiskentille Kankaanpään Mailan riveissä. Kaudella 2015 Nygård on pelannut Ykköspesistä Ulvilan Pesä-Veikoissa ottelukohtaisella sopimuksella.  Nygård on toiminut myös Ulvilan Pesä-Veikkojen Ykköspesisjoukkueen valmennusportaassa. Heinäkuussa 2015 hän palasi kasvattajaseuransa Vimpelin Vedon riveihin ottelukohtaisella sopimuksella.

Nygårdin isä, Jaakko Nygård oli huipputason pesäpalloilija, ja muun muassa kaksinkertainen Suomen mestari.

## Saavutukset
### Pelaajana
* 1 SM-kulta: 2010
* 2 SM-hopeaa: 2009, 2015
* 1 SM-pronssi: 2006

## Lähteet
Toni Marjamäki

**Toni Marjamäki** (s. 24. lokakuuta 1992 Parkano) on suomalainen pesäpalloilija, joka edustaa Alajärven ankkureita.

Superpesiksen runkosarjaa hän on pelannut  350 ottelun verran ja pelaamissaan otteluissa hän on lyönyt 38+130 ja tuonut 306 juoksua. Kärkilyöntipisteitä Marjamäki on runkosarjassa kerännyt 1303. Pudotuspeleissä Marjamäki on pelannut kaikkiaan 34 ottelua, joissa on lyönyt 2+7 ja tuonut 21 juoksua. Kärkilyöntipisteitä hänellä on pudotuspeleistä kasassa 102. Marjamäki on urallaan edustanut myös Koskenkorvan Urheilijoita ja Seinäjoen Jymyjusseja. 

## Saavutukset
### Pelaajana
* 1 Itä-Länsi-ottelu: 2018

## Lähteet
Mikko Kytömäki

**Mikko Kytömäki** (s. 10. tammikuuta 1984) on suomalainen pesäpalloilija, joka edusti aiemmin Koskenkorvan Urheilijoita.

Superpesistä Kytömäki on pelannut Koskenkorvan lisäksi myös Kankaanpään Mailan ja Kouvolan Pallonlyöjien riveissä. Kaudella 2020 Kytömäki jatkaa uraansa JymyJussien joukkueessa. Runkosarjassa hän on pelannut 197 ottelua, joissa on lyönyt 22 ja tuonut 56 juoksua. Kärkilyöntipisteitä hän keräsi pelaamissaan runkosarjan otteluissa 499. Superpesiksen pudotuspeleissä Kytömäki on pelannut 43 ottelua, joissa on lyönyt seitsemän ja tuonut 17 juoksua. Kärkilyöntipisteitä hän on kerännyt pudotuspeleissä kaikkiaan 107.

## Saavutukset
### Pelaajana
* 1 SM-pronssi: 2007

## Lähteet
Tuomas Tuohisaari

**Tuomas Tuohisaari** (s. 20. helmikuuta 1992 Ilmajoki) on suomalainen pesäpalloilija, joka pelaa Superpesis-joukkue Koskenkorvan Urheilijoissa. Tuohisaari on Koskenkorvan Urheilijoiden kasvatti. Kaudeksi 2020-2021 Tuohisaari siirtyi Koskenkorvan Urheilijoista Manse PP:hen. Sittemmin Tuohisaari palasi kaudelle 2022 takaisin kasvattiseuraansa, Koskenkorvan Urheilijoiden riveihin.

## Saavutukset
### Pelaajana
* 1 Itä-Länsi-ottelu: 2019
* Suomen mestaruus: 2021 (Manse PP) 

## Tilastot
Superpesiksen runkosarjassa Tuohisaari on pelannut 94 ottelua, joissa on lyönyt 17 ja tuonut 42 juoksua. Kärkilyöntipisteitä hän keräsi pelaamissaan runkosarjan otteluissa 189. Superpesiksen pudotuspeleissä Tuohisaari on pelannut 18 ottelua, joissa on tuonut yhden juoksun. Kärkilyöntipisteitä hän on kerännyt pudotuspeleissä kaikkiaan 31.

## Lähteet
Rubiini-iibis

**Rubiini-iibis** (*Eudocimus ruber*) on iibiksiin kuuluva lintulaji. Sitä tavataan laajalta alueelta Etelä-Amerikasta ja Karibianmeren saarilta.

## Koko ja ulkonäkö
Kooltaan rubiini-iibis voi kasvaa 56&ndash;76 cm pitkäksi. Koiraat ovat naaraita suurempia. Lajin paras tuntomerkki on aikuisen linnun lähes kauttaaltaan kirkkaanpunainen höyhenpeite. Ainoastaan siipien kärjet ovat mustat. Nuoret linnut ovat väriltään vatsastaan valkoisia ja selästään ja päästään ruskehtavan harmaita. Rubiini-iibiksen nokka on pitkä ja alapäinkaartunut. Nokka on väriltään harmaa ja koiraan nokka on naaraan nokkaa pidempi.

## Levinneisyys ja elintavat
Rubiini-iibistä tavataan Etelä-Amerikan pohjoisosien rannikoilta alueelta, joka ulottuu Kolumbiasta Brasiliaan. Lisäksi sitä tavataan muun muassa Trinidadista ja Tobagosta ja vaeltajana useilta Karibianmeren saairlta. Lajin elinympäristöä ovat suot, mutatasangot, laguunit ja mangrovemetsät. Rubiini-iibikset liikkuvat tyypillisesti parvissa. Lajin ravintoa ovat katkaravut ja muut äyriäiset, vesihyönteiset, sammakot, nilviäiset ja pienet kalat. Aikuiset rubiini-iibikset saavat punaisen värinsä syömistään katkaravuista. Rubiini-iibiksen lisääntymisaika on syyskuusta joulukuuhun. Laji pesii kolonioina ja koiras rakentaa risupesän puuhun tai pensaaseen. Naaras munii tyypillisesti 3&ndash;5 munaa.

## Lähteet
Sasu Toikka

**Sasu Toikka** (s. 26. heinäkuuta 1990 Hamina) on suomalainen pesäpalloilija, joka edustaa Superpesiksessä kaudella 2025 miesten Superpesiksessä Haminan palloilijoita. Kaudella 2024 Toikka pelasi Hyvinkään Tahkossa, siirryttyään seuraan kahden Imatran Pallo-Veikoissa viettämänsä kauden jälkeen. Edellisen kerran Toikka on nähty kasvattajaseuransa paidassa kaudella 2021, jolloin hän edusti Haminan palloilijoita. Kaudet 2012-2020 Toikka pelasi Kouvolan Pallonlyöjissä. Kouvolan Pallonlyöjissä pelatessaan Toikka saavutti SM-hopean kausilla 2018 ja 2020 sekä SM-pronssin kaudella 2019. Ennen siirtymistään Kouvolaan Toikka pelasi Ykköspesistä kasvattajaseurassaan Haminan Palloilijoissa. Kaudella 2011 Toikka voitti A-poikien Suomen mestaruuden Kouvolan Pallonlyöjien A-poikajoukkueessa. Toikka on myös osallistunut A- ja B-poikien Itä-Länsi-otteluihin. Hänen ulkopelipaikkansa on etukentällä ja sisäpelissä hän toimii vaihtajana ja kotiuttajana. Toikka on pelannut keskikesään 2016 mennessä miesten Superpesiksessä 151 ottelua.

Toikka pääsi edustamaan KooKoota Liigan vuoden 2020 virtuaalisissa NHL 20 ePudotuspeleissä.

## Saavutukset
### Pelaajana
* 2 SM-hopea: 2018, 2020
* 1 SM-pronssia: 2019
* 2 Itä–Länsi-ottelua: 2014, 2018

## Lähteet
* Sasu Toikka. Kouvolan Pallonlyöjät. Web Archive 2013.

### Viitteet

## Aiheesta muualla
Sigvard

**Sigvard** on alkujaan saksalainen miehen etunimi. Sen alkuperäinen muoto on ollut *Siegward*, joka merkitsee *voiton vartijaa*, kuten myös nimen skandinaavinen vastine Sigurd.

Suomessa nimi Sigvard on 1900-luvun alusta syyskuuhun 2025 mennessä annettu 512 henkilölle, joista suurin osa on syntynyt vuosien 1920 ja 1960 välisenä aikana. Sigurdin nimipäivä on suomenruotsalaisen kalenterin mukaan 25. syyskuuta.

## Tunnettuja Sigvardeja

* Sigvard Bernadotte (1907–2002), ruotsalainen prinssi, suunnittelija, kuvittaja ja teollinen muotoilija
* Sigvard Eklund (1911–2000), ruotsalainen fyysikko ja ydinfysiikan professori
* Sigvard (1928–2019), suomalainen arkkitehti
* Sigvard ”Sigge” Ericsson (1930–2019), ruotsalainen pikaluistelija ja olympiavoittaja
* Sigvard ”Sigge” Parling (1930–2016), ruotsalainen jalkapalloilija ja jääpalloilija
* Sigvard Sivertsen (1881–1963), norjalainen voimistelija ja olympiavoittaja

## Lähteet
Jouni Oja-Lipasti

**Jouni Oja-Lipasti** (s. 1. kesäkuuta 1985 Ilmajoki) on suomalainen pesäpallovalmentaja ja entinen pesäpalloilija, joka toimii Puijon Pesiksen miesten edustusjoukkueen pelinjohtajana. Oja-Lipasti on aiemmin toiminut pelinjohtajana myös Joensuun Mailan ja Hyvinkään Tahkon naisten Superpesisjoukkueissa.

Omalla pelaajaurallaan Oja-Lipasti pelasi yhteensä 198 Superpesiksen runkosarjaottelua Alajärven Ankkureissa ja Koskenkorvan Urheilijoissa. Hän löi 2+30 juoksua, toi 32 juoksua ja keräsi 332 kärkilyöntiä. Kaudella 2005 Oja-Lipasti voitti Poikien Superpesiksen kärkilyöntitilaston.

## Lähteet
Anni Lipasti

**Anni Lipasti** (s. 25. maaliskuuta 1987 Rauma) on suomalainen pesäpalloilija, joka edustaa Lappeenrannan Pesä-Ysejä. Lappeenrannan lisäksi Lipasti on edustanut naisten Superpesiksessä kasvattajaseuraansa Rauman Feraa, Jyväskylän Kirittäriä ja Viinijärven Urheilijoita. Lipasti on pelannut naisten Superpesiksen runkosarjassa 135 ottelua, joissa hän on lyönyt 38 juoksua ja tuonut 131 juoksua ja kerännyt 449 kärkilyöntiä. Naisten Superpesiksen pudotuspeleissa Lipasti on pelannut 55 ottelua, joissa hän lyönyt 15 ja tuonut 35 juoksua ja kerännyt 147 kärkilyöntiä. Tilastot päivitetty 25. syyskuuta 2013. Lipasti osallistui ensimmäiseen Itä-Länsi-otteluunsa Hyvinkäällä vuonna 2013. 

## Lähteet
* http://www.pesaysit.fi/index.php?show=pelaajakortitkohde&r=1&id=441
* http://www.pesiksenmaailma.fi/index.php/component/tilastot/?pelaajaid=2685&view=pelaajakortti 

### Viitteet
Juho Ranto

**Juho Ranto** (s. 9. maaliskuuta 1987 Oulu) on suomalainen entinen pesäpalloilija. Hänen kasvattajaseura on Koskenkorvan Urheilijat.

Superpesistä Ranto on pelannut Koskenkorvan ja JymyJussien riveissä. Runkosarjassa hän on pelannut 88 ottelua, joissa on lyönyt seitsemän ja tuonut 30 juoksua. Kärkilyöntipisteitä hän keräsi pelaamissaan runkosarjan otteluissa 161. Superpesiksen pudotuspeleissä Ranto on pelannut 12 ottelua, joissa on tuonut kahdeksan juoksua. Kärkilyöntipisteitä hän on kerännyt pudotuspeleissä kaikkiaan 27.

## Saavutukset
### Pelaajana
* 1 SM-pronssi: 2007

## Lähteet
Malisjoki

**Malisjoki** on Nivalan taajama-alueen läpi virtaava joki. Jokityypiltään se on keskisuurten turvemaiden joki.

Malisjoki alkaa Haapaveden Karsikkaalta Karsikasojana, joka yhtyy Nivalan puolella Ruuskankylällä Kesonojaan. Siitä alkava uoma on nimeltään Malisjoki, joka virtaa Ruuskankylältä Maliskylän ja Ahteen läpi kohti Nivalan taajamassa sijaitsevaa alajuoksua.

Malisjoki laskee Pidisjärveen, joka on Kalajoen leventymäkohta ja Nivalan suurin järvi.

Malisjoen rantamaisema on kauttaaltaan metsä- ja maatalousvoittoinen. Suurin osa jokiuoman rannoista on rakentamalla muutettua. Joen alaosassa luonnontilaista rantaa ei ole juuri lainkaan. Lähinnä luonnontilaa on joen alajuoksulla sijaitseva koski. Tuossa koskessa on Heikkilän tilan eli presidentti Kyösti Kallion vanha mylly. Mylly paloi heinäkuussa 2021.

Malisjoki on yksi Pohjois-Pohjanmaan voimakkaimmin kuormitetuista joista. Sen ekologinen tila on arvioitu välttäväksi ja fysikaalis-kemiallinen tila huonoksi. Biologinen tila on arvioitu tyydyttäväksi. Joki on erittäin runsasravinteinen ja rehevä.

Joen tilaa ja merkitystä on yritetty kohentaa vuonna 2008 alkaneella Vireä Malisjoki -hankkeella. Hankkeessa on rakennettu joen yläjuoksulle kosteikko, jonka toivotaan vähentävän kuormitusta. Vähäjärven kosteikko on yksi maakunnan suurimmista rakennetuista kosteikoista.

Joen tilan parantamiseksi on tehty suunnitelma myös useiden muiden kosteikkojen rakentamisesta.

Vireä Malisjoki -hankkeen toisessa vaiheessa joen ylitse rakennettiin kaksi valaistua kävelysiltaa. Sillat ovat Nivalan taajamassa aivan Haapajärventien varrella. Siltojen läheisyydessä joen ranta-alueita on paranneltu muun muassa kävelyteitä, leikkipuisto, istutuksia ja valaistuksia rakentamalla.

Malisjoen yli kulkee useita siltoja. Liikeenteellisesti merkittävin silta on Nivalan keskustaajaman kohdalla, jossa valtatie 27 ylittää joen. Joen alaosan viimeinen silta on Nivalan terveyskeskuksen kohdalla. Tällä kohdalla joki tulvii usein runsaasti keväisin, ja terveyskeskuksen sillan kohdalle muodostuu tavallisesti jääpato.
 
Malisjoki ei ole merkittävä kalastuskohde. Se oli hyvä rapujoki vielä 1980-luvulla, mutta seuraavalla vuosikymmenellä rapukanta hävisi. Joessa elää tyypillinen suomalainen kalakanta: särkikaloja, ahvenia ja haukia.

Kerrotaan, että Nivalan pitäjän kanta-asukas Niva-Kaija asettui asumaan Malisjoen rannalle, suunnilleen nykyisen Heikkilän talon kohdalle.

## Lähteet
* Malisjoen kosteikkojen yleissuunnitelma

### Viitteet
Anna Gunn

**Anna Gunn** (s. 11. elokuuta 1968 Santa Fe, New Mexico, Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen näyttelijä. Hän esitti Walter Whiten vaimoa Skyleria draamasarjassa *[[Breaking Bad]]* ja sai roolistaan parhaan naissivuosan Primetime Emmyn vuosina 2013 ja 2014. Eräitä muita Gunnin esittämiä televisiohahmoja ovat olleet Jean Ward sarjassa *[[Oikeus ja kohtuus]]* sekä Martha Bullock *[[Deadwood]]issa*. Videopelisarjassa *[[Legacy of Kain]]* hän ääninäytteli hahmoa nimeltä Ariel.

Gunn varttui Santa Fessä ja myös näytteli *[[Santa Fe (elokuva)|Santa Fe]]*-elokuvassa vuonna 1997. Hän suoritti B.S.-tutkinnon Northwestern Universityssä 1990. Gunnin ammattinäyttelijän ura lähti liikkeelle chicagolaisessa teatterissa samana vuonna. Broadwaylla hän esiintyi ensimmäisen kerran 1996.

## Filmografia

## Lähteet
Iina Lehkonen

**Iina Lehkonen** on suomalainen pesäpalloilija, joka edustaa kaudella 2014 naisten Superpesiksessä Mansen Räpsää. Hänen kasvattajaseuransa on Turku-Pesis, ja lisäksi Lehkonen on pelannut Superpesistä myös Lappeenrannan Pesä Yseissä. Lehkonen on ulkopelipaikaltaan koppari. Lehkonen osallistui Itä–Länsi-otteluun vuonna 2011. Lehkonen on pelannut kausilla 2005–2014 Superpesiksessä ja Halli-SM:ssä yhteensä 160 ottelua, joissa hän on lyönyt 31 ja tuonut 177 juoksua sekä kerännyt 648 kärkilyöntiä.

## Saavutukset
* Superpesiksen vuoden tulokas: 2008 

## Lähteet
* Puisto, Aarne: Tähtipelaaja: Iina Lehkonen, Lappeenrannan Pesä Ysit  Pesis.fi. 13.7.2012.
* Pelaajakortti. Pesiksen maailma.

### Viitteet
Antti Naakka

**Antti Naakka** (s. 1. helmikuuta 1979) on suomalainen thainyrkkeilijä. Ottelijaurallaan hän saavutti suomenmestaruuden vuonna 2004 71 kg -sarjassa ja SM-hopeaa vuonna 2005 75 kg -sarjassa. Ottelijauransa jälkeen hän on toiminut valmentajana Helsinki Thaiboxing Clubilla, jonka puheenjohtajana hän myös toimii. Hän on myös Suomen Muaythai-liiton puheenjohtaja sekä Suomen thainyrkkeilymaajoukkueen koordinaattori. Thainyrkkeilytoimiensa lisäksi hän työskentelee personal trainerina omassa yrityksessään. Naakka on toiminut järjestäjänä useissa kotimaisissa thainyrkkeilytapahtumissa, mm. thainyrkkeilyn pohjoismaidenmestaruuskilpailuissa vuonna 2012.

Hän on lisäksi ollut osakkaana ja varatoimitusjohtajana kamppailu-urheiluvarusteita maahantuovassa yrityksessä, jonka omistussuhteensa hän on sittemmin myynyt.

Naakka näyttelee sivuosaa Juho Kuosmasen Olli Mäestä kertovassa elokuvassa Hymyilevä mies - The Happiest Day in the Life of Olli Mäki.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* 
* http://www.vantaansanomat.fi/artikkeli/108216-pok-ei-tappele-kadulla-vaan-ottelee-kehassa
Nilpotentti

Matematiikassa renkaan R alkiota x kutsutaan **nilpotentiksi**, jos on olemassa joku positiivinen kokonaisluku n siten, että  *x**n*&nbsp;=&nbsp;0.

Amerikkalainen matemaatikko Benjamin Peirce otti termin käyttöön algebran alkiosta, jokin katoaa kun se korotetaan tiettyyn potenssiin.

## Esimerkkejä

*Tätä määritelmää voidaan soveltaa tietynlaisille neliömatriiseille. Matriisi 
:: A = \begin{pmatrix}
0&1&0\\
0&0&1\\
0&0&0\end{pmatrix}

:on nilpotentti, koska *A*3 =&nbsp;0. Katso lisää: nilpotentti matriisi.

*Tekijärenkaassa **Z**/9**Z** 3 ekvivalenssiluokka on nilpotentti, koska 32 on kongruentti 0 modulo 9.
* Oletetaan, että ei-vaihdannaisessa renkaassa on kaksi alkiota a, b, jotka toteuttavat *ab*&nbsp;=&nbsp;0. Tällöin alkio *c*&nbsp;=&nbsp;*ba* on nilpotentti (jos ei nolla), kun *c*2&nbsp;=&nbsp;(*ba*)2&nbsp;=&nbsp;*b*(*ab*)*a*&nbsp;=&nbsp;0. Esimerkki tällaisista matriiseista:

:: A = \begin{pmatrix}
0&1\\
0&1
\end{pmatrix}, \;\;

B =\begin{pmatrix}
0&1\\
0&0
\end{pmatrix}.

: Tässä *AB*&nbsp;=&nbsp;0, *BA*&nbsp;=&nbsp;*B*.

*Kokvaternioiden rengas sisältää nilpotenttikartion

## Ominaisuudet

Yhdelläkään nilpotentilla alkiolla ei voi olla käänteisalkiota (paitsi triviaali rengas {0}, joka on ainoastaan yksi alkio 0=1). Kaikki nollasta eroavat nilpotentti alkiot ovat nollajakajia.

n x n matriisi A, jossa kunnan alkiot on nilpontetti, jos ja vain jos sen karakteristinen polynomi on *t**n*.

Jos x on nilpotentti, niin silloin alkiolla 1 - x on olemassa käänteisalkio (1 - x)^{-1}, koska *x**n* =&nbsp;0 edellyttää, että

:(1 - x) (1 + x + x^2 + \cdots + x^{n-1}) = 1 - x^n = 1 

Yleisemmin, summa käänteisalkiosta ja nilpotenttialkioista on renkaan yksikköalkio, kun ne kommutoivat.

## Vaihdannainen rengas

Vaihdannaisen renkaan R nilpotentit alkiot muodostavat ideaalin \mathfrak{N}; tämä seuraa binomilauseesta. Tätä ideaali \mathfrak{N} kutsutaan renkaan nilradikaaliksi. Jokainen vaihdannaisen renkaan nilpotenttialkio x kuluu jokaiseen renkaan alkuideaaliin \mathfrak{p}, koska x^n=0\in \mathfrak{p}. Joten \mathfrak{N} sisältyy kaikkien alkuideaalien leikkaukseen.

Jos x ei ole nilpotentti, voimme lokalisoida x:t potenssien mukaan: x: S=\{1,x,x^2,...\} saadaan nollasta poikkeava rengas S^{-1}R. Lokaalisessa renkaassa alkualkioita vastaa täsmälleen ne \mathfrak{p}, jotka toteuttaa \mathfrak{p}\cap S=\empty. Koska jokaisella vaihdannaisella ei-triviaalilla renkaalla on maksimaalinen alkuideaali, niin jos x ei ole nilpotentti niin x ei kuulu \mathfrak{p}, jollakin  R:n alkuideaalilla \mathfrak{p}. Siksi \mathfrak{N} on täsmälleen kaikkien alkuideaalien leikkaus.

## Lähteet

## Kirjallisuutta
* 
*
XXV

**XXV** on luku 25 roomalaisilla numeroilla. Se voi tarkoittaa myös seuraavia:

* *[[XXV (Vaderin albumi)|XXV]]*, Vaderin albumi vuodelta 2008
* *[[XXV (Klamydian albumi)|XXV]]*, Klamydian albumi vuodelta 2013
* *[[XXV (Heavy Metal Perseen albumi)|XXV]]*, Heavy Metal Perseen albumi vuodelta 2025.
Fridolf Rafael von Haartman

**Fridolf Rafael von Haartman** (20. joulukuuta 1839 Helsinki – 1. maaliskuuta 1902 Pietari) oli suomalainen liikemies ja valtioneuvos. Hänet tunnetaan ennen kaikkea makuuvaunuliikenteen aloittajana Suomessa.

Von Haartmanin vanhemmat olivat lääkintöhallituksen ylijohtaja Carl Daniel von Haartman (1792–1877) ja Maria Helena Rosina Franzén (1800–1840). Hänen äitinsä oli runoilija ja piispa Frans Mikael Franzénin tytär. Hän oli naimisissa Alice Pinellon (1862–1945) kanssa. Fridolf Haartmanin kaksoisveli oli maanviljelysneuvos Alfred Michael von Haartman (1839–1907). He olivat vanhempiensa nuorimmat lapset. 

Von Haartman palveli ensin upseerina ja toimi muun muassa Suomen kenraalikuvernöörin adjutanttina. Erottuaan armeijasta majurin arvoisena von Haartman toimi tullipäällikkönä Pietarissa ja vuosina 1879–1887 hän oli Suomen asiain komitean palveluksessa. Hän sai valtioneuvoksen arvon 1897.

Vuonna 1873 von Haartman perusti *Pietarin Suomalaisen Höyryveneyhtiön* joka liikennöi Neva-joella. Yhtiöllä oli vuonna 1897 käytössä 76 alusta. Von Haartmanin yhtiö rakensi myös talviaikaan Neva-joen jään yli kulkevia tilapäisiä sähköraitiotielinjoja. Von Haartman harjoitti laivaliikennettä Pietarin seudun ohella  Nižni Novgorodissa ja Sevastopolissa Krimillä. Hän omisti myös konepajan ja kaikkiaan hänen yhtiöidensä palveluksessa oli noin 1 000 työntekijää.

Kun Nižni Novgorodissa järjestettiin vuonna 1896 *Yleisvenäläinen teollisuus-, kauppa- ja taidenäyttely* von Haartman sai luvan rakentaa näyttelyalueelle kaksi metrin raideleveyksistä sähköraitiotielinjaa ja kaksi hammasratalinjaa. Hän oli jo edellisenä vuonna 1895 saanut toimiluvan Nižni Novgorodiin Venäjän ensimmäiselle sähköraitiotielinjalle.

Helmikuussa 1876 von Haartman ehdotti kirjeessään Suomen valtionrautateiden johtajalle yöjunaliikenteen aloittamista eräiden Suomen kaupunkien ja Pietarin välillä. Hän anoi lupaa myös makuuvaunuliikenteen aloittamiseksi Suomen rautateillä. Ensimmäiset yöjunat alkoivatkin liikennöidä Helsinki–Pietari-välillä 1. kesäkuuta 1876 alkaen. Von Haartmanin perustama *Sofkupéaktiebolag*-yhtiö tilasi kolme kolmiakselista makuuvaunua prahalaiselta F. Ringhofferin vaunutehtaalta ja ensimmäinen näistä vaunuista oli mukana Pietari–Helsinki-yöjunassa illalla 16. elokuuta 1876. Haartman jatkoi makuuvaunuliikennettä Pietarin ja Helsingin välillä aina vuoteen 1898 saakka jolloin Suomen valtiorautatiet aloitti oman makuuvaunuliikenteen telivaunuilla. Von Haartman myi vaununsa 1899 valtionrautateille joka muutti ne ensimmäisen luokan päivävaunuiksi.

Von Haartman oli aatelissäädyssä edustaja valtiopäivillä 1867, 1882 ja 1894.

## Lähteet
* 
* 
* Jorma Rauhalan kommentti Vaunut.org-keskustelussa 11.3.2011
* Mikko Alameri : Kiintoisia käänteitä Suomen makuuvaunuliikenteessä, teoksessa Rautatien aika - Pamfletti Suomen rautateistä ja liikennepolitiikasta,  Anria Kustannus Oy 2007
* Petri Sallinen : Kolmiakseliset makuuvaunut Suomessa, Resiina-keskustelupalsta 16.7.2013

### Viitteet
Connie Hedegaard

**Connie Hedegaard** (s. 15. syyskuuta 1960) on tanskalainen poliitikko. Hän toimi ilmastokomissaarina Barroson II komissiossa toimikaudella 2010–2014.

Tanskan politiikassa Hedegaard kuului konservatiiviseen kansanpuolueeseen ja toimi kansanedustajana vuosina 1984–1990, minkä jälkeen hän työskenteli toimittajana Berlingske-lehdessä vuosina 1990–1994. Vuodet 1994–1998 hän työskenteli Danmarks Radiossa ja vuosina 1998–2004 hän kirjoitti Politikeniin sekä toimi ajankohtaisohjelma "Deadlinen" juontajana DR2-kanavalla.

Vuonna 2005 Hedegaard valittiin jälleen Folketingetiin. Vuosina 2004–2007 hän oli maansa ympäristöministeri ja vuosina 2007–2009 ilmasto- ja energiaministeri Anders Fogh Rasmussenin sekä Lars Løkke Rasmussenin hallituksissa. Hänen ministerikaudellaan järjestettiin Kööpenhaminan ilmastokokous.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Hedegaard Euroopan komission sivulla
55 Burger, Cola, Fries

**55 Burger, Cola, Fries** oli suomalainen pikaruokaketju, joka keskittyi erityisesti hampurilaisten tarjoamiseen. Vuonna 2011 perustettu ketju aloitti ensin seitsemällä Teboil-huoltoasemalla shop-in-shop-periaatteella. Konseptin loi Kotipizzan kehitystiimi. Ravintoloita sijaitsi myös samoissa tiloissa Kotipizzojen kanssa.

Joulukuussa 2014 pikaruokajätti Frankis Group myi 55 Burger, Cola, Fries -ketjun Jokes Familylle. Tuolloin ketjuun kuului 35 ravintolaa. Kaupan myötä uusi omistaja muutti ketjun ravintolat Rolls-ravintoloiksi.

Ravintolan nimi viittaa 1950-lukuun, jolloin ensimmäisiä hampurilaisia alettiin valmistaa Yhdysvalloissa.

## Lähteet
Brittiläinen lippulause

**Brittiläinen lippulause** on Euklidisen geometrian lause.  Lauseen mukaan, kun valitaan piste *P* suorakulmion *ABCD* sisältä, pisteen *P* ja suorakulmion vastakkaisten kulmien välisten etäisyyksien neliöiden summa on yhtä suuri kuin toisen kahden suorakulmion vastakkaisen kulman ja pisteen *P* välisten etäisyyksien neliöiden summa.

Yhtälönä siis:
: AP^{2}+CP^{2}=BP^{2}+DP^{2}.\,

Lause pätee myös suorakulmion ulkopuolisiin pisteisiin, ja vielä yleisemmin Euklidisessa avaruudessa olevan pisteen etäisyyksiin avaruudessa olevan suorakulmion kulmiin. Tällöin todistus on vaikeampi havainnollistaa.

## Todistus

Piirretään pisteestä *P* suorakulmion sivujen *AB*, *BC*, *CD* ja *AD* kanssa kohtisuorassa olevat suorat. Merkitään suorakulmion sivuja leikkaavat kohdat pisteillä *w*, *x*, *y* ja *z*, vieressä olevaa kuvaa vastaavilla tavoilla. Huomataan, että muodostuu suorakulmainen kolmio *AwP*, ja *wP* = *Az*. 

Nyt Pythagoraan lauseen mukaan,
* AP^{2} = Aw^{2} + wP^{2} = Aw^{2} + Az^{2}

Näin voimme laskea pisteen *P* ja suorakulmion kolmen muun kulman välisten etäisyyksien neliöt:
* PC^{2} = wB^{2} + zD^{2},
* BP^{2} = wB^{2} + Az^{2}, ja
* PD^{2} = zD^{2} + Aw^{2}.

Täten:

: AP^{2} + PC^{2} = (Aw^{2} + Az^{2}) + (wB^{2} + zD^{2}) = (wB^{2} + Az^{2}) + (zD^{2} + Aw^{2}) = BP^{2} + PD^{2}.\,

## Nimi

Lauseen nimi tulee siitä, kun piirretään pisteestä P viivat suorakulmion kulmiin sekä todistuksessa käytettävät suorakulmion sivujen kanssa kohtisuorat viivat, lopputulos muistuttaa joidenkin mielestä Yhdistyneen kuningaskunnan lippua.

## Lähteet
Länsiromaaniset kielet

**Länsiromaaniset kielet** ovat yksi indoeurooppalaisiin kieliin kuuluvien romaanisten kielten alaryhmistä. Niihin kuuluvat ainakin seuraavat kielet:
***[[Galloromaaniset kielet|Galloromaaniseen]]** ryhmään kuuluvat:
** galloitaaliset kielet:
*** pääasialliset galloitalialaiset kielet, kuten piemonten kieli, liguuri, lombardin kieli, emilian kieli ja romagnolin kieli
*** venetsian kieli
** Retoromaanisiin kieliin kuuluvat Sveitsin retoromaani, Dolomiittien alueen ladinin kieli, Friulin friulin kieli.
** d’oïl-kielet (sisältää myös ranskan kielen).
** arpitaani; aiemmin pidettiin d’oïl-kielten tai oksitaanin murteena, mutta se on kielitieteellisesti oma kieli, tai pikemminkin erillinen ryhmä kieliä, koska monet sen murteista eivät ole keskenään ymmärrettävissä.
** Oksitaanoromaaniset kielet Etelä-Ranskassa ja lähialueilla ovat oksitaani ja katalaanin kieli.

***[[Iberoromaaniset kielet|Iberoromaaniseen]]** ryhmään kuuluvat:
** Länsi-iberian kielet: galego-portugalin kieli (portugalin kieli, galego, falan kieli, brasilianportugali ja portuñolin kieli), Asturleonin kielet (idästä länteen cantabrian kieli, asturian kieli, Leonésin kieli, mirandeesi, extremaduran kieli ja barranquenho) ja espanjalainen ryhmä (ladinon kieli ja espanjan kieli).
** Itä-Iberian kielet tai katalaani (luokitellaan yleensä oksitaanoromaanisiin kieliin).
** Pyreneiden Mosarabiset kielet (aragonian kieli ja sammunut mosarabin kieli).

Jotkut luokitukset lukevat Keski- ja Etelä-Italian murteet länsiromaanisiin kieliin; tämän tuloksena haaraa kutsutaan yleisesti länsi-itaalisiksi kieliksi. Muut luokitukset sijoittavat italodalmaattiset kielet itäromaanisiin kieliin. Sardinian kieli ei sovi länsi- eikä itäromaanisiin kieliin, sillä se on luultavasti eronnut aikaisessa vaiheessa muista romaanisista kielistä.

Nykyisin neljä eniten puhuttua länsiromaanista kieltä ovat espanjan kieli (noin 330 miljoonaa puhujaa äidinkielenään), portugalin kieli (noin 215 miljoonaa puhujaa äidinkielenään, 45 miljoonaa toisena kielenä, lähinnä portugalinkielisessä Afrikassa), ranskan kieli (n. 70 miljoonaa puhujaa äidinkielenään, 70 miljoonaa toisena kielenä lähinnä ranskankielisessä Afrikassa), ja katalaani (n. 12 miljoonaa puhujaa äidinkielenään). Monilla näistä kielistä on paljon ei-äidinkielisiä puhujia; tämä koskee erityisesti ranskaa, joka on laajalti käytössä koko Länsi-Afrikassa lingua francana.
Pietarin ja Paavalin kirkko

**Pietarin ja Paavalin kirkko** on apostoleille Pietari ja Paavali omistettu kristillinen kirkkorakennus. Usein kirkon alkuperäinen ja täydellinen alkukielinen nimi on muotoa Pyhien (apostolien) Pietarin ja Paavalin kirkko tai katedraali. Matkaoppaissa, kartoissa ja arkikielessä käytetään usein erilaisia yksinkertaistettuja, epävirallisia nimimuotoja. Erilaisia Pietariin ja Paavaliin viittaavia kirkkoja on maailmassa satoja. Esimerkiksi Isossa-Britanniassa, Ranskassa, Saksassa, Venäjällä ja Yhdysvalloissa runsaasti kirkkoja ja katedraaleja on nimetty Pietarin ja Paavalin mukaan. 

Pietarin ja Paavalin kirkkoja ovat esimerkiksi:

**Luterilaisia** Pietarin ja Paavalin kirkkoja:
* Pyhän Pietarin ja Paavalin luterilainen kirkko Pietarissa
* Pietari-Paavalin kirkko Viipurissa
* Pietarin ja Paavalin kirkko, Pietarin ja Paavalin kirkko Saksan Görlitzissä

**Katolisia** Pietarin ja Paavalin kirkkoja:
* Pyhän Pietarin ja Pyhän Paavalin kirkko Liettuan Vilnassa
* Pietarin ja Paavalin katedraali Tšekin tasavallan Brnossa

**Ortodoksisia** Pietarin ja Paavalin kirkkoja:
* Pietari-Paavalin katedraali Pietari-Paavalin linnoituksessa Pietarissa
* Tornion ortodoksinen kirkko eli *Pyhien apostolien Pietarin ja Paavalin kirkko* Torniossa
* Pyhien apostolien Pietarin ja Paavalin kirkko Nurmeksessa
* Haminan Pyhien apostolien Pietarin ja Paavalin kirkko 
* Pyhien apostolien Pietarin ja Paavalin kirkko Pielavedellä 
* Pyhien apostolien Pietarin ja Paavalin kirkko Tuusniemellä
* Pyhien apostolien Pietarin ja Paavalin kirkko Valko-Venäjän Minskissä.

Joidenkin, aiemmin apostoleille Pietari ja Paavali pyhitetyn kirkon nimi on saattanut muuttua ajan ja vallanpitäjän vaihtumisen seurauksena. Näin on käynyt esimerkiksi 
* Pyhien apostolien Pietarin ja Paavalin kirkolle Sortavalassa.

Varsinaisten kirkoksi vihittyjen rakennusten ohella monia rukoushuoneita (tšasouna) on omistettu apostoleille Pietari ja Paavali.
Juha Katajisto

**Juha Katajisto** (s. 25. helmikuuta 1992) on suomalainen pesäpalloilija, joka edusti Koskenkorvan Urheilijoita Superpesiksessä vuosina 2011-2015. Katajisto ja Koskenkorvan Urheilijat purkivat pelaajasopimuksen toukokuussa 2015. 2016 Juha Katajisto sai Try-out sopimuksen Hyvinkään Tahkoon

Superpesiksen runkosarjassa Katajisto on pelannut 55 ottelua, joissa on lyönyt kolme ja tuonut 18 juoksua. Kärkilyöntipisteitä hän keräsi pelaamissaan runkosarjan otteluissa 85. Superpesiksen pudotuspeleissä Katajisto on pelannut yhdeksän ottelua, joissa on tuonut kaksi juoksua. Kärkilyöntipisteitä hän on kerännyt pudotuspeleissä kaikkiaan 11.

## Lähteet
Julkivarmistus

**Julkivarmistuksella** tarkoitetaan toimia, joilla luodaan panttausoikeudelle tehokas sitovuus sivullisia kohtaan.

Nimensä mukaisesti julkivarmistuksella tavoitellaan toimia, jotka tuottavat julkisuutta. Julkisuudella halutaan varmistaa panttivelkojan velkojanaseman säilyminen parempana suhteessa muihin pantinantajan tuleviin velkojiin. Erityisesti julkivarmistuksella on merkitystä pakkotäytäntöönpanossa.

Julkivarmistuskeinoja on kolme: traditio eli hallinnan siirto, denuntiaatio eli panttausilmoitus sekä kirjaaminen rekisteriin.

## Lähteet
Jani Ahonen

**Jani Ahonen** (s. 6. huhtikuuta 1992 Juva) on suomalainen pesäpalloilija, joka edustaa Haminan Palloilijoita kaudella 2016. Hänen kasvattajaseuransa on Juvan Nuorisopesis.

Superpesiksen runkosarjassa Ahonen on pelannut 52 ottelua, joissa on lyönyt neljä ja tuonut 27 juoksua. Kärkilyöntipisteitä hän keräsi pelaamissaan runkosarjan otteluissa 116. Superpesiksen pudotuspeleissä Ahonen on pelannut 13 ottelua, joissa on lyönyt yhden ja tuonut kahdeksan juoksua. Kärkilyöntipisteitä hän on kerännyt pudotuspeleissä kaikkiaan 20.

## Saavutukset
### Pelaajana
* 1 SM-hopea: 2010

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Culiseta

***Culiseta*** on sääskisuku, jonka edustajat levittävät arboviruksiin kuuluvaa Sindbis-virusta. Tämä aiheuttaa Pogostantautia, jota ilmenee yleensä Pohjois-Karjalassa. Oireet tälle on nivelkivut, jotka saattavat kestää vuosia ja ihottuma. Toinen tätä sairautta levittävä sääskisuku on *[[Culex]]*.

## Lajeja
Suomessa esiintyy kuutta *Culiseta*-suvun lajia:
* *Culiseta* (*Culiseta*) *alaskaensis*
* rengaskirsihyttynen (*Culiseta* (*Culiseta*) *annulata*)
* *Culiseta* (*Culiseta*) *bergrothi*
* *Culiseta* (*Culicella*) *morsitans*
* *Culiseta* (*Culicella*) *ochroptera*
* *Culiseta* (*Culiseta*) *subochrea*

Muita lajeja tunnetaan 35.
* ''Culiseta'' (''Culicella'') ''fumipennis''
* *[[Culiseta longiareolata]]*

## Lähteet
Ismo Ankkuri

**Ismo Ankkuri** (s. 16. kesäkuuta 1981 Seinäjoki) on pelaajauransa lopettanut suomalainen pesäpalloilija. Hänen kasvattajaseuransa on Seinäjoen Maila-Jussit ja hän on urallaan voittanut kaksi SM-hopeaa. Kaudella 2018 Ankkuri toimi Alajärven Ankkureiden Superpesis-joukkueen pelinjohtajana. Lisäksi hän on toiminut pelinjohtajana Alavuden Peli-Veikkojen Suomensarja-joukkueessa ja kakkospelinjohtajana Seinäjoen JymyJussien ja Vimpelin Vedon Superpesis-joukkueissa. 

Superpesiksen runkosarjassa Ankkuri on pelannut 265 ottelua, joissa on lyönyt 256 ja tuonut 36 juoksua. Kärkilyöntipisteitä hän keräsi pelaamissaan runkosarjan otteluissa 617. Superpesiksen pudotuspeleissä Ankkuri on pelannut 40 ottelua, joissa on lyönyt 25 ja tuonut yhden juoksun. Kärkilyöntipisteitä hän on kerännyt pudotuspeleissä kaikkiaan 56.

## Saavutukset
### Pelaajana
* 2 SM-hopeaa: 2009, 2010

## Lähteet
Juho Jääskeläinen

**Juho Jääskeläinen** (s. 28. toukokuuta 1993 Kouvola) on suomalainen pesäpalloilija, joka edustaa Kouvolan Pallonlyöjiä. Hän on myös seuran oma kasvati. Pääosin Jääskeläinen on pelannut KPL:n juniorijoukkueiden mukana, mutta pääsi kaudella 2013 pelaamaan myös Superpesiksen runkosarjassa kolme ottelua. Näissä otteluissa hän saavutti kaksi kärkilöyöntipistettä.

## Lähteet
Saku Kapanen

**Saku Kapanen** (s. 17. heinäkuuta 1979 Lappeenranta) on  uransa lopettanut suomalainen pesäpalloilija, joka edusti viimeksi Kouvolan Pallonlyöjiä. Hänen kasvattajaseuransa on Juvan Pallo. Kapanen on urallaan voittanut kolme Suomen mestaruutta, kuusi SM-hopeaa ja yhden SM-pronssin. Lisäksi Kapanen on päässyt pelaamaan kolmessa Itä-Länsi-ottelussa

Superpesiksen runkosarjassa Kapanen on pelannut 460 ottelua, joissa on lyönyt 75 ja tuonut 476 juoksua. Kärkilyöntipisteitä hän keräsi pelaamissaan runkosarjan otteluissa 1715. Superpesiksen pudotuspeleissä Kapanen on pelannut 130 ottelua, joissa on lyönyt 14 ja tuonut 165 juoksua. Kärkilyöntipisteitä hän on kerännyt pudotuspeleissä kaikkiaan 511.

## Saavutukset
### Pelaajana
* 3 SM-kultaa: 1999, 2000, 2005
* 6 SM-hopeaa: 2001, 2004, 2009, 2010, 2020, 2021 
* 1 SM-pronssi: 2006
* 3 Itä-Länsi-ottelua: 2005, 2006, 2008

## Lähteet
Elokuvateatteri Moskova

**Elokuvateatteri Moskova** (, ) on elokuvateatteri Valko-Venäjän pääkaupungissa Minskissä. Elokuvateatteri rakennettiin vuosina 1976–1980 ja otettiin käyttöön Moskovan olympiavuonna 1980. Rakennuksessa oli kaksi salia, joihin sopi 260 ja 1070 katsojaa. Se oli valmistuessaan Valko-Venäjän suurin elokuvateatteri. Tiloja on käytetty myös kokousten ja konferenssien järjestämiseen. Rakennuksen suunnittelivat arkkitehdit Viktar Kramarenka,  Mihail Vinahradau ja V. Štšarbina.

Elokuvateatteri Moskova sijaitsee Minskin ydinkeskustassa osoitteessa prospekt Pobeditelei 13. Lähin metroasema on Njamiha (Nemiga). Nykyään elokuvateatterin pienempi sali on elokuvaopiskelijoiden käytössä. Suuressa salissa on 873 istumapaikkaa. Elokuvateatterissa on baari-kahvila ja usean pöydän biljardisali, jonka läheisyydessä sijaitsee valkovenäläisessä taidehistoriassa arvokkaana pidetty taiteilija *Gabriela Vaštšenko*n mosaiikkilasityö.

Elokuvateatterin 1980-luvulta olevaa miljötä - niin ulkoasua kuin sisätilojakin - ollaan uusimassa. Rakennus on suunniteltu suljettavan vuoden 2014 jääkiekkokisojen jälkeen noin kahdeksi vuodeksi kunnostustöiden takia. Teatteria on tarkoitus modernisoida ja esimerkiksi jakaa suuri sali kolmeksi pienemmäksi saliksi.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Elokuvateatteri Moskova, ohjelmisto ja näytösajat Ohjelmisto tänään Minskin elokuvateattereissa (Kinoparkin elokuvateatterit) (kinopark.by)
* Minskin elokuvateattereita   (infox.by)
Mika-Matti Ojala

**Mika-Matti Ojala** (13. helmikuuta 1984 Kouvola – 10. helmikuuta 2019) oli suomalainen pesäpalloilija, joka edusti Kouvolan Pallonlyöjiä. Hän oli myös seuran omia kasvatteja.

Superpesiksen runkosarjassa Ojala pelasi 231 ottelua, joissa löi 29 ja toi 27 juoksua. Kärkilyöntipisteitä hän keräsi pelaamissaan runkosarjan otteluissa 190. Superpesiksen pudotuspeleissä Ojala on pelannut 54 ottelua, joissa löi viisi ja toi juoksun. Kärkilyöntipisteitä hän keräsi pudotuspeleissä kaikkiaan 28.

Vuonna 2015 Ojala sairastui neuroendokriiniseen karsinoomaan. Hän menehtyi helmikuussa 2019.

## Saavutukset
### Pelaajana
* 2 SM-hopeaa: 2009, 2010

## Lähteet
Jussi Järvinen

**Jussi Järvinen** on suomalainen pesäpallovalmentaja. Hän toimi kaudella 2014 Vimpelin Vedon edustusjoukkueen pelinjohtajana. Aiemmin Järvinen on toiminut myös Nurmon Jymyn pelinjohtajana.

Järvinen korvasi edellisen pelinjohtajan Risto Ojanperän ennen kauden 2013 loppuottelusarjaa Sotkamon Jymyä vastaan.

## Saavutukset
### Pelinjohtajana
* 3 miesten SM-hopeaa: 2005, 2013, 2014
* 2 miesten SM-pronssia: 2004, 2008
* Naisten Superpesiksen vuoden pelinjohtaja: 2001 

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Muinainen Brest

**Arkeologinen museo Muinainen Brest** (, ) on Valko-Venäjän Brestissä sijaitseva arkeologinen museo. Se on perustettu osin Läntisen Bugin sivuhaaran Muhavetsin suun lähistöltä mutaan hautautuneena löytyneen vanhan, noin 1000–1200 -luvuilta peräisin olevan slaavilaiskylän päälle.

Valko-Venäjän suosituimpiin nähtävyyksiin kuuluvan Brestin linnoitusalueen eteläosissa sijaitsevan museorakennuksen suunnittelivat arkkitehdit Viktar Kramarenka, Mihail Vinahradau ja V. I. Štšarbina. Kooltaan 40x60-metrinen, betonista, lasista ja anodisoidusta alumiinista koostuva museorakennus rakennettiin vuosina 1972–1976. Arkeologinen kaivaus- ja tutkimustyö jatkui tämän jälkeenkin. Professori P. Lysenkon johdolla vuosina 1969–1981 ja 1988 suoritetuissa kaivauksissa alueelta löydettiin noin 220 puisen rakennuksen jäänteet, kolmen kadun kivetystä, aitauksia ja runsaasti aikakauden esineistöä.

Arkeologinen museo avattiin yleisölle 1982. Museo on hallinnollisesti Brestin alueen kotiseutumuseon osasto. Museossa on vieraillut jo noin 3 miljoonaa kävijää.

## Lähteet
Janne Hyvönen

**Janne Hyvönen** (s. 18. syyskuuta 1992) on suomalainen pesäpalloilija.

## Superpesisura
Peliuransa Hyvönen edusti Superpesiksessä pelaavaa Sotkamon Jymyä. Superpesisdebyyttinsä Hyvönen teki kesäkuussa 2012 ottelussa Kouvolan Pallonlyöjiä vastaan. Kaudella 2014 hän korvasi kakkoskopparin tontilta joukkueen pelinjohtajaksi siirtyneen Mikko Korhosen. Ulkopelipaikaltaan Hyvönen oli kakkoskoppari. Kausi 2016 jäi Hyvösen viimeiseksi superpesistasolla. 
### Saavutukset

* 4 SM-kultaa: 2012, 2013, 2014, 2015
* 1 SM-hopeaa: 2016 

## Peliuran jälkeen
Superpesiksessä pesäpallouransa päättänyt Hyvönen jatkaa kotitilansa isäntänä Sotkamossa.  Hyvönen on superpesisuransa päätyttyä pelannut pesäpalloa Sotkamon Jymy Jaguars -joukkueessa Ykköspesistä ja Suomensarjaa. Hyvönen on ollut vuodesta 2021 Sotkamon kunnanvaltuustossa Keskustan edustajana. 

## Lähteet
Denis Kokarev

**Denis Sergejevits Kokarev** (, s. 17. kesäkuuta 1985 Tver, Venäjän SFNT) on venäläinen jääkiekkoilija, joka edustaa KHL:ssä pelaavaa Spartak Moskovaa. Hänen pelipaikkansa on hyökkääjä. Kokarev laukoo vasemmalta.

Kokarev on pelannut Venäjän maajoukkueessa MM-kisoissa 2012 ja 2013.

## Lähteet
*
Kari Kellokoski

**Kari Kellokoski** (s. 23. toukokuuta 1991 Halsua) on suomalainen pesäpalloilija, joka edustaa kaudella 2021 Superpesiksessä pelaavaa Kankaanpään Mailaa. Hänen kasvattajaseuransa on Halsuan Toivo.

Kellokoski on lyönyt elokuuhun 2021 mennessa Superpesiksen runkosarjassa kahdeksan kunnaria ja 143 juoksua. Kärkilyöntejä hän kerännyt 839. Kellokoski on tuonut 131 juoksua.

## Saavutukset
### Pelaajana
* 2009: SM-pronssi: B-pojat
* 2010: SM-kulta: Miehet, SM-pronssi: A-pojat , 
*2011: SM-hopea: A-pojat 2011
*2012: SM-hopea: Miehet, SM-Kulta: A-pojat 

## Lähteet
Tommi Mäentausta

**Tommi Mäentausta** (s. 7. elokuuta 1990 Hyvinkää) on suomalainen pesäpalloilija, joka edustaa Kouvolan Pallonlyöjiä. Hänen kasvattajaseuransa on Hyvinkään Tahko. Ulkopelissä Mäentausta on pääasiassa koppari ja sisäpelissä kärkietenijä. 

Superpesiksen runkosarjassa Mäentausta on pelannut kauden 2025 loppuun mennessä 434 ottelua, joissa on lyönyt 12+17 ja tuonut 637 juoksua. Kärkilyöntipisteitä hän on kerännyt runkosarjan otteluissa 1 951. Superpesiksen pudotuspeleissä Mäentausta on pelannut 99 ottelua, joissa hän on tehnyt 4+7 ja tuonut 129 juoksua. Kärkilyöntipisteitä hän on kerännyt pudotuspeleissä kaikkiaan 454.

Mäentausta on voittanut Kouvolan Pallonlyöjien riveissä neljä SM-hopeaa ja kaksi SM-pronssia.

20.5.2025 Mäentaustasta tuli Kouvolan Pallonlyöjien eniten runkosarjapelejä pelannut pelaaja, kun hän pelasi 409:nen runkosarjapelinsä Koplan paidassa Haminan Palloilijoita vastaan.

## Saavutukset
### Pelaajana
* 4 SM-hopeaa: 2010, 2018, 2020, 2021
* 1 SM-pronssi: 2019, 2024
* 4 Itä-Länsi-ottelua: 2014, 2016, 2018, 2019

## Tilastot
### Superpesiksen runkosarja

### Superpesiksen pudotuspelit

## Lähteet