open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Posion kirkko

**Posion kirkko** on Posion seurakunnan kirkko, joka sijaitsee Posionjärven eteläisimmän Kattavalahden rannalla kunnan keskustaajamasta kolmisen kilometriä lounaaseen. 

Kirkko on puusta rakennettu pitkäkirkko, jonka koko on 10,5 × 20 × 15 metriä. Kirkkorakennus tehtiin alun perin rukoushuoneeksi talkootyönä vuosina 1926–1927 ilman piirustuksia. Se korjattiin perusteellisesti vuosina 1952–1953 rakennusmestari Nestori Jämingin johdolla. Korjaukset rahoitettiin Amerikan luterilaisilta seurakunnilta saadulla 4,5 miljoonan markan avustuksella. Kirkkoon tehtiin uusi kivijalka, uudistettiin välikatto, tuettiin seiniä, uusittiin vesikatto, asennettiin uudet ikkunat ja vuorattiin seinien ulkopinnat sekä rakennettiin sisälle alttari ja parveke. Piispa Väinö Malmivaara, joka vihki korjatun kirkon käyttöön 21. elokuuta 1953, kuvasi sitä silminnähden luterilaiseksi kirkoksi. Arkkitehti Aarre Holttinen suunnitteli kirkon viimeisimmän korjauksen 1966.

Kirkon alttaritaulun *Jeesuksen toinen tuleminen* (270 × 145&nbsp;cm öljymaalaus kankaalle) maalasi 1953 Uuno Särkelä (1903–1978). Taulu on tekijänsä ainoa alttaritaulu. Siinä kuvattu maisema voidaan paikallistaa taiteilijan kotiseudulle Kemijärven ja Pyhätunturin alueelle. 

Kirkon vieressä sijaitsevan kellotapulin, joka valmistui vuonna 1957, suunnitteli arkkitehti Paavo Riihimäki. Tapulin suurempi kirkonkello painaa 469 kiloa ja pienempi 350 kiloa.  Posion kirkonkylän hautausmaa sijaitsee noin puoli kilometriä kirkosta itään, sen sankarihaudoilla on Aimo Tukiaisen veistämä sankaripatsas. 

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Posion kirkko
Šoorit

**Šoorit** (ven. Шорцы) ovat pääasiassa Kemerovon alueella Venäjän Länsi-Siperiassa elävä turkkilainen kansa. 1600-1700-luvun asiakirjoissa heistä käytettiin myös nimiä **Kuznetskin tataarit**, **Kondoman tataarit** ja **Mra-Sun tataarit**. 1600-luvun loppupuolelta lähtien šooreja alettiin käännyttää ortodoksiseen uskoon, mutta šamanismi ja animismi säilyivät pitkään tärkeinä osina perinteistä kulttuuria .

Useimmat šoorit asuvat Tom-joen sivujokien Kondoman ja Mra-Sun varsilla. Tätä aluetta on perinteisesti kutsuttu nimellä **Vuori-Šooria**. Šooreja asuu myös Hakassiassa ja Altain tasavallassa. Vuoden 2010 väestönlaskennan mukaan Venäjällä eli 12 888 šooria. Šoorit puhuvat omaa šoorin kieltään sekä valtakieltä venäjää.

Šoorien kansa muodostui turkkilaisten, ugrilaisten, samojedilaisten ja ketiläisten heimojen sekoittuessa. Heidän perinteinen kulttuurinsa oli samankaltainen ​​kuin pohjois-altailaisilla ja hakasseilla. Šoorit saivat toimeentulonsa pääasiassa metsästyksestä, kalastuksesta, vähäisestä viljelystä sekä sembramännyn siementen poiminnasta. Sepän taidot sekä rautamalmin louhinta ja sulattaminen olivat myös tärkeitä elinkeinoja (tästä nimi **seppä-tataarit**).

Šoorien elämäntapa muuttui merkittävästi vuoden 1917 lokakuun vallankumouksen jälkeen. Monista tuli taitavia karjankasvattajia, viljelijöitä tai teollisuuden työntekijöitä.

Ympäristöaktivisti Alexander Arbatšakov voitti Whitley-palkinnon työstään šoori-yhteisöjen säilyttämiseksi.

## Lähteet
M47 Patton

**M47 Patton** on yhdysvaltalainen panssarivaunu, joka on nimetty Toisessa maailmansodassa Yhdysvaltain kolmannen armeijan komentajan kenraali George S. Pattonin mukaan. Kenraali Patton oli kokeneimpia amerikkalaisia panssarikenraaleja sodan aikana. M47 Patton on edelleenkehitetty malli M46 Patton -panssarivaunusta.

## Tuotanto
M47 Pattonin tuotanto aloitettiin huhtikuussa 1951, mutta otettiin palveluskäyttöön vasta seuraavana vuonna teknisten vikojen takia. M47 Patton oli ensimmäinen amerikkalainen kokonaan uusi panssarivaunu sitten Toisen maailmansodan. Se käytti T42 -panssarivaunua varten suunniteltua uudelleenmuotoiltua tykkitornia 90 millimetrin M36 tykillä ja optisella M12 etäisyysmittarilla. Vaunu suunniteltiin hyökkäyksellisiä taistelutehtäviä varten.

M47 Patton oli viimeinen amerikkalainen panssarivaunu, jossa oli viiden sotilaan miehistö. Vaunua ei vielä ollut varustettu ABC-suojauksella, yötaistelukyvyllä tai tietokoneistetulla ammunnanhallintajärjestelmällä. M47 Pattoneita valmistettiin kaikkiaan 8676 kappaletta pääasiassa Nato-maiden käyttöön käytettäväksi Varsovan liiton maita vastaan.

## Käyttö

M47 Patton ei koskaan päätynyt taistelukäyttöön Yhdysvaltojen joukoissa. Monissa Euroopan maissa, muun muassa Ranskassa, Belgiassa, Länsi-Saksassa ja Itävallassa se muodosti pääosan ensimmäisten modernien panssarijoukkojen kalustosta. M47 Pattoneita toimitettiin myös Espanjaan ja Portugaliin, joissa molemmissa vaunun modernisoidut versiot säilyivät palveluskäytössä aina 1980-luvulle saakka. Muita käyttäjiä olivat Kreikka, Jugoslavia, Etelä-Korea sekä useat Lähi-idän maat. Iran päivitti omat M47M -vaununsa paremmalla moottorilla ja ammunnanhallintajärjestelmällä. Nämä vaunut ovat edelleen Pakistanin asevoimien käytössä.

Vuonna 1953 palveluskäyttöön otettu M48 Patton korvasi nopeasti M47:n Yhdysvaltojen asevoimien ensisijaisena taisteluvaununa. M47 ei koskaan päätynyt kohtaamaan taistelussa sen odotettuja päävastustajia, joita olivat neuvostovalmisteiset T34-85, IS2 ja IS3. Myös muut maat kuin Yhdysvallat käyttivät M47 -vaunua vain vähäisesti, minkä takia sen todellisesta taistelukyvystä ei ole tarkkaa tietoa.

Viimeisin päivitys M47 Pattoniin tehtiin espanjalaisten toimesta vuosina 1993-1996, kun vanhat M47E1 ja E2 mallit (22 kpl) uudelleenrakennettiin M47ER3 -korjauspanssarivaunuiksi, joiden käsittelykyky riitti jopa Leopard II A4 -taistelupanssarivaunulle. M47ER3 on edelleen palveluskäytössä Espanjassa.

## Lähteet
* http://afvdb.50megs.com/usa/m47patton.html
* http://www.patton-mania.com/M47_Patton/m47_patton.html
* http://www.globalsecurity.org/military/systems/ground/m47.htm
* http://jedsite.info/tanks-mike/mike-number-us/m47_series/m47er3/m47er3-intro.html 

## Aiheesta muualla

* http://www.tanks-encyclopedia.com/coldwar/US/M47_Patton.php
Talking Body

**Talking Body** on ruotsalaisartisti Tove Lon kappale, jonka julkaisi Universal Music 13. tammikuuta 2015. Se julkaistiin hänen Queen of the Clouds-debyyttialbumin toisena singlenä.

## Listasijoitukset

## Myynti

## Lähteet
Cow Evolution

**Cow Evolution** on Tapps Tecnologia da Informação Ltda.:n 27. elokuuta 2014 julkaisema videopeli. Se on saatavilla Androidille ja iOS:lle.

Pelin tarkoituksena on hoitaa lehmätilaa, jossa on erilaisia lehmiä, jotka muuttavat muotoaan mitä omituisemmiksi. Evoluution jatkuessa maatilaa voi laajentaa oman tilan ulkopuolelle. Lehmät ulostavat kolikoita, joilla voi ostaa pelin kaupasta uusia lehmiä ja myös muita asioita. Myös oikealla rahalla voi ostaa pelissä tarvikkeita. Lehmät ulostavat sitä enemmän, mitä enemmän näyttöä naputtaa. Samanlaisia lehmiä yhdistämällä saa myös aikaan mutaatioita.
 
Muita Evolution-pelejä ovat muun muassa Platypus Evolution, Goat Evolution, Giraffe Evolution, Zebra Evolution, Chicken Evolution ja Octopus Evolution.

## Lähteet
I Really Like You

**I Really Like You** on kanadalaisartisti Carly Rae Jepsenin kappale hänen kolmannelta studioalbumiltaan *[[Emotion (Carly Rae Jepsenin albumi)|Emotion]].* Sen julkaisivat Schoolboy ja Interscope Records albumin ensimmäisenä singlenä 2. maaliskuuta 2015. Kappale sai pääosin positiivisen vastaanoton musiikkikriitikoilta; monet kriitikot kutsuivat sitä kesähitiksi, kun taas toiset yllättyivät kappaleen muistumaa kuvailevasta soundista sekä 1980-luvun vaikutteista. Runsaasta positiivisten arvotelujen määrästä huolimatta kappale ei menestynyt kaupallisesti kovin hyvin sen ensimmäisillä viikoilla, ainoiden sijoituksien ollessa tähän mennessä Belgian Vallonian singlelistan 73. sija sekä Kanadan singlelistan 14. sija.

Kappaleen ovat sanoittaneet Jacob Kasher ja Peter Svensson, joista jälkimmäinen myös tuotti sen. Sanoituksiltaan se kertoo artistin itsensä mukaan siitä hetkestä parisuhteessa, kun on liian aikaista sanoa rakastuneensa ihastukseensa, mutta on kuitenkin päässyt "minä pidän sinusta" vaiheesta jo "minä todella todella pidän sinusta" vaiheeseen.

Artisti esitti kappaleen ensimmäisen kerran livenä ABC:n televisio-ohjelmassa Good Morning America sen julkaisupäivänä. Tämän lisäksi hän on esittänyt kappaleen livenä esimerkiksi televisio-ohjelmassa Jimmy Kimmel Live!. Kappaleelle on kuvattu myös musiikkivideo, joka kuvattiin New York Cityssä helmikuussa 2015. Videota tähdittivät artistin lisäksi Justin Bieber ja Tom Hanks ja se julkaistiin 5. maaliskuuta 2015.

Kappaleen julkaisupäivänä ilmeni, että vaikka videopalvelu YouTubeen julkaistu kappaleen audioversio oli kansainvälisesti kuunneltavissa, sen kuuntelumahdollisuus oli estetty laulajan kotimaassa Kanadassa. Tämä oli aiheuttanut suurta kohua erityisesti Twitter-käyttäjien keskuudessa.

## Kappaleet
**Digitaalinen lataus**

# 

## Listasijoitukset

## Lähteet
Meksikon aikavyöhykkeet

**[[Meksiko]]** on käyttänyt neljää **aikavyöhykettä** helmikuusta 2015 lähtien.

## Aikavyöhykkeet

* *Kaakkoinen aika* (Tiempo del Sureste): Quintana Roon osavaltio turismin takia (vastaa Kanadan ja Yhdysvaltojen itäistä aikaa).
* *Keskustan aika* (Tiempo del Centro): itäinen ja eteläinen Meksiko (vastaa Kanadan ja Yhdysvaltojen keskusaikaa).
* *Tyynenmeren aika* (Tiempo del Pacífico): Meksikon luoteisosassa (vastaa Kanadan ja Yhdysvaltojen Kalliovuorten aikaa, Tiempo de la Montaña). Sonorassa ei käytetä kesäaikaa.
* *Luoteinen aika* (Tiempo del Noroeste): Baja Californian osavaltio ja osa Colimasta (vastaa Kanadan ja Yhdysvaltain Tyynenmeren aikaa).

Lisäksi kaikkien saarien pitäisi lakisääteisesti kuulua maantieteellistä sijaintiaan vastaavaan aikavyöhykkeeseen.

### Kesäaika

Meksikossa on ollut käytössä kesäaika; sen käyttö on vaihdellut alueittain. Lokakuussa 2022 maan Liittokongressin edustajainhuone ja senaatti hyväksyivät lain kesäajasta luopumiseen alkaen 30. lokakuuta 2022. Laki sallii muutaman Yhdysvaltojen rajalla sijaitsevan kaupungin säilyttää kesäajan ja noudattaa sitä samassa aikataulussa kuin niiden yhdysvaltalaiset naapurikaupungit.

### Kaakkoinen aika

UTC&minus;5
* Quintana Roo (ei ole noudattanut kesäaikaa aikaisemmin)

### Keskustan aika

UTC&minus;6 (UTC&minus;5 kesäaika ollut käytössä)

* Campeche
* Chiapas 
* Coahuila
* Colima 
* México

* Durango
* Guanajuato
* Guerrero
* Hidalgo
* Jalisco

* Estado de México
* Michoacán 
* Morelos
* Nayarit 
* Nuevo León

* Oaxaca
* Puebla
* Querétaro
* San Luis Potosí
* Tabasco

* Tamaulipas
* Tlaxcala
* Veracruz
* Yucatán
* Zacatecas

 zapatistiyhteisöillä ei kesäaikaa •  paitsi Revilla Gigedon saaret •  radikaali katolinen yhteisö Nueva Jerusalén ei käytä kesäaikaa •  vain Bahía de Banderas

### Tyynenmeren aika

UTC&minus;7 (UTC&minus;6 on noudattanut aikaisemmin kesäaikaa)
* Baja California Sur
* Colima (vain Clarión, San Benedicto ja Roca Partida, osa Revilla Gigedon saaria ei käyttänyt kesäaikaa)
* Chihuahua
* Nayarit (poikkeuksena Bahía de Banderas)
* Sinaloa
* Sonora (ei ole käyttänyt kesäaikaa)

### Luoteinen aika

UTC&minus;8 (UTC&minus;7 kesäaika käytössä lokakuuhun 2022 asti)
* Baja California
* Colima (vain Socorron saari, osa Revilla Gigedon saarista ei ole käyttänyt kesäaikaa)

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* World Time Zone
Särkijärvi (Tammela)

**Särkijärvi** on Kanta-Hämeessä Tammelassa Saukoniemenkulmalla sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Loimijoen valuma-alueella olevaan Jänhijoen valuma-alueeseen.

## Maantiede
Järven pinta-ala on 118 hehtaaria ja sen pituus on 2,2 kilometriä ja leveys 900 metriä. Järveen laskee tulo-ojia ojitetuilta soilta. Järven luusua sijaitsee järven luoteisrannalla, josta saa alkunsa 340 metriä pitkä laskuoja Heinijokeen.

Järven rantaviiva on 6,4 kilometriä pitkä ja ranta on pääosin moreeni- ja kalliopohjaista metsämaastoa. Järvessä on vain yksi saari, joka on Ruperssinsaari. Pääasiassa vain järven pohjoisrannoille on rakennettu asuntoja.

## Luonnontila
Särkijärvi on luonnontilainen, karu, hieman humuspitoinen ja kirkasvetinen järvi, jonka rannat ovat metsäisiä. Järvellä pesivät muun muassa kuikka, telkkä, isokoskelo ja joskus laulujoutsen. Koekalastuksen tuloksena järveä ei aiota hoitokalastaa.

Järven ja järven tulo-ojien vedenlaatua tutkittiin vuosina 2007, 2008, 2011 ja 2012. Tällä hetkellä järvi on käyttökelpoisuusluokitukseltaan hyvä tai jopa erinomainen.

## Virkistys
Järvellä veneillään ja kalastetaan. Järvellä tehtiin vuonna 2012 koekalastus, jolla kartoitettiin järven kalalajeja. Saaliskaloja olivat ahven, särki, siika ja kiiski. Särkiä saatiin lähes puolet kaloista. Asukkaat ovat näiden lisäksi saaneet saaliiksi myös haukea.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* JärviWiki: Särkijärvi
* Verkkosivusto: Särkijärven Suojelu ry
Rehab (Amy Winehousen kappale)

**Rehab** on brittiläisen laulaja-lauluntekijä Amy Winehousen single. Kappale julkaistiin Winehousen studioalbumin *[[Back to Black]]* ensimmäisenä singlenä 23. lokakuuta 2006. Kappaleen sanat ovat omaelämäkerralliset. Ne kertovat vieroitushoidosta, jota Winehouse kappaleessaan vastustaa. Kappale sijoittui Britannian singlelistalla seitsemänneksi ja Yhdysvaltain Billboard Hot 100- listan yhdeksänneksi. *Rehab* on Amy Winehousen ainoa kappale, joka on sijoittunut Yhdysvalloissa kymmenen parhaan joukkoon.

Kappaleesta tuli kansainvälinen menestys sekä kriitikoiden joukossa että kaupallisesti. Sitä on pidetty Amy Winehousen "nimikkokappaleena". Kappale voitti kolme Grammy-palkintoa vuonna 2008 kategorioissa "Vuoden levytys", "Vuoden kappale" sekä "Paras naispoplaulajan esitys". Lisäksi kappale oli ehdokkaana kahdessa muussa kategoriassa. Se voitti myös Ivor Novello Awardin kategoriassa "Paras nykyaikainen kappale". 
Winehousen julkinen taistelu huume- ja alkoholiriippuvuuden kanssa on vaikuttanut kappaleen jatkuvaan suosioon myös Winehousen kuoleman jälkeen. Kappaletta ovat versioineet muun muassa Seether, The Jolly Boys, Hot Chip ja Lea Salonga.

## Lähteet
Aura Koivisto

**Aura Koivisto** (s. 1964) on suomalainen kirjailija. Hän asui aiemmin miehensä kanssa Vormsissa Virossa, mutta on sittemmin muuttanut Kuhmoon, jossa hän asui vuonna 2021. Hän on Sesse ja Ilkka Koiviston kolmesta lapsesta nuorin.

Aura Koiviston ensimmäinen kirja julkaistiin vuonna 1974, kun hän oli kymmenvuotias.

## Teoksia
* *Kurttunaamainen Leo* (1974)
* *Kurttunaaman kaverit* (1975)
* *Karhu pakkasessa ja muita eläintarinoita* (1978)
* *Korkeasaaren suosikit* (yhdessä Bo Bjurströmin kanssa, 1979)
* *Tynnyrisiat* (1980)
* *Villiviinirunoilija* (1981)
* *Irtolaisina Euroopassa* (1986)
* *Marjaana-saukon talvi* (1988)
* *Possunokkien puutarha* (1989)
* *Metsäretkiä* (1992)
* *Majavien ottolapsi ja muita satuja* (yhdessä Niko Tainan kanssa, 1994)
* *Haapa, elämänpuu* (yhdessä  Risto Sauson kanssa, 1997)
* *Satavuotias Nurmeksen kirkko* (yhdessä Matti Hiltusen kanssa, 1997)
* *Suutarin perheen kesä: elämää Puu-Nurmeksessa vuonna 1909* (yhdessä Anu Vanaksen kanssa, 1988)
* *Kilin kesä ja kanan pesä* (yhdessä Risto Sauson kanssa, 2000)
* *Kuonot pöydällä*, 2001
* *Oma herne ja valitut pavut* (yhdessä Risto Sauson kanssa, 2013)
* *Sivusaalista: rikosromaani*. Kemi: Nordbooks, 2016. 
* Koivisto, Aura &  Sauso, Risto: *Maisemat puhuvat: Puolen vuoden päiväkirjamerkintöjä länsirannikolta, Itä-Suomesta ja Jäämereltä vuonna 2015*. Kemi: Nordbooks, 2017. 
* Koivisto, Aura & Linnea, Sirkku: *Lapsen oma pandakirja: Pyry ja Lumi saavat uuden kodin*. Helsinki: Minerva Kustannus Oy, 2018. 
* *Nainen ja sylikoiras*. Kemi: Atrain & Nord, 2018. 
* *Mies ja merilehmä. Luonnontutkija [[Georg Wilhelm Steller|Georg Steller]]in kohtalokas tutkimusmatka.* Into, 2019.
* *Kadonneet eläimet* (yhdessä Anu Vanaksen kanssa, 2020)
* *Merilintuja ja lintuihmisiä* (2021)
* *Ei mikä tahansa metsä: Lähde retkelle luonnonmetsään* (2021)
* Koivisto, Aura & Sauso, Risto: *Olipa kerran saari: muistoja Viron Vormsilta*. Espoo: AtlasArt, 2022. 
* *Harhamat*. Helsinki: Into, 2023. 
* 

## Lähteet
Heinijärvi (Tammela)

**Heinijärvi** on Kanta-Hämeessä Tammelassa sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Loimijoen valuma-alueella olevaan Jänhijoen valuma-alueeseen.

## Maantiede
Järven pinta-ala on 129 hehtaaria ja sen pituus on 2,1 kilometriä ja leveys 1,2 kilometriä. Järveen laskee useita suo-ojien laskuojia. Lounaisrantaan on ojattu Leikatunlahdensuon ja Hinnersuon ojat sekä Korpipohjasen laskuoja. Kutterinlahteen laskee useita suo-ojia sekä Suopohjasen että Hylönjärven laskuojat. Länsirantaan laskevat Heinisuon laskuojat sekä Luolalamminoja, joka on Luolalammin laskuoja. Heinijärveen laskevat myös kaksi Kuivajärvestä laskevaa ojaa. Toinen on Myllyoja, joka toimii matkallaan Tammelan ja Forssan välisenä rajana. Toinen laskee idempänä kulkien matkallaan kahden järven, Kiimalammin ja Mustalammin, läpi. Järven luusua sijaitsee järven lounaisrannalla lahdenpohjukassa, josta saa alkunsa 4,8 kilometriä pitkä Heinijoki.

Järvi on verraten matala, koska sen keskisyvyys on puolitoista metriä. Noin 46% järven pinta-alasta on syvyydeltään yli metrin, mutta vain 6,7% on yli kaksi metriä syvää. Syvin kohta on 3,40 metriä syvä ja se sijaitsee järven koillispäässä noin 40 metriä rannasta ja 550 metriä järven pohjoispäästä.

Järven rantaviiva on 9,6 kilometriä pitkä ja ranta on pääosin moreeni- ja kalliopohjaista metsämaastoa. Vain luoteiskulmassa rantaan rajautuu peltomaata, mutta suorantoja on useita. Muille rannoille on rakennettu kiinteitä ja loma-asuntoja.

Saaria on 16, joiden yhteispinta-ala on 0,39 hehtaaria ja joilla on rantoja yhteensä 0,89 kilometriä. Saarista 7 on alle 10 aaria ja loput alle hehtaarin kokoisia. Nimettyjä saaria ovat ainakin Lassilansaari, Selkäsaari, Suutarinsaari ja Linnasaari.

## Luonnontila
Heinijärven vedenpinnan korkeutta on mitattu vuosina 2009 ja 2010. Sen mukaan keskivedenkorkeus oli 116,81 metriä merenpinnan yläpuolella ja että se vaihteli vuoden aikana yli metrin verran. Vedenpinta oli korkeimmillaan huhtikuussa ja alimmillaan heinä-elokuussa.

## Historia
Heinijärvestä, sen pohjoisrannan itäpuolen rantavedestä, on löytynyt pohjaan painunut yksipuinen ruuhi, joka on nostettu sieltä talteen. Ruuhen jäännös oli noin metrin pitunen ja 30 senttimetriä leveä. Ruuhi saattaa kuulua 1800-luvulla mustialaisille, jotka kalastivat alueen järvillä.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* JärviWiki: Heinijärvi
* Verkkosivu: Heinijärven Suojelu r.y.
* YLE: Jäni- ja Heinijärvi kuntoon EU-rahoin, 28.5.2012
* YLE: Heinijärven suojelu yhdistää koko kulmakuntaa, 2011
Leevi Launonen

**Leevi Launonen** (s. 24. toukokuuta 1955) on suomalainen kristillinen kirjailija, kasvatustieteilijä, lauluntekijä ja sanoittaja, ja vuosina 2005–2018 hän oli Ristin Voiton päätoimittaja. Hän on toiminut myös Jyväskylän Kortepohjan koulun rehtorina. Hän tuli kasvatustieteiden maisteriksi vuonna 1983, ja vuonna 2000 Launonen väitteli kasvatustieteiden tohtoriksi Jyväskylän yliopistosta. Väitöskirjassaan Launonen käsittelee suomalaisen koulun eettisen kasvatuksen muuttumista. Kirjassa *Eheytetty koulupäivä* (2005) hän yhdessä Lea Pulkkisen kanssa esitti idean peruskoulupäivien pidentämisestä siten, että oppituntien välillä olisi harrastuksia.  Launonen oli pääosin 1970-luvulla vaikuttaneen Boanerges-yhtyeen jäsen. Launonen on naimisissa, ja hänellä on kolme aikuista lasta.

## Teoksia
*Voit kasvaa ihmissuhteissa (yhdessä Veli-Matti Kärkkäisen kanssa, 1986)
*Eettinen kasvatusajattelu suomalaisen koulun pedagogisissa teksteissä 1860-luvulta 1990-luvulle (väitöskirja 2000)
*Koulu kasvuyhteisönä: kohti uutta toimintakulttuuria (yhdessä Lea Pulkkisen kanssa, 2004)
*Eheytetty koulupäivä: lapsilähtöinen näkökulma koulupäivän uudistamiseen (yhdessä Lea Pulkkisen kanssa, 2005)
*Seurakuntien perhetyöt: Ison Kirjan nuorisotoiminnot (2008)
*Kutsuva kirkko: arkkitehti Veikko Gröhnin elämäntyö (yhdessä Veikko Gröhnin kanssa, 2010)
*Seurakunnan mediaopas (2011)
*Kirjoitettu on: seurakuntaneuvos Valtter Luodon elämä ja työ (2012)
*Tohtori Hyvätahto (yhdessä Vilho Kivikankaan kanssa, 2014)
*Nina Åström – Toisin silmin. Aikamedia, 2016.
*Ikää, iloa ja elämän eheyttä (2025).

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Leevi Launosen haastattelu TV7:ssä, osa 1
*Leevi Launosen haastattelu TV7:ssä, osa 2
*Leevi Launosen haastattelu TV7:ssä, osa 3.
Operaatio Castle

**Operaatio Castle** oli Yhdysvaltain korkean räjähdystehon 7 ydinkokeen ydinkoesarja, joka suoritettiin Enewetakin ja Bikinin atolleilla Marshallinsaarilla maalis-huhtikuussa 1954. Sitä edelsi Operaatio Upshot-Knothole ja seurasi Operaatio Teapot. Operaation toteuttajana toimi *JTF-7* eli *Joint Task Force 7*.

Koesarja suoritettiin Yhdysvaltain atomienergiakomission ja puolustusministeriön yhteistyönä, ja sen tavoitteena oli testata lentokoneella pudotettavia fuusiopommeja. Testien nimet, jotka esitetään suoritusjärjestyksessä, olivat: *Bravo*, *Union*, *Yankee*, *Echo*, *Nectar*, *Romeo* sekä *Koon*. Vain yksi tehdyistä kokeista, oli ns. kilotonni-luokkaa, muiden ollessa yli yhden megatonnin vahvuisia.

Yhdysvaltalaiset virkamiehet pitivät koesarjaa onnistuneena, sillä se osoitti ”kuivia” reaktioaineita käyttävien, lentokoneesta pudotettavien fuusiopommien olevan toteutettavissa. Yhdysvaltalaiset kutsuivat mallinnusta nimellä *Alarm Clock design* (suom. *herätyskello -muotoilu*). Vaikka koesarja onnistui yleisesti ottaen, kohdattiin osassa sen kokeita erilaisia ongelmia. Koesarjan yhdessä kokeessa pommin räjähdysteho oli huomattavasti ennustettua alhaisempi, kun taas kahdessa muussa kokeessa se oli ennustettua jopa kaksi kertaa suurempi. Näistä kokeista toisen, Castle Bravon, laskeuma saastutti läheiset atollit, minkä seurauksena niin saarten asukkaat kuin saarille majoitetut yhdysvaltalaiset sotilaat kärsivät radiologisen saastumisen aiheuttamista terveysongelmista. Koe aiheutti myös yhden suoran kuolemantapauksen, ja nosti tavallisen kansan tietoisuutta ydinlaskeuman tuomista ongelmista.

## Lähteet
* 
* 

### Viitteet

## Aiheesta muualla
Enna

**Enna**, aiemmin *Castrogiovanni*, on kaupunki ja kunta Ennan maakunnassa, Sisiliassa, Italiassa. Enna on maakunnan pääkaupunki ja sijaitsee suurin piirtein keskellä Sisilian saarta. Vuonna 2013 Ennassa oli noin 28&nbsp;000 asukasta.

## Historia

### Antiikki

Antiikin aikana kaupungista käytettiin sekä nimimuotoa *Henna* että *Enna*. Se oli alun perin saaren alkuperäisasukkaisiin kuuluneen sikulien heimon kaupunki, joka kreikkalaistui ajan kuluessa ja luetaan saaren kaupunkivaltioiden joukkoon. Kaupunki oli rakennettu erinomaiselle luonnonlinnoituskukkulalle. Kreikkalaisella ja roomalaisella kaudella se tunnettiin erityisesti Demeterin ja Koren eli Persefonen kulttipaikkana. Kaupungissa ei ole säilynyt juurikaan antiikin ajan jäänteitä.

### Myöhempi historia

Kaupungin keskeinen ja otollinen sijainti ilmeisesti esti asutusta häviämästä kokonaan antiikin ajan jälkeen, vaan se selvisi olemassa läpi keskiajan. Saraseenit valtasivat kaupungin muun Sisilian mukana 800-luvulla, ja rakensivat kukkulalle linnan. Keskiajalla kaupungin nimeksi tuli *Castrogiovanni* (*Castro Giovanni*), mikä on tulkittu vääntyneeksi nimestä *Castrum Ennae* tai *Castro di Enna*. Nimi säilyi käytössä vuoteen 1926, jolloin kaupunki nimettiin uudelleen antiikin aikaisen kaupungin mukaan Ennaksi.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Saint Paul (Dominica)

**Saint Paulin alue** on yksi Karibianmerellä sijaitsevan Dominican saarivaltion kymmenestä hallintoalueesta. Alue rajoittuu pohjoisessa Saint Josephin alueeseen, idässä Saint Davidin alueeseen ja etelässä Saint Georgen alueeseen. Alueen pinta-ala on 67,4 neliökilometriä ja väkiluku oli 9&nbsp;786 vuonna 2011. Alueen suurimpia asutuskeskuksia ovat Canefield ja Mahaut.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Ennenkuulumattomat – Lauluja suomalaisille

**Ennenkuulumattomat – Lauluja suomalaisille** on huhtikuussa 2015 julkaistu Irwin Goodmanin studioalbumi. joka on äänitetty vuonna 1983. Laulut ilmestyivät samana vuonna kasetilla *[[Uudet protestilaulut]]*, jota ei kuitenkaan milloinkaan julkaistu virallisesti. Sitä valmistettiin vain parinsadan kappaleen erä ja koska kasettia ei ilmoitettu Teostoon, ei sen musiikkia myöskään ole voinut esittää julkisesti. Laulut säveltänyt ja sanoittanut Tapani Koivisto oli vuonna 2014 löytänyt kasetin arkistostaan ja päätti tuoda sen materiaalin julkisuuteen.

## Kappaleet
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 

## Lähteet
Christian Welp

**Christian Ansgar Welp** (2. tammikuuta 1964 Delmenhorst, Länsi-Saksa – 1. maaliskuuta 2015 Hood Canal, Washington, Yhdysvallat) oli saksalainen koripalloilija ja Euroopan mestari.

Philadelphia 76ers varasi Welpin NBA:han 16. vuorolla . Welp pelasi NBA:ssa vuosina 1987–1990 edustaen 76ersin lisäksi San Antonio Spursia ja Golden State Warriorsia. Tämän jälkeen hän pelasi Saksassa, Kreikassa ja Italiassa vuoteen 1999 asti. Vuonna 1997 hän voitti kreikkalaisen Olympiakos BC:n joukkueessa Euroliigan.

Saksan koripallomaajoukkueessa Welp voitti Euroopan mestaruuden Saksassa 1993, missä Welp oli loppuottelun ratkaisuhahmoja, ja hänet valittiin turnauksen arvokkaimmaksi pelaajaksi. Los Angelesin kesäolympialaisissa 1984 Welpin edustama Länsi-Saksan joukkue sijoittui kahdeksanneksi.

Urheilu-uransa jälkeen Welp muutti Yhdysvaltoihin, missä hän asui vaimonsa ja kahden lapsensa kanssa. Lisäksi hänellä oli yksi lapsi edellisestä liitosta. Welp kuoli sydämen vajaatoimintaan 1. maaliskuuta 2015 51 vuoden iässä.

## Lähteet
* Christian Welp Bio, Stats and Results  Olympics at Sports-Reference.com 
* Christian Welp NBA Stats Basketball-Reference.com 
* Profiili archive.fiba.com 

### Viitteet
Överhörn

__NOTOC__
**Överhörn** on vuonna 2014 ilmestynyt Pharaoh Overlordin neljäs livealbumi, joka äänitettiin tammikuussa 2012 ravintola Lepakkomiehessä Halsingin Kalliossa. Se on julkaistu vain C-kasettina. *Revolution* on versio brittiläisen Spacemen 3:n vuonna 1989 levyttämästä kappaleesta.

## Kappaleet
;A-puoli
# 
# 
# 
;B-puoli
# 
# 
# 

## Kokoonpano
* Julius Jääskeläinen – kitara
* Pekka Jääskeläinen – kitara
* Janne Westerlund – kitara, laulu
* Jussi Lehtisalo – basso
* Tomi Leppänen – rummut

## Lähteet
*Pharaoh Overlord ‎– Överhörn Discogs.
Kazys Škirpa

**Kazys Škirpa** (18. helmikuuta 1895 – 18. elokuuta 1979) oli liettualainen upseeri ja poliitikko.

Škirpa oli liettualaisen aktivistirintaman johtohahmo ja hänestä oli tarkoitus tulla Liettuan väliaikaishallituksen puheenjohtaja toisen maailmansodan aikana. Saksalaiset kuitenkin estivät aikeet ja Škirpa päätyi lopulta keskitysleirille. Sodan jälkeen hän muutti Yhdysvaltoihin, jossa hän julkaisi muistelmansa.

## Elämäkerta
Škirpa syntyi maanviljelijäperheeseen Nemajūnaissa lähellä Biržaita vuonna 1895. Vuonna 1916 hän liittyi Venäjän armeijaan, valmistui sotilasakatemiasta Pietarhovista ja lähetettiin Siperiaan. Syksyllä 1917 hän palasi Pietariin ja kokosi yhteen Liettuan itsenäisyyttä tukevia joukkoja. Vuonna 1918 Škirpa liittyi vastaperustettuun Liettuan armeijaan ja otti osaa eturintaman taisteluihin rykmentin komentajana. Sittemmin hän opiskeli sotilaskoulussa Kaunasissa ja Belgian sotilasakatemiassa Brysselissä valmistuen vuonna 1925. Hänestä tuli pääesikunnan tiedustelujohtaja, mutta hän joutui eroamaan vallankaappauksen myötä vuonna 1926. Sotilasuransa jälkeen Škirpa alkoi toimia diplomaattina. Hän työskenteli ensin Liettuan Saksan lähetystössä virkailijana ja sitten sotilasattaseana. Vuonna 1937 Škirpasta tuli Liettuan edustaja Kansainliitossa. Puolan esitettyä uhkavaatimuksen Liettualle maaliskuusta 1938 Škirpa lähetettiin Varsovaan solmimaan diplomaattisuhteet Liettuan ja Puolan välille. Sittemmin hänestä tuli ensin Liettuan Puolan ja sitten Saksan suurlähettiläs.

Neuvostoliiton miehitettyä Liettuan ja liitettyä sen itseensä vuonna 1940 Škirpa oli mukana perustamassa Liettuan uudelleenitsenäistymiseen tähtäävää Liettualaista aktivistirintamaa Berliinissä. Saksan hyökättyä Neuvostoliittoon vuonna 1941 liettualaiset aktivistit perustivat väliaikaishallituksen, jonka johtoon Škirpan oli tarkoitus asettua 23 kesäkuuta 1941. Saksalaiset estivät kuitenkin hänen lähtönsä Liettuaan hänen Liettuan itsenäisyyden kannatuksen takia. Liettuaan lähdön sijaan hänet asetettiin kotiarestiin Etelä-Saksaan. Vaadittuaan jälleen Liettuan itsenäisyyttä vuonna 1944 hänet lähetettiin Bad Godesbergin keskitysleirille.

Toisen maailmansodan jälkeen Škirpa muutti ensin Ranskaan ja vuonna 1946 Irlantiin, jossa hän opetti venäjää Dublinin yliopistossa. Vuonna 1949 hän muutti edelleen Yhdysvaltoihin, jossa hän työskenteli Kongressin kirjastossa Washingtonissa. Škirpa jäi eläkkeelle vuonna 1965 ja julkaisi muistelmansa *Sukilimas Lietuvos suverenumui atstatyti* vuonna 1975. Škirpa kuoli Washingtonissa vuonna 1979.

## Lähteet
Tries (albumi)

**Tries** on Triesin esikoisalbumi vuodelta 1978.

## Kappaleet
### A-puoli
# 
# 
# 
# 
# 
# 

### B-puoli
# 
# 
# 
# 
# 

## Kokoonpano
* Risto Aarnio – laulu
* Risto Konttinen – kitara
* Eino "Eiska" Tolonen – kitara, taustalaulu
* Jorma Pelamo – basso, taustalaulu
* Harri Pelamo – rummut, laulu

## Aiheesta muualla
* Tries discogs.com -sivustolla
Momofuku Ando

**Momofuku Ando** (5. maaliskuuta 1910 – 5. tammikuuta 2007) oli taiwanilais-japanilainen liikemies, joka keksi pikanuudelit ja kuppinuudelit.

## Lähteet
A Passenger to Paramaribo

**A Passenger to Paramaribo** on kitaristi Jukka Tolosen albumi vuodelta 1977. 

## Kappaleet
Kaikki kappaleet kirjoittanut Jukka Tolonen.

### A-puoli
# 
# 
# 
# 

### B-puoli
# 
# 
# 

## Kokoonpano
* Jukka Tolonen – kitara, piano
* Coste Apetrea – kitara
* Christer Eklund – saksofoni
* Esa Kotilainen – kosketinsoittimet
* Ilkka Hanski – basso
* Bill Carson – rummut, laulu
* Måns Groundstroem – basso (kappale 4)

## Aiheesta muualla
* A Passenger to Paramaribo discogs.com -sivustolla
* Albumi Fono.fi:in tietokannassa
Carola & Heikki Sarmanto Trio

**Carola & Heikki Sarmanto Trio** on Carolan ja Heikki Sarmannon musiikkialbumi vuodelta 2004. Levy perustuu 38 vuotta aiemmin tehtyihin nauhoituksiin Yleisradion studiolla 5. kesäkuuta 1966  ja Kulttuuritalolla 28. huhtikuuta 1966 YLE Jazz -konsertissa.

## Kappaleet
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 

## Aiheesta muualla
* Carola & Heikki Sarmanto Trio discogs.com -sivustolla

## Lähteet
Flowers in the Water

**Flowers in the Water** on Heikki Sarmanto Sextetin ensimmäinen ja ainoa livealbumi vuodelta 1969. Levy oli Sarmannon debyyttialbumi. Levy äänitettiin livenä Jyväskylän yliopistolla 8. heinäkuuta 1969.

Albumi julkaistiin vuonna 1969 vinyylilevynä Columbia-levymerkillä. Vuonna 2019 Svart Records julkaisi albumin 50-vuotisjuhlan kunniaksi remasteroidun, 500 kappaleen rajoitetun vinyylipainoksen.

## Kappaleet

### A-puoli
# 
# 

### B-puoli
# 
# 

## Kokoonpano
### [[Heikki Sarmanto]] Sextet
* Bertil Lövgren - trumpetti (soolot: 1-3)
* Juhani Aaltonen - altto- ja tenorisaksofonit (alttosoolot: 1, 4, tenorisoolot: 2, 4)
* Esa Pethman - tenorisaksofoni (soolot: 2, 4)
* Heikki Sarmanto - flyygeli (soolot: 2-4)
* Teppo Hauta-aho - kontrabasso (soolo: 4)
* Matti Koskiala - rummut (soolo: 4) ja symbaalit

### Tuotanto
* Hannu Kiviranta – teknikko ja äänitys (Jyväskylä University, Suomi, 8.7.1969)
* Matti Louhi - teknikko ja äänitys (Jyväskylä University, Suomi, 8.7.1969)
* Joop Nieuwland - kansitaide
* Jaime Gomez Arellano - vuoden 2019 LP-painoksen masterointi (Orgone Studios, toukokuu 2019)
* Jari Nieminen - vuoden 2019 painoksen layout (Blind Design)
* Pekka Loiri - kansi
* Art Farmer - takakannen tekstit
* Matti Koskiala - takakannen tekstit
* Atro "Wade" Mikkola - takakannen tekstit
* Åke Grandell - takakannen tekstit

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Flowers in the Water discogs.com -sivustolla
Veli-Matti Kärkkäinen

**Veli-Matti Kärkkäinen** (s. 9. kesäkuuta 1958) on suomalainen kristillinen kirjailija ja systemaattisen teologian professori Fullerin teologisessa seminaarissa Pasadenassa, Kaliforniassa, Yhdysvalloissa. Hän on Helsingin yliopiston ekumenian dosentti. Hän on opettanut teologiaa myös Thaimaassa. Kirjojen lisäksi hän on kirjoittanut noin 200 artikkelia ja esseetä. Kärkkäinen on ollut Suomalaisen Tiedeakatemian jäsen vuodesta 2011 lähtien.

## Teoksia
* *Lapsi varttuu: persoonallisuuden kehitys lapsuusvuosina* (1985)
* *Voit kasvaa ihmissuhteissa* (yhdessä Leevi Launosen kanssa, 1986)
* *Kristitty nuori ja itsenäistymisen haasteet* (1988)
* *Rakkautta ja rajoja: terveen kurinpidon periaatteet ja menetelmät* (1990)
* *Vapauteen!: Galatalaiskirjeen sanoma tänään* (1991)
* *Lapsityöntekijän käsikirja* (yhdessä Raili Väisäsen kanssa, 1993)
* *Kun elämä haastaa* (2001)
* *Pyhä henki: teologisia näköaloja meillä ja muualla* (Hannu Rossin kanssa, 2005)

## Lähteet
Counterbalance

**Counterbalance** on Heikki Sarmanto Quintetin jazzalbumi vuodelta 1971.

Brittiläinen musiikkiarvostelija Ed Martin nimesi Sarmannon albumit *Counterbalance* ja *[[Like a Fragonard]]* vuoden 1971 parhaiksi äänilevyiksi ja ihmetteli samalla, miksei niitä ole julkaistu Britanniassa, vaikka levy-yhtiö EMI on brittiläinen.

## Kappaleet
### A-puoli
# 
# 
# 

### B-puoli
# 
# 
# 

## Muusikot
* Heikki Sarmanto – Fender Rhodes
* Pekka Sarmanto – basso
* Juhani Aaltonen – huilu
* Lance Gunderson – kitara
* Craig Herndon – rummut

### Tuotanto
* Reino Bäckman – tuottaja
* Luke Mosling – taitto
* Matti Pietinen – kansikuvan suunnittelu

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Counterbalance discogs.com -sivustolla
* Albumi Fono.fi:in tietokannassa
Everything Is It

**Everything Is It** on Heikki Sarmanto Big Bandin albumi vuodelta 1972. Sen laulusolistina esiintyy Taru Valjakka. Instrumentaalisolisteja levyllä ovat Eero Koivistoinen (tenori- ja sopraanosaksofoni), Juhani Aaltonen (huilu), Heikki Sarmanto (flyygeli, sähköpiano) ja ruotsalainen Bertil Lövgren (flyygelitorvi).

Studioalbumin A-puoli perustuu Helsingin Juhlaviikoilla kesällä 1970 Temppeliaukion kirkossa esitettyyn Sarmannon neliosaiseen teokseen sopraanolle ja isolle orkesterille, nimeltään tuolloin *Stymied Exercise on a Course*, tällä albumilla *Marat*. Teoksen laulutekstit kertovat ranskalaisen vallankumoushahmon Jean-Paul Marat’n kuolemasta.

## Vastaanotto
*Helsingin Sanomien* jazzkriitikon Lauri Karvosen mielestä teos oli jo Juhlaviikoilla 1970 kuultuna parasta suomalaista musiikkia isolle kokoonpanolle mitä koskaan oli esitetty, ja tämä albumi yltää lähes tuon konserttikokemuksen tasolle. Kriitikon mukaan orkesterin käyttö kun albumilla virkistävän monipuolista: ”Pysähdyksiä, teeman ja tempon vaihdoksia älykkäästi käytettyinä. Ja kaikki etevään harmonian tajuun kytkettynä.” Karvonen kehuu etenkin Taru Valjakan dramaattista vaikuttavuutta ja ruotsalaisen Bertil Lövgrenin suoritusta muun muassa albumin päätöskappaleen ”The Death” riipaisevan kauniissa flyygelitorvisoolossa.

## Kappaleet
### A-puoli
# 
# 
# 
# 

### B-puoli
# 
# 

## Muusikot
* Heikki Sarmanto – Fender Rhodes, celesta, piano 
* Pekka Sarmanto – basso
* Juhani Aaltonen – huilu
* Esko Rosnell – rummut (vasen kanava)
* Craig Herndon – rummut (oikea kanava)
* Bertil Lövgren – flyygelitorvi
* Eero Koivistoinen – sopraninosaksofoni, sopraanosaksofoni, tenorisaksofoni
* Mircea Stan – pasuuna
* Seppo Peltola – pasuuna 
* Bertil Lövgren – trumpetti
* Kaj Backlund – trumpetti
* Ossi Runne – trumpetti
* Taru Valjakka – laulu

### Tuotanto
* Raimo Henriksson – tuottaja
* Antti Joki – ääinitys
* Heikki Sarmanto – sovitus

## Aiheesta muualla
* Everything Is It discogs.com -sivustolla
* Albumi Fono.fi:in tietokannassa

## Lähteet
Onnen aika

**Onnen aika** on Heikki Sarmannon jazzalbumi vuodelta 1973. Maija Hapuoja tulkitsee sillä Sarmannon Pentti Saarikosken runoihin säveltämiä lauluja.

## Kappaleet
### A-puoli
# 
# 
# 
# 
# 
# 

### B-puoli
# 
# 
# 
# 
# 
# 

## Muusikot
* Heikki Sarmanto – piano 
* Pekka Sarmanto – basso
* Karoly Garam – sello
* Juhani Aaltonen – huilu
* Edward Vesala – lyömäsoittimet
* Seppo Tukiainen – viulu
* Maija Hapuoja – laulu
 
### Tuotanto
* Raimo Henriksson – tuottaja
* Antti Joki – äänitys

## Aiheesta muualla
* Onnen aika discogs.com -sivustolla
* Albumi Fono.fi:in tietokannassa

## Lähteet
Viitta ja tikari (kirja)

**Viitta ja tikari – Johdatus poliittiseen elokuvaan** on Matti Salon teos, joka käsittelee poliittista jännityselokuvaa. Salo esittelee teoksessa valikoiman näkemisen arvoisiksi poliittisiksi trillereiksi luokittelemiaan uusia ja vanhoja elokuvia.

Esipuheessa Salo tosin sanoo: "Kaikki elokuvat ovat poliittisia trillereitä", mutta hän veti kuitenkin rajan niin tiukalle, että joutui jättämään monia suosikkejaan pois. Hän sanoo, että genre on nykyisin yhä suositumpi ja niitä tehdään runsaasti, mutta hän on valinnut teokseensa vain sellaisia, joita hän itse arvostaa ja suosittelee.  Hän rajaa käsittelynsä ulkopuolelle historialliset elokuvan, tarkemmin sellaiset, joiden aihepiiri liikkuu 1900-lukua edeltävässä ajassa.

Salon mukaan poliittinen trilleri on erityisesti angloamerikkalainen laji, mutta arvelee, että muualta maailmasta voisi löytyä tärkeitä elokuvia, joita hän ei tunne. Laajassa esipuheessa hän määrittelee lajin esimerkein ja valaisee myös sen historiaa. 

Salo on antanut teokselleen nimeksi perinteisen kirjallisuudessa ja elokuvassa käytetyn termin viitta ja tikari, jolla viitataan vakoiluun ja väkivaltaan.

Salo esittelee teoksessaan 61 elokuvaa. Lopussa on luettelo Salon kiinnostaviksi arvioimista lajityypin elokuvista ohjaajittain.

## Lähteet
Arvid Englind

**Torsten Arvid Englind** (alkuaan Ekholm, 18. kesäkuuta 1882 Helsinki – 12. syyskuuta 1972 Tukholma) oli suomalainen näyttelijä, käsikirjoittaja ja ohjaaja. Hän teki suurimman osan urastaan Ruotsissa.

## Ura
Englindin vanhemmat olivat hovineuvos Carl Fredrik Ekholm ja Yolanda Strandberg. Hän aloitti työnsä Työväen Teatterissa vuonna 1903. Vuonna 1905 hän siirtyi Turun Ruotsalaiseen Teatteriin, jossa hän toimi ohjaajana 1907–1915. Vuodesta 1916 Englind toimi ohjaajana Göteborgin Suuressa Teatterissa.

Englindin rooleja olivat muun muassa *[[Daniel Hjort (näytelmä)|Daniel Hjortin]]* nimiosa, Vicinius näytelmässä *Quo vadis* ja Alonso näytelmässä *Preciosa*. Hän asetti näyttämölle muun muassa kappaleet *Daniel Hjort*, *Kustaa Vaasa* ja *[[Tukkijoella (näytelmä)|Tukkijoella]]* sekä useita operetteja.

Englind näytteli elokuvassa *Högfjällets dotter* (1914) sekä ohjasi elokuvat *Patriks äventyr* (1915), *En förvillelse* (1915) ja *Brandsoldaten* (1916). Kahteen viimeksi mainittuun hän teki myös käsikirjoituksen.

Näyttämötyön lisäksi Englind käänsi näytelmiä ja toimi sanomalehtimiehenä.

## Teaterförlag Arvid Englind
Englind perusti Tukholmaan Teaterförlag Arvid Englind AB:n vuonna 1920.

## Perhe
Arvid Englindin puoliso oli näyttelijä ja operettitaiteilija Lelly Englind (oik. Elena Wasiljewa), 1885–1958) vuodesta 1908 vuoteen 1958. Pariskunnalla oli kaksi poikaa, Sten-Sture (1909–1940) ja Lars-Olof (1926–1954). Vuodesta 1959 hänen puolisonsa oli Inge Nordlöf.
 
## Filmografia
### Ohjaajana
*Patriks äventyr (1915)
*En förvillelse (1915)
*Brandsoldaten (1916)
 
### Käsikirjoittajana
*En förvillelse (1915)
*Brandsoldaten (1916)

### Näyttelijänä
*Högfjällets dotter (1914)

## Lähteet ja viitteet
*Kotimaisia näyttämötaiteilijoita sanoin ja kuvin, Kustannusliike Opas, Viipuri 1930
Misodendraceae

**Misodendraceae** on pieni loiskasviheimo koppisiemenisten Santalales-lahkossa. Heimossa on vain yksi suku: *[[Misodendrum]]*.

## Tuntomerkit
Heimon kasvit ovat etelänpyökeillä (*Nothofagus*) loisivia ja niiden oksilla kasvavia pensasmaisia ja usein paksuvartisia kasveja. Ne ovat kaljuja tai niillä on solukarvoja. Lehdet voivat olla surkastuneita ja erinäköisiä kasvullisissa ja kukkaversoissa. Kasvit ovat kaksikotisia. Kukinto on (kerrannainen) terttu tai tähkä, ja kukat ovat pieniä. Hedekukat ovat kehättömiä, kaksi- tai kolmiheteisiä. Emikukissa on kolme vähäpätöistä terälehteä, joutoheteitä ja vartalollinen tai vartaloton sikiäin. Siemenaiheet ovat suoria. Hedelmä on pieni ja pähkinämäinen ja kiinnittyy kolmeen suureksi kasvaneeseen pitkään höyhenmäiseen joutoheteeseen. Siemenessä on runsas, vähäinen tai ei ollenkaan endospermiä ja lyhyt tai kookas alkio, jonka sirkkalehdet ovat kasvaneet yhteen.

## Levinneisyys
Heimo kasvaa Etelä-Amerikan viileillä seuduilla.

## Luokittelu
Heimon ainoassa suvussa on kahdeksan lajia.

## Lähteet
* Stevens, P. F. (2001–). Angiosperm Phylogeny Website. Version 12, heinäkuu 2012 [and more or less continuously updated since]. http://www.mobot.org/MOBOT/research/APweb/.
### Viitteet

## Aiheesta muualla
* Levinneisyyskartta: http://www.mobot.org/mobot/research/apweb/maps/misodendraceaemap.gif
Jussi Nordquist

**Mikko Johannes ”Jussi” Nordquist** (alk. **Vahervuori**, 27. toukokuuta 1917 Viipuri – 15. elokuuta 1989 Pori) oli suomalainen kilpa-ampuja.

Buenos Airesissa järjestetyissä vuoden 1949 MM-kilpailuissa hän kuului 300 metrin vapaakiväärin MM-kultaa voittaneeseen Suomen joukkueeseen sekä 300 metrin sotilaskiväärin hopeajoukkueeseen. Moskovan MM-kisoissa 1958 Nordquist voitti kultaa 50+100 metrin kiväärin makuuammunnassa. Vuonna 1960 Rooman olympialaisissa Nordquist osallistui 50 metrin pienoiskivääriammunnan makuukilpailuun, jossa hänen sijoituksensa oli 18.

Nordquistin vanhemmat olivat diplomi-insinööri, yritysjohtaja Viktor Mikko Nordquist ja Venla Lydia Hildén.

## Lähteet
Alaska (täsmennyssivu)

**Alaska** voi viitata esimerkiksi seuraaviin:

* Alaska, Yhdysvaltain osavaltio
* Alaskan niemimaa Pohjois-Amerikan luoteisosassa
* Alaska, kanirotu
* Alaska, oik. *Olvido Gara* (s. 1963), espanjalais-meksikolainen laulaja, lauluntekijä, näyttelijä ja tv-persoona
* *[[Alaska (EP)|Alaska]]*, Pekka Myllykoski ja Jytäjemmarit -yhtyeen EP-levy vuodelta 2011
* Jonas Alaska, oik. *Jonas Aslaksen* (s. 1988), norjalainen muusikko
Schoepfiaceae

**Schoepfiaceae** on trooppinen kasviheimo, joka kuuluu koppisiemenisten Santalales-lahkoon ja on siten santelikasvien sukulainen.

## Tuntomerkit
Heimon kasvit ovat tavallisesti puuvartisia. Karvat ovat yksisoluisia tai puuttuvat. Kukan suojuslehdet sijaitsevat välittömästi sikiäimen alla ja ovat kasvaneet yhteen sen ympärille. Kukat ovat keskikokoisia, teriö putkimainen ja enemmän tai vähemmän yhteen kasvanut, sisältä karvainen. Sikiäin on kehänalainen tai joskus puoleksi kehänalainen, luotti liuskainen tai pallomainen. Siemenaiheet ovat kalvottomia.

## Levinneisyys
Heimo kasvaa Keski- ja Etelä-Amerikassa. Joitakin lajeja on myös trooppisessa Kaakkois-Aasiassa ja Itä-Intian saaristossa.

## Luokittelu
Schoepfiaceae käsittää kolme sukua ja 55 lajia. Runsaiten lajeja (25 lajia) on *[[Quinchamalium]]*-suvussa. Muut suvut ovat *[[Arjona]]* ja *[[Schoepfia]]*.

## Lähteet
* Stevens, P. F. (2001 onwards). Angiosperm Phylogeny Website. Version 12, July 2012 [and more or less continuously updated since]. http://www.mobot.org/MOBOT/research/APweb/.
### Viitteet

## Aiheesta muualla
* Levinneisyyskartta: http://www.mobot.org/mobot/research/apweb/maps/schoepfiaceaemap.gif
Lelly Englind

**Helena Ivanovna Englind** (o.s. **Wasilieff**; 27. kesäkuuta 1885 Helsinki – 20. toukokuuta 1958 Tukholma) oli suomalainen näyttelijä ja operettilaulaja. Hän teki pääosan taiteellisesta urastaan Ruotsissa.

## Ura
Lelly Englindin vanhemmat olivat valtioneuvos I. F. Wasiljev ja Jelisaveta Wasiljewa. Englind aloitti taiteellisen uransa Turun Ruotsalaisessa Teatterissa 1905–1907. Sen jälkeen hänellä oli kiinnityksiä Ruotsissa: Axel Hultmanin kiertue 1907–1909, Skådebanan-turnee 1911–1912, useita kiertueita vuosina 1912–1914, Skansenin teatteri 1914 ja Göteborgin Suuri Teatteri 1916–1920.

Englindin näyttämötehtäviä olivat muun muassa Perdita William Shakespearen *[[Talvinen tarina|Talvisessa tarinassa]]* sekä Anna ja Brita Fredrik August Dahlgrenin näytelmässä *Värmlantilaiset*. Teuvo Pakkalan näytelmässä *[[Tukkijoella (näytelmä)|Tukkijoella]]* Englind tulkitsi Annin ja Kaisan roolit. Emmerich Kálmánin operetissa *[[Mustalaisruhtinatar]]* hän teki puolestaan Stasin roolin ja Leo Fallin operetissa *Stambulin ruusu* subrettiroolin Midili Hanumina.

## Perhe
Lelly Englindin puoliso oli vuodesta 1908 näyttelijä ja käsikirjoittaja Torsten Arvid Englind (1882–1972). Pariskunnalla oli kaksi poikaa, Sten-Sture (1909–1940) ja Lars-Olof (1926–1954).

## Lähteet ja viitteet
*Kotimaisia näyttämötaiteilijoita sanoin ja kuvin, Kustannusliike Opas, Viipuri 1930
*Helsinki.fi, Keskusarkiston matrikkelit

### Viitteet
Opiliaceae

**Opiliaceae** on trooppinen kasviheimo koppisiemenisten Santalales-lahkossa.

## Tuntomerkit
Heimon kasvit ovat puita, pensaita tai joskus liaaneja, jotka loisivat toisten kasvien juurissa. Lehdet sijaitsevat kahdessa rivissä tai kierteisesti ja ovat lähes suonettomia ja voivat olla kyhmyisiä kystoliittien vuoksi. Kukinnot ovat lehtihankaisia ja pienikukkaisia. Kukat ovat 3–8-lukuisia, ja pohjus voi olla maljamainen hypanthium. Teriö on tavallisesti erilehtinen, ja heteitä on yhtä monta kuin terälehtiäkin, toisinaan heteet kiinnittyvät teriöön; verhiö puuttuu. Sikiäin on tavallisesti kehänpäällinen, yhdislehtinen ja koostuu 2–5 emilehdestä. Vapaaseen keski-istukkaan kiinnittyy yksi riippuva siemenaihe; *[[Agonandra]]*-suvussa siemenaihe on pysty ja sijaitsee pohjaistukassa, suvussa *[[Anthobolus]]* siemenaiheita on enemmän. Vartalo on lyhyt tai puuttuu, luotti on enemmän tai vähemmän pallomainen.

## Levinneisyys
Heimo kasvaa kaikkialla tropiikissa.

## Luokittelu
Opiliaceae koostuu 11 suvusta ja 36 lajista.

Heimon suvut ovat:
* *[[Agonandra]]*
* *[[Cansjera]]*
* *[[Champereia]]*
* *[[Gjellerupia]]*
* *[[Lepionurus]]*
* *[[Melientha]]*
* *[[Opilia]]*
* *[[Pentarhopalopilia]]*
* *[[Rhopalopilia]]*
* *[[Urobotrya]]*

## Lähteet
* Stevens, P. F. (2001–). Angiosperm Phylogeny Website. Version 12, heinäkuu 2012 [and more or less continuously updated since]. http://www.mobot.org/MOBOT/research/APweb/.
### Viitteet

## Aiheesta muualla
* Levinneisyyskartta: http://www.mobot.org/mobot/research/apweb/maps/opiliaceaemap.gif
Korpipohjanen

**Korpipohjanen** on Kanta-Hämeessä Tammelassa sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Loimijoen valuma-alueella olevaan Jänhijoen valuma-alueeseen.

## Maantiede
Järven pinta-ala on 4,1 hehtaaria ja sen pituus on 350 metriä ja leveys 150 metriä. Järveen laske pari suo-ojaa ja järven luusua sijaitsee järven luoteisrannalla, josta saa alkunsa 470 metriä pitkä suo-oja Heinijärveen.

Järven rantaviiva on 0,93 kilometriä pitkä ja ranta on pääosin moreeni- ja kalliopohjaista metsämaastoa. Rannat ovat metsäiset ja niille on rakennettu kaksi loma-asuntoa, joille kulkee tiet Tammelasta ja Forssasta.

## Luonnonhistoria
Läheisen Hinnersuon pohjatutkimuksista selvisi, että suo on syntynyt usean tai suuremman lammen umpeenkasvamisen seurauksena. Yksi lammista, tai suuremman lammen osa, oli juuri Korpipohjainen, jonka reunat ovat syntyneet umpeenkasvun seurauksena. Lampi on nykyään 2−3 metriä ylempänä kuin Hinnersuon kaakkoiset reunat ja sen rannat jatkavat umpeenkasvua.

## Lähteet
Suopohjanen

**Suopohjanen** on Kanta-Hämeessä Tammelassa sijaitseva lampi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Loimijoen valuma-alueella olevaan Jänhijoen valuma-alueeseen.

## Maantiede
Lammen pinta-ala on 1,5 hehtaaria ja sen pituus on 140 metriä ja leveys 80 metriä. Lampeen laskee muutama suo-oja. Sen luusua on yksi näistä länsipään suo-ojista, jossa vesi virtaa alas Heinijärveen 2,2 kilometriä pitkää ojaa myöten. Suopohjasen oja yhtyy Hylönjärvestä tulevaan ojaan ennen Heinijärveen laskemistaan.

Lammen rantaviiva on 0,64 kilometriä pitkä ja sen ranta on pääosin moreeni- ja kalliopohjaista metsämaastoa. Alava maasto on soistunut järven ympäriltä. Rannoilla ei ole rakennuksia. Lähin tie lähtee Mustialasta ja kiertää lammen 100 metrin etäisyydellä matkallaan Heinijärvelle.

## Lähteet