open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Jaakko Ilveskoski

**Jaakko Kalevi Ilveskoski** (11. joulukuuta 1912 – 29. huhtikuuta 1984) oli tamperelainen arkkitehti. Hän valmistui Teknillisestä korkeakoulusta vuonna 1942 ja työskenteli Tampereen kaupunginarkkitehtina Bertel Strömmerin jälkeen, vuosina 1953–1972. 

Ilveskoski oli ahkera koulujen suunnittelija, joka toimi sotien jälkeisen kouluarkkitehtuurin suunnannäyttäjänä Tampereella ja Pirkanmaalla. Rakennustyyliltään poikkeuksellinen, rinnemaastoa taitavasti hyödyntävä Raholan koulu (1956) sai valmistuessaan laajaa huomiota, ja koulutalon vihkiäisiä saapui kunnioittamaan myös tuore presidenttipari Urho ja Sylvi Kekkonen.

Jaakko Ilveskoski oli arkkitehti Antti Ilveskosken isä.

## Suunnittelutöitä
### Tampereella

*Kulkutautisairaalan muutostyöt ja uusi lämpövoimala (1951–1953); *yhdessä Bertel Strömmerin ja [[Vilho Kolho]]n kanssa*  
*Härmälän kansakoulu (myöh. Härmälän koulu, nyk. Hatanpään koulun käytössä; 1952) 
*Härmälän sauna- ja pesularakennus (nyk. A-killan käytössä; 1952); *yhdessä Bertel Strömmerin kanssa* 
*Koukkuniemen vanhainkodin uudisrakennukset (Niksula, Havula, Urpula, Iltala, Varpula, Juhlatalo, uimakopit ja kioski; 1952, 1955–1961) 
*Amurin kansakoulu (nyk. Tampereen kansainvälinen koulu; 1954); *yhdessä Bertel Strömmerin kanssa* 
* Lamminpään sauna-, pesula- ja neuvolarakennus (1954)  
*Kalevan yhteiskoulu (nyk. Kalevan lukio; 1955) 
*Kaskitie&nbsp;11–15 (puolikunnalliset asuinkerrostalot; 1956); *yhdessä [[Olavi Suvitie]]n kanssa* 
*Harjun yhteiskoulu (myöh. Kaarilan koulu ja Kaarilan lukio; 1956) 
*Raholan kansakoulu (nyk. Raholan koulu; 1956) 
*Pyynikin kesäteatterin pyörivä katsomo (1959); *yhdessä [[Reijo Ojanen (sisustusarkkitehti)|Reijo Ojasen]] kanssa* 
*Raholan lastenkoti (myöh. vastaanottokoti ja perhetukikeskus; 1961); *purettu* 
*Kissanmaan lastenkoti (nyk. perhetukikeskus; 1962) 
*Luisukatu&nbsp;8 (asuinrakennus; 1965)  
*Laboratoriorakennus (nyk. Tays Hatanpään rintaklinikka; 1967)  
*Kaupin sairaalan (ent. keuhkotautiparantolan) laajennus (1969) 
*Katolinen kirkko ja Pyhän Ristin seurakunnan toimintakeskus (1969)  
*Pispalan kirkko (1971) 

### Muualla
*Kosken koulun henkilökunnan asuinrakennus (1952), Hattula 
*Luolajan koulun kivinen koulurakennus (1952), Hämeenlinna 
*Ruununmyllyn koulun kivinen koulurakennus (1952), Hämeenlinna 
*Kankaantaan koulu (1957), Nokia 
*Lempäälän-Vesilahden yhteiskoulu (myöh. Kanavan koulu; 1958, laajennus 1966), Lempäälä; *purettu 2019* 
*Nokian Säästöpankki (Kauppakatu&nbsp;5, liike-, toimisto- ja asuinrakennus; 1964), Nokia; *purettu* 
*Oriveden seurakuntatalo (1968), Orivesi 
*Eläinlääkärin virkatalo (myöh. Vesilahden pääkirjasto; 1971), Vesilahti 

## Lähteet
Antimonitribromidi

**Antimonitribromidi** (SbBr3) on antimonin ja bromin muodostama epäorgaaninen molekyyliyhdiste. Sitä voidaan käyttää muiden antimoniyhdisteiden valmistamiseen, tekstiilien värjäyksessä, analyyttisen kemian reagenssina ja polymeerien palonestoaineena. 

## Ominaisuudet
Huoneenlämpötilassa antimonitribromidi on valkoista tai kellertävää kiteistä ainetta. Sillä on kaksi kidemuotoa, jotka ovat α- ja β-muodot. Yhdiste liukenee happoihin, emäksiin ja moniin orgaanisiin liuottimiin kuten asetoniin ja kloroformiin. Antimonitribromidi hydrolysoituu veden vaikutuksesta antimonitrioksidiksi. Aine on Lewis-happo ja muodostaa kompleksja. Yhdiste ärsyttää ihoa ja hengitysteitä ja voi kosketuksiin joutuessaan aiheuttaa syövytysvammoja.

## Valmistus ja käyttö
Antimonitribromidia valmistetaan useimmiten kuumentamalla antimonin ja bromin seosta. Toinen tapa on antimonitrikloridin ja booritribromidin välinen halogeeninvaihtoreaktio.
:2 Sb + 3 Br2 → 2 SbBr3

Antimonitribromidia käytetään muiden antimoniyhdisteiden valmistamiseen, tekstiilien värjäyksessä peittana, eräiden metalliseosten värjäämiseen, analyyttisen kemian reagenssina ja polymeerien kuten polyeteenin palonestoaineena.

## Lähteet
Yhdystie 1492

**Yhdystie 1492** on tie joka kulkee Porvoon Hinthaarasta Pornaisten Laukkoskelle. Tien pituus on 8 kilometriä.

Tien osoitenimenä on Porvoon alueella *Pornaistentie* ja Pornaisten alueella *Porvoontie*.

Yhdystie 1492 alkaa Porvoon kunnan Hinthaarassa erkanemalla yhdystiestä 1531. Tieltä erkanee useita teitä muun muassa Vähä-Laukkoskentie Vähä-Laukkoskelle ja edelleen kahden kilometrin päähän Pornaisten keskustasta yhdystielle 1494 sekä Isoniityntie Isoniitylle neljän kilometrin päähän. Vähä-Laukkoskentien ja Isoniityntien risteyksen välisellä osuudella tiellä tulee Porvoon ja Pornaisten kunnanraja. Kunnanrajan jälkeen tie jatkaa Laukkosken kylään. Yhdystie 1492 loppuu yhdystielle 1494 Laukkosken kylässä. Yhdystien 1492 päätepisteestä Pornaisten keskustaan on neljä kilometriä ja Sipoon Nikkilään 11 kilometriä.

## Lähteet
Adam Drese

**Adam Drese** (15. joulukuuta 1620 mahd. Weimar, Thüringen, Saksa – 15. helmikuuta 1701 Arnstadt Thüringen) oli saksalainen kapellimestari ja säveltäjä.

Drese toimi vuodesta 1652 muusikkona Saksin-Weimarin herttuan Wilhelmin hovissa ja hänet lähetettiin saamaan lisää oppia Varsovaan Marco Scacchin johdolla, ja hänet nimitettiin kapellimestariksi 1655. Herttuan kuoleman jälkeen hänen poikansa herttua Bernhard otti Dresen mukaansa Jenaan, nimitti hänet sihteerikseen ja vuonna 1672 pormestariksi. Drese jäi Jenaan vuoteen 1683 saakka, jolloin hänet nimitettiin Arnstadtiin hoviin kapellimestariksi. 

Hänen sävellyksiään on säilynyt vähän, ja ne ovat pääasiassa sarjoja ja tansseja juhlatilaisuuksia vasten, hengellisiä motetteja ja koraaleja.  Hänen säveltämiään koraaleja säilynyt niin Weimarin hovin sihteerin Georg Neumarkin kuin kreivi Nicolaus Ludwig von Zinzendorfin kirjoittamiin virsiin. Tunnetuin hänen sävelmänsä on hänen omaan tekstiinsä *”Seelenbräutigam, Jesu, Gottes Lamm”* kirjoitettu sävelmä, joka on tullut yleisemmin tunnetuksi Zinzendorfin tekstiin *"Jesu, geh voran"*. 

Johann Sebastian Bach on käyttänyt Dresen melodiaa koraalisävellyksiään BWV 496 ja  BWV 497. 

**Dresden sävelmä ''"Seelenbräutgam"'' suomenkielisissä virsi- ja laulukirjoissa**

Suomen ev. lut. kirkon virsikirja

* 388 *Jeesus, johdata* (Nikolaus Ludwig von Zinzendorf 1725, *Jesu, geh voran*. Suom. Elias Lönnrot 1874, uud. Jooseppi Mustakallio 1900, komitea 1984.)
* 471 *Hyvä Jumala, kiitän kodista*  (Heikki Vaahtoniemi 1984)
* 816 *Luoja teidät loi* (Niilo Rauhala 2001)

Ruotsin kirkon virsikirja

* 284 *Sana ikuinen, puhuit taitaen / Ord av evighet* (Emil Liedgren 1919, suom. Pekka Kivekäs 1997)
* 566 *Valvo rukoillen, kestä taistellen/ Vaka själ, och bed* (Johan O. Wallin, Anders Frostenson 1979, suom. Martti Ruuth 1903, uud. suom. Niilo Rauhala 1997)

Hengellinen laulukirja

* 340 *Jeesus, johdata*

Seurakunta laulaa

* 341 *Jeesus, johdata*  Elias Lönnrot 1874, uud)
* 432 *Hyvä Jumala kiitäs kodista*  (Heikki Vaahtoniemi 1984)

Hengellisiä lauluja ja virsiä

* 227 *Valvo rukoillen, Kestä taistellen* (Johan Olof Wallin, suom. Martti Ruuth 1903)

## Lähteet
Laura Schuler

**Laura Lynne Schuler** (s. 3. joulukuuta 1970 Scarborough, Ontario, Kanada) on kanadalainen pääosin 1980- ja 1990-luvuilla pelannut jääkiekkoilija, jonka pelipaikka oli hyökkääjä. Hän pelasi Kanadan naisten jääkiekkomaajoukkueessa kolmet maailmanmestaruuskilpailut, joista jokaisessa hänen joukkueensa saavutti kultaa. Schuler pelasi myös vuoden 1998 talviolympialaisten naisten jääkiekkoturnauksessa, jonka loppuottelussa Kanada hävisi Yhdysvaltain joukkueelle.

Schuler asuu Torontossa Kanadassa. Hän on toiminut peliuransa jälkeen Kanadan naisten jääkiekkomaajoukkueen päävalmentajana MM-kilpailuissa 2016 ja 2017 sekä olympialaisissa 2018. Kaikissä näissä Kanadan joukkue saavutti hopeaa.

## Lähteet
Aerosmithin diskografia

**[[Aerosmith]]** on yhdysvaltalainen hard rock -yhtye, joka perustettiin vuonna 1970 Massachusettsissa. Aerosmith on myynyt maailmanlaajuisesti yli 150 miljoonaa levyä.
## Studioalbumit
**[[Aerosmith (albumi)|Aerosmith]]* (1973)
**[[Get Your Wings]]* (1974)
**[[Toys in the Attic]]* (1975)
**[[Rocks]]* (1976)
**[[Draw the Line]]* (1977)
**[[Night in the Ruts]]* (1979)
**[[Rock in a Hard Place]]* (1982)
**[[Done with Mirrors]]* (1985)
**[[Permanent Vacation]]* (1987)
**[[Pump]]* (1989) 
**[[Get a Grip]]* (1993)
**[[Nine Lives]]* (1997)
**[[Just Push Play]]* (2001)
**[[Honkin' on Bobo]]* (2004)
**[[Music From Another Dimension!]]* (2012)

## Livealbumit
**Live Bootleg* (1978)
**Classics Live!* (1986)
**Classics Live! II* (1987)
**A Little South of Sanity* (1998)
**Rockin' the Joint (2005)
**Live In Berlin* (2015)
**Aerosmith Rocks Donington 2014* (2015)
**1971: The Road Starts Hear* (2021)

== Kokoelmat ==
**Greatest Hits* (1980)
**Anthology* (1988)
**Gems* (1988) 
**Pandora's Box* (1991)
* Pandora's Toys (1994)
**Big Ones* (1994)
**Box of Fire* (1994)
**Aerosmith: 3 Pak - Aerosmith/Get Your Wings/Toys in the Attic* (1998)
**Classic Aerosmith: The Universal Masters Collection* (2000)
**Young Lust: The Aerosmith Anthology* (2001) 
**O, Yeah! The Ultimate Aerosmith Hits* (2002)
**20th Century Masters: The Millennium Collection – The Best of Aerosmith* (2003)
**Aerosmith: The Collection - Aerosmith/Get Your Wings/Toys in the Attic* (2004)
**Devil's Got a New Disguise: The Very Best of Aerosmith* (2006)
**Tough Love: Best of the Ballads* (2011)
**The Essential Aerosmith (2011)

## EP:t
* Vacation Club (1988)
* Made in America (1997)
Kalsiumsilikaatti

**Kalsiumsilikaatti** on kemiallinen yhdiste Ca2SiO4.

## Ominaisuudet
Kalsiumsilikaatti on valkoista jauhetta. Sitä voidaan saada luonnossa esiintyvästä kalkkikivestä ja piimaan pinnasta, piipitoisesta sedimenttikivestä. Se kuuluu ryhmään yhdisteitä, joita voidaan valmistaa saattamalla kalsiumoksidi ja piidioksidi reagoimaan eri suhteissa esim. 3CaO·SiO2, Ca3SiO5; 2CaO·SiO2, Ca2SiO4; 3CaO2SiO2, Ca3Si2O7 ja CaO-SiO2, CaSiO<sub>3</sub> . Sillä on pieni irtotiheys ja korkea veden imeytymiskyky.

## Käyttö
Kalsiumsilikaattia käytetään paakkuuntumisenestoaineena ruoanvalmistuksessa, mukaan lukien ruokasuola ja antasidina. YK:n elintarvike- ja maatalousjärjestö ja WHO:n elimet ovat hyväksyneet sen turvallisena elintarvikelisäaineena monissa erilaisissa tuotteissa. Sillä on E-koodi **E552**. 
### Korkean lämpötilan eristys
Kalsiumsilikaattia käytetään yleisesti turvallisena vaihtoehtona asbestille korkean lämpötilan eristysmateriaaleissa. Teollisuuden putkistojen ja laitteiden eristys valmistetaan usein kalsiumsilikaatista. Kalsiumsilikaatti kilpailee mineraalivillan ja patentoitujen eristävien aineiden, kuten perliittiseoksen ja natriumsilikaatin kanssa sidotun vermikuliittin kanssa. Vaikka sitä pidetään yleisesti asbestin korvikkeena, kalsiumsilikaatin varhaisissa eristysmuodoissa käytettiin silti asbestikuituja.

### Passiivinen palosuojaus

Kalsiumsilikaattia käytetään palosuojauksessa ja -eristämisessätiilinä. Se on yksi menestyneimpiä palonsuojausmateriaaleja Euroopassa rakennuksia koskevien asetusten ja paloturvallisuusohjeiden takia. Suorituskykyiset kalsiumsilikaattilevyt säilyttävät erinomaiset ominaisuutensa jopa kosteissa olosuhteissa, ja ne voidaan asentaa rakennusprosessin varhaisessa vaiheessa jo ennen kuin rakennus on säänkestävä.

## Katso myös
* Rappaus
* Perliitti
* Vermikuliitti

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Ann Li

**Ann Li** (s. 26. kesäkuuta 2000 King of Prussia, Pennsylvania) on yhdysvaltalainen tennispelaaja. Parhaimmillaan hän on ollut kaksinpelissä WTA-listan sijalla 122 helmikuussa 2020.

Junioriurallaan Li pelasi Wimbledonin tyttöjen kaksinpelin loppuottelussa 2017. Li selvitti tiensä ensimmäiseen Grand Slam -turnaukseensa Australian avoimiin 2020 karsintojen kautta. Hän on ensimmäinen eteläkorealainen naispelaaja Grand Slamin pääsarjassa 12 vuoteen. Pääsarjan avauskierroksella hän voitti Lizette Cabreran, mutta hävisi toisella kierroksella turnauksen lopulta voittaneelle Sofia Keninille.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* 
*
Luettelo Aerosmithin singleistä

Yhdysvaltalaisen hard rock-yhtye Aerosmithin julkaisemat singlet.
## 1970
* Dream On (1973)
* Same Old Song and Dance (1974)
* Train Kept A Rollin (1974)
* S.O.S. (Too Bad) (1975)
* Sweet Emotion (1975)
* Walk This Way (1975)
* You See Me Crying (1975)
* Dream On (uudelleenjulkaisu) (1975)
* Last Child (1976)
* Home Tonight (1976)
* Walk This Way (uudelleenjulkaisu (1976)
* Draw the Line (1977)
* Kings and Queens (1978)
* Get It Up (1978)
* Come Together (1978)
* Chip Away the Stone (1978)
* Remember (Walking in the Sand) (1979)

## 1980
* Lightning Strikes (1982)
* Bitch's Brew (1982)
* Let the Music Do the Talking (1985)
* Shela (1985)
* Darkness (1986)
* My Fist Your Face (1986)
* Dude (Looks Like a Lady) (1987)
* Hangman Jury (1987)
* Angel (1988)
* Rag Doll (1988)
* Magic Touch (1988)
* Rocking Pneumonia and the Boogie Woogie Flu (1988)
* Chip Away the Stone (uudelleenjulkaisu) (1989)
* Love in an Elevator (1989)
* F.I.N.E. (1989)
* Janie's Got a Gun (1989)

## 1990
* What it Takes (1990)
* The Other Side (1990)
* Monkey on My Back (1990)
* Dude (Looks Like a Lady) (uudelleenjulkaisu) (1990)
* Love Me Two Times (1990)
* Sweet Emotion (uudelleenjulkaisu) (1991)
* Helter Skelter (1991)
* Livin' on the Edge (1993)
* Eat the Rich (1993)
* Fever (1993)
* Cryin (1993)
* Amazing (1993)
* Shut Up and Dance (1994)
* Deuces Are Wild (1994)
* Crazy (1994)
* Blind Man (1994)
* Walk on Water (1995)
* Nine Lives (1997)
* Falling in Love (Is Hard on the Knees) (1997)
* Hole in My Soul (1997)
* Pink (1997)
* Taste of India (1998)
* Full Circle (1998)
* I Don't Want to Miss a Thing (1998)
* What Kind of Love Are You On (1998)
* Pink (uudelleenjulkaisu) (1999)

## 2000
* Angel's Eye (2000)
* Jaded (2001)
* Fly Away from Here (2001)
* Sunshine (2001)
* Just Push Play (2001)
* Girls of Summer (2002)
* Baby, Please Don't Go (2004)
* Devil's Got a New Disguise (2006)

## 2010
* Legendary Child (2012)
* Lover Alot (2012)
* What Could Have Ben Love (2012)
* Can't Stop Lovin' You (feat. Carrie Underwood) (2013)
Yhdystie 8807

**Yhdystie 8807** on tie joka kulkee Kajaanin Lohtajasta saman kaupungin alueella sijaitsevalle Pärsänsuolle. Tien pituus on 8 kilometriä ja se mukailee pääosin vanhaa valtatien 5 linjausta.

Tien osoitenimenä on ensin *Mainuantie* Lohtajasta Ratakadun risteykseen, *Sissikatu* Tehdaskadun kiertoliittymään, *Pohjolankatu* Lönnrotinkadun risteykseen, *Lönnrotinkatu* Brahenkadun risteykseen, *Puutavarantie* Heinimäentien risteykseen, ja *Vanha Viitostie* koko loppumatkan.

## Lähteet
Yhdystie 2253

**Yhdystie 2253** on tie mikä kulkee Marttilan Ollilasta Pöytyän Kyröön. Tien pituus on 15 kilometriä.

Tien osoitenimenä on Marttilan alueella *Kyröntie* ja Pöytyän alueella *Ollilantie*.

## Lähteet
Ivar Widéen

**Karl Ivar Natanael Widéen** (21. maaliskuuta 1871 Bellön pitäjä, Småland – 16. maaliskuuta 1951 Lidköping) oli ruotsalainen kirkkomuusikko ja säveltäjä.

Widéen suoritti urkurintutkinnon Tukholman musiikkikorkeakoulussa 1889. Hän toimi Laholmissa urkurina ja vuodesta 1900 Skaran tuomiokirkkourkurina, sekä sen ohella  musiikinopettajana 1901–1933.

Hän sävelsi useita teoksia kirkkovuoden juhlapäiviä varten. Elinaikanaan hän oli tunnettu ja arvostettu kuoromusiikin säveltäjä ja hänet valittiin Ruotsin kuninkaalliseen musiikkiakatemiaan 1921. Hänen sävellystuotantoon kuuluu muun muassa requiem, jouluoratorio, noin 20 kantaattia, kamarimusiikkia, noin 200 kansallisromanttista laulua ja kuoroteosta sekä koraaleja ja noin 150 urkukoraalia.

Hän on säveltänyt 1916 muun muassa Viktor Rydbergin runon "Gläns över sjö och strand*",* josta on Ruotsin kirkon virsikirjassa Anna-Maija Raittilan tekemä suomennos ”Kirkkaus yllä maan” (virsi 134, Alice Tegnérin sävelmä). Widéenin sävelmä julkaistiin Ruotsin vuoden 1917 koraalikirjaehdotuksessa ja sitä käytetään kuoro- ja soololauluna. 

Vuonna 1910 hän sävelsi sisarensa Linnea Andrénin kirjoittaman Smoolannin kotiseutulaulun ("Röd lyser stugan"), joka esitettiin kolmen muun Widéenin laulun kanssa Tukholman olympialaisten yhteydessä järjestetyssä kuorofestivaalissa, ja jonka sävelmään Martti Korpilahti sittemmin kirjoitti Keski-Suomen kotiseutulaulun sanat (”Männikkömetsät ja rantojen raidat”).

**Widéenin virsisävelmiä suomenkielisissä virsi- ja laulukirjoissa**

Suomen evankelis-luterilaisen kirkon virsikirja

* 492 "Ystävä sä lapsien" (säk. 1 ruotsalainen 1780 "Gud som haver barnen kär", suom. Arvi Jännes 1889, säk. 2 Siri Dahlquist 1911, säk. 1–2 suom. Lauri Pohjanpää 1923, säk. 3 komitea 1937. Sävelmä vuodelta 1919)
* 806 "Otsaani ja rintaani" (Niilo Rauhala 2001. Sävelmä 1919)
* 808 "Herra, olet Luojani" (Sakari Häkkinen 2002, muod. Niilo Rauhala 2002. Sävelmä 1919)
* 813 "Lapsuudesta lähtien" (Pia Perkiö 2002. Sävelmä 1919)
* 831 "Siunaa, Herra, kotini" (Pia Perkiö 1986. Sävelmä 1919)
* Ruotsin kirkon virsikirja
* 193 "Jeesus, lasten ystävä"/"Gud, som haver barnen kär" (Tuntematon ruotsalainen 1780, suom. Lauri Pohjanpää 1923, uud. Suomen. vk.-komitea 1984. Sävelmä 1912)
* 512 "Jo soi ehtookello ja taukoaa työ"/"Det ringer till vila" (Johan O. Wallin 1838, suom. Georg Gripenstad ja Anna-Maija Raittila 1946, 1969, uud. suom. Pekka Kivekäs 1995. Sävelmä 1916)
* 743 "Ystävä sä lapsien"/"Gud, som haver barnen kär" (Ruotsalainen 1780, 1.säk, Siri Jonsson (Dahlquist) 1911, 2. ja 3. säk. suom. Lauri Pohjanpää 1923 ja Suomen vk.-komitea 1937 3. säk. Sävelmä 1919)

Hengellinen laulukirja

* 556 "Ystävä sä lapsien" (Tuntematon ruotsalainen 1780, 1. säk, Siri Dahlqvist 1911 2. ja 3. säk. Sävelmä 1919)

Seurakunta laulaa

* "Ystävä sä lapsien" (1. säk. ruotsalainen 1780, 2. ja 3. säk. Siri Dahlqvist 1911. Sävelmä 1919)

## Lähteet
Carl von Bardolff

**Carl Freiherr von Bardolff** (vuoteen 1918 asti **Carl Bardolff**, 3. syyskuuta 1865 &ndash; 17. toukokuuta 1953) oli Itävalta-Unkarin armeijan kenraali ensimmäisessä maailmansodassa. Hän kirjoitti myös useita sotahistoriaa käsitelleitä teoksia.

Carl Bardolff syntyi Grazissa 3. syyskuuta 1865. Hänen isänsä oli sotilassoittokunnan kapellimestari. Myöhemmin Bardolff sanoi perheensä ja sukunsa olevan *”Rassestark”* ("rodullisesti terveitä ja puhtaita"). Hänen setänsä oli muistelmakirjailija Wilhelm Gründorf von Zebegény.

Hän liittyi ensin vuodeksi 4. jalkaväkirykmentin palvelukseen vapaaehtoisena vuonna 1884. Tämän jälkeen hän opiskeli Grazin yliopistossa, missä kuului kansallismieliseen opiskelijajärjestöön. Hän ansaitsi Grazin yliopistosta oikeustieteen tohtorin arvon vuonna 1888. Seuraavana vuonna hänestä tuli luutnantti 27. jalkaväkirykmenttiin. Hän toimi seuraavat vuodet eri koulutus- ja komentotehtävissä.

Vuonna 1911 everstiksi ylenneestä Bardolffista tuli kruununprinssi Frans Ferdinandin henkilökohtainen adjutantti. Ensimmäisen maailmansodan alettua hän toimi ensin menestyksekkäästi 29. jalkaväkiprikaatin komentajana venäläisiä vastaan, kunnes hänestä tuli kenraali Eduard von Böhm-Ermollin komentaman 2. armeijan esikuntapäällikkö, missä tehtävässä pysyi kaksi ja puoli vuotta. 2. maaliskuuta 1915 Bardolff ylennettiin kenraalimajuriksi.

Bardolff sai maaliskuussa 1918 komennettavakseen 60. jalkaväkidivisioonan Italian vastaisella rintamalla Ludwig Goigingerin jälkeen. 17. elokuuta hänelle myönnettiin paronin arvonimi, jolloin hänen nimekseen tuli *Carl Freiherr von Bardolff*. Syyskuussa 1918 hänet siirrettiin huoltoupseeriksi sotaministeriöön Wieniin. Itävalta-Unkarin hävittyä sodan hän erosi palveluksesta 1. tammikuuta 1919.

Sotien välisenä aikana von Bardolff kuului oikeistolaiseen Deutscher Klub -nimiseen järjestöön, jonka puheenjohtajana toimi vuodet 1932&ndash;1937. Entisen komentavan upseerinsa von Böhm-Ermollin tavoin myös von Bardolff sai kunnia-arvon Saksan Wehrmachtissa, ensin kenraaliluutnanttina ja 27. elokuuta 1938 alkaen jalkaväenkenraalina, mutta ei koskaan saanut komentajuuksia. Hän oli myös Saksan valtiopäivien edustaja vuodet 1938&ndash;1945 sekä Sturmabteilungin jäsen.

Von Bardolff pidätettiin vuonna 1945 ja häntä estettiin jatkamasta kirjallista uraansa. Hän kuoli Grazissa 17. toukokuuta 1953.

## Lähteet

* Deak, Istvan: *Beyond Nationalism: A Social and Political History of the Habsburg Officer Corps, 1848–1918*, Oxford University Press 1990

### Viitteet
Jemanda

**Jemanda** (ven. Еманда tai Эманджа) on järvi Tompon piirissä Sahan tasavallassa Venäjällä. Se sijaitsee Janan ylätasangolla. Järven kokonaispinta-ala on noin 33,1 neliökilometriä. Jemanda on Janan ylätasangon suurin järvi. Järven kaloja ovat muun muassa made, hauki ja harjus.

## Lähteet
Yhdystie 2260

**Yhdystie 2260** on Koskelta Tl Loimaan Mellilään johtava yhdystie, jonka pituus on noin 21 kilometriä.

Tien osoitenimenä on Kosken Tl alueella koko matkalta *Koskentie*. Loimaan alueella osoitenimenä on myös *Koskentie* kuntarajalta yhdystien 2261 risteykseen ja loppumatkan ajan eli valtatien 9 (E63) risteykseen asti *Melliläntie*.

## Lähteet
Megan Kalmoe

**Megan Kalmoe** (s. 21. elokuuta 1983) on yhdysvaltalainen soutaja. Hän saavutti pariaironelosessa olympiapronssia Lontoossa 2012 ja sijoittui viidenneksi samassa luokassa Rio de Janeiron olympialaisissa 2016. Pekingin olympialaisissa 2008 hän sijoittui pariairokaksikossa viidenneksi. Maailmanmestaruuskilpailuissa Kalmoe voitti pariaironelosessa kultaa Aiguebelettessa 2015 ja saavutti samassa luokassa hopeaa Bledissä 2011. Perämiehettömässä kaksikossa hän saavutti MM-hopeaa Amsterdamissa 2014 ja Sarasotassa 2017. Alle 23-vuotiaiden MM-kilpailuissa hän voitti kultaa perämiehettömässä nelosessa Amsterdamissa 2005.

## Lähteet
Proterix

***Proterix*** on sukupuuttoon kuollut siilin kaltainen suku, joka eli myöhäisestä oligoseenista Pohjois-Amerikan varhaiseen mioseeniin. Sen päätä suojasi panssari ja ravinto koostui hyönteisistä.   

## Lähteet
Rovaniemen joukkoliikenne

**Rovaniemen joukkoliikenne**, kutsumanimeltään **Linkkari**, on Rovaniemellä liikennöitävää linja-autoliikennettä. Paikallisliikenne on Rovaniemen kaupungin järjestämää, jota hoitaa kilpailutuksessa voittanut linja-autoyritys Koskilinjat Oy. 4. kesäkuuta 2018 lähtien Rovaniemen kaupunki on ollut Rovaniemen paikallisliikenteen järjestäjä, sitä ennen siitä vastasivat yksityiset yritykset eli Ketosen Liikenne, Kutilan Liikenne ja Pikakuljetus Rovaniemi.

Paikallisliikennelinjojen lisäksi Rovaniemen keskustan alueella liikennöi kaksi palvelulinjaa: Nätti-Jussi ja Citybussi. Rautatieaseman, lentoaseman ja Joulupukin Pajakylän välillä ajavat yksityisen yrityksen linjat Santa Claus Bus ja Airport Express.

Kaikki Koskilinjojen Rovaniemellä ajavista paikallisliikenne busseista on teipattu kaupungin vaatimaan tilaajaväritykseen. Väritys on sinivihreä, ja kylkiin on teipattu porokuviota.

## Paikallisliikenne ja muut linjat 2025–2026

## Lippujärjestelmä
Rovaniemellä on käytössä valtakunnallinen Waltti-matkalippujärjestelmä. Samaa lippujärjestelmää käytetään 14:ssä eri kaupungissa kuten Oulussa, Kajaanissa, Kuopiossa ja Jyväskylässä. Tämä tarkoittaa sitä, että esimerkiksi Rovaniemellä asuva voi käyttää omaa Rovaniemen Waltti-korttia matkustaessaan Oulussa paikallis- ja seutuliikenteessä. Linja-autoon mennessä kortti täytyy antaa kuljettajalle ja kertoa minkä paikkakunnan kortti se on, jotta kuljettaja voi ottaa siitä maksun, tosin toisen kaupungin Waltti-lipputuotetta "kausilippu" ei voi käyttää toisessa kaupungissa. 

## Lähteet
Adrienne Martelli

**Adrienne Martelli** (s. 3. joulukuuta 1987) on yhdysvaltalainen soutaja. Hän saavutti pariaironelosessa olympiapronssia Lontoossa 2012 ja sijoittui viidenneksi samassa luokassa Rio de Janeiron olympialaisissa 2016. Maailmanmestaruuskilpailuissa Martelli voitti perämiehettömässä nelosessa kultaa Aiguebelettessa 2015 sekä saavutti samassa luokassa hopeaa Amsterdamissa 2014 ja pronssia Karapirossa 2010. Pariaironelosessa hän saavutti MM-hopeaa Bledissä 2011.

## Lähteet
Tetracus

**Tetracus** on sukupuuttoon kuollut siilisuku. Lajit elivät Belgiassa ja Ranskassa oligoseenin aikaan. Fossiileja on löytynyt myös Etelä-Englannista Hampshiren altaasta.     

Lajit: 
* *Tetracus daamsi*
* † *Tetracus nanus* (Aymard, 1846)

## Lähteet
Sarmatismi

**Sarmatismi** (tai *sarmatianismi*) on etnokulttuurinen käsite, jonka mukaan Puolan kansalaiset polveutuisivat sarmaateista. Se oli hallitseva barokkikulttuuri ja aatelisideologia ja oli olemassa renessanssista aina 1800-luvulle asti. Yhdessä toisen, "Golden Liberty" -nimellä tunnetun konseptin kanssa se oli keskeinen osa Puola-Liettuan kulttuuria ja yhteiskuntaa. Sarmatismin ytimen muodosti usko siihen, että Puolan-Liettuan kansalaiset ovat lähtöisin muinaisista sarmaateista.

## Aiheesta muualla
*Sarmatism and European Culture
* The Sarmatian Review
*The Original Sarmatians: The Men Who Fought Attila the Hun
Natalie Dell

**Natalie Dell** (s. 20. helmikuuta 1985) on yhdysvaltalainen soutaja. Hän saavutti pariaironelosessa olympiapronssia Lontoossa 2012. Maailmanmestaruuskilpailuissa hän saavutti pariaironelosessa hopeaa Bledissä 2011 ja sijoittui samassa luokassa viidenneksi Karapirossa 2010.

## Lähteet
Eva Ström

**Eva Ström** (s. 4. tammikuuta 1947 Lidingö) on ruotsalainen kirjailija, kirjallisuuskriitikko ja lääkäri.

Ström työskenteli lääkärinä vuosina 1974–1988 ja siirtyi sen jälkeen päätoimiseksi kirjailijaksi. Hän teki kirjallisen debyyttinsä vuonna 1977 runokokoelmalla *The Burning Zeppelin*. Hän on julkaissut yksitoista runokokoelmaa ja viisi romaania. Teoksista tunnetuimpia ovat *Steinkind* (1979), *Det mörka alfabetet* (1982), *Kärleken till matematiken* (1989), *Brandenburg* (1993) ja *Revebensstäderna* (2002). Hänen runoilleen ovat leimallisia lääketieteellinen näkökulma ja naisen silmin katsominen. Hänelle on myönnetty useita kirjallisuuspalkintoja, esimerkiksi Pohjoismaiden neuvoston kirjallisuuspalkinto vuonna 2003. Kirjallisuuden lisäksi Eva Ström on aktiivinen kirjallisuuskriitikko Sydsvenska Dagbladetissa. Vuodesta 2010 hän on ollut Ruotsin kuninkaallisen tiedeakatemian jäsen.

Muutamia Strömin runoja on suomennettuna antologiassa *Pohjolalla on paljon annettavaa* (2004), . 

## Lähteet
Kara Kohler

**Kara Kohler** (s. 20. tammikuuta 1991) on yhdysvaltalainen soutaja. Hän saavutti pariaironelosessa olympiapronssia Lontoossa 2012. Maailmanmestaruuskilpailuissa hän voitti perämiehettömässä nelosessa kultaa Bledissä 2011 ja saavutti yksikössä pronssia Ottensheimissa 2019. Plovdivin MM-kilpailuissa 2018 hän sijoittui yksikössä neljänneksi ja vuosien 2013 ja 2017 MM-kilpailuissa hän sijoittui pariaironelosessa viidenneksi. Alle 23-vuotiaiden MM-kilpailuissa hän voitti kultaa kahdeksikossa Brestissä 2010.

## Lähteet
Jokisillit

**Jokisillit** (Alosidae) on sillikalojen lahkoon (Clupeiformes) kuuluva kalaheimo. Heimoon luetaan nykyisin neljä sukua ja noin 34 lajia. Aiemmin useimmat näistä luokiteltiin sillien heimon (Clupeidae) alaheimoon Alosinae.

Jokisillit ovat pelagisia kaloja, mutta monet niistä nousevat jokiin lisääntymään ja jotkin elävät pelkästään sisävesissä. Heimoon kuuluu useita taloudellisesti tärkeitä lajeja kuten sardiini (*Sardina pilchardus*), menhaden (*Brevoortia tyrannus*) ja *[[Alosa]]*-suvun lajit.

## Lähteet
Agneta Andersson

**Agneta Monica Andersson** (25. huhtikuuta 1961 Karlskoga – 8. lokakuuta 2023 Karlskoga) oli ruotsalainen ratameloja, olympiavoittaja ja maailmanmestari. Andersson voitti urallaan kolme olympiakultaa ja yhteensä seitsemän olympiamitalia.

## Ura
Andersson kilpaili urallaan viisissä olympialaisissa. Ensimmäisen kerran hän oli mukana olympialaisissa Moskovassa 1980. Moskovassa hän oli kajakkiyksikön 500 metrin kilpailun kuudes ja kajakkikaksikon 500 metrin kilpailussa viides. Hän kilpaili kaksikossa Karin Olssonin parina. Neljä vuotta myöhemmin Los Angelesin olympialaisissa hän voitti kaksi olympiakultaa sekä yhden -hopean. Hän voitti sekä kajakkiyksikön 500 metrin kilpailun sekä kajakkikaksikon 500 metrin kilpailun. Kajakkikaksikkokilpailun hän voitti Anna Olssonin kanssa. Olympiahopeaa hän saavutti kajakkinelikon 500 metrin kilpailussa. Soulin olympialaisissa 1988 hän ei voittanut yhtään mitalia: hän oli kajakkiyksikön 500 metrin kilpailun kahdeksas, kajakkikaksikon 500 metrin kilpailussa kuudes ja kajakkinelikon 500 metrin kilpailussa samoin kuudes. Barcelonan olympialaisissa 1992 Andersson voitti kaksi mitalia. Hän oli toinen kajakkikaksikon 500 metrin kilpailussa Susanne Gunnarssonin kanssa ja kolmas kajakkinelikon 500 metrin kilpailussa. Viimeiset olympialaiset oli Atlantan olympialaiset vuonna 1996. Hän voitti kajakkikaksikon 500 metrin kilpailun jälleen Gunnarssonin kanssa. Ruotsin joukkue oli kajakkinelikkokilpailun kolmas.

Andersson voitti urallaan 11 mitalia maailmanmestaruuskilpailuista. Ainoan kultansa hän voitti Kööpenhaminassa vuonna 1993, kun hän voitti kajakkikaksikon 500 metrin kilpailun. Hänellä on hopeaa vuosilta 1981 (kajakkikaksikon 500 metriä), 1982 (kajakkiyksikön 500 metriä) ja 1993 (kajakkinelikon 500 metriä). Pronssia hän saavutti vuonna 1981 kahdesti (kajakkiyksikön ja kajakkinelikon 500 metrin kilpailut), vuosina 1982, 1983 ja 1991 kajakkikaksikon 500 metrin kilpailusta sekä kajakkiyksikön 500 metrin kilpailusta vuosilta 1985 ja 1987.

## Lähteet
Julia Richter

**Julia Richter** (s. 29. syyskuuta 1988) on saksalainen soutaja. Hän saavutti pariaironelosessa olympiahopeaa Lontoossa 2012. Maailmanmestaruuskilpailuissa hän voitti pariaironelosessa kultaa Bledissä 2011 ja Chungjiussa 2013 sekä saavutti samassa luokassa pronssia Karapirossa 2010. Hän voitti pariaironelosessa Euroopan-mestaruuden Sevillassa 2013.

## Lähteet
Sylvie Daigle

**Sylvie Daigle** (1. joulukuuta 1962 Sherbrooke) on kanadalainen entinen kaukalopikaluistelija ja pikaluistelija, olympiavoittaja ja maailmanmestari. Daigle kilpaili neljästi olympialaisissa, joissa voitti kaksi mitalia, joista toinen oli kultainen. Kumpikin mitali on kaukalopikaluistelusta. Hänellä on myös viisi maailmanmestaruutta ja yhteensä kahdeksan MM-mitalia.

Daigle kilpaili ensimmäisen kerran olympialaisissa Lake Placidin olympialaisissa 1980. Tuolloin hän kilpaili pikaluistelussa ja oli 500 metrin kilpailun 19. Neljä vuotta myöhemmin Sarajevon olympialaisissa hän kilpaili pikaluistelussa 500 metrillä, 1 000 metrillä ja 1 500 metrillä. 500 metrillä hän oli 20., 1 000 metrillä 25. ja 1 500 metrin kilpailussa 22. Albertvillen olympialaisissa 1992 Daigle siirtyi kaukalopikaluisteluun ja voitti olympiakultaa 3 000 metrin viestikilpailussa. 500 metrin kilpailussa hän oli 18. Lillehammerin olympialaisissa 1994 hän kilpaili yksinkilpailussa 500 ja 1 000 metrin kilpailuissa. Lyhyemmällä matkalla hän oli 10. ja kilometrin matkalla 7. 500 metrin matkalla hän menetti mahdollisuutensa mitaliin kolaroituaan. 3 000 metrin viestissä Kanadan joukkue oli toinen.

Kaukalopikaluistelun MM-kilpailuissa Daigle on voittanut yhteensä kahdeksan mitalia. Ensimmäisen kokonaiskilpailun kultansa hän voitti Québecissä 1979. Muut MM-kullat ovat vuosilta 1983, 1988, 1989 ja 1990. MM-hopeaa hänellä on vuosilta 1984 ja 1991 ja pronssia vuodelta 1982.

## Lähteet
Britta Oppelt

**Britta Oppelt** (s. 5. heinäkuuta 1978) on saksalainen soutaja. Hän saavutti olympiahopeaa pariairokaksikossa Ateenassa 2004 ja pariaironelosessa Lontoossa 2012 sekä olympiapronssia pariaironelosessa Pekingissä 2008.

Maailmanmestaruuskilpailuissa Oppelt voitti pariaironelosessa kultaa Bledissä 2011 ja Chungjiussa 2013. Hän saavutti samassa luokassa MM-hopeaa Gifussa 2005 ja Münchenissä 2007 sekä MM-pronssia Karapirossa 2010. Pariairokaksikossa hän saavutti MM-hopeaa Milanossa 2003 ja Etonissa 2006 Hän voitti pariaironelosessa Euroopan-mestaruuden Sevillassa 2013.

## Lähteet
Viktor Stepanov

**Viktor Nikolajevitš Stepanov** (, s. 27. tammikuuta 1947 Vitele) on venäläinen poliitikko.

Viktor Stepanov on kansallisuudeltaan karjalainen. Hän työskenteli Alavoisen sahan Vitelen osaston huonekalupuuseppänä vuosina 1962–1966 ja Komsomolin Aunuksen piirikomitean osastopäällikkönä ja sihteerinä vuodesta 1966. Vuonna 1973 Stepanov siirtyi Komsomolin Karjalan aluekomitean osastopäälliköksi ja sihteeriksi. Hän valmistui Karjalan pedagogisesta instituutista vuonna 1975, Leningradin puoluekorkeakoulusta vuonna 1980 ja suoritti jatkotutkinnon Tšekkoslovakian kommunistisen puolueen korkeakoulussa vuonna 1987.

Stepanov työskenteli NKP:n Aunuksen piirikomitean toisena sihteerinä vuodesta 1980 ja Prääsän piirikomitean ensimmäisenä sihteerinä vuodesta 1982. Vuosina 1987–1989 hän toimi Karjalan aluekomiteassa ja NKP:n keskuskomitean instruktorina. Stepanov valittiin Karjalan autonomisen neuvostotasavallan (myöhemmin Karjalan tasavallan) korkeimman neuvoston puheenjohtajaksi vuosina 1989 ja 1990. Hän oli Karjalan tasavallan hallituksen puheenjohtaja vuosina 1994–1998.

Venäjän kommunistiseen puolueeseen kuulunut Stepanov oli Venäjän federaation kansanedustaja vuosina 1990–1993. Vuosina 1993–1998 hän toimi Venäjän liittokokouksen liittoneuvoston jäsenenä. Stepanov on ollut Karjalan tasavallan lainsäädäntökokouksen edustaja vuodesta 2006. Hän työskenteli Venäjän ja Valko-Venäjän valtioliiton toimeenpanevassa komiteassa vuosina 1998–2002, Karjalan päämiehen edustajana Venäjän liittoneuvostossa vuosina 2002–2006 ja Itsenäisten valtioiden yhteisön parlamenttienvälisen komission puheenjohtajana vuosina 2008–2011. Nykyään Stepanov kuuluu Oikeudenmukainen Venäjä -puolueeseen.

## Lähteet
Suomen ja Turkin suhteet

**Suomen ja Turkin suhteet** alkoivat 21. helmikuuta 1918 silloisen Osmanien valtakunnan, nykyisen Turkin, tunnustaessa Suomen itsenäisyyden. Diplomaattiset suhteet solmittiin Turkin tasavallan ja Suomen tasavallan välillä vuonna 1924. Suomen suurlähetystö sijaitsee Ankarassa  ja Turkin suurlähetystö Helsingissä. Suomen Ankaran-suurlähettiläänä on syyskuusta 2023 lähtien toiminut Pirkko Hämäläinen. Turkin Helsingin-suurlähettiläänä toimii Deniz Çakar. 

Suomi on Euroopan unionin täysjäsen. Turkki ei ole Euroopan unionin jäsen. Molemmat maat ovat Naton jäseniä.

## Korkean tason vierailut
* 7.–9. lokakuuta 2008: Presidentti Abdullah Gül vieraili Helsingissä. Emäntänä toimi presidentti Tarja Halonen.
* 6. lokakuuta 2009: Pääministeri Matti Vanhanen vieraili Istanbulissa. Isäntänä toimi pääministeri Recep Tayyip Erdoğan.
* 19.–20. lokakuuta 2010: Pääministeri Recep Tayyip Erdoğan vieraili Helsingissä. Emäntänä toimi pääministeri Mari Kiviniemi.
* 29.–30. maaliskuuta 2011: Presidentti Tarja Halonen vieraili Ankarassa ja Şanlıurfassa. Isäntänä toimi presidentti Abdullah Gül.
* 5.–6. marraskuuta 2013: Pääministeri Recep Tayyip Erdoğan vieraili Helsingissä. Isäntänä toimi pääministeri Jyrki Katainen. 
* 12.–15. lokakuuta 2015: Presidentti Sauli Niinistö vieraili Ankarassa ja Istanbulissa. Isäntänä toimi presidentti Recep Tayyip Erdoğan.
* 6. huhtikuuta 2016: Pääministeri Ahmet Davutoğlu vieraili Helsingissä. Isäntänä toimi pääministeri Juha Sipilä.
* 17. maaliskuuta 2023: Presidentti Sauli Niinistö ja ulkoministeri Pekka Haavisto vierailivat Ankarassa. Isäntänä toimi presidentti Recep Tayyip Erdoğan.
* 1. lokakuuta 2024 Suomen presidentti Alexander Stubb ja ulkoministeri Elina Valtonen vierailivat Ankarassa. Isäntinä toimivat presidentti Recep Tayyip Erdoğan ja Turkin parlamentin puhemiehen Numan Kurtulmuşi.

## Katso myös
* Suomen turkkilaiset
* Ruotsin ja Turkin suhteet 
* Suomen ja Naton suhteet
* Turkin ja Euroopan unionin suhteet

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Turkin suurlähetystö Helsingissä  
* Suomen ulkoministeriön sivu suhteista Turkin kanssa
Bogurodzica

**Bogurodzica** on Puolan vanhin hymni. Se on sävelletty 900–1200-lukujen välillä. Vaikka hymnin alkuperä ei ole täysin selvä, useat tutkijat ovat yhtä mieltä siitä, että sen on laatinut piispa Adalbert.

## Lähteet
Biskra

**Biskra** on kaupunki ja keidas Algeriassa niin sanotun Zabin alueella maan kaakkoisosassa Saharan reunalla. Vuonna 2008 sen asukasluku oli 204&nbsp;661.

## Maantiede

Biskra sijaitsee Saharan aavikon reunalla Algerian kaakkoisosassa noin 100–120 metrin korkeudella merenpinnasta. Biskran keidas on nimellä Zab tunnetun keidasryhmän keskus. Kaupungista etelään sijaitsee Awras ja Tell Atlas-vuorten välissä oleva syvänne. Syvänne on luonut historiallisesti tärkeän kulkureitin paimentolaisille. Lähistöllä on myös kaksi suurta suolajärveä, Melrhír ja Merouane.

Sää alueella on talvisin leuto ja paikka tunnetaan talvilomakohteena. Kesäisin lämpötilat nousevat kuitenkin korkeaksi. Sadetta saadaan suhteellisen vähän ja vaihtelevin väliajoin. Sateet lankeavat pääsääntöisesti Awrasvuorille Biskran pohjoispuolelle. Vettä saadaan Wadi Biskran padolta.

## Historia

Ennen nykyisen kaupungin perustamista Biskran paikalla oli roomalainen limes nimeltä Vescera. Nykyisen nimensä se sai vasta Aghlabidien vallatessa Zabin alueen 1000-luvulla. Tuolloin aluetta asuttivat berberiheimot, mutta alueelle alkoi saapua myös arabiheimoja. 1200-luvulla Biskrasta kehittyi tärkeä kauppapaikka Saharalta saapuville karavaaneille. Alue muodosti myös käytännössä itsenäisen oman ruhtinaskuntansa muodollisesti TunisinHafsidien alaisuudessa. Tunisin hallitsijan Abu Farisin onnistui palauttaa hafsidien täysi valta vuonna 1402, mutta hafsidit heikentyivät merkittävästi seuraavab vuosisadan lopulla.

Leo Africanus kuvaili Biskraa suhteellisen suureksi paikkakunnaksi 1500-luvun puolivälillä, mutta hän mainitsi myös paikallisten olevan köyhiä. Osmanien valtakunta valtasi alueen kahdella sotaretkellä vuosina 1542 ja 1552. He perustivat paikalle linnoituksen ja varuskunnan. Osmanien valta oli muodollinen ja alueella vallasta kamppailivat turkkilaisten ohella eri suvut. Monet Biskran asukkaista muuttivat muualle lähiseudun kyliin valtataistelujen myllerryksessä. Ranska oli vallannut Algerin vuonna 1830 ja yksi Biskran vallasta kilpailleista suvuista liittoutui ranskalaisten kanssa vuonna 1838.

Ranskalaiset valtasivat paikan kokonaan vuonna 1844 ja he rakennuttivat oman linnoituksensa ja varuskunnan. Linnoituksen nimi oli Saint-Germain ja se valmistui vuonna 1851. Nykymuodossaan Biskra rakennettiin eurooppalaisen esimerkin mukaan ruutukaavaa käyttäen lähelle linnoitusta ja se toimi alueen hallinnollisena keskuksena. Vuonna 1969 aluetta hävitti tuhoisa tulva.

## Talous
Biskraa ympäröivällä seudulla harjoitetaan maataloutta. Alueella kasvatetaan etenkin taateleja, mutta myös viikunoita, granaattiomenia ja aprikooseja. Talvilomakohteena kaupungissa on myös useita hotelleja.

## Väestö
Biskran asukasluku vuonna 2008 oli 204&nbsp;661. Vuonna 1998 vastaava lukema oli 170&nbsp;956.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Rasvatorstai

**Rasvatorstai** (puolaksi *tłusty czwartek*) on etenkin Puolassa sekä joissain muissakin Euroopan maissa joka vuosi viimeisenä torstaina ennen laskiaista ja paastonajan alkua. Se on yleensä helmikuun päivä (joskus myös tammikuun) jolloin on tapana syödä suuri määrä makeaa, etenkin munkkeja. Rasvatorstai on tärkeä osa monien maiden kulttuuria.
Elchen rouva

**Elchen rouva** ( []) on vuonna 1897 löytynyt rintakuva, joka on ajoitettu 300- tai 400-luvulla ennen ajanlaskun alkua valmistetuksi. Se tehtiin alun perin moniväriseksi ja sen silmäkuopissa oli lasista tahnaa.

Nuori Manuel Campello Esclápez löysi sen 4. elokuuta 1897 Elchen kaupungista Espanjasta, kun hän kaivoi maata etsiessään vettä La Alcudian maatilan työläisille. He sanoivat sitä ”Reina Moraksi” ja veivät sen tilan omistajalle, joka oli lääkäri Manuel Campello Antón. Hän myi sen 26 päivän kuluttua ranskalaiselle arkeologille Pierre Parisille, joka toimitti veistoksen Pariisiin Louvreen. Se oli siellä näytillä vuoteen 1939 saakka, jolloin se vietiin toiselta maailmansodalta turvaan Montaubanin linnaan Ranskan eteläosaan. Vuonna 1941 veistos palasi Espanjaan vaihdossa useisiin arvokkaisiin maalauksiin. Se oli Museo del Pradon kokoelmissa maaliskuuhun 1971 asti, milloin se siirrettiin Museo Arqueológico Nacional de España-museoon ja on siellä nykyäänkin nähtävissä varhaishistorialle omistetulla osastolla.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Erika Kallasmaa

**Erika Kallasmaa** (s. 3. syyskuuta 1969 Tampere) suomalainen kuvittaja, kuvataiteilija ja graafinen suunnittelija, joka on keskittynyt lastenkulttuuriin. Hänen teoksiinsa kuuluu muun muassa Laura Ruohosen kanssa tehty *Yökyöpelit*, josta on toteutettu myös näytelmä ja 13-osainen televisiosarja. Ruohosen lisäksi Kallasmaa on tehnyt kirjoja useiden muiden kirjailijoiden kanssa.

## Ura
Kallasmaa aloitti uransa kuvakirjojen kuvittajana 2000-luvulla Ruotsissa. Rabén & Sjögren -kustantamo julkaisi vuosina 2000–2003 neljä hänen ruotsinkielistä teostaan. Suomessa Kallasmaan läpimurtoteos oli vuonna 2004 ilmestynyt kuvakirja *Allakka pullakka*, jonka hän teki Laura Ruohosen kanssa.

Näytelmäkirjailija, runoilija ja ohjaaja Ruohosen kanssa Kallasmaa jatkoi teoksissa *Yökyöpelit* (2008) ja *Tippukivitapaus* (2017). *Yökyöpelien* pohjalta Helsingin kaupunginteatteri tuotti musiikkinäytelmän. Kallasmaa vastasi näytelmän lavastuksesta ja puvustuksesta, ja Ruohonen ohjasi ja käsikirjoitti sen. Kaupunginteatterin vuoden 2011 esitetyksestä tehtiin myös 13-osainen televisiosarja, jonka ensimmäinen osa esitettiin tammikuussa 2015.

Kallasmaa on tehnyt yhteistyötä myös muiden kirjailijoiden kanssa. *Onerva kokkaa* -kirjan hän teki Riina Katajavuoren ja Anne Vaskon kanssa, *Kuinka pikku Täplästä tuli iso koira* -kirjan Hellevi Salmisen kanssa, *Meidän isä on hammaspeikko* -kirjan Saska Saarikosken ja *Laula lelut laatikkoon* -kirjan Tuuli Paasolaisen kanssa. *Otus opus* (2020) puolestaan sai alkunsa klassisen kitaristin Petri Kumelan ajatuksesta. Hän pyysi säveltäjiä ympäri maailmaa säveltämään miniatyyriteoksia kissoja pienemmistä eläimistä. Kumela pyysi Ruohosen tulkitsemaan otukset runoiksi ja Kallasmaan visioimaan ne kuviksi. *Otus opus* on kolmikon kolme vuotta kestäneen projektin lopputulos.

Kallasmaa on lisäksi toiminut alansa opettajana Aalto-yliopistossa. Hän on myös ollut ideoimassa Tampereelle rakennettua Tiitiäisen satupuistoa. Hänen ja MA-arkkitehtiryhmän tekemä Kolonkolonkolo-ehdotus voitti kaupungin järjestämän kilpailun.

## Tyyli ja tunnustukset
Kallasmaa on keskittynyt kuvituksissaan lastenkulttuuriin. Teoksille on ominaista rento muotokieli ja rikkaat sommitelmat. Ne ovat varsin riehakkaita, mutta niiden värisuunnittelu on hallittua. Kallasmaalle itselleen kuvallisuus on kokonaisvaltaista kerrontaa. Se ulottuu ajatuksiin, tunteisiin ja toimintaan.

Kallasmaa on saanut urallaan useita tunnustuksia. Taiteen edistämiskeskus myönsi hänelle vuonna 2013 Kuvitustaiteen valtionpalkinnon. Kuvittajat-yhdistyksen Kaiku-palkinnon hän sai puolestaan vuonna 2005.

## Lähteet
Sarah Tueting

**Sarah Kirsten Tueting** (s. 26. huhtikuuta 1976 New York) on yhdysvaltalainen entinen jääkiekkoilija, pelipaikaltaan maalivahti. Hän voitti olympiakultaa vuoden 1998 talviolympialaisissa Naganossa ja hopeaa vuoden 2002 talviolympialaisissa Salt Lake Cityssä sekä kolme MM-hopeaa vuosina 1997, 2000 ja 2001.

Nykyisin Tueting asuu Utahissa ja on naimisissa Dan Lemaitren kanssa.

## Lähteet
Spectre

**Spectre** voi tarkoittaa seuraavia:
* Spectre, kuvitteellinen rikollisjärjestö James Bond -elokuvissa
* *[[007 Spectre]]*, vuoden 2015 James Bond -elokuva
* *[[Spectre (albumi)|Spectre]]*, Laibachin vuoden 2014 albumi
* *[[Spectres]]*, Blue Öyster Cultin vuoden 1977 albumi
* ”The Spectre”, Alan Walkerin musiikkikappale vuodelta 2017

## Tekniikka
* Lockheed AC-130H lentokonemallin lisänimi
* Spectre, vuonna 2018 julkaistu tietoturvahaavoittuvuus
* Spectre M4, italialainen konepistooli
Heather Stanning

**Heather Stanning** (s. 26. tammikuuta 1985) on brittiläinen soutaja. Hän voitti olympiakultaa perämiehettömässä kaksikossa Helen Gloverin kanssa Lontoossa 2012 ja Rio de Janeirossa 2016.

Maailmanmestaruuskilpailuissa Stanning ja Glover voittivat perämiehettömässä kaksikossa kultaa Amsterdamissa 2014 ja Aiguebelettessa 2015. Sama pari saavutti MM-hopeaa Karapirossa 2010 ja Bledissä 2011 heidän hävittyään molemmilla kerroilla Uuden-Seelannin parille, jälkimmäisellä kerralla vain 0,08 sekunnin erolla. Vuosina 2015 ja 2016 he voittivat Euroopan-mestaruuden. Stanning voitti alle 23-vuotiaiden maailmanmestaruden perämiehettömässä kaksikossa Olivia Whitlamin kanssa Glasgow'ssa 2007.

## Lähteet
Aurel Dermek

**Aurel Dermek** (25. heinäkuuta 1925 – 15. huhtikuuta 1989 Bratislava, Slovakia) oli slovakialainen sienitieteilijä. 

## Julkaisut

* *Naše huby* (1967)
* *Hríbovité huby* (1974)
* *Poznávajme huby* (1974)
* *Atlas našich húb* (1977)
* *Malý atlas húb* (1980)

## Lähteet
Nile Wilson

**Nile Wilson** (s. 17. tammikuuta 1996 Leeds, Englanti) on englantilainen telinevoimistelija ja tubettaja. Hän voitti rekillä olympiapronssia Rio de Janeirossa 2016 ja Kansainyhteisön kisoissa 2018 hopeaa. Euroopanmestaruuskisoissa 2016 Wilson voitti kultaa ja hopeaa.

Wilsonin voimisteluun keskittyvällä Youtube-kanavalla on helmikuussa 2025 noin 1,6 miljoonaa tilaajaa.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*
Sophie Hosking

**Sophie Hosking** (s. 25. tammikuuta 1986) on brittiläinen soutaja. Hän voitti olympiakultaa kevyessä pariairokaksikossa Katherine Copelandin kanssa Lontoossa 2012.

Maailmanmestaruuskilpailuissa Hosking saavutti kevyessä pariaironelosessa hopeaa Münchenissä 2007 ja pronssia Etonissa 2006 sekä kevyessä pariairokaksikossa pronssia Poznańissa 2009 ja Bledissä 2011.

## Lähteet
Luettelo arabialaisista salaateista

Arabialaisen keittiön salaatit tarjoillaan yleensä minkä tahansa pääruoan kera arabimaailmassa. Tabbouleh, hapanpersilja-, bulgur- ja tomaattisalaatit, jotka on kuullotettu munakoison, tomaatin, jogurtin ja pinaatin kanssa, ovat melko suosittuja. Pita, joka tunnetaan myös nimellä "arabialainen leipä", ja muut litteät leivät ovat hyvin yleisiä, mutta samoin ovat happamat leivät, mukaan lukien perinteinen challah ja muut happamat leivät. Arabialaiset salaatit eivät ole kovin monimutkaisia, eikä niitä ole vaikea valmistaa. Useimmat arabialaiset salaatit, kuten tabbouleh, ovat kypsentämättömiä. Tabbouleh on yksi arabikeittiön suosituimmista salaateista.

Perinteisiä arabialaisia salaatteja ei ole monia. Tabboulehin lisäksi toinen erittäin suosittu salaatti on vihreä salaatti, joka tunnetaan paremmin nimellä "Salata Khadra". Tämä salaatti vaatii yleensä kuusi kurkkua, vähän mustapippuria, muutaman tomaatin, nipun tuoretta persiljaa, suolaa ja yhden sitruunan mehun. Tämä perinteinen arabialainen salaatti on yksi helpoimmista valmistaa.

Arabialaiseen ruokakulttuuriin kuuluu runsas salaatin käyttö, pienet lautaset ja terveellisiä kerroksia suhteessa raskaisiin ruokiin.

## Arabialaisten salaattien tyypit

## Katso myös
* Arabikeittiö

## Lähteet
Ivan Petrov

**Ivan Mihailovitš Petrov** (, 15. lokakuuta 1914 Yllönen – 20. maaliskuuta 1985 Petroskoi) oli karjalaissyntyinen neuvostoliittolainen poliitikko ja kirjastonjohtaja.

Ivan Petrov syntyi karjalaiseen talonpoikaisperheeseen. Hän valmistui Petroskoin maatalousopistosta vuonna 1935 ja työskenteli sen jälkeen maanparantajana.

Petrov työskenteli Komsomolin Aunuksen piirikomitean sihteerinä vuosina 1939–1940 ja Komsomolin Karjalan keskuskomitean sihteerinä vuosina 1940–1944. Vuonna 1944 hänet nimitettiin Karjalais-suomalaisen neuvostotasavallan korkeimman neuvoston puhemiehistön sihteeriksi. Opiskeltuaan Neuvostoliiton kommunistisen puolueen keskuskomitean puoluekorkeakoulussa Petrov työskenteli Karjalais-suomalaisen SNT:n ministerineuvoston kanslianhoitajana vuosina 1949–1950, tasavallan sovhoosiministerinä vuosina 1950–1952, KSSNT:n kommunistisen puolueen keskuskomitean toisena sihteerinä vuosina 1952–1956 ja tasavallan korkeimman neuvoston puhemiehistön varapuheenjohtajana vuonna 1956. Vuosina 1956–1959 Petrov oli Karjalan autonomisen tasavallan kulttuuriministeri. Vuodesta 1959 lähtien hän toimi neljännesvuosisadan ajan tasavallan pääkirjaston johtajana.

Petrov sai Karjalan ASNT:n ansioituneen kulttuurityöntekijän arvonimen vuonna 1974. Hänelle myönnettiin kansojen ystävyyden kunniamerkki vuonna 1981.

## Lähteet