Suomen valtioneuvosto

**Valtioneuvosto** (kansanomaisesti **hallitus**, ) on Suomen ylintä toimeenpanovaltaa käyttävä elin. Se käsittää pääministerin ja ministerien muodostaman hallintovallan keskittymän ja laajemmassa merkityksessä sillä tarkoitetaan valtioneuvoston yleisistunnon ja ministeriöiden muodostamaa hallitus- ja hallintoasioiden päätöksentekoelintä. Toimeenpanovalta kuuluu perustuslain mukaan valtioneuvostolle, toisin sanoen se panee eduskunnan ja tasavallan presidentin päätökset täytäntöön ja antaa asetuksia. Valtioneuvostolla on oikeus antaa asetuksia laissa säädetyissä asioissa.

Parlamentarismin periaatteen mukaisesti valtioneuvoston on nautittava eduskunnan luottamusta (PeL 3&nbsp;§).
Valtioneuvosto antaa yhdessä presidentin kanssa esitykset eduskunnalle (*hallituksen esitys*). Hallituksen istunnosta käytetään nimitystä *presidentin esittely*.

Kesäkuun 20. päivästä 2023 alkaen valtioneuvoston on muodostanut Orpon hallitus, jonka pääministerinä toimii Petteri Orpo. 

Nimitystä *valtioneuvosto* on käytetty vuoden 1918 lopusta, Ingmanin I hallituksen muodostamisesta lähtien. Sitä ennen Suomen hallituksista käytettiin nimitystä ''senaatti''.

## Koostumus
Valtioneuvostoa johtaa pääministeri, hänen apunaan on valtioneuvoston kanslia, yksi kahdestatoista ministeriöstä, joka vastaa pääministerin johdolla hallitusohjelman toimeenpanon valvonnasta ja avustaa pääministeriä valtioneuvoston johtamisessa. Valtioneuvoston kanslia vastaa Suomen EU-politiikan yhteensovittamisesta ja käsittelee EU:n kehittämistä. Valtioneuvoston kanslia turvaa kaikissa olosuhteissa pääministerin ja hallituksen toimintaedellytykset.

Presidentti nimittää ministerit pääministerin esityksestä. Ministeriksi nimitettävien on oltava lain mukaan ”rehellisiksi ja taitaviksi tunnettuja” Suomen kansalaisia. Ministerien ei tarvitse olla kansanedustajia. Ministerit ovat virkatoimistaan vastuullisia eduskunnalle, ministerien ja koko hallituksen on nautittava eduskunnan luottamusta.

Suomessa on nykyisin 12 ministeriötä. Ne vastaavat toimialallaan lainsäädännön valmistelusta ja valtioneuvostossa päätettävien asioiden valmistelusta.
* valtioneuvoston kanslia
* ulkoministeriö
* oikeusministeriö
* sisäministeriö
* puolustusministeriö
* valtiovarainministeriö
* opetus- ja kulttuuriministeriö
* maa- ja metsätalousministeriö
* liikenne- ja viestintäministeriö
* sosiaali- ja terveysministeriö
* työ- ja elinkeinoministeriö
* ympäristöministeriö

Valtioneuvostossa voi olla myös enemmän ministereitä kuin ministeriöitä on. Osin tämä johtuu tehtävien jakamisesta ja osin salkuttomista ministereistä, joita nimitetään valtatasapainon takia.

## Ministerivaliokunnat
Valtioneuvostossa on asioiden valmistelua varten neljä pysyvää, lakimääräistä valiokuntaa. Jokaisen valiokunnan puheenjohtajana toimii pääministeri.

Koko itsenäisyyden ajan ovat toimineet ulko- ja turvallisuuspoliittinen ministerivaliokunta sekä raha-asiainvaliokunta. Monissa toisen maailmansodan jälkeisissä hallituksissa asetettu talouspoliittinen ministerivaliokunta vakinaistettiin vuonna 1977. Suomen liityttyä Euroopan unionin jäseneksi on edellisten lisäksi asetettu EU-ministerivaliokunta.

Valtioneuvoston yleisistunnossa käsiteltävien asioiden valmistelua varten voidaan tarvittaessa asettaa muitakin ministerivaliokuntia, joiden jäsenet määrää pääministeri.

*Ulko- ja turvallisuuspoliittisen valiokunnan* jäseninä ovat pääministerin lisäksi ulkoministeri ja puolustusministeri sekä kolme muuta, pääministerin määräämää ministeriä. Valiokunta käsittelee tärkeät ulko- ja turvallisuuspoliittiset ja muut Suomen ulkovaltasuhteisiin liittyvät kysymykset. Tällaisia ovat esimerkiksi ulkoasiainhallinnon korkeiden virkamiesten nimitykset, ulkopoliittiset puheet ja lausunnot sekä valtiovierailuja ja kansainvälisiä järjestöjä ja konferensseja koskevat asiat.

*Raha-asiainvaliokunnan* jäseninä ovat lain mukaan pääministeri, valtiovarainministeri ja vaihtuvana jäsenenä se ministeri, jonka hallinnonalaan käsiteltävä asia kuuluu. Edellisten lisäksi valiokuntaan kuuluu yksi pääministerin määräämä ministeri. Valiokunnan tärkeimpänä tehtävänä on valmistella taloudellisesti erityisen merkittävät asiat, nimenomaan sellaiset, jotka kuuluvat ministeriöiden päätösvaltaan ja joissa valiokunnan käsittely siten edeltää ministeriöissä tapahtuvaa lopullista käsittelyä. Valiokunnalla on eräänlainen veto-oikeus, koska ministeriö ei voi tehdä päätöstä, joka aiheuttaisi suuremman menon kuin valiokunnan hyväksymä päätösehdotus. Ellei valiokunta yhdy ministeriön aikomaan ratkaisuun eikä ministeriö siitä luovu, asia on alistettava koko valtioneuvoston ratkaistavaksi. Sekä ulko- ja turvallisuuspoliittiseen valiokuntaan että raha-asiainvaliokuntaan voidaan tarvittaessa määrätä lisäjäseniä.

Enintään yhdeksänjäsenisen *talouspoliittisen ministerivaliokunnan* tehtävänä on muiden muassa kokonaistaloudellista kehitystä ja yleisiä talouspoliittisia toimia koskevien asioiden sekä julkisen talouden kehityksen pääsuuntaviivojen käsittely. Keskeisen toimialansa vuoksi se on eräänlainen valtioneuvoston yleinen työvaliokunta.

*EU-ministerivaliokunta* on Suomen suhteita unioniin keskeisesti koordinoiva ja hallituksen kannanottoja valmisteleva työryhmä. Puheenjohtajana pääministeri voi tuoda sinne haluamansa asian, samoin ministeri omaan toimialaansa kuuluvan asian. Suureksi osaksi valiokunnan käsittelemät asiat tulevat kuitenkin ministeriöiden kansliapäälliköiden kautta.

## Valtioneuvoston jäsenten palkkiot ja etuudet
;Palkkiot

Valtioneuvoston jäsenille maksetaan tehtävän asianmukaisen hoitamisen vaatima palkkio. Palkkio vastaa suuruudeltaan eduskunnan varapuhemiehelle maksettavaa palkkiota vähennettynä viidellä prosentilla. Vuonna 2019 palkkion suuruus on 9&nbsp;287,91 euroa kuukaudessa. Pääministerin palkkio vastaa puhemiehen palkkiota vähennettynä viidellä prosentilla ja on 11&nbsp;142,33 euroa kuukaudessa. Palkkio on veronalaista tuloa.

Kansanedustajana toimivalle ministerille maksetaan ministerin palkkion lisäksi kansanedustajan palkkiota ja kulukorvausta. Eduskunta kuitenkin pidättää ministeriksi valitulta kansanedustajalta puolet kansanedustajan palkkiosta ja kulukorvauksesta.

;Lomat
Valtioneuvoston jäsenellä on kalenterivuosittain oikeus vuosilomaan rinnastettavaan 30 päivän vapaaseen, jonka sijoittumisesta päättää valtioneuvoston yleisistunto. Jos valtioneuvoston jäsen ei voi pitää vapaataan, se korvataan hänelle rahamääräisenä. Valtioneuvoston jäsenelle maksetaan myös lomarahaa.
;Kuljetus- ja turvallisuuspalvelut
Valtioneuvoston jäsenen virka-autopalvelusta sekä kuljetus- ja turvallisuusjärjestelyistä määrätään valtioneuvoston kanslian päätöksellä.
;Kulukorvaukset
Valtioneuvoston jäsenelle korvataan tehtävien hoitamisesta aiheutuneet ylimääräiset kohtuulliset kustannukset valtioneuvoston kanslian päätöksellä.
;Matkustusoikeus ja matkakorvaukset
Valtioneuvoston jäsenen tehtävään liittyy oikeus maksuttomaan matkustamiseen. Tämä ei ole veronalaista tuloa. Valtioneuvoston jäsenten virkamatkat korvataan samankaltaisella tavalla kuin valtion virkamiesten matkakustannusten korvaamisesta on sovittu.

## Oikeuskanslerinvirasto

Valtioneuvoston yhteydessä toimiva oikeuskansleri ja oikeuskanslerinvirasto valvoo valtioneuvoston, sen jäsenten ja presidentin päätösten ja toimenpiteiden lainmukaisuutta.
Valtioneuvoston toiminnan laillisuusvalvonta suoritetaan ensisijaisesti tarkastamalla yleisistuntojen ja tasavallan presidentin istuntojen esittelylistat ennakolta siten, että havaitut virheet voidaan korjata.
Vuonna 2003 tarkastettiin noin 2 300 lista-asiaa.

## Suomen hallitukset
Hallitusten keskimääräinen ikä on *&nbsp;päivää* (. ta ).

Taulukossa muoto on jokin seuraavista:
:e.=enemmistöhallitus
:v.=vähemmistöhallitus
:vm.=virkamieshallitus

**Huomautukset**

### Hallitukset vaalikausittain

#### Hallitukset aikajanalla

Preset    = TimeHorizontal_AutoPlaceBars_UnitYear
ImageSize = width:760

Colors     =
  id:offWhite     value:rgb(0.97,0.97,0.97)
  id:paleGray     value:rgb(0.86,0.86,0.86)
  id:darkGray     value:gray(0.6)
  id:baroqueBlue  value:rgb(0.6,1,0.6)

BackgroundColors = canvas:offWhite

Period     = from:1917 till:2023
ScaleMajor = unit:year increment:5 start:1920

Define $bold = fontsize:M shift:(10,-7)

BarData=
  barset:Hallitukset

PlotData   =

# set defaults
  width:15 fontsize:S textcolor:black align:left anchor:from shift:(10,-4) color:baroqueBlue

  barset:Hallitukset

  from:1917 till:1918 text:"Svinhufvud I"
  from:1918 till:1918 text:"Paasikivi I"
  from:1918 till:1919 text:"Ingman I"
  from:1919 till:1919 text:"K. Castrén"
  from:1919 till:1920 text:"Vennola I"  
  from:1920 till:1921 text:"Erich" 
  from:1921 till:1922 text:"Vennola II"  
  from:1922 till:1922 text:"Cajander I"
  from:1922 till:1924 text:"Kallio I"  
  from:1924 till:1924 text:"Cajander II"
  from:1924 till:1925 text:"Ingman II"  
  from:1925 till:1925 text:"Tulenheimo"
  from:1925 till:1926 text:"Kallio II"
  from:1926 till:1927 text:"Tanner"  
  from:1927 till:1928 text:"Sunila I"
  from:1928 till:1929 text:"Mantere"
  from:1929 till:1930 text:"Kallio III"
  from:1930 till:1931 text:"Svinhufvud II"
  from:1931 till:1932 text:"Sunila II"
  from:1932 till:1936 text:"Kivimäki"
  from:1936 till:1937 text:"Kallio IV"
  from:1937 till:1939 text:"Cajander III"
  from:1939 till:1940 text:"Ryti I"
  from:1940 till:1941 text:"Ryti II"
  from:1941 till:1943 text:"Rangell"
  from:1943 till:1944 text:"Linkomies"
  from:1944 till:1944 text:"Hackzell"
  from:1944 till:1944 text:"U. Castrén"
  from:1944 till:1945 text:"Paasikivi II"
  from:1945 till:1946 text:"Paasikivi III"
  from:1946 till:1948 text:"Pekkala"
  from:1948 till:1950 text:"Fagerholm I"
  from:1950 till:1951 text:"Kekkonen I"
  from:1951 till:1951 text:"Kekkonen II"
  from:1951 till:1953 text:"Kekkonen III"
  from:1953 till:1953 text:"Kekkonen IV"
  from:1953 till:1954 text:"Tuomioja"
  from:1954 till:1954 text:"Törngren"
  from:1954 till:1956 text:"Kekkonen V"
  from:1956 till:1957 text:"Fagerholm II"
  from:1957 till:1957 text:"Sukselainen I"
  from:1957 till:1958 text:"von Fieandt"
  from:1958 till:1958 text:"Kuuskoski"
  from:1958 till:1959 text:"Fagerholm III"
  from:1959 till:1961 text:"Sukselainen II"
  from:1961 till:1962 text:"Miettunen I"
  from:1962 till:1963 text:"Karjalainen I"
  from:1963 till:1964 text:"Lehto"
  from:1964 till:1966 text:"Virolainen"
  from:1966 till:1968 text:"Paasio I"
  from:1968 till:1970 text:"Koivisto I"
  from:1970 till:1970 text:"Aura I"
  from:1970 till:1971 text:"Karjalainen II"
  from:1971 till:1972 text:"Aura II"
  from:1972 till:1972 text:"Paasio II"
  from:1972 till:1975 text:"Sorsa I"
  from:1975 till:1975 text:"Liinamaa"
  from:1975 till:1976 text:"Miettunen II"
  from:1976 till:1977 text:"Miettunen III"
  from:1977 till:1979 text:"Sorsa II"
  from:1979 till:1982 text:"Koivisto II"
  from:1982 till:1983 text:"Sorsa III"
  from:1983 till:1987 text:"Sorsa IV"
  from:1987 till:1991 text:"Holkeri"
  from:1991 till:1995 text:"Aho"
  from:1995 till:1999 text:"Lipponen I"
  from:1999 till:2003 text:"Lipponen II"
  from:2003 till:2003 text:"Jäätteenmäki"
  from:2003 till:2007 text:"Vanhanen I"
  from:2007 till:2010 text:"Vanhanen II"
  from:2010 till:2011 text:"Kiviniemi"
  from:2011 till:2014 text:"Katainen"
  from:2014 till:2015 text:"Stubb"
  from:2015 till:2019 text:"Sipilä"
  from:2019 till:2019 text:"Rinne"
  from:2019 till:2023 text:"Marin"
  from:2023 till:2023 text:"Orpo"


## Lähteet

## Aiheesta muualla

*Valtioneuvoston kotisivut