open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Kaartlammi

**Kaartlammi**  on Kanta-Hämeessä Lopella Topenon kylän lähellä sijaitseva lampi.

## Maantietoa
Lammen pinta-ala on 24&nbsp;hehtaaria ja se on 700&nbsp;metriä pitkä ja 450&nbsp;metriä leveä. Se sijaitsee Turistonsuolta länteen ja se on keskeltä kapeampi kuin järven päistä, koska järveen laskee Kaartjoki sen keskivaiheille. Sen rantaviivan pituus on 2,6&nbsp;kilometriä ja sen rannat ovat kokonaan ojitettua suota. Lampi on autio eikä sinne johda maantietä.

## Vesistösuhteet
Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Hyvikkälänjoen valuma-alueeseen, johon Kaartjoen alaosan alue kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 114,1&nbsp;metriä mpy. Lampeen on johdettu yli 20 suo-ojaa ja se on myös Kaartjoen läpivirtausjärvi. Kaartjoki alkaa Kaartjärvestä ja se laskee seitsemän kilometrin päässä Torhoon ja Lairoon.

## Historiaa
Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa sen nimi kirjoitettiin ”Karalampi”. Vuoden 1979 peruskartassa se nimi on ollut Kaartlampi ja silloin oli Kaartjoen tulouoma oikastu Riihisalosta tulevalla leveällä ojalla. Vanha uoma luikerteli uuden uoman vierellä seisahtuneena. Suoalue oli ojittamatta, mutta vuoden 1979 kartassa oli koko suo ojitettu.

## Lähteet
Ukkoslammi

**Ukkoslammi**  on Kanta-Hämeessä Lopella Räyskälän kylän lähellä sijaitseva lampi.

## Maantietoa
Lammen pinta-ala on 2,1&nbsp;hehtaaria ja se on 250&nbsp;metriä pitkä ja 100&nbsp;metriä leveä. Se sijaitsee Tammelasta Räyskälään ja siitä kaakkoon päin jatkuvan harjujakson lähiympäristössä Kaartjärven itäpuolella, missä maaperä on muodostunut jääkauden loppuvaiheessa jäätikköjoen muodostumissa, joista alueella sanduri tai delta on vallitsevin maa-aineksen kasautumismuoto . Lampi sijaitsee omassa painaumassaan, josta on kuitenkin johdettu oja Kaartlammin ympäröivälle ojitetulle suolle. Ukkoslammin rantaviivan pituus on 600&nbsp;metriä ja sen rannat ovat soistunutta metsämaata. Lammen itärannalle on rakennettu vapaa-ajan asunto, jolle johtaa tiet yhdystieltä 2832.

## Vesistösuhteet
Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Hyvikkälänjoen valuma-alueeseen, johon Kaartjoen alaosan alue kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 114,4&nbsp;metriä mpy. Lammesta on johdettu suora oja Kaartlammin suolle ja sen kuivatusojia myöten kulkeutuvat myös lammen vedet.

## Historiaa
Vasta vuoden 1979 peruskartassa oli lammesta kaivettu oja Kaartlammin suolle kaitettuun ojaverkoston. Lammella sijaitseva mökki on ilmestynyt siihen vasta vuoden 1987 karttaan.

## Lähteet
Turisto

**Turisto**  on Kanta-Hämeessä Lopella Topenon kylän lähellä sijaitseva lampi.

## Maantietoa
Lammen pinta-ala on 1,7&nbsp;hehtaaria ja se on 200&nbsp;metriä pitkä ja 150&nbsp;metriä leveä. Se sijaitsee Turistonsuon pohjoisosassa Kaartjoen ja Leppälammin välissä. Sen rantaviivan pituus on 600&nbsp;metriä ja sen rannat ovat kokonaan ojitettua suota. Lampi on asumaton ja tietön.

## Vesistösuhteet
Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Hyvikkälänjoen valuma-alueeseen, johon Kaartjoen alaosan alue kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 114,1&nbsp;metriä mpy. Lampeen on johdettu kuusi Turistonsuon suo-ojaa, joista yksi on Kaartjokeen vievä johto-oja.

## Historiaa
Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa lammen nimi kirjoitettiin ”Turisto lampi” ja sen mahdollinen laskuoja laski siinä Kaartlammiin. Vuoden 1958 peruskartassa esitettiin, kuinka pohjoisessa sijaitsevasta Leppälammista kaivettiin laskuoja Turiston kautta Kaartjokeen. Tähän johto-ojaan johdettiin pohjoisosan ojituksia. Seuraavassa vuoden 1979 kartassa näkyy, kuinka Turistonsuon ja Kaartlamminsuon ojitustyö on saatettu päätökseen.

## Lähteet
Leppälammi (Loppi)

**Leppälammi**  on Kanta-Hämeessä Lopella Topenon kylän lähellä sijaitseva lampi.

## Maantietoa
Lammen pinta-ala on 40&nbsp;hehtaaria ja se on 1,0&nbsp;kilometriä pitkä ja 600&nbsp;metriä leveä. Se sijaitsee Räyskälän Pernunnummen ympäristössä Kaartjärven itäpuolla, missä maaperä on muodostunut jääkauden loppuvaiheessa jäätikköjoen muodostumissa, joista alueella sanduri tai delta on vallitsevin maa-aineksen kasautumismuoto . Lampi on muodostunut suoalueen reunalle, mutta se on pysynyt melko suuren järvenä. Sen rantaviivan pituus on 3,2&nbsp;kilometriä ja sen rannat ovat itä- ja eteläpuolilla pääosin metsämaata, mutta muualla suota. Sen rannoille on rakennettu yhdeksän vapaa-ajan asuntoa, joille tulee tiet lammen kaakkoispuolelta ohittavalta yhdystieltä 2832.

## Vesistösuhteet
Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Hyvikkälänjoen valuma-alueeseen, johon Kaartjoen alaosan alue kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 114,8&nbsp;metriä mpy. Lampeen on johdettu yli 20 suo-ojaa. Lounaassa sijaitseva Lahnalammi laskee suo-ojaa myöten Leppälammiin. Vaikka nykyään Leppälammista lähtee suo-ojia eri suuntiin, laskee se vetensä pääasiassa kaakkoon Turiston kautta Kaartjokeen.

## Historiaa
Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa lammen nimi kirjoitettiin kuten nykyäänkin ”Leppä lampi”. Sille on merkitty laskuoja Kaartjärveen, mikä voi nykyisten karttojen korkeuskäyrien mukaan olla mahdotonta. Kun vielä lampi on piirretty epätarkasti ja kun vielä vuoden 1958 peruskartassa ei laskuojaa näy, voi tietoon suhtautua epäilevästi. Lammen ensimmäinen laskuoja saattaa olla Turistoon 1950-luvulla kaivettu johto-oja. Lammen ensimmäinen rakennus näkyy tien varressa vuoden 1958 kartassa ja vuosien 1979 ja 1987 kartoissa rakennuksia oli jo neljä.

## Lähteet
Lahnalammi (Loppi, Topeno)

**Lahnalammi**  on Kanta-Hämeessä Lopella Topenon kylän lähellä sijaitseva lampi.

## Maantietoa
Lammen pinta-ala on 1,1&nbsp;hehtaaria ja se on 200&nbsp;metriä pitkä ja 100&nbsp;metriä leveä. Se sijaitsee Räyskälän ympäristössä Pernunnummella, missä maaperä on muodostunut jääkauden loppuvaiheessa jäätikköjoen muodostumissa, joista alueella sanduri tai delta on vallitsevin maa-aineksen kasautumismuoto . Sen rantaviivan pituus on 450&nbsp;metriä ja sen rannat ovat suota. Lampi on autio, mutta sen lähettyvillä sijaitsee kolme vapaa-ajan asuntoa. Niille tulee tiet yhdystieltä 2832.

## Vesistösuhteet
Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Hyvikkälänjoen valuma-alueeseen, johon Kaartjoen alaosan alue kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 115,6&nbsp;metriä mpy. Lampeen on johdettu ympäröivältä suolta kuusi ojaa, joista pohjoiseen virtaavat ovat samalla laskuojia. Ne laskevat viereiseen Leppälammiin, jonka vedenpinta on 60 senttimetriä alempana.

## Historiaa
Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa lampi on merkitty karttaan nimettömänä. Sen ympäristössä ei ollut asutusta eikä esimerkiksi niittyjä. Vuoden 1958 peruskartassa lampi oli edelleen luonnontilassa, mutta sen eteläpuolelle oli perustettu pieni maatila, jonka peltoja sijaitsi lammen lähettyvillä. Seuraavassa vuoden 1979 kartassa lampea ympäröivä suo oli ojitettu nykytilaansa.

## Lähteet
Korvenalustanjärvi

**Korvenalustanjärvi**  on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa Ahoisten kylän lähellä sijaitseva järvi.

## Maantietoa
Järven pinta-ala on 25&nbsp;hehtaaria ja se on 950&nbsp;metriä pitkä ja 600&nbsp;metriä leveä. Järvi sijaitsee Viialan Vaimaroiselta Valajärven eteläpuolelle Väihikkälään kulkevan harjujakson jäätikköjokimuodostumassa. Harjujakso kulkee järven pohjoispään ylitse länsi-itä-suuntaisena, mutta Kaartjoki virtaa harjuselänteen matalimmasta kohdasta ylitse. Harjujakso kääntyy järven koillispuolella kohti etelää ja ohittaa Kukkolankulman sen itäpuolelta . Sen rantaviivan pituus on 2,4&nbsp;kilometriä ja sen rannat ovat puoliksi metsämaata ja peltoa. Järvessä on yksi saari Rautasaari, joka sijaitsee luusuan edessä. Järven lähiympäristössä on kolme maatilaa ja rannoilla kuusi vapaa-ajan asuntoa. Niille johtaa tiet yhdystieltä 2871 ja 13643, taikka harjua seuraavalta kylätieltä.

## Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Hyvikkälänjoen valuma-alueeseen, johon Kaartjoen alaosan alue kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 90,4&nbsp;metriä mpy. Järveen ei ole johdettu avo-ojia, mutta sen pohjoispäähän laskee Päkinlähteiden luontaiset ojat. Järvi on Kaartjoen läpivirtausjärvi siinä mielessä, että Paloniitunjärven eteläosaan laskee Välijoki, jonka on Kaartjoen yksi osuus, ja Kaartjoki jatkaa Korvenalustanjärven pohjoispäästä matkaansa koilliseen päin. Järvien välillä vesi virtaa Petäjäsniemen vierestä ruohottuneen salmen läpi. Järvillä on sama vedenpinnankorkeus.

## Historiaa
Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa oli järven nimi kirjoitettu ”Korvenalustanjärvi”, mutta esimerkiksi vuoden 1961 peruskartassa oli sen nimenä väliaikaisesti ”Korvenalusjärvi”. Järven itärannat olivat niittyinä ja Kaartjoen luusuan luoteispuolella sijaitsi ensimmäiset pellot, jotka eivät vielä silloin kuuluneet Ahoisten kylään. Järven rantojen läheisyydessä ei ollut taloja. Vuoden 1961 peruskartassa viljelyksiä sijaitsi lähes yhtenäisenä vyöhykkeenä järven luoteispuolella ja kaksi peltitilkkua sijaitsi itärannan tuntumassa. Kirvesmäki oli silloin ja on edelleen metsämaata. Järven vaikutuspiirissä oli neljä maatilaa ja yksi vapaa-ajan asunto, vuoden 1979 kartassa kuusi vapaa-ajan asuntoa ja vuoden 1989 kartassa niitä oli seitsemän.

## Luontoarvoja
Sekä Paloniitunjärvi että Korvenalustanjärvi kuuluvat samaan Natura 2000-ohjelman suojeluyksikköön. Katso sen tietoja Paloniitunjärvestä.

## Lähteet
Sarvilammi (Loppi)

**Sarvilammi**  on Kanta-Hämeessä Lopella Räyskälän kylän lähellä sijaitseva lampi.

## Maantietoa
Lammen pinta-ala on 2,9&nbsp;hehtaaria ja se on 250&nbsp;metriä pitkä ja 150&nbsp;metriä leveä. Se sijaitsee Räyskälän Pernunnummen ympäristössä Kaartjärven eteläpuolella, missä maaperä on muodostunut jääkauden loppuvaiheessa jäätikköjoen muodostumissa, joista alueella sanduri tai delta on vallitsevin maa-aineksen kasautumismuoto. Kaartjärven eteläpuolelta kulkee Tammelan ja Räyskälän läpi harjujakso, jonka painaumassa lampi sijaitsee . Sen rantaviivan pituus on 700&nbsp;metriä ja sen rannat ovat metsämaata. Sen rannoille on rakennettu noin 10 vapaa-ajan asuntoa. Niille johtaa tiet yhdystieltä 13623, joka vie Räyskälään.

## Vesistösuhteet
Sarvilampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Hyvikkälänjoen valuma-alueeseen, johon Kaartjärven valuma-alue kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 116,8&nbsp;metriä mpy. Lampi on tulo- ja laskuojaton ja siksi myös umpilampi.

## Historiaa
Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa se on nimetty, mutta siinä se on autio metsälampi. Vasta vuoden 1979 peruskartassa sen rannoille ilmaantui kuusi mökkiä yhdellä kertaa. Niille tuli tiet yhdystieltä tai Sarvilamminkalliolla kulkevalta tieltä.

## Lähteet
Parkuva

**Parkuva**  on Kanta-Hämeessä Lopella Räyskälän kylässä sijaitseva järvi.

## Maantietoa
Järven pinta-ala on 7,2&nbsp;hehtaaria ja se on 450&nbsp;metriä pitkä ja 450&nbsp;metriä leveä. Se sijaitsee Räyskälän ympäristössä Pernunnummella, missä maaperä on muodostunut jääkauden loppuvaiheessa jäätikköjoen muodostumissa, joista alueella sanduri tai delta on vallitsevin maa-aineksen kasautumismuoto . Sen rantaviivan pituus on 1,9&nbsp;kilometriä ja sen ranta mutkittelee voimakkaasti. Järven koillisosassa on suuri niemi, jonka kainaloihin jää lahdet. Rannoille on rakennettu kahdeksan mökkiä, joille tulee tiet yhdystieltä 13623 joko välillisesti tai suoraan.

## Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Hyvikkälänjoen valuma-alueeseen, johon Kaartjärven valuma-alue kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 114,2&nbsp;metriä mpy. Järvellä on kaksi lyhyttä ojaa, joista toinen on Siltastenlammin laskuoja. Järven oma laskuoja laskee 40&nbsp;metrin mittaisena tien alitse Kaartjärveen.

## Historiaa
Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa lammen nimi kirjoitettiin ”Parko lampi”. Siltastenlammen ympäristö ja lammen ja Parkuvan väli on raivattu niityksi. Alueella ei kuitenkaan asuttu. Vuoden 1958 peruskartassa kulki Parkuvan ja Kaartjärven välistä tie, jonka varressa Parkuvanmäellä oli kansakoulu. Suurimmassa niemessä sijaitsi silloin mökki, joita oli vuoden 1979 kartassa seitsemän, ja vuoden 1987 kartassa kahdeksan. Koulusta on silloin tullut Räyskälän leirikeskus.

## Lähteet
Hasso Krull

**Hasso Krull** (s. 31. tammikuuta 1964 Tallinna) on virolainen runoilija. Hän on merkittävimpiä virolaisia nykyrunoilijoita.

Krull kirjoitti aloittaessaan vuonna 1986 salanimellä Max Harnoon. Hän on kääntänyt runoja ja opettanut Tallinnan yliopistossa.

Krull on saanut useita palkintoja, muun muassa viisi kertaa Eesti Kultuurkapital -rahaston palkinnon.

## Suomennetut teokset
* *Jatulintarha - Hussaid - Kiviring*, Jumalikud ilmutused, 2007 
**Meter ja Demeter: eepos*, suom. Anu Laitila. Helsinki: WSOY, 2009 
**Luomisen hurma ja tekstuuri: essee vanhankansan kosmologiasta*, suom. Hannu Oittinen. Siuro: Palladium kirjat, 2012 
**Jumalattaren pesä: mytopoeettinen essee*, suom. Hannu Oittinen. Siuro: Palladium Kirjat, 2014. 

Runoja antologioissa:
*Salatanssia tilantyhjää: nuoren virolaisen runouden antologia, Pohjoinen 1990 
*Ajattelen koko ajan rahaa: kivikovaa virolaista nykyrunoutta, Johnny Kniga 2006 
* *Kivikuu: virolaista runoutta = eesti luulet*, toimittanut Anu Laitila. Helsinki: Lasipalatsi, 2002.  -- ntamo, 2012  (Sisältää Hasso Krullin, Kristiina Ehinin ja Veiko Märkan runoutta.)

sekä julkaisuissa:
*Tuli&Savu: runouslehti 2003; nro 4; s. 13. Runo teoksesta Swinburne, 1995.
*Parnasso 2003; nro 1; s. 85–86
*Tuli&Savu: runouslehti 2012; nro 65–66; erillisessä virolaisen nykyrunouden liitteessä.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Hasso Krull, estlit.ee
Siltastenlammi

**Siltastenlammi**  on Kanta-Hämeessä Lopella Räyskälän kylässä sijaitseva lampi.

## Maantietoa
Lammen pinta-ala on 1,9&nbsp;hehtaaria ja se on 250&nbsp;metriä pitkä ja 150&nbsp;metriä leveä. Se sijaitsee Räyskälän ympäristössä Pernunnummella, missä maaperä on muodostunut jääkauden loppuvaiheessa jäätikköjoen muodostumissa, joista alueella sanduri tai delta on vallitsevin maa-aineksen kasautumismuoto . Sen rantaviivan pituus on 550&nbsp;metriä ja sen länsirantaan ulottuu peltoja, mutta itäranta on metsämaata. Sen lähiympäristössä on kaksi maatilaa ja rannoille on rakennettu seitsemän vapaa-ajan asuntoa. Niille tulee tiet yhdystieltä 13623.

## Vesistösuhteet
Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Hyvikkälänjoen valuma-alueeseen, johon Kaartjärven valuma-alue kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 144,5&nbsp;metriä mpy. Lampeen on johdettu muutama avo-oja pelloilta ja Lukonsuolta. Lammen laskuoja laskee Parkuvaan, joka laskee vuorostaan Kaartjärveen.

## Historiaa
Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa oli lammen ympäristö ja sen ja Parkuvan väli on raivattu niityksi. Alueella ei kuitenkaan asuttu. Vuoden 1958 peruskartassa oli lammen itärannassa rakennus, joka hävisi seuraavaan vuoden 1979 karttaan mennessä. Silloin sijaitsi pohjoisrannalla ensimmäinen mökki.

## Lähteet
Alimmainen (Loppi)

**Alimmainen**  on Kanta-Hämeessä Lopella Räyskälän kylässä lähellä sijaitseva lampi.

## Maantietoa
Lammen pinta-ala on 6,4&nbsp;hehtaaria ja se on 350&nbsp;metriä pitkä ja 300&nbsp;metriä leveä. Se sijaitsee Räyskälän ympäristössä Pernunnummen laidalla, missä maaperä on muodostunut jääkauden loppuvaiheessa jäätikköjoen muodostumissa, joista alueella sanduri tai delta on vallitsevin maa-aineksen kasautumismuoto . Sen rantaviivan pituus on 1,2&nbsp;kilometriä ja sen rannat ovat itäpuolella peltomaata ja länsipuolella metsämaata. Lampi on melko matala ja sen pinnalla kelluu runsaasti vesikasvillisuutta. Rannoille on rakennettu neljä vapaa-ajan asuntoa ja järven lähiympäristössä sijaitsee neljä maatilaa, joille johtaa tiet yhdystieltä 13623.

## Vesistösuhteet
Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Hyvikkälänjoen valuma-alueeseen, johon Kaartjärven valuma-alue kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 114,8&nbsp;metriä mpy. Lampeen ei ole johdettu muita avo-ojia kuin Tapaleenjärvestä tuleva ja Kaartjärveen laskeva Valtaoja. Sen mukaisesti lampi on läpivirtausjärvi.

## Historiaa
Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa sen nimi oli ”Alimmainen lampi”. Se sijaitsi laajan suon ja kangasmetsän välisellä reunalla. Karttaan on merkitty Räyskälän kylään kuuluvia peltoja ja niittyjä, jotka ulottuvat rantaan asti. Lammen eteläpuolella sijaitsi kaksi torppaa. Vuoden 1958 peruskartassa on Valtaojan rinnalla luontaisena virtaava puro, joka vaikuttaa olevan Alimmaisen aikaisempi laskupuro.

## Lähteet
Taipaleenjärvi (Loppi)

**Taipaleenjärvi**  on Kanta-Hämeessä Lopella Räyskälän kylässä sijaitseva järvi.

## Maantietoa
Järven pinta-ala on 11,3&nbsp;hehtaaria ja se on 450&nbsp;metriä pitkä ja 350&nbsp;metriä leveä. Se sijaitsee Räyskälän ympäristössä Pernunnummen itäpuolella, missä maaperä on muodostunut jääkauden loppuvaiheessa jäätikköjoen muodostumissa, joista alueella sanduri tai delta on vallitsevin maa-aineksen kasautumismuoto . Sen rantaviivan pituus on 1,7&nbsp;kilometriä ja sen rannat ovat enimmäkseen metsämaata, joka on paikoin soistunutta, sekä hieman peltomaata. Rantojen ympäristössä sijaitsee maatila ja sen rannoille on rakennettu kymmenen vapaa-ajan asuntoa. Niille johtaa tiet yhdystieltä 13623.

## Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Hyvikkälänjoen valuma-alueeseen, johon Kaartjärven valuma-alue kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 115,2&nbsp;metriä mpy. Järveen on johdettu kolme metsäojaa. Ali-Myllystä laskee siihen Peto-oja ja se jatkaa Kaartjärven suuntaan Alimmaisen kautta virtaavana Valtaojan osuudella.

## Historiaa
Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa sen nimeksi oli merkitty ”Koskoman lampi”. Se sijaitsi silloin nykyista laajemmalla Isosuolla. Järven kaakkoispuolella sijaitsi kaksi torppaa. Vuoden 1958 peruskartassa oli järven niemi ja järven kaakkoisrannat raivattu peltomaaksi. Petojoki oli siinä nimeltään Patojoki, mutta seuraavassa kartassa vuodelta 1979 se oli nimeltään Petojoki. Niemen juurella oli aluksi kaksi maatilaa, mutta vuonna 1979 Aho on muuttunut vapaa-ajan asunnoksi.

## Lähteet
Avauslammit

**Avauslammit**  ovat Kanta-Hämeessä Lopella Räyskälän kylän lähellä sijaitsevat kolme lampea.

## Maantietoa
Suurimman lammen pinta-ala on 4,2&nbsp;hehtaaria ja se on 400&nbsp;metriä pitkä ja 250&nbsp;metriä leveä. 
Ne sijaitsevat Räyskälän ympäristössä Pernunnummella, missä maaperä on muodostunut jääkauden loppuvaiheessa jäätikköjoen muodostumissa, joista alueella sanduri tai delta on vallitsevin maa-aineksen kasautumismuoto. Lammet sijaitsevat maaston painaumissa, joiden rinteet ovat jyrkkäpiirteiset  . Kaartjärvi sijaitsee lammista alle 100&nbsp;metrin päässä. Suurimman lammen rantaviivan pituus on 1,4&nbsp;kilometriä ja lampien rannat ovat metsämaata, joka on paikoin soistunutta. Rannoille on rakennettu yli kymmenen vapaa-ajan asuntoa, joille johtaa tiet yhdystieltä 13623.

## Vesistösuhteet
Lammet sijaitsevat Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Hyvikkälänjoen valuma-alueeseen, jonka Kaartjärven valuma-alueeseen lammet kuuluvat. Lampien vedenpinnan korkeus on 116,8&nbsp;metriä mpy., mikä on sama kuin läheisellä Sarvilammillakin. Tämä lienee alueella pohjaveden taso. Eteläiseen lampeen tulee Avauksenmäen luota yksi oja tekolammelta. Vanhoissa peruskartoissa tekolammen paikalla on ollut pieni pelto. Kaksi suurinta lampea ovat yhteydessä toisiinsa, mutta kolmas on umpilampi.

## Lähteet
Ali-Mylly

**Ali-Mylly**  on Kanta-Hämeessä Lopella Räyskälän kylän lähellä sijaitseva järvi.

## Maantietoa
Järven pinta-ala on 34&nbsp;hehtaaria ja se on 1,3&nbsp;kilometriä pitkä ja 650&nbsp;metriä leveä. Se sijaitsee Räyskälän ympäristössä Pernunnummella, missä maaperä on muodostunut jääkauden loppuvaiheessa jäätikköjoen muodostumissa, joista alueella sanduri tai delta on vallitsevin maa-aineksen kasautumismuoto. Sandurikentän ympäröivät painaumat voivat olla suppia, jotka ovat muodostuneet paikalleen juuttuneen jäävuoren estäessä hiekan leviämisen kohdallensa ja joka on myöhemmin sulanut pois . Tämä selittäisi järven muotoa, jolla on kolme eri järviallasta, jotka ovat liittyneet toisiinsa salmien kautta. Sen etelärantaa seuraa matala harjujakso, joka katkeilee muutamassa kohdassa. Harjun aukosta pääsee etelään jäävälle Salmilamminlahdelle, joka on muodoltaan pyöreä. Järven rantaviivan pituus on 4,2&nbsp;kilometriä ja sen rannat ovat metsämaata. Järven pohjoispuolella kulkee rannanviertä seuraava yhdystie 13623, josta haarautuu järven koillispäässä yhdystieksi 13624. Teiden takana alkaa heti Räyskälän ilmailukeskus. Järven rannoille on rakennettu noin 30 vapaa-ajanasuntoa. Niille tulee tiet Räyskälästä tulevalta tieltä.

## Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Hyvikkälänjoen valuma-alueeseen, johon Kaartjärven valuma-alue kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 117&nbsp;metriä mpy. Järvi kuuluu Kaartjärveen laskevan valtaojan valuma-alueeseen. Ali-Mylly laskee 350&nbsp;metriä pitkää Petojokea myöten Taipaleenjärveen ja jatkaa sitten Alimmaiseen ja laskee lopuksi Valtaojaa myöte Kaartjärveen. Ali-Myllyyn tulee laskuojia eri suunnilta. Salmilamminlahteen laskevat Tourijärven laskuoja ja Koskualta oja, jonka alajuoksulla sijaitsee Koskuanlammi. Järven länsipäähän laskee Yli-Mylly lyhyttä ojaa pitkin. Järven itäpäähän laskevan Pitkäsuon kuivatusojien johto-oja on toinen siihen laskeva metsäoja.

## Historiaa
Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa järven nimeksi on kirjoitettu ”Wähä Myllyjärvi”. Siihen laskevissa Tourijärven ojassa ja Yli-Myllyn ojassa oli kartassa vesimyllyn kerttamerkkit. Vuoden 1958 peruskartassa oli järven pohjoispuolella metsämaata, mutta vuoden 1979 kartassa siihen oli jo merkitty lentokenttä ja Purjelento-opisto.

## Lähteet
Tourijärvi

**Tourijärvi**  on Kanta-Hämeessä Lopella Räyskälän kylän lähellä sijaitseva järvi.

## Maantietoa
Järven pinta-ala on 40&nbsp;hehtaaria ja se on 1,2&nbsp;kilometriä pitkä ja 650&nbsp;metriä leveä. Se sijaitsee Räyskälän ympäristössä Pernunnummella, missä maaperä on muodostunut jääkauden loppuvaiheessa jäätikköjoen muodostumissa, joista alueella sanduri tai delta on vallitsevin maa-aineksen kasautumismuoto . Järven koillisrantaa seuraa Ali-Myllyltä tuleva Tuorijärvenharju, jonka rinteet putoavat suoraan veteen. Muut rannat ovat alavaa metsämaata. Järvellä on kaksi saarta, jotka ovat molemmat yli aarin kokoiset. Niiden rantaviivan yhteispituus on 600&nbsp;metriä, mutta ne ovat autiot. Järven tilavuudeksi on luotaamalla saatu 1,971 miljoonaa kuutiometriä. Sen keskisyvyys on 5,0&nbsp;metriä ja suurin syvyys on 16,4&nbsp;metriä. Syvin kohta sijaitsee saarten välikössä, mutta suuremman saaren pohjoispuolella on vielä toinen yli 12&nbsp;metriä syvä syvänne. Järven rantaviivan pituus on 3,8&nbsp;kilometriä ja rannoille on rakennettu noin 30 vapaa-ajan asuntoja. Niille johtaa tiet Räyskälästä tulevalta tieltä.

## Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Hyvikkälänjoen valuma-alueeseen, johon Kaartjärven valuma-alue kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 126,4&nbsp;metriä mpy. Siihen on johdettu toistakymmentä lyhyttä metsäojaa. Järven laskuoja on yli 300&nbsp;metriä pitkä ja se laskee Ali-Myllyn Salmilahden lahteen.

## Historiaa
Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa sen nimi kirjoitettiin ”Tuorijärvi” ja sen laskuojassa oli piirretty vesimyllyn karttamerkki. Vuoden 1958 peruskartassa ”Tuorijärvi” oli autio ja siihen laski kolme metsäojaa. Vuoden 1979 kartassa oli jo vajaa 20 vapaa-ajan asuntoa.

## Lähteet
Yli-Mylly

**Yli-Mylly**  on Kanta-Hämeessä Lopella Räyskälän kylän lähellä sijaitseva järvi.

## Maantietoa
Järven pinta-ala on 16,4&nbsp;hehtaaria ja se on 900&nbsp;metriä pitkä ja 250&nbsp;metriä leveä. Se sijaitsee Räyskälän ympäristössä Pernunnummella, missä maaperä on muodostunut jääkauden loppuvaiheessa jäätikköjoen muodostumissa, joista alueella sanduri tai delta on vallitsevin maa-aineksen kasautumismuoto . Järvi vaikuttaa siten muodostuneen vähintään kolmesta supasta, jotka ovat toisiinsa yhteydessä sen ainoan saaren kohdalla. Saaren eteläpuoli on kasvillisuuden valtaamaa matalikkoa ja saari itse osa harjujaksoa, joka alittaa järven sen länsipäässä ja kulkee sitten järveä sen pohjoisrantoja seuraten. Sen rantaviivan pituus on 2,7&nbsp;kilometriä ja sen rannat ovat metsämaata. Rannoille on rakennettu noin 20 vapaa-ajan asuntoa. Niille johtaa tiet Räyskälästä tulevalta tieltä.

## Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Hyvikkälänjoen valuma-alueeseen, johon Kaartjärven valuma-alue kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 118,9&nbsp;metriä mpy. ja sen etelärantaan laskee kaksi metsäojaa, joista läntisimmän Ämmäojan valuma-alueella sijaitsee esimerkiksi Iso-Melkutin, Vähä-Melkutin, Tammelan Kaitajärvi ja Kinturinlammi. Yli-Mylly itse laskee Ali-Myllyyn, jonka laskuoja päätyy lopulta Kaartjärveen. Yli-Myllyn pohjoispuolella sijaitsee pieni Makkarajärvi, joka on umpijärvi.

## Historiaa
Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa on järven nimeksi kirjoitettu ”Iso Mylly järvi”. Laske laskuojassa on vesimyllyn karttamerkki. Vuoden 1958 peruskartassa näkyy järven itäpäässä Rantalan maatilan peltoja. Seuraavassa vuoden 1979 kartassa rannoille on ilmaantunut kuusi vapaa-ajan asuntoa.

## Lähteet
Kinturinlammi

**Kinturinlammi**  eli myös **Kintarinlammi**  on Kanta-Hämeessä Tammelassa ja Lopella Suojoen kylän lähellä sijaitseva lampi.

## Maantietoa
Lammen pinta-ala on 5,0&nbsp;hehtaaria ja se on 650&nbsp;metriä pitkä ja 200&nbsp;metriä leveä. Se sijaitsee Räyskälän ympäristössä Pernunnummella, missä maaperä on muodostunut jääkauden loppuvaiheessa jäätikköjoen muodostumissa, joista alueella sanduri tai delta on vallitsevin maa-aineksen kasautumismuoto . Sen rantaviivan pituus on 1,5&nbsp;kilometriä ja sen rannat ovat Purinsuon avoruota tai metsäistä suota. Lampi on autio ja sen rantaan johtaa pari polkua. Tammelan ja Lopen välinen kuntaraja kulkee pohjois-etelä-suuntaisena lammen itäpuolelta ohi.

## Vesistösuhteet
Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Hyvikkälänjoen valuma-alueeseen, johon Kaartjärven valuma-alue kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 125,9&nbsp;metriä mpy. Lampeen on johdettu Purinsuon pohjoisosan suo-ojia. Nämä toimivat samalla lammen laskuojina, jotka yhtyvät koillisessa Ämmäojaan, joka vuorostaan laskee Yli-Myllyyn. Myös Iso-Melkutin laskee Ämmäojaan.

## Historiaa
Vuoden 1958 peruskartassa Kinturinlampi oli luonnontilassaan, mutta vuoden 1979 kartassa tilanne oli ojituksen osalta nykyisenlainen.

## Lähteet
Pitkälammi (Tammela, Suojoki)

**Pitkälammi**  on Kanta-Hämeessä Tammelassa Suojoen kulmakunnalla sijaitseva lampi.

## Maantietoa
Pitkälampi sijaitsee Mäyrälammin lähellä eri puolelle vedenjakajaa, jonka taakse jää Turpoonjoen valuma-alue. Lammen pinta-ala on 0,9&nbsp;hehtaaria ja se on 300&nbsp;metriä pitkä, mutta korkeintaan 50&nbsp;metriä leveä. Se sijaitsee Räyskälän ympäristössä Pernunnummella, missä maaperä on muodostunut jääkauden loppuvaiheessa jäätikköjoen muodostumissa, joista alueella sanduri tai delta on vallitsevin maa-aineksen kasautumismuoto . Sen rantaviivan pituus on 700&nbsp;metriä ja sen rannat ovat soistunutta metsämaata tai suota. Sen rantaan on rakennettu neljä vapaa-ajan asuntoa, joille johtaa tiet yhdystieltä 2824.

## Vesistösuhteet
Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Hyvikkälänjoen valuma-alueeseen, johon Kaartjärven valuma-alue kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 126,1&nbsp;metriä mpy. Järvestä johtaa yksi oja Purnusuolle päin oja Kinturinlammiin, joka laskee Ämmänojaa myöten Yli-Myllyyn ja Iso-Melkuttimeen.

## Historiaa
Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa lammen nimi kirjoitettiin ”Meuralampi” ja nykyistä Mäyrälampea ”Keisarinlampi”. Vuoden 1958 peruskartassa molempia lampia kutsuttiin nimellä ”Mäyrälammet” ja ne sijaitsivat ojittamattomalla suolla. Vuoden 1979 kartassa niillä oli nykyiset nimet ja lammille johti tie kolmelle mökille.

## Lähteet
Vähä-Melkutin

**Vähä-Melkutin**  on Kanta-Hämeessä Lopella ja Tammelassa Räyskälän kylän lähellä sijaitseva järvi.

## Maantietoa
Järven pinta-ala on 14,9&nbsp;hehtaaria ja se on 1,0&nbsp;kilometriä pitkä ja 300&nbsp;metriä leveä. Se sijaitsee Räyskälän ympäristössä Pernunnummella, missä maaperä on muodostunut jääkauden loppuvaiheessa jäätikköjoen muodostumissa, joista alueella sanduri tai delta on vallitsevin maa-aineksen kasautumismuoto. Tasaiasen sandurin keskellä olevat painaumat ovat voineet syntyä, kun paikalleen juuttunut jäävuori on estänyt hiekan täyttymisen kohdallansa ja joka on myöhemmin sulanut pois . Sen rantaviivan pituus on 2,6&nbsp;kilometriä ja se rannat ovat metsämaata. Rannoille on rakennettu kolme vapaa-ajan asuntoa, joille johtaa tiet yhdystieltä 2824.

## Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Hyvikkälänjoen valuma-alueeseen, johon Kaartjärven valuma-alue kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 119,4&nbsp;metriä mpy. Järveen ei tule eikä lähde ojia lukuun ottamatta kapeaa salmea Iso-Melkuttimeen. Järvillä on sama vedenpinnankorkeus.

## Lähteet
Rajalammi (Loppi, Räyskälä)

**Rajalammi**  tai myös **Rajajärvi**  on Kanta-Hämeessä Tammelassa ja Lopella Pernummen kylän lähellä sijaitseva ojaton umpilampi.

## Maantietoa
Lammen pinta-ala on 2,1&nbsp;hehtaaria ja se on 250&nbsp;metriä pitkä ja 150&nbsp;metriä leveä. Se sijaitsee Räyskälän ympäristössä Pernunnummella, missä maaperä on muodostunut jääkauden loppuvaiheessa jäätikköjoen muodostumissa, joista alueella sanduri tai delta on vallitsevin maa-aineksen kasautumismuoto. Lampi voikin olla sijaintinsa perusteella suppa ja se voi olla viereisen luodatun Tammelan Kaitajärven tapaan syvä . Sen rantaviivan pituus on 600&nbsp;metriä ja sen rannat ovat soistunutta metsämaata. Lampi on autio, mutta sinne johtaa metsäautotieltä polku. Lammen yli kulkee pohjois-etelä-suuntaisesti Tammelan ja Lopen välinen kuntaraja.

## Vesistösuhteet
Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Hyvikkälänjoen valuma-alueeseen, johon Kaartjärven valuma-alue kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 122,2&nbsp;metriä mpy. Lampeen ei tule eikä lähde ojia, eli se on umpilampi. Sen vesitalous on sadannan ja pohjaveden varassa.

## Lähteet
Tammelan Kaitajärvi

**Tammelan Kaitajärvi**  on Kanta-Hämeessä Tammelassa Pernummen kylän lähellä sijaitseva järvi.

## Maantietoa
Järven pinta-ala on 10,3&nbsp;hehtaaria ja se on 800&nbsp;metriä pitkä ja 250&nbsp;metriä leveä. Se sijaitsee Räyskälän ympäristössä Pernunnummella, missä maaperä on muodostunut jääkauden loppuvaiheessa jäätikköjoen muodostumissa, joista alueella sanduri tai delta on vallitsevin maa-aineksen kasautumismuoto . Järven tilavuudeksi on luotaamalla saatu 756 tuhatta kuutiometriä. Sen keskisyvyys on 7,3&nbsp;metriä ja suurin syvyys on 18,7&nbsp;metriä. Syvin kohta sijaitsee järven kaakkoispäässä, missä on koillisosassa toinen 17,5&nbsp;metrinen syvänne. Näin syvä suppa syntyy sandurille vain kiinni juuttuneen jäävuoren kohdalle, kun se lopulta sulaa pois. Sen rantaviivan pituus on 1,9&nbsp;kilometriä ja sen rannat ovat metsämaata. Etelärannalla Vähä-Melkuttimen välisellä kannaksella sijaitsee vapaa-ajan asunto, jolle johtaa tie Räyskälästä.

## Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Hyvikkälänjoen valuma-alueeseen, johon Kaartjärven valuma-alue kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 120,4&nbsp;metriä mpy. Järveen ei laske ojia ja järveä voi pitää umpijärvenä.

## Historiaa
Vuoden 1958 peruskartassa järven nimeksi oli annettu ”Tammelan Kairajärvi”, mutta seuraavassa 1979 kartassa se oli jo Tammelan Kaitajärvi. Tässä kartassa eteläpään mökkiä kutsuttiin Riitalan kämpäksi.

## Lähteet
Pikku-Kaita

**Pikku-Kaita**  on Kanta-Hämeessä Tammelassa Pernunnummen kangasmaastossa sijaitseva umpijärvi.

## Maantietoa
Järven pinta-ala on 1,3&nbsp;hehtaaria ja se on 250&nbsp;metriä pitkä ja 100&nbsp;metriä leveä. Se sijaitsee Räyskälän ympäristössä Pernunnummella, missä maaperä on muodostunut jääkauden loppuvaiheessa jäätikköjoen muodostumissa, joista alueella sanduri tai delta on vallitsevin maa-aineksen kasautumismuoto . Sen rantaviivan pituus on 500&nbsp;metriä ja se on autio. Lammen lähellä sijaitsee Riitalan kämppä.

## Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Hyvikkälänjoen valuma-alueeseen, johon Kaartjärven valuma-alue kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 121,4&nbsp;metriä mpy. Siitä ei lähde tai siihen tule ojia, joten se on umpijärvi. Lammen vieressä on sitä suurempi Tammelan Kaitajärvi.

## Lähteet
Saarijärvi (Tammela)

**Saarijärvi**  on Kanta-Hämeessä Tammelassa ja Lopella Pernummen kylän lähellä sijaitseva ojaton umpijärvi.

## Maantietoa
Järven pinta-ala on 30&nbsp;hehtaaria ja se on 950&nbsp;metriä pitkä ja 550&nbsp;metriä leveä. Se sijaitsee Räyskälän ympäristössä Pernunnummella, missä maaperä on muodostunut jääkauden loppuvaiheessa jäätikköjoen muodostumissa, joista alueella sanduri tai delta on vallitsevin maa-aineksen kasautumismuoto. Sandurin keskellä olevat painaumat voivat olla suppia, jotka ovat syntyneet, kun paikalleen juuttunut jäävuori on estänyt kohdan täyttymisen hiekalla ja joka on sulanut myöhemmin pois . Sen rantaviivan pituus on 2,9&nbsp;kilometriä ja sen rannat ovat metsämaata. Järvessä on yksi autio saari, joka on 80&nbsp;metriä pitkä ja 30&nbsp;metriä leveä. Sen rantoja seuraa muutama kävelypolku ja sen länsirantaan on rakennettu yksi vapaa-ajan asunto. Sinne tulee metsäautotie yhdystieltä 2824. Järven ylittää saaren kautta pohjois-etelä-suunnassa Tammelan ja Lopen välinen kuntaraja.

## Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Hyvikkälänjoen valuma-alueeseen, johon Kaartjärven valuma-alue kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 121,4&nbsp;metriä mpy. Järveen ei tule tai lähde yhtään ojaa, joten se on umpijärvi.

## Lähteet
Vähä-Saarijärvi (Tammela)

**Vähä-Saarijärvi**  on Kanta-Hämeessä Tammelassa Pernunnummen kankaalla sijaitseva umpijärvi.

## Maantietoa
Järven pinta-ala on 1,2&nbsp;hehtaaria ja se on 200&nbsp;metriä pitkä ja 100&nbsp;metriä leveä. Se sijaitsee Saarijärvestä 150&nbsp;metriä luoteeseen Räyskälän ympäristössä Pernunnummella, missä maaperä on muodostunut jääkauden loppuvaiheessa jäätikköjoen muodostumissa, joista alueella sanduri tai delta on vallitsevin maa-aineksen kasautumismuoto.. Sen rantaviivan pituus on 450&nbsp;metriä ja sen rannat ovat painauman soistunutta metsämaata. Lampi on autio ja Saarijärven ja tämän välistä kulkevalta tieltä ei tule lammelle omaa tietä.

## Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Hyvikkälänjoen valuma-alueeseen, johon Kaartjärven valuma-alue kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 122,7&nbsp;metriä mpy. Lammelta ei lähde eikä siihen tule ojia, joten se on umpijärvi. Sen vesitalous on pohjaveden ja sadannan varassa.

## Lähteet
Valkeatlammit (Loppi)

**Valkeatlammit**  ovat Kanta-Hämeessä Lopella Räyskälän kylän lähellä sijaitsevat kaksia lampea.

## Maantietoa
Lampia on kaksi, joista itäisen lammen tiedot ovat tässä. Läntinen lampi on sama kokoinen ja muotoinen ja se sijaitsee 350&nbsp;metriä itäisestä lammesta länteen. Ne sijaitsevat Räyskälän ympäristössä Pernunnummella, missä maaperä on muodostunut jääkauden loppuvaiheessa jäätikköjoen muodostumissa, joista sanduri tai delta on alueen vallitsevin maa-aineksen kasautumismuoto . Itäisen lammen pinta-ala on 1,1&nbsp;hehtaaria ja se on 200&nbsp;metriä pitkä ja 100&nbsp;metriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 450&nbsp;metriä. Lammet ovat autiot. Läntisen lammen vierestä kulkee yhdystieltä 13623 tie Vähä-Melkuttimen ja Iso-Melkuttimeen rannoille.

## Vesistösuhteet
Lammet sijaitsevat Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Hyvikkälänjoen valuma-alueeseen, jonka Kaartjärven valuma-alueeseen lammet kuuluvat. Lampien vedenpinnan korkeus on noin 120&nbsp;metriä mpy. Vuoden 1958 peruskartassa itäisen lammen vedenkorkeudeksi oli merkitty 121,4&nbsp;metriä, johon tulee lisätä 10 senttimetriä vastaamaan nykyisiä korkeuksia . Lampiin ei laske ojia, mutta itäisellä lammella on kaivettu oja Iso-Melkuttimeen. Molemmat lammet saavat vetensä pohjavedestä ja sadannasta.

## Lähteet
Kaakkolammi (Loppi, Räyskälä)

**Kaakkolammi**  on Kanta-Hämeessä Lopella Räyskälän kylän lähellä sijaitseva lampi.

## Maantietoa
Lammen pinta-ala on 4,4&nbsp;hehtaaria ja se on 350&nbsp;metriä pitkä ja 250&nbsp;metriä leveä. Sillä on yksi 50&nbsp;metriä pitkä saari, joka sijaitsee lammen kaakkoispäästä työntyvän niemen edustalla. Lampi sijaitsee Räyskälän ympäristössä Pernunnummella, missä maaperä on muodostunut jääkauden loppuvaiheessa jäätikköjoen muodostumissa, joista alueella sanduri tai delta on vallitsevin maa-aineksen kasautumismuoto. Se sijaitsee aivan Kaartjärven rannan tuntumassa . Sen rantaviivan pituus on 1,2&nbsp;kilometriä ja sen rannat ovat soistunutta metsämaata. Sen pohjoispuolella sijaitsee kaksi vapaa-ajan asuntoa. Niille tulee tiet Räyskälään vievältä tieltä.

## Vesistösuhteet
Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Hyvikkälänjoen valuma-alueeseen, johon Kaartjärven valuma-alue kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 115,9&nbsp;metriä mpy. Lampeen ei laske ojia eikä sillä ole laskuojaa, joten sitä voidaan pitää umpijärvenä. Järven vesitalous riippuu pohjavedestä ja sadannasta.

## Lähteet
Vääriä

**Vääriä** on Kanta-Hämeessä Lopella Räyskälän kylässä sijaitseva järvi.

## Maantietoa
Järven pinta-ala on 16,9&nbsp;hehtaaria ja se on 1,1&nbsp;kilometriä pitkä ja 250&nbsp;metriä leveä. Se sijaitsee Räyskälän ympäristössä Pernunnummella, missä maaperä on muodostunut jääkauden loppuvaiheessa jäätikköjoen muodostumissa, joista alueella sanduri tai delta on vallitsevin maa-aineksen kasautumismuoto . Sen rantaviivan pituus on 2,7&nbsp;kilometriä ja sen rannat ovat metsämaata. Järven itäpäässä sijaitsee kaksi maatilaa, joille tulee tie Räyskälästä. Järven lounaispuolella sijaitsee Räyskälän ilmailukeskuksen kiitotiet ja huoltorakennukset. Ilmailuopiston päärakennus sijaitsee aivan järven rannalla.

## Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Hyvikkälänjoen valuma-alueeseen, johon Kaartjärven valuma-alue kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 117,4&nbsp;metriä mpy. Järveen laskee muutama metsäoja, joista luoteessa järven laskeva on Kilpilammin laskuojia. Vääriän laskuoja on suoraksi kaivettu Isosuon suo-oja, jonka kautta Vääriä laskee Alimmaiseen ja myös suoraan Kaartjärveen.

## Historiaa
Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa järven nimi kirjoitettiin ”Weriä järvi”. Sille oli merkitty laskuoja, joka laski Kaakkolammiin. Vuoden 1958 peruskartassa järven nimi oli ”Vääräjärvi” ja se oli maatiloja lukuun ottamatta autio. Vuoden 1979 kartassa rantaa oli ilmaantunut Purjelento-opisto ja lounaaseen kiitoteitä.

## Lähteet
Kilpilammi (Loppi)

**Kilpilammi**  on Kanta-Hämeessä Lopella Räyskälän kylässä sijaitseva lampi.

## Maantietoa
Lammen pinta-ala on 1,5&nbsp;hehtaaria ja se on 200&nbsp;metriä pitkä ja 150&nbsp;metriä leveä. Se sijaitsee Räyskälän ympäristössä Pernunnummella, missä maaperä on muodostunut jääkauden loppuvaiheessa jäätikköjoen muodostumissa, joista alueella sanduri tai delta on vallitsevin maa-aineksen kasautumismuoto . Sen rantaviivan pituus on 500&nbsp;metriä ja se on soistuvaa metsämaata. Lampi on autio, mutta sen läheltä kulkee tie.

## Vesistösuhteet
Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Hyvikkälänjoen valuma-alueeseen, johon Kaartjärven valuma-alue kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 119,2&nbsp;metriä mpy. Lammen suolta on kaivettu kuivatusoja Vääriään, mutta sitä ei ole kaivettu lampeen asti. Lampea voi sikai pitää umpilampena.

## Lähteet
Jukka Kailio

**Johannes (Jukka) Kailio** (7. syyskuuta 1881 Isokyrö – 26. tammikuuta 1965 Seinäjoki) oli suomalainen poliitikko. Kailio toimi Maalaisliiton kansanedustajana vuosina 1938–1939 edustaen Vaasan läänin pohjoista vaalipiiriä. Hän nousi eduskuntaan Jalo Lahdensuon tilalle. Kailio toimi myös Isonkyrön kunnanvaltuuston puheenjohtajana. Kailio oli presidentin valitsijamiehenä vuosina 1937, 1940 ja 1943. Kailio kirjoitti ylioppilaaksi 1906 ja valmistui agronomiksi samana vuonna. Kailio toimi politiikan ulkopuolella muun muassa maanviljelijänä Isossakyrössä sekä Vaasan ja Seinäjoen piirien asutustarkastajana. Kailion vanhemmat olivat maanviljelijä Juho Knaapi ja Maria Eufemia Lemponen. Kailion puoliso vuodesta 1908 oli Olga Bogdanoff (e. Kajanto). Kailio oli sotilasarvoltaan vääpeli.

## Lähteet
Maizières-lès-Metz

**Maizières-lès-Metz** on kunta Koillis-Ranskassa Mosellen departementissa Grand Estin alueella.  Se sijaitsee noin 10 kilometriä Metzin kaupungista pohjoiseen.

## Nähtävyyksiä
Kunnan nähtävyyksiä ovat huvipuisto Walygator Parc sekä musiikki- ja kulttuurikeskus TRAM.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

*Walygator Parc
*TRAM
Maukonen

**Maukonen** on sukunimi, joka on muun muassa seuraavilla suomalaisilla henkilöillä:

* Kristian Maukonen, musiikkituottaja, säveltäjä ja sanoittaja
* Mikko Maukonen, käsikirjoittaja ja ääninäyttelijä
* Väinö Maukonen (1877–1929), kelloseppä
Cheng Chao-Tsun

**Cheng Chao-Tsun** (; s. 17. lokakuuta 1993) on taiwanilainen keihäänheittäjä. Hänen ennätyksensä on Taipein universiadeissa 26. elokuuta 2017 heitetty 91,36 metriä, millä hän voitti kultaa. Tulos on myös Aasian ennätys.

Cheng saavutti 2010 hopeaa alle 20-vuotiaiden Aasian-mestaruuskilpailuissa ja sijoittui kahdeksanneksi saman ikäluokan MM-kilpailuissa. Hän voitti vuonna 2012 Aasian juniorimestaruuden. Vuoden 2014 Aasian kisoissa hän sijoittui keihäänheitossa viidenneksi tuloksella 81,61 metriä. Aasian-mestaruuskilpailuissa hän oli seitsemäs 2015 ja kuudes 2017. Lontoon MM-kilpailuissa 2017 hän karsiutui loppukilpailusta. 

Cheng sijoittui 2018 viidenneksi Jakartan Aasian kisoissa ja toiseksi Ostravan maanosien cupissa. Hän voitti Aasian-mestaruuden Dohassa 2019 tuloksella 86,72. Saman vuoden MM-kilpailuissa samassa kaupungissa hän sijoittui kymmenenneksi tuloksella 77,99. Vuodelle 2021 siirretyissä Tokion olympialaisissa hän karsiutui loppukilpailusta.

## Lähteet
Vilho Niemi

**Lassi Wilhelmi (Lassi Ville, Vilho) Niemi** (synt. **Böök**, 8. marraskuuta 1881 Iisalmen mlk – 16. heinäkuuta 1961 Helsinki) oli suomalainen poliitikko, joka toimi SDP:n kansanedustajana vuosina 1919–1922.

## Elämä
Iisalmen maalaiskunnan Kaarakkalassa syntyneen Niemen vanhemmat olivat mäkitupalainen Paavo Böök (s. 1866) ja Maria Kauhanen (1867-1954). Perhe asui vuosisadan vaihteessa myös Hausjärvellä, josta he palasivat Iisalmeen 1907. Samana vuonna Niemi liittyi SDP:n jäseneksi. Kansakoulun käynyt Niemi oli aluksi sekalaisissa töissä ja myöhemmin kahvilanpitäjänä Kajaanissa 1911–1914 sekä SOK:n osuuskauppakurssin suoritettuaan Kajaanin Osuuskaupan johtajana vuodesta 1914 lähtien. Niemi valittiin Kajaanin kaupunginvaltuustoon 1918 ja eduskuntaan 1919. Vuonna 1919 hän toimi myös sosialidemokraattien vasemmistosiipeä kannattaneen *[[Työväen Lehti (Kajaani)|Työväen Lehden]]* päätoimittajana.

Kansanedustajakautensa jälkeen Niemi oli Osuusliike Tammen johtajana Forssassa, kunnes siirtyi Osuustukkukaupan palvelukseen. Hän työskenteli OTK:n rautatavaraosaston myyntiedustajana 1924–1928, apulaisjohtajana 1928–1933 sekä OTK:n Tampereen toimiston johtajana 1933–1943. Tämän jälkeen Niemi oli varastopäällikkönä Hämeenlinnassa 1943–1947 ja Helsingissä vuodesta 1947. Hän kuoli Helsingissä 69-vuotiaana heinäkuussa 1961. Niemi on haudattu Malmin hautausmaahan.

## Perhe
Vilho Niemen ensimmäinen puoliso oli Kajaanin maalaiskunnassa syntynyt Kristiina Jokelainen (1888-1948), jonka kanssa hän avioitui vuonna 1910. Liitto vahvistettiin raastuvanoikeudessa esiaviollista seksiä koskevien naimakaaren pykälien mukaisesti. Kyseessä oli ensimmäinen Kajaanissa solmittu siviiliavioliitto. Leskeksi jäätyään Niemi meni vuonna 1951 naimisiin Ida Maria Saariston (ent. Vanhala) kanssa.

## Lähteet
Finell

**Finell** on muun muassa seuraavien suomalaisten henkilöiden sukunimi:

* Helge Finell (1918–2007), Kaskisten kaupunginjohtaja ja kirjailija
* Joni Finell (s. 1986), jääkiekkoilija
* Matti Finell (1889–1978), arkkitehti
* Odin Finell (1896–1960), poliisi ja helluntailainen lähetystyöntekijä
* Ole Finell (1895–1964), kirjailija
* Sonja Finell (s. 1968), pikajuoksija.

Sukunimi aiemmin Finell:
* Olavi Turma (1910-1969), vuoteen 1934 Finell
Merenneitoesiintyjä

**Merenneitoesiintyjä** () on termi henkilöille, jotka esiintyvät erilaisissa tilaisuuksissa, kuten uimahalleissa, pukeutuneena merenneidoksi. Merenneitoesiintyjät joutuvat yleensä viettämään pitkiä aikoja veden alla, mikä vaatii harjoitusta.

Yhdysvalloissa merenneitoina ammatikseen esiintyviä on ollut 1940-luvulta alkaen. Helsingin Linnanmäen huvipuistossa oli 1950–1970-luvuilla vakituisena vetonaulana lavetilla istuneita ”merenneitoja”, joita yleisö sai pudottaa veteen heittämällä palloilla pudotusnappia. Naisia alentavana pidetty vedenneitohalli suljettiin vuonna 1980. Nykyään Suomessa tunnettu merenneitoesiintyjä on esimerkiksi Merenneito Riia eli Anni Perttula ja Merenneito Nerissa eli Neea Pauri.

## Katso myös
*Merenneito Riia
*Merenneito Nerissa

## Lähteet
NBA 2K1

**NBA 2K1** on Segan julkaisema urheilupeli, jossa pelataan koripalloa. Pelin kannessa on kuvattuna Allen Iverson.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*
Ahmed Bader Magour

**Ahmed Bader Magour** (s. 3. maaliskuuta 1996) on qatarilainen keihäänheittäjä. Hänen ennätyksensä on Turussa 13. kesäkuuta 2017 heitetty 85,23 metriä. Tulos on myös Qatarin ennätys.

Magour on syntyjään egyptiläinen. Hän sai Qatarin edustusoikeuden huhtikuussa 2016. Magouria valmentaa Esa Utriainen.

Vuoden 2016 kesäolympialaisissa Ahmed Bader Magour karsiutui keihäsfinaalista heitettyään karsinnassa tuloksen 77,19 metriä. Vuoden 2017 Islamic Solidarity Games -kilpailuissa Bakussa hän voitti keihäänheitossa kultamitalin tuloksella 83,45 metriä. Saman vuoden Aasian-mestaruuskilpailuissa Bhubaneswarissa hän sai hopeaa tuloksella 83,70. Lontoon MM-kilpailuissa hän oli kymmenes tuloksella 81,77.

## Lähteet
Ernsti Turja

**Ernst Alexander (Ernsti Aleksanteri, E. A.) Turja** (2. tammikuuta 1882 Lapua – 19. marraskuuta 1960 Lapua) oli suomalainen poliitikko. Turja toimi Kokoomuksen kansanedustajana vuosina 1924–1933 sekä 1939–1951 edustaen Vaasan läänin pohjoista vaalipiiriä. Turja toimi myös Lapuan kunnanvaltuuston puheenjohtajana. Hän oli presidentin valitsijamies vuosina 1937, 1940 ja 1943. Turjalle myönnettiin kunnallisneuvoksen arvonimi vuonna 1931.

Siviiliammatiltaan Turja oli maanviljelijä ja toimi viljelijänä Lapualla vuodesta 1902 sekä Suomen Maatalous-Osake-Pankin Lapuan konttorin johtajana 1932−1936.

Turjan vanhemmat olivat maanviljelijä Matti Turja ja Liisa Karhu. Turjan puoliso oli vuodesta 1904 Lempi Justiina Elisabet Ylihärsilä.
 
## Lähteet
Ermete Zacconi

**Ermete Zacconi** (14. syyskuuta 1857 Montecchio Emilia – 14. lokakuuta 1948 Viareggio) oli italialainen näyttelijä.

Näyttelijäperheeseen syntynyt Zacconi esiintyi teatterin lavalla jo pienestä pitäen. 1880-luvulta lähtien hän näytteli pääosia muun muassa Giovanni Emanuelin, Cesare Rossin ja Virginia Marinin seurueissa. Vuonna 1894 Zacconi perusti Libero Pilotton kanssa oman teatteriseurueen, mutta esiintyi toisinaan myös Eleonora Dusen kanssa sekä kierteli ympäri Eurooppaa ja Etelä-Amerikkaa. Naturalismin ja italialaisen verismin edustajana Zacconi tunnettiin varsinkin roolistaan Henrik Ibsenin *[[Kummittelijoita|Kummittelijoissa]]*. Hän näytteli myös elokuvissa.

## Elokuvia
* *[[Isä (vuoden 1912 elokuva)|Isä]]*, 1912

## Lähteet
Panssarintorjuntakoira

**Panssarintorjuntakoira** on koira, joka on koulutettu juoksemaan panssariajoneuvon alle, jolloin sen kantama räjähde laukeaa. Koiria koulutettiin siten, että panssaritorjuntakoirille näytettiin, että telallisten kulkuvälineiden alapuolelle mennessä saa ruokaa. Koiriin kiinnitetyn räjähteen laukaisi mekanismi, jossa pystyssä oleva puukeppi kääntyi, kun koira meni ajoneuvon alle. Näitä koiria pidettiin noin kaksi päivää nälkäisinä ennen käyttöä, jotta ne menisivät nopeasti saksalaisten tankkien alle. Koirien käyttö ei ollut kovinkaan käytännöllistä, sillä omia panssarivaunuja ei saanut olla lähettyvillä. Koirat myös saattoivat säikähtää kovia ääniä esimerkiksi aseista ja teloista ja juosta pois.

Neuvostoliitto käytti koiria saksalaisten panssarivaunuja vastaan toisessa maailmansodassa. Myös Yhdysvallat koulutti koiria, mutta ei koskaan käyttänyt niitä taisteluissa. 

## Katso myös
*Sotakoira
Itkuvirsj’

**Itkuvirsj’** on heavy metal -yhtye Verjnuarmun kappale sekä toinen singlejulkaisu yhtyeen vuoden 2006 esikoisalbumilta *[[Muanpiällinen helevetti]]*.

## Kappaleet
#
#

## Aiheesta muualla
*