Hallituksen muodostaminen

**Hallituksen muodostamisessa** valitaan uusi pääministeri ja hallituksen jäsenet (ministerit) sekä ne puolueet, jotka hallituksen tulevat muodostamaan. Hallitus muodostetaan vaalien jälkeen, ja se voi tapahtua myös epäluottamuslauseen seurauksena. Hallituksen muodostamisen vaiheita ovat hallitustunnustelijan valitseminen, hallitustunnustelut, hallitusneuvottelut ja hallituksen nimittäminen. Parlamentaarisissa ja semipresidentiaalisissa valtioissa vaalien jälkeen valitaan hallitustunnustelija, joka on tavallisimmin suurimman äänimäärän saaneen puolueen puheenjohtaja. Suomessa hallituksen muodostamista määrittää perustuslain 61. pykälä.

Hallitusneuvottelut ovat puolueiden väliset neuvottelut, jossa sovitaan uuden hallituksen (Suomessa valtioneuvoston) tavoitteista ennen sen aloittamista.  Yleensä hallitusneuvotteluissa sovitaan hallitusohjelman sisällöstä sekä ministerisalkkujen jaosta hallituspuolueiden kesken. Jos pääministeri vaihtuu kesken eduskunnan valtakauden, uusi pääministeri voi pitää myös minihallitusneuvottelut, joissa asioista päätetään edellisen hallituksen suunnitelman pohjalta.

## Hallituksen muodostaminen Suomessa

Hallitusneuvottelut aloitetaan edellisen hallituksen jätettyä eronpyyntönsä. Hallitus eroaa eduskuntavaalien jälkeen tai saadessaan luottamusäänestyksessä eduskunnalta epäluottamuslauseen tai pääministerin tehdessä päätöksen hallituksen erosta. Yksittäisen ministerin ero ei pääministeriä lukuun ottamatta edellytä hallituksen eroamista. Eroavan hallituksen pääministeri käy esittämässä tasavallan presidentille eronpyyntönsä, joka pyytää pääministeriä jatkamaan toimitusministeristön johdossa, kunnes uusi hallitus saadaan hallitusneuvottelujen kautta muodostettua.

Eduskuntavaalien jälkeen eduskuntaryhmät nimittävät hallitusneuvottelijan, joka on yleensä eduskunnan suurimman puolueen puheenjohtaja. Hän aloittaa neuvottelut muiden puolueiden kanssa tavoitteenaan koota riittävän yhteistyökykyinen hallitus, jolla on edustajapaikkoja määräenemmistön saavuttamiseksi (vähintään 101 edustajaa, kun 200-paikkaisessa eduskunnassa puhemies ei osallistu äänestyksiin tämä antaa hallitukselle yhden äänen enemmistön eli 100 ääntä opposition 99 ääntä vastaan). Suomessa hallitukset ovat 1970-luvun lopulta lähtien käytännössä aina olleet tällaisia enemmistöhallituksia, jotta oppositio ei voisi kaataa niitä luottamusäänestyksissä. Kun alustava hallituskokoonpano on muodostettu, tuleva hallitus alkaa suunnitella hallitusohjelmaa, joka on tavoiteohjelma hallituksen toimikaudelle. Tämän jälkeen sovitaan ministerien lukumäärästä, tehtävistä ja jaosta hallituspuolueiden kesken.

Hallitusneuvottelujen päätteeksi tasavallan presidentti ilmoittaa eduskunnalle ehdokkaan tasavallan uudeksi pääministeriksi keskusteltuaan ensin asiasta eduskunnan puhemiehen kanssa. Eduskunta äänestää pääministerin valinnasta; enemmistöhallituksen kohdalla valinta on lähes varma. Puoltavan äänestystuloksen jälkeen tasavallan presidentti nimittää eduskunnan hyväksymän pääministerin ja tämän esittämät muut ministerit.

Hallitus pitää tiedonannon hallitusohjelmasta, johon eduskunta vastaa luottamusäänestyksessä. Myös tämä äänestystulos on enemmistöhallituksen kohdalla lähes varmasti myönteinen, minkä jälkeen uusi hallitus voi aloittaa työskentelyn.

## Lähteet