Tampereen yliopisto (1925–2018)

**Tampereen yliopisto** (lyhenne *TaY* tai *UTA*) oli vuosina 1925–2018 toiminut yliopisto, jonka pääpaikka oli Tampereella. Sen toiminnot siirtyivät 1.1.2019 uuteen samannimiseen yliopistoon, johon myös Tampereen teknillinen yliopisto liittyi. Yliopisto oli yhteiskuntatieteellisesti painottunut. Viimeisinä vuosinaan sen opiskelijamäärä oli noin 10&nbsp;000, mukaan lukien erillisiä opintoja suorittavat. Sen viimeisenä rehtorina toimi Liisa Laakso. Yliopisto antoi ylempään korkeakoulututkintoon johtavaa opetusta Tampereen lisäksi Porin yliopistokeskuksessa (yhteiskuntatieteiden ala). Aiemmin yksityisenä toiminut Tampereen yliopisto muuttui valtio-omisteiseksi vuonna 1974. 

## Historiaa

### Kansalaiskorkeakoulu (1925–1930)
Yliopiston pohjana oleva korkeakoulu perustettiin Helsinkiin vuonna 1925 nimellä **Kansalaiskorkeakoulu**. Perustamisvuonna opiskelijoita oli 72, ja valittavina olivat sanomalehtimiestutkinto, hallinnollinen tutkinto ja osuustoimintatutkinto. Kansalaiskorkeakoulu ehti toimia tällä nimellä ainoastaan viisi vuotta, kun sen nimi muutettiin vuonna 1930 muotoon **Yhteiskunnallinen korkeakoulu** (**YKK**).

### Yhteiskunnallinen Korkeakoulu (1930–1966)

Vuonna 1930 toteutettiin yliopiston nimenmuutos Yhteiskunnalliseksi Korkeakouluksi. Nimenmuutoksen jälkeen tutkintovalikoima laajeni ja korkeakoulussa oli mahdollista opiskella sanomalehtitutkinto, hallinnollinen tutkinto, osuustoimintatutkinto, kunnallistutkinto, lastensuojelututkinto, lain­opillinen tutkinto sekä kansansivistystutkinto.

Korkeakoulussa oli lisäksi mahdollista suorittaa yhteis­kunta­tieteiden kandidaatin tutkinto. Tästä juontaa juurensa Suomen yliopistollisten tutkintojen yhteiskuntatieteiden koulutusalalla vallitseva päällekkäisyys: yhteiskuntatieteiden-alkuiset tutkinnot olivat alkujaan Yhteiskunnallisesta korkeakoulusta ja valtiotieteen/-tieteiden-tutkinnot Helsingin yliopiston valtiotieteellisestä tiedekunnasta.

Yhteiskunnallista korkeakoulua kutsuttiin joskus ”kirjailijoiden korkeakouluksi”, koska yli 70 suomalaisen kirjailijan on laskettu opiskelleen siellä. Erityisesti näin oli koulun alkuaikoina 1920- ja 1930-luvuilla. YKK:ssa opiskelleita ja sittemmin kirjailijoina tunnettuja ovat olleet muun muassa Eino Hosia, Juhani Konkka, Oiva Paloheimo, Kerttu-Kaarina Suosalmi, Arvo Turtiainen ja Tatu Vaaskivi. Unto Kupiainen toimi YKK:ssa kotimaisen kirjallisuuden professorina ja vararehtorina. YKK:ssa opiskelleista kirjailijoista vain harvat suorittivat opintonsa loppuun. Sanomalehtioppia lukenut Arvo Turtiainen kuvasi myöhemmin omaa opiskeluaikaansa, että se oli *”viisastumista ilman maailman niin tärkeinä pitämiä, arvolauseilla koristettuja todistuksia, sillä järjestelmällisestä, tutkintojen suorittamiseen pyrkivästä opiskelusta ei kuitenkaan tullut mitään”. 

Yhteiskunnallinen korkeakoulu sai vuonna 1933 oman talon Helsingin [[Kallio (Helsinki)|Kallioon]] Franzénin­kadulle. Yhteiskunnallisen korkeakoulun jälkeen talo tunnettiin Helsingin yliopiston [[Franzénia]]-rakennuksena, jossa toimivat pitkään Helsingin yliopiston sosiaalitieteiden laitokset.

Vuonna 1930 perustettiin taloudellis-yhteiskunnallinen opetusjaosto sekä hallinnollis-lainopillinen opetusjaosto. Opetusjaostot olivat korkeakoulussa välttämättömyys, sillä korkeakoulun tarkoituksena oli tuottaa maahan ammatillisesti päteviä toimihenkilöitä myös muista kuin ylioppilaista – yliopistoon pääsyn edellytyksenä kun oli [[ylioppilastutkinto]]. Opetusjaostot säilyivät myöhemmän yliopistonkin rakenteissa aina 1990-luvulle saakka.

1940-luvulla tutkintovalikoima kasvoi. Vuonna 1942 perustetun huoltotyön opetusjaoston aineiksi tuli [[sosiaalihuoltajatutkinto]] (1942), [[nuoriso-ohjaaja|nuorison­ohjaaja­tutkinto]] (1945) ja vankeinhoitotutkinto (1949). [[Kirjasto]]tutkinto perustettiin yhteiskuntatieteelliseen opetusjaostoon vuonna 1945, jolloin perustettiin myös yhteiskuntatieteellinen tutkimuslaitos.

Vuonna 1949 korkeakoulun akateeminen aines ryhmittyi yhteiskuntatieteelliseksi tiedekunnaksi. Tiedekunnassa suoritettiin ensimmäinen [[yhteiskuntatieteiden lisensiaatti|yhteis­kunta­tieteiden lisensiaatin]] tutkinto vuonna 1953, ja ensimmäinen [[yhteiskuntatieteiden tohtori|tohtori]] valmistui vuonna 1955. Vuonna 1956 järjestettiin ensimmäinen [[promootio|maisteripromootio]]. Ensimmäinen maisteri- ja tohtoripromootio järjestettiin Tampereen-aikana vuonna 1965.

===YKK:n siirtyminen Helsingistä Tampereelle===
Epävirallisia keskusteluja Yhteiskunnallisen korkeakoulun siirtämisestä pois Helsingistä oli käyty 1950-luvun alkuvuosista lähtien. Muuttoa puolsivat niin korkeakoulun taloudellinen tilanne kuin etenkin Helsingin yliopiston valtiotieteellisen tiedekunnan nuiva asenne sitä kohtaan. Kesällä 1952 rehtori [[Yrjö Ruutu]] tiedusteli kirjeitse Tampereen kulttuuri- ja sivistystoimen apulaiskaupunginjohtajalta [[Erkki Lindfors]]ilta, tunnettiinko Tampereella kiinnostusta koulun sijoittamiseen. Lindfors tarttui heti lujasti asiaan ja sai tuekseen oman puolueensa [[Suomen Sosialidemokraattinen Puolue|SDP]]:n Tampereen valtuustoryhmän lisäksi kaksi näkyvää tamperelaista kunnallispoliitikkoa, [[Kansallinen Kokoomus|kokoomuksen]] [[Lauri Santamäki|Lauri Santamäen]] ja [[Suomen Kansan Demokraattinen Liitto|SKDL]]:n [[Leo Suonpää]]n omine taustajoukkoineen.

Ratkaiseviksi hankkeessa muodostuivat Erkki Lindforsin suhteet silloiseen pääministeriin [[Urho Kekkonen|Urho Kekkoseen]] niin suoraan kuin kauppaneuvos [[Kalle Kaihari]]n kautta. Vuoden 1956 valtion tulo- ja menoarvioon ilmestyi viiden miljoonan markan määräraha YKK:n muuttohankkeen selvittämiseen ja muuttokustannuksiin Tampereelle. Yksityisenä toimineen korkeakoulun hallitus ei kuitenkaan ollut yksimielinen muuttohankkeesta eikä ollut pyytänyt määrärahaa valtion budjettiin. Pitkien neuvottelujen jälkeen vuonna 1956 sovittiin laitoksen siirtämisestä Tampereelle, mikä toteutettiin vuonna 1960. Samana vuonna valmistui yliopiston päärakennus, jonka suunnitteli [[Toivo Korhonen (arkkitehti)|Toivo Korhonen]]. Korkeakoulun muuttoa kiivaasti vastustanut YKK:n rehtori [[Tuttu Tarkiainen]] luonnehti tapahtunutta todeten, että kyseessä oli suomalaiskansallisen perinteen mukainen morsiamenryöstö. Tamperelaisten menettelystä syvästi mielensä pahoittanut Tarkiainen erosi YKK:n rehtorin virasta vuoden 1956 lopussa, ja uudeksi rehtoriksi muuttovaiheen ajaksi tuli sosiaalipolitiikan professori [[Armas Nieminen]].

Tampereella korkeakoulu alkoi laajentua. Vuonna 1964 perustettiin humanistinen tiedekunta ja vuonna 1965 taloudellis-hallinnollinen tiedekunta.

===Tampereen yliopisto (1966–2018)===

Yhteiskunnallisen Korkeakoulun nimi muuttui vuonna 1966 *Tampereen yliopistoksi*. Tasavallan presidentti vahvisti 1. huhtikuuta lain Yhteiskunnallisen korkeakoulun muuttamisesta Tampereen yliopistoksi ja korkeakoulun toimialan muuttamisesta.

1960-luvun lopun opiskelijaradikalismi esiintyi Tampereen yliopistossa kiihkeänä ja sävyltään selvemmin äärivasemmistolaisena kuin muissa Suomen yliopistoissa ja korkeakouluissa. Opiskelijoilla oli Tampereen yliopiston valtuuskunnassa neljä edustajaa. Valtiokeskeinen suuntaus koulutus- ja kulttuuripolitiikassa johti 1960-luvun lopulta lähtien yksityisinä toimineiden korkeakoulujen siirtymiseen valtion laitoksiksi, mikä Tampereen yliopiston osalta toteutui syksyllä 1974. Kaupunginjohtaja [[Pekka Paavola]] vaati samaan aikaan yliopiston siirtymistä [[Hervanta]]an, mikä ei kuitenkaan toteutunut yliopiston oman vastustuksen vuoksi. Tampereen yliopiston siirtyminen valtion omistukseen merkitsi Tampereen kaupungin ja useiden yhteisöjen myöntämän huomattavan taloudellisen tuen päättymistä. 

1970-luvun alusta lähtien yliopisto laajentui. [[Tampereen yliopiston lääketieteellinen tiedekunta|Lääketieteellinen tiedekunta]] perustettiin 1972 ja [[Tampereen yliopiston kasvatustieteiden tiedekunta|kasvatustieteiden tiedekunta]] vuonna 1974. Vuonna 1974 yliopisto valtiollistettiin. Kielikeskus aloitti toimintansa vuonna 1976.

Yliopiston yhteyteen haviteltiin 1970-luvun alussa kansanmusiikki-instituuttia. Silloinen Tampereen yliopiston kansanperinteen laitoksen johtaja [[Erkki Ala-Könni]] perusteli asiaa vuonna 1971 paitsi tutkijoiden tarvitsemalla lisätilalla ja laitoksen lisätyövoiman tarpeella, myös kansanmusiikin suosion kasvulla. Kansanmusiikki-instituutti perustettiin kuitenkin [[Kaustinen|Kaustiselle]], jossa se aloitti toimintansa vuonna 1974.

Yhteiskunnallinen, julkisen hallinnon ja sosiaaliturvan opetusjaokset yhdistettiin 1989 yhdeksi opetusjaostoksi, joka lopetettiin kokonaan vuonna 1998. Viimeisin laajennus yliopiston tiedekuntiin oli informaatiotieteiden tiedekunta, jonka toiminta alkoi vuonna 2001.

Useat Tampereen yliopiston rakennuksista nimettiin tunnettujen tamperelaisten suurmiesten mukaan: Päätalo, Linna, Virta ja Arvo.

Tampereen yliopisto ja [[Tampereen teknillinen yliopisto]] yhdistyivät vuoden 2019 alussa uudeksi [[Tampereen yliopisto|Tampereen yliopistoksi]], joka on myös [[Tampereen ammattikorkeakoulu|Tampereen ammattikorkeakoulun]] pääomistaja. Uuden korkeakoulun nimeksi piti tulla *Tampereen uusi yliopisto*, englanniksi *Tampere New University*, mutta nimi peruttiin, ja nimeksi tuli lopulta *Tampereen yliopisto*, englanniksi *Tampere University*. Tarkoitusta varten perustettiin Tampereen korkeakoulusäätiö 20.4.2017.

===Opetusjaostot===
Yhteiskunnallinen korkeakoulu oli laitos, jonka tarkoituksena oli tuottaa maahan ammatillisesti päteviä toimihenkilöitä. Jotta näitä voitaisiin kouluttaa myös muista kuin [[Ylioppilastutkinto|ylioppilaista]], korkeakoulussa toimi vuoteen 1998 saakka opetusjaostojärjestelmä.

Opetusjaostoissa oli mahdollista eri aikoina suorittaa (suluissa tutkintoa lähinnä vastaavat nykyiset tiedealueet):
* Sanomalehtitutkinto (journalistiikka)
* Kunnallistutkinto (kunnallistieteet)
* Osuustoimintatutkinto
* Lastensuojelututkinto (sosiaalihuolto)
* Lainopillisen tutkinto (julkisoikeus)
* Kansansivistystyön opettajatutkinto (aikuiskasvatustiede)
* Kirjastotutkinto (informaatiotutkimus)
* Yhteiskunnallinen tutkinto (yleissivistävä tutkinto)
* Sosiaalihuoltajatutkinto tutkinto (sosiaalihuolto)

Opetusjaostoissa suoritetut tutkinnot rinnastettiin [[alempi korkeakoulututkinto|alempiin korkea­koulu­tutkintoihin]], ja ne antoivat pätevyyden lähinnä erilaisiin kunnallisiin virkoihin. Merkittävä osa suomalaisista toisen maailmansodan jälkeisistä kunnallisvirkamiehistä sai pätevyytensä suorittamalla jonkin Tampereen yliopiston opetusjaostotutkinnon. Vuonna 2006 julkaistun selvityksen mukaan lähes kaksi kolmasosaa kuntajohtajista oli ”Tampereen koulun” kasvatteja. Opetusjaostot lakkautettiin vuonna 1998. Nykyisin ylioppilastutkinto ei ole välttämätön yliopisto-opinnoissa.

== Yliopiston tiedekunnat ==
Yliopisto jakaantui kuuteen tiedekuntaan:



Vuoden 2011 alusta vuoden 2016 loppuun yliopisto oli jakautunut tiedekuntien sijaan yksiköihin, entiset yksiköt olivat:
* BioMediTech
* [[Tampereen yliopiston informaatiotieteiden yksikkö|Informaatiotieteiden yksikkö]]
* [[Tampereen yliopiston johtamiskorkeakoulu|Johtamiskorkeakoulu]]
* [[Tampereen yliopiston kasvatustieteiden yksikkö|Kasvatustieteiden yksikkö]]
* [[Tampereen yliopiston kieli-, käännös- ja kirjallisuustieteiden yksikkö|Kieli-, käännös- ja kirjallisuustieteiden yksikkö]]
* [[Tampereen yliopiston lääketieteen yksikkö|Lääketieteen yksikkö]]
* Terveystieteiden yksikkö
* [[Tampereen yliopiston viestinnän, median ja teatterin yksikkö|Viestinnän, median ja teatterin yksikkö]]
* Yhteiskunta- ja kulttuuritieteiden yksikkö

Tammikuuhun 2011 saakka yliopisto oli jakautunut kuuteen tiedekuntaan:
* [[Tampereen yliopiston humanistinen tiedekunta|Humanistinen tiedekunta]] (perustettu 1964)
* [[Tampereen yliopiston informaatiotieteiden tiedekunta|Informaatiotieteiden tiedekunta]] (2001)
* [[Tampereen yliopiston kasvatustieteiden tiedekunta|Kasvatustieteiden tiedekunta]] (1974)
* [[Tampereen yliopiston kauppa- ja hallintotieteiden tiedekunta|Kauppa- ja hallintotieteiden tiedekunta]] (1965)
* [[Tampereen yliopiston lääketieteellinen tiedekunta|Lääketieteellinen tiedekunta]] (1972)
* [[Tampereen yliopiston yhteiskuntatieteellinen tiedekunta|Yhteiskuntatieteellinen tiedekunta]] (1949)

== Yhteiskuntatieteellinen tietoarkisto ==
Suomen [[yhteiskuntatieteellinen tietoarkisto]] (FSD, Finnish Social Science Data Archive, Finlands samhällsvetenskapliga dataarkiv) perustettiin vuonna 1999. Se palvelee tieteellistä tutkimusta ja opetusta valtakunnallisesti ja kansainvälisesti. Se arkistoi ja välittää koti- ja ulkomaisia sähköisiä tutkimusaineistoja tutkimusta, opetusta ja opiskelua varten. Yksikkö oli Tampereen yliopiston erillinen laitos.

Tietoarkiston tehtävänä on edistää tieteen avoimuutta, läpinäkyvyyttä, tiedon kumuloitumista ja olemassa olevan tiedon tehokasta tutkimuskäyttöä. Vuonna 2008 toteutetussa ensimmäisessä Suomen kansallisen tason tutkimuksen infrastruktuurien nykytilan selvityksessä todettiin, että Yhteiskuntatieteellinen tietoarkisto on yksi 24 olemassa olevasta kansallisen tason tutkimusinfrastruktuurista. Yhteiskuntatieteellinen tietoarkisto sai vuoden 2010 alussa oikeuden käyttää rinnakkaisnimeä Suomen yhteiskuntatieteellinen tietoarkisto.

== Viestintä==
Yliopiston ulkoista viestintää hoiti muun muassa *Aikalainen''-lehti. Yliopiston suojissa toimi myös Radio Moreeni.

## Alumnitoiminta
Tampereen yliopiston Alumni ry. on perustettu 1987. Yhteyksiä yliopiston ja entisten opiskelijoiden välillä ylläpitävä Tampereen yliopiston Alumni on Suomen vanhin yliopiston alumniyhdistys. Yhdistyksen puheenjohtaja on Juha Kostiainen.

Keulakuvakseen eli alumnimeritukseksi Alumni ry. on kutsunut ansioituneita yliopiston kasvatteja. Tällaisina alumnilähettiläitä Tampereen yliopiston kasvateista ovat olleet vuorollaan pääministeri Kalevi Sorsa, maaherra Pirjo Ala-Kapee, Altian pääjohtaja Veikko Kasurinen, Kansallisoopperan johtaja Päivi Kärkkäinen ja yhteiskuntatieteiden maisteri Simo Frangén.

## Hallinto
### Hallitus
Tampereen yliopiston hallitukseen kuului 11 jäsentä:
* Kari Neilimo, hallituksen puheenjohtaja
* Seija Ilmakunnas, hallituksen varapuheenjohtaja
* Leena Heino
* Risto Heiskala
* Rauno Ihalainen
* Pirkko-Liisa Kellokumpu-Lehtinen
* Eero Kiiski
* Jaana Parviainen
* Marita Ruohonen
* Petri Räsänen
* Taru Smolander

## Katso myös
* Luettelo yliopistoista
* Tampereen yliopistollinen sairaala
* Tampereen yliopiston hypermedialaboratorio
* Tampereen yliopiston ylioppilaskunta
* Tampereen yliopiston kirjasto

## Lähteet

## Kirjallisuutta
*
*

## Aiheesta muualla

*Tampereen yliopiston kotisivu
*Ilmapanoraamakuva Tampereen yliopiston päärakennuksesta – Virtuaalinen Tampereen kaupunkiopas: VirtualTampere.com
* Uusin korkeakoulumme, Suomen Kuvalehti, 25.10.1930, nro 43, s. 20, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
* Yhteiskunnallinen Korkeakoulu, Kansan kuvalehti, 10.03.1933, nro 11, s. 10, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot