open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Pentacomia

**Pentacomia** on maakiitäjäisten heimoon kuuluva hyönteisten – täsmällisemmin kovakuoriaisten – suku. Siihen kuuluu 47 lajia.
## Lajit

* *[[Pentacomia brzoskai]]*
* *[[Pentacomia pearsoni]]*
* *[[Pentacomia nigrimarginata]]*
* *[[Pentacomia vallicola]]*
* *[[Pentacomia biguttata]]*
* *[[Pentacomia brasiliensis]]*
* *[[Pentacomia conformis]]*
* *[[Pentacomia cyaneomarginata]]*
* *[[Pentacomia discrepans]]*
* *[[Pentacomia distigma]]*
* *[[Pentacomia distincta]]*
* *[[Pentacomia procera]]*
* *[[Pentacomia smaragdula]]*
* *[[Pentacomia brevipennis]]*
* *[[Pentacomia championi]]*
* *[[Pentacomia cupricollis]]*
* *[[Pentacomia drechseli]]*
* *[[Pentacomia lacordairei]]*
* *[[Pentacomia prepusula]]*
* *[[Pentacomia pseudochrysis]]*
* *[[Pentacomia rhytidopteroides]]*
* *[[Pentacomia rugipennis]]*
* *[[Pentacomia ventralis]]*
* *[[Pentacomia chrysamma]]*
* *[[Pentacomia cupriventris]]*
* *[[Pentacomia degandei]]*
* *[[Pentacomia egregia]]*
* *[[Pentacomia horni]]*
* *[[Pentacomia lanei]]*
* *[[Pentacomia sericina]]*
* *[[Pentacomia speculifera]]*
* *[[Pentacomia cribrata]]*
* *[[Pentacomia exigua]]*
* *[[Pentacomia microtheres]]*
* *[[Pentacomia chalceola]]*
* *[[Pentacomia argentina]]*
* *[[Pentacomia setopronotalis]]*
* *[[Pentacomia punctum]]*
* *[[Pentacomia reductesignata]]*
* *[[Pentacomia leptalis]]*
* *[[Pentacomia skrabali]]*
* *[[Pentacomia ronhuberi]]*
* *[[Pentacomia davidpearsoni]]*
* *[[Pentacomia chrysammoides]]*
* *[[Pentacomia proceroides]]*
* *[[Pentacomia gilleti]]*
* *[[Pentacomia wappesi]]*

## Lähteet
Calonectria pseudometrosideri

**Calonectria pseudometrosideri** on *[[Calonectria]]*-sukuun ja Nectriaceae-heimoon kuuluva kotelosieni. Tieteellisen nimen sille antoivat ensimmäisenä R. F. Alfenas, L. Lombard, Crous ja Alfenas vuonna 2015. Sillä ei ole alalajeja.
## Lähteet

## Kirjallisuutta
*
Nectriaceae

**Nectriaceae** on Hypocreales-lahkoon kuuluva kotelosienien heimo. Siihen kuuluu 116 sukua.
## Suvut

* *[[Acontiopsis]]*
* *[[Actinostilbe]]*
* *[[Albonectria]]*
* *[[Allantonectria]]*
* *[[Allantospora]]*
* *[[Allonectella]]*
* *[[Antenaglium]]*
* *[[Antipodium]]*
* *[[Aphanocladium]]*
* *[[Aquanectria]]*
* *[[Atractium]]*
* *[[Bacillispora]]*
* *[[Baipadisphaeria]]*
* *[[Bidenticula]]*
* *[[Bisifusarium]]*
* *[[Calonectria]]*
* *[[Calostilbe]]*
* *[[Calostilbella]]*
* *[[Campylocarpon]]*
* *[[Cephalodiplosporium]]*
* *[[Chaetonectrioides]]*
* *[[Chaetopsina]]*
* *[[Chaetopsinectria]]*
* *[[Ciliciopodium]]*
* *[[Cinnamomeonectria]]*
* *[[Coccinonectria]]*
* *[[Corallomycetella]]*
* *[[Corallonectria]]*
* *[[Cosmospora]]*
* *[[Creonectria]]*
* *[[Curvicladiella]]*
* *[[Cyanochyta]]*
* *[[Cyanonectria]]*
* *[[Cyanophomella]]*
* *[[Cylindrium]]*
* *[[Cylindrocarpon]]*
* *[[Cylindrocladiella]]*
* *[[Cylindrocladiopsis]]*
* *[[Cylindrocladium]]*
* *[[Cylindrodendrum]]*
* *[[Dacryoma]]*
* *[[Dactylobotrys]]*
* *[[Dactylonectria]]*
* *[[Dematiocladium]]*
* *[[Dialonectria]]*
* *[[Eolichenomyces]]*
* *[[Euricoa]]*
* *[[Flagellospora]]*
* *[[Fusarium]]*
* *[[Fusicolla]]*
* *[[Fusidium]]*
* *[[Fusidomus]]*
* *[[Fusisporium]]*
* *[[Geejayessia]]*
* *[[Gibberella]]*
* *[[Gliocephalotrichum]]*
* *[[Gliocladiopsis]]*
* *[[Haematonectria]]*
* *[[Heliscus]]*
* *[[Knyaria]]*
* *[[Leuconectria]]*
* *[[Lisea]]*
* *[[Macroconia]]*
* *[[Macronectria]]*
* *[[Mariannaea]]*
* *[[Megalonectria]]*
* *[[Microcera]]*
* *[[Moeszia]]*
* *[[Nalanthamala]]*
* *[[Nectria]]*
* *[[Nectricladiella]]*
* *[[Neocosmospora]]*
* *[[Neonectria]]*
* *[[Ochraceospora]]*
* *[[Ophionectria]]*
* *[[Paracremonium]]*
* *[[Penicillifer]]*
* *[[Persiciospora]]*
* *[[Peziotrichum]]*
* *[[Phaeonectria]]*
* *[[Pleiocarpon]]*
* *[[Pleogibberella]]*
* *[[Pleonectria]]*
* *[[Pleurocolla]]*
* *[[Pseudocosmospora]]*
* *[[Pseudofusarium]]*
* *[[Pseudofusicolla]]*
* *[[Pseudoidriella]]*
* *[[Pseudonectria]]*
* *[[Psilonia]]*
* *[[Pycnofusarium]]*
* *[[Rectifusarium]]*
* *[[Rhodothrix]]*
* *[[Rodentomyces]]*
* *[[Scoleconectria]]*
* *[[Septofusidium]]*
* *[[Sphaerostilbe]]*
* *[[Stagonostroma]]*
* *[[Stalagmites]]*
* *[[Stylonectria]]*
* *[[Thelonectria]]*
* *[[Tubercularia]]*
* *[[Tumenectria]]*
* *[[Varicosporella]]*
* *[[Varicosporellopsis]]*
* *[[Viridispora]]*
* *[[Volutella]]*
* *[[Volutellonectria]]*
* *[[Volutina]]*
* *[[Xenoacremonium]]*
* *[[Xenocylindrocladium]]*
* *[[Xenogliocladiopsis]]*
* *[[Xenoleptographium]]*
* *[[Xenonectriella]]*
* *[[Xenostilbum]]*
* *[[Zythiostroma]]*

## Lähteet
Orinoeme

**Orinoeme** on sarvijäärien heimoon kuuluva kovakuoriaisten suku, johon kuuluu 33 lajia.
## Lajit

* *[[Orinoeme kaszabi]]*
* *[[Orinoeme ternatensis]]*
* *[[Orinoeme rufipes]]*
* *[[Orinoeme chalybeata]]*
* *[[Orinoeme nigripes]]*
* *[[Orinoeme dunni]]*
* *[[Orinoeme websteri]]*
* *[[Orinoeme rosselli]]*
* *[[Orinoeme parterufotibialis]]*
* *[[Orinoeme centurio]]*
* *[[Orinoeme maculicollis]]*
* *[[Orinoeme rotundipennis]]*
* *[[Orinoeme proxima]]*
* *[[Orinoeme papuana]]*
* *[[Orinoeme ciliata]]*
* *[[Orinoeme obliquata]]*
* *[[Orinoeme biplagiata]]*
* *[[Orinoeme lineigeroides]]*
* *[[Orinoeme indistincta]]*
* *[[Orinoeme maxima]]*
* *[[Orinoeme rufitarsis]]*
* *[[Orinoeme puncticollis]]*
* *[[Orinoeme lineigera]]*
* *[[Orinoeme sulciceps]]*
* *[[Orinoeme xanthosticta]]*
* *[[Orinoeme stictica]]*
* *[[Orinoeme tricolor]]*
* *[[Orinoeme rubricollis]]*
* *[[Orinoeme loriai]]*
* *[[Orinoeme szekessyi]]*
* *[[Orinoeme lineatopunctata]]*
* *[[Orinoeme unicoloripennis]]*
* *[[Orinoeme punctata]]*

## Lähteet
Pentacomia ronhuberi

**Pentacomia ronhuberi** on *[[Pentacomia]]*-sukuun ja maakiitäjäisten heimoon kuuluva hyönteinen – täsmällisemmin kovakuoriainen. Tieteellisen nimen sille antoi ensimmäisenä J.Moravec vuonna 2012. Ainoa paikka missä sitä tavataan on Bolivia. Sillä ei ole alalajeja.
## Lähteet

## Kirjallisuutta
*
Joseph Harris

**Joseph Harris** tai **Joe Harris** -nimisiä henkilöitä ovat:

* Joe Harris (s. 1991), yhdysvaltalainen koripalloilija
* Joe Harris, yhdysvaltalainen sarjakuvapiirtäjä ja käsikirjoittaja
* Joel Chandler Harris (1948–1908), käytti nimeä Joe Harris, yhdysvaltalainen journalisti, kirjailija ja kansanperinteen kerääjä
* Joseph Harris (1912–1974), kanadalainen soutaja ja olympiamitalisti
* Joseph Everard Harris (s. 1942), trinidadtobagolainen roomalaiskatolinen arkkipiispa
* Joseph Harris (s. 1987), yhdysvaltalainen koripalloilija
Formosatettix prominemarginus

**Formosatettix prominemarginus** on *[[Formosatettix]]*-sukuun ja okasirkat-heimoon kuuluva hyönteinen – täsmällisemmin suorasiipinen. Tieteellisen nimen sille antoi ensimmäisenä Zhong, Yulin ja Z. Zheng vuonna 2003. Sillä ei ole alalajeja.
## Lähteet

## Kirjallisuutta
*
Formosatettix

**Formosatettix** on okasirkat-heimoon kuuluva hyönteisten – täsmällisemmin suorasiipisten – suku. Siihen kuuluu 66 lajia.
## Lajit

* *[[Formosatettix tianlinensis]]*
* *[[Formosatettix robustus]]*
* *[[Formosatettix yunnanensis]]*
* *[[Formosatettix arisanensis]]*
* *[[Formosatettix brachynotus]]*
* *[[Formosatettix brevicornus]]*
* *[[Formosatettix dabieshanensis]]*
* *[[Formosatettix formosanus]]*
* *[[Formosatettix guangdongensis]]*
* *[[Formosatettix henanensis]]*
* *[[Formosatettix karenkoensis]]*
* *[[Formosatettix larvatus]]*
* *[[Formosatettix longidorsalis]]*
* *[[Formosatettix lushanensis]]*
* *[[Formosatettix niigataensis]]*
* *[[Formosatettix platynotus]]*
* *[[Formosatettix qinlingensis]]*
* *[[Formosatettix gorapanis]]*
* *[[Formosatettix gorkhanus]]*
* *[[Formosatettix martensi]]*
* *[[Formosatettix pustulatus]]*
* *[[Formosatettix verrucinotus]]*
* *[[Formosatettix tianmushanensis]]*
* *[[Formosatettix gonggashanensis]]*
* *[[Formosatettix helanshanensis]]*
* *[[Formosatettix shennongjiaensis]]*
* *[[Formosatettix dayaoshanensis]]*
* *[[Formosatettix yuanbaoshanensis]]*
* *[[Formosatettix cangshanensis]]*
* *[[Formosatettix huapingensis]]*
* *[[Formosatettix longwangshanensis]]*
* *[[Formosatettix baishuijiangensis]]*
* *[[Formosatettix tiantangensis]]*
* *[[Formosatettix prominemarginus]]*
* *[[Formosatettix obtusus]]*
* *[[Formosatettix tokaiensis]]*
* *[[Formosatettix longicornia]]*
* *[[Formosatettix torulosinota]]*
* *[[Formosatettix hubeiensis]]*
* *[[Formosatettix surugaensis]]*
* *[[Formosatettix camurimargina]]*
* *[[Formosatettix wuliangshanensis]]*
* *[[Formosatettix xianggelila]]*
* *[[Formosatettix guangxiensis]]*
* *[[Formosatettix mufushanensis]]*
* *[[Formosatettix seti]]*
* *[[Formosatettix kunmingensis]]*
* *[[Formosatettix changbaishanensis]]*
* *[[Formosatettix curvimarginus]]*
* *[[Formosatettix dongchuanensis]]*
* *[[Formosatettix albomaculata]]*
* *[[Formosatettix xueshanensis]]*
* *[[Formosatettix wulaoshanensis]]*
* *[[Formosatettix nanlingensis]]*
* *[[Formosatettix omeiensis]]*
* *[[Formosatettix zhengi]]*
* *[[Formosatettix lushuiheensis]]*
* *[[Formosatettix hainanensis]]*
* *[[Formosatettix undulatifemura]]*
* *[[Formosatettix nigritibia]]*
* *[[Formosatettix nigrimaculatus]]*
* *[[Formosatettix damingshanensis]]*
* *[[Formosatettix xiai]]*
* *[[Formosatettix nigrifemurus]]*
* *[[Formosatettix cliva]]*
* *[[Formosatettix anhuiensis]]*

## Lähteet
Kirjobikiri

**Kirjobikiri** (*Polypterus ornatipinnis*) (aiemmin koruniilinhauki) on bikirien heimoon (Polypteridae)  kuuluva kalalaji, jota pidetään usein akvaariossa. Se on melko suurikokoinen, jopa 60 senttimetrin mittainen. Kirjobikiriä tavataan endeemisenä Afrikan Angolassa, Burundissa, Kamerunissa, Kongon demokraattisessa tasavallassa, Kongon tasavallassa ja Tansaniassa. Kirjobikirin ravintoa ovat nuorena hyönteiset sekä toukat ja aikuisiässä kalat.

## Lähteet
Eudactylina pollex

**Eudactylina pollex** on *[[Eudactylina]]*-sukuun ja Eudactylinidae-heimoon kuuluva niveljalkainen. Tieteellisen nimen sille antoi ensimmäisenä R. Cressey vuonna 1967. Sillä ei ole alalajeja.
## Lähteet
Eudactylina

**Eudactylina** on Eudactylinidae-heimoon kuuluva niveljalkaisten suku. Siihen kuuluu 34 lajia.
## Lajit

* *[[Eudactylina acanthii]]*
* *[[Eudactylina acuta]]*
* *[[Eudactylina aspera]]*
* *[[Eudactylina insolens]]*
* *[[Eudactylina minuta]]*
* *[[Eudactylina rhinobati]]*
* *[[Eudactylina similis]]*
* *[[Eudactylina turgipes]]*
* *[[Eudactylina vilelai]]*
* *[[Eudactylina corrugata]]*
* *[[Eudactylina alata]]*
* *[[Eudactylina breviabdomina]]*
* *[[Eudactylina chilensis]]*
* *[[Eudactylina dollfusi]]*
* *[[Eudactylina lancifera]]*
* *[[Eudactylina longispina]]*
* *[[Eudactylina myliobatidos]]*
* *[[Eudactylina oliveri]]*
* *[[Eudactylina papillosa]]*
* *[[Eudactylina parva]]*
* *[[Eudactylina peruensis]]*
* *[[Eudactylina pollex]]*
* *[[Eudactylina pusilla]]*
* *[[Eudactylina spinula]]*
* *[[Eudactylina squamosa]]*
* *[[Eudactylina tuberifera]]*
* *[[Eudactylina valei]]*
* *[[Eudactylina indivisa]]*
* *[[Eudactylina leptochariae]]*
* *[[Eudactylina musteli]]*
* *[[Eudactylina squatini]]*
* *[[Eudactylina dasyati]]*
* *[[Eudactylina taeniuri]]*
* *[[Eudactylina gymnuri]]*

## Lähteet
Sordariomycetes

**Sordariomycetes** on kotelosienien kaareen kuuluva sienten luokka. Siihen kuuluu 39 lahkoa.
## Lahkot

* Xylariales
* Phyllachorales
* Xenospadicoidales
* Trichosphaeriales
* Torpedosporales
* Togniniales
* Sordariales
* Savoryellales
* Pleurotheciales
* Pisorisporiales
* Phomatosporales
* Paradiplococciales
* Ophiostomatales
* Myrmecridiales
* Microascales
* Meliolales
* Melanosporales
* Magnaporthales
* Lulworthiales
* Koralionastetales
* Jobellisiales
* Hypocreales
* Halosphaeriales
* Glomerellales
* Fuscosporellales
* Falcocladiales
* Diaporthales
* Delonicicolales
* Coronophorales
* Cordanales
* Conioscyphales
* Coniochaetales
* Chaetosphaeriales
* Calosphaeriales
* Boliniales
* Batistiales
* Annulatascales
* Amplistromatales
* Amphisphaeriales

## Lähteet
Hypocreales

**Hypocreales** on Sordariomycetes-luokkaan kuuluva kotelosienien lahko. Siihen kuuluu 11 heimoa.
## Heimot
* Tilachlidiaceae
* Stachybotryaceae
* Stachybotriaceae
* Ophiocordycipitaceae
* Niessliaceae
* Nectriaceae
* Hypocreaceae
* Flammocladiaceae
* Cordycipitaceae
* Clavicipitaceae
* Bionectriaceae

## Lähteet
Hexanauplia

**Hexanauplia** on uudemmassa äyriäisluokituksessa luokka, joka koostuu kolmesta alaluokasta: Copepoda (hankajalkaiset), Tantulocarida (punkkiäyriäiset) ja Thecostraca (mm. siimajalkaiset).
## Lähteet
Philonthus upotovus

**Philonthus upotovus** on lyhytsiipisten heimoon ja mantukuntikkaiden sukuun kuuluva kovakuoriainen. Tieteellisen nimen sille antoi ensimmäisenä Newton vuonna 2017. Ainoa paikka, jossa lajia tavataan, on Etelä-Afrikka. Sillä ei ole alalajeja.

## Lähteet

## Kirjallisuutta
* 
* 
*
Mantukuntikkaat

**Mantukuntikkaat** (*Philonthus*) on lyhytsiipisten heimoon kuuluva kovakuoriaissuku, johon kuuluu 1337 lajia.

## Lajeja
* hietamantukuntikas (*Philonthus lepidus*)
* tarhamantukuntikas (*Philonthus discoideus*)
* ruskomantukuntikas (*Philonthus ventralis*)
* piikkimantukuntikas (*Philonthus spinipes*)
* auhtomantukuntikas (*Philonthus confinis*)
* laitamantukuntikas (*Philonthus marginatus*)
* pohjanmantukuntikas (*Philonthus lederi*)
* kaakonmantukuntikas (*Philonthus caucasicus*)
* lättämantukuntikas (*Philonthus punctus*)
* sarvimantukuntikas (*Philonthus longicornis*)
* laidunmantukuntikas (*Philonthus parvicornis*)
* *[[Philonthus upotovus]]*

## Lähteet
Ilex zippeliana

***Ilex zippeliana*** on orjanlaakerikasvien heimoon ja orjanlaakerien sukuun kuuluva kasvilaji. Tieteellisen nimen sille antoi ensimmäisenä T. R. Dudley. Sillä ei ole alalajeja.

## Tieteellinen nimi
Vuonna 1901 kasvi nimettiin *Ilex laurifoliaksi*. Tämä nimi kuitenkin korvattiin *Ilex zippelianalla* vuonna 1997 Theodore Robert Dudleyn toimesta, koska vanhaa nimeä ei voitu käyttää teknisistä syistä (nomen novum).

## Levinneisyysalue
Kasvia on tavattu ainakin Molukkien saariryhmällä Indonesiassa.

## Lajit kasvioissa
Harvardin yliopiston kasviossa on kaksi näytettä *Ilex zippelianasta*.

## Lähteet

## Kirjallisuutta
*
Tummapainijakala

**Tummapainijakala** (*Nomorhamphus celebensis*) tai **lyhytnokkakala** on painijakalojen heimoon kuuluva kalalaji. Sitä tavataan endeemisenä Indonesian trooppisessa, makeavetisessä Poso-järvessä. Tummapainijakalan maksimipituus on 8 senttimetriä.

## Lähteet
Punakääpiöahven

**Punakääpiöahven** (*Apistogramma viejita*) on kirjoahventen (Cichlidae) heimoon kuuluva akvaariossakin pidetty kalalaji. Se on erittäin pieni kalalaji, korkeimmillaankin vain 3 senttimetrin mittainen. Punakääpiöahventa tavataan villinä Etelä-Amerikan Kolumbiassa. Sitä kannattaa akvaariossa pitää pareittain ja ruokkia sitä pakastetuilla ja kuivatuilla ravintoeläimillä sekä kasvis- ja lihapitoisilla tableteilla. Punakääpiöahven muistuttaa kovasti rubiinikääpiöahventa (*Apistogramma macmasteri*), ja sen kutukin on samankaltainen.

## Lähteet
Eudactylinidae

**Eudactylinidae** on Siphonostomatoida-lahkoon kuuluva niveljalkaisten heimo. Siihen kuuluu 12 sukua.
## Suvut
* *[[Bariaka]]*
* *[[Carnifossorius]]*
* *[[Dangoka]]*
* *[[Eudactylina]]*
* *[[Eudactylinella]]*
* *[[Eudactylinodes]]*
* *[[Eudactylinopsis]]*
* *[[Heterocladius]]*
* *[[Janinecaira]]*
* *[[Jusheyus]]*
* *[[Nemesis (suku, biologia)|Nemesis]]*
* *[[Protodactylina]]*

## Lähteet
Siphonostomatoida

**Siphonostomatoida** on yksi hankajalkaisten (Copepoda) alaluokkaan kuuluvista äyriäislahkoista. Nämä ovat ensisijaisesti kalojen ulkoloisina eläviä eläimiä. Lahkoon kuuluu 40 heimoa.

## Lähteet
Kimmo Pyrhönen

**Kimmo Pyrhönen** (s. 1971) on suomalainen joukkoliikenteeseen perehtynyt tietokirjailija.

Hän on julkaissut 10 rautatie- ja linja-autoliikennettä käsittelevää tietokirjaa ja  on Suomen tietokirjailijat ry:n jäsen.

## Tuotanto
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 

## Lähteet
Pyöräily kesäolympialaisissa 2020 – naisten BMX:n kilpa-ajo

**Naisten BMX:n kilpa-ajo [[Kesäolympialaiset 2020|Tokion kesäolympialaisissa 2020]]** kilpaillaan 29.–30. heinäkuuta Ariake Urban Sports Parkissa. Kilpailuun osallistuu 24 urheilijaa.

## Karsinnat
Olympiaturnaukseen osallistuu 24 pyöräilijää. Näistä 18 valitaan UCIn olympiakarsintarankingin perusteella. Karsintaranking toimii siten, että yhdestä maasta otetaan kolme parasta urheilijaa ja näiden pisteet lasketaan yhteen. Maat jotka ovat rankingissa sijoilla 1. ja 2. saavat olympialaisiin kolme urheilijaa, sijoilla 3. – 5. olevat maat saavat kaksi pyöräilijää ja sijoilla 6. – 11. saavat yhden pyöräilijän. Kolme paikkaa annetaan saman rankingin perusteella henkilökohtaisten rankingien perusteella siten, että kolme parasta urheilijaa, joiden maat eivät olleet saaneet paikkoja yhdistetyjen joukkuerankingien kautta, saavat maalleen paikan olympialaisiin. Kaksi paikkaa valitaan vuoden 2020 MM-kilpailujen perusteella. Nämäkin paikat ovat maakohtaisia ja voidaan myöntää maille, joiden urheilijat eivät ole vielä ansainneet maalleen paikkaa olympialaisiin. Isäntämaa Japanille on kiintiöpaikka olympialaisiin.

### Kilpailuun osallistuvat maat

## Kilpailu

## Lähteet
Pyöräily kesäolympialaisissa 2020 – miesten BMX:n freestyle

**Miesten BMX:n freestyle [[Kesäolympialaiset 2020|Tokion kesäolympialaisissa 2020]]** kilpaillaan 31. heinäkuuta – 1. elokuuta Ariake Urban Sports Parkissa. Kilpailuun osallistuu 9 urheilijaa. BMX:n freestylekilpailu on ensimmäistä kertaa mukana olympialaisissa.

## Karsinnat
Olympiaturnaukseen osallistuu 9 pyöräilijää. Näistä 6 valitaan UCIn olympiakarsintarankingin perusteella. Karsintaranking toimii siten, että yhdestä maasta otetaan kaksi parasta urheilijaa ja näiden pisteet lasketaan yhteen. Rankingin voittaja saa kaksi urheilijaa olympialaisiin ja sijojen 2. – 5. joukkueet yhden pyöräilijän. Kaksi paikkaa valitaan vuoden 2019 MM-kilpailujen perusteella. MM-kilpailujen paikat ovat myös maakohtaisia ja voivat tulla vain maille, jotka eivät ole saaneet paikkaa aikaisemmin. Isäntämaa Japanille on kiintiöpaikka.

### Kilpailuun osallistuvat maat

## Kilpailu

## Lähteet
Richard F. Gordon Jr.

**Richard Francis Gordon Jr.** (5. lokakuuta 1929 Seattle &ndash; 6. marraskuuta 2017 San Marcos) oli yhdysvaltalainen astronautti, joka oli Apollo 12 -lennolla komentomoduulin ohjaaja.

Gordon oli komentomoduulissa kun samalla lennolla olleet Charles Conrad ja Alan Bean olivat kuun pinnalla. Gordon ja Conrad olivat aiemmin Gemini 11 -lennolla.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Richard Gordon

**Richard Gordon**, oik. **Gordon Stanley Ostlere** (1921 Lontoo, Britannia – 2017) oli brittiläinen kirjailija ja lääkäri.

Gordonin kirjojen pohjalta on tehty seitsemän elokuvaa sekä televisio- ja radiosarja *Doctor in the House* (*[[Leivottiin lääkäri]]*) ja sille jatkosarjoja.

## Suomennetut teokset
* *Hassu kuin kissantassu* (*Nuts in May*), suom. Kaija Kauppi, WSOY 1954
* *Kapteenin pöytä* (*The captain's table*), suom. Kaija Kauppi, WSOY 1955
* *Lääkärin vihreä oksa* (*Doctor at large*), suom. Kaija Kauppi, WSOY 1956
* *Lääkäri lemmen pauloissa* (*Doctor in love*), suom. Annikki Palmén, WSOY 1958
* *Lääkäristä tulee isä* (*Doctor and son*), suom. Kaija Kauppi, WSOY 1960
* *Lääkäri onnen ohjissa* (*Doctor in clover*), suom. Kaija Kauppi, WSOY 1961
* *Lääkäri liemessä* (*Doctor on toast*), suom. Kaija Kauppi, WSOY 1962
* *Lääkäri ajan tasalla* (*Doctor in the swim*), suom. Kaija Kauppi, WSOY 1963
* *Leivottiin lääkäri* (*Doctor in the house*), suom. Kaija Kauppi, WSOY 1965
* *Sir Lancelotin kesä* (*The summer of Sir Lancelot*), suom. Marja-Kaarina Renkonen, WSOY 1966
* *Sir Lancelot ja nuori lempi* (*Love and Sir Lancelot*), suom. Kaija Kauppi, WSOY 1967
* *Lääkärin vastuu* (*The facts of life*), suom. Raija Mattila, WSOY 1973  
* *Lääkäri kelteisillään* (*Doctor in the nude*), suom. Hilkka Pekkanen, WSOY 1974 

## Lähteet
Richard Edlinger

**Richard Edlinger** (23. huhtikuuta 1958 Bregenz – 10. marraskuuta 2005 Budapest) oli itävaltalainen kapellimestari ja säveltäjä. Hän johti ensimmäiset konserttinsa 17-vuotiaana ja valmistui vuonna 1982 Wienin musiikkiyliopistosta opiskeltuaan siellä orkesterinjohtoa ja sävellystä. Hänen opettajiensa joukossa olivat Karl Österreicher, Hans Swarowsky, Miltiades Caridis, Witold Rowicki ja Milan Horvat. Hän pääsi palkintosijoille nuorimpana finalistina vuoden 1983 Guido Cantelli -kilpailussa Milanon La Scalassa. 

Edlinger teki yhteistyötä muiden muassa Budapestin filharmonikkojen, Zagrebin filharmonikkojen, Niederösterreichische Tonkünstlerin, Sleesian filharmonikkojen, Košicen valtionfilharmonikkojen ja Taipein Kansallisen sinfoniaorkesterin kanssa. Vuonna 1987 Edlinger perusti oopperalaulaja Heinz Holecekin kanssa festivaalin Kamptalissa. Hän johti oopperaesityksiä kansainvälisesti muun muassa Lissabonin Teatro Nacional de São Carlosissa ja Buenos Airesin Teatro Colónissa. Hän myös johti Tokion Suntory-salin uudenvuodenkonsertin vuonna 2000 sekä ulkoilmakonsertteja Egyptin pyramideilla ja Wienin Donauinselfestissä.

Edlinger teki levytyksiä EMI:lle, Marco Pololle ja Naxokselle. Myös hänen omia sävellyksiään, kuten balettiteos *Reaktionen*, levytettiin. Muuhun tuotantoon kuuluvat *Entstehung der Zeiten* (1980) ja sinfonia *Jeu de visions* (1994). Vuodesta 1995 Edlinger johti mestarikursseja Wienissä.

## Lähteet
Jiří Stivín

**Jiří Stivín** (s. 1942 Praha) on tšekkiläinen huilisti, multi-instrumentalisti ja säveltäjä. Hän on tulkinnut klassismia edeltänyttä musiikkia nokkahuilulla vuodesta 1975.

Stivín valmistui Prahan elokuva-akatemiasta (FAMU), mutta omistautui sitten työlle musiikin parissa. Hän sai musiikkikoulutusta Royal Academy of Musicissa ja Prahan musiikkiakatemiassa, joista jälkimmäisessä hän osallistui sävellysopetukseen. Hänen huilunsoiton opettajinaan toimivat Milan Muncingler ja Jiří Válek. Stivín on levyttänyt Georg Philipp Telemannin ja Antonio Vivaldin konserttoja huilulle. Hän on työskennellyt myös jazzin ja improvisaation maailmassa erilaisten huilujen ohella myös muilla puhallinsoittimilla. Hän on lisäksi pitänyt resitaaleja cembalolla, uruilla, kitaralla ja pelkän nauhurin avulla. Hänen sävellystensä joukossa on elokuva- ja teatteri- sekä konserttimusiikkia. Hän on opettanut Prahan konservatoriossa ja osallistunut Frýdlantin vuosittaisiin jazzworkshopeihin.

Stivín on tehnyt yhteistyötä muiden muassa Virtuosi di Pragan, Prahan sinfoniaorkesterin, Slovakian kamariorkesterin, Karel Velebnýn, Rudolf Dašekin, Barre Phillipsin, Zbigniew Seifertin, Tony Scottin ja Pierre Favren kanssa. Hän on toiminut oman Collegium Quodlibet -kokoonpanonsa ja itsensä mukaan nimetyn jazzkvartetin keulahahmona. 1970-luvun alussa hän perusti jazztrion. Collegium Quodlibetin kanssa hän on esittänyt keskiajan, renessanssin ja barokin aikakausien musiikkia.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Viralliset sivut
Ulbricht

**Ulbricht** voi tarkoittaa ainakin seuraavia:

* Lotte Ulbricht (1903–2002), itäsaksalainen poliitikko
* Lutz Ulbricht (1942–2022), saksalainen soutaja
* Ross Ulbricht (s. 1984), yhdysvaltalainen rikollinen
* Walter Ulbricht (1893–1973), itäsaksalainen poliitikko
Toinen lakivaliokunta

**Toinen lakivaliokunta** (II LaV) oli eduskunnan valiokunta, joka asetettiin vuosien 1968–1990 valtiopäiville. 

Valiokunnan tarkoituksena oli helpottaa varsinaisen lakivaliokunnan työtaakkaa muun muassa seuraavissa asioissa:

* ulosottolainsäädäntö
* sotilasrikoslainsäädäntö
* sotilastuomioistuimet (sotilasoikeudenhoitoasiat)
* naisten ja miesten välinen tasa-arvo
* hallintomenettely
* hallinnollinen lainkäyttö

* asuntoasiat
* siviilitäytäntöönpano.

Toinen lakivaliokunta lakkautettiin vuoden 1991 valiokuntareformin yhteydessä. 

Valiokunnassa oli 17 jäsentä ja 7 varajäsentä.

## Lähteet
Tykkimäki

**Tykkimäki** voi viitata seuraaviin artikkeleihin
* Tykkimäki, mäki Kouvolassa
* Tykkimäki, Kouvolan kaupunginosa
* Tykkimäen vapaa-aikakeskus, Kouvolassa toimiva vapaa-aikaan keskittyvä yritys, joka omistaa muun muassa seuraavat rakennelmat
** Tykkimäen huvipuisto, huvipuisto Kouvolan Tykkimäessä
** Tykkimäki Aquapark, vesipuisto Kouvolassa, Käyrälammen rannalla
** Tykkimäki Resort, leirintäalue ja lomakylä Kouvolassa, Käyrälammen rannalla
** Tykkimäki Actionpark, sisäaktiviteettipuisto Kouvolassa ja Lahdessa.
Gemini 1

**Gemini 1** oli Gemini-avaruusohjelman ensimmäinen lento. Lento oli miehittämätön, jonka tarkoituksena oli demonstroida rakenteellista kestävyyttä, maaohjausjärjestelmiä sekä saavuttaa kiertorata.

Gemini 1 laukaistiin 8. huhtikuuta 1964 ja se kiersi maan 64 kertaa neljässä päivässä. Lennon tavoite saavutettiin kuitenkin jo kolmen kierroksen jälkeen.
Avaruusalus koostui Titan II -kantoraketista ja Gemini-kapselista.

## Lähteet
Metulla

**Metulla** tai **Metula** () on kaupunki Israelin Pohjoisella hallintoalueella maan Libanonin vastaisella rajalla. Kaupunki on Israelin pohjoisin asutuskeskus ja sen asukasluku oli vuoden 2017 lopussa 1&nbsp;607.

## Maantiede
Metulla sijaitsee Israelin pohjoisosassa maan Libanonin vastaisella rajalla. Paikka on myös pohjoisin Israelin mošaveista.

## Historia

Metullan nimi on johdettu arabiasta, mutta Metullan perustivat juutalaiset siirtolaiset vuonna 1896. Siirtokunnan perustamisen taustalla vaikutti Edmond de Rothschild. Ensimmäiset siirtolaiset olivat nuoria ja heidät oli valittu erityisesti puolustamaan uutta muista siirtokunnista erillään sijaitsevaa Metullaa. Paikkakunta alkoi kasvaa varsinaisesti vasta 1950-luvulla, jolloin Metullaan saatiin myös vesi- ja sähköverkko.

## Talous
Metullan talous perustuu pitkälti maataloudelle ja etenkin hedelmätarhoille. Alueella kasvatetaan esimerkiksi omenoita, päärynöitä, aprikooseja, kirsikoita ja nektariineja. Metullassa on myös jonkin verran matkailua ja kaupungissa on suurehko urheilukeskus.

## Väestö
Metullan asukasluku oli vuoden 2017 lopussa 1&nbsp;607. Vuonna 1969 asukasluku oli 350 ja vuonna 2002 1&nbsp;480.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Espanjan ympäriajo 2005

**Espanjan ympäriajo 2005** oli järjestyksessään 60. Espanjan ympäriajo. Se alkoi 27. elokuuta Granadasta ja päättyi Madridiin 18. syyskuuta 2005. Ympäriajo sisälsi 21 etappia, joiden yhteispituus oli 3&nbsp;373,5 kilometriä.

Roberto Heras voitti kokonaiskilpailun, Denis Menchov oli toinen ja Carlos Sastre sijoittui kolmanneksi. Pistekilpailun voitti Alessandro Petacchi, mäkikirikilpailun Joaquim Rodríguez, yhdistelmäkilpailun Denis Menchov ja joukkuekilpailun Comunidad Valenciana.

## Joukkueet

## Lähteet
Uhlenius

**Uhlenius** on sukunimi, joka on muun muassa seuraavilla suomalaisilla henkilöillä:

*Altti Uhlenius (s. 1976), muusikko ja säveltäjä, Jani Uhleniuksen poika
*Jani Uhlenius (s. 1945), muusikko, sanoittaja ja säveltäjä, Altti Uhleniuksen isä
*Terttu Uhlenius (1939–2019), laulaja ja näyttelijä
Börje Wretman

**Börje Wretman** (2. tammikuuta 1919 Ruotsi – 9. lokakuuta 2002 Ruotsi) oli ruotsalainen nyrkkeilijä, jonka amatööriura ajoittui 1930-luvun lopulta 1940-luvun puoliväliin. Hänen merkittävin saavutuksensa oli myöhemmin välisarjan Euroopan mestaruus. 

Wretman kilpaili ensimmäisen kerran Ruotsin mestaruuskisoissa keväällä 1938 kuitenkaan vuielä menestymättä. Hän edusti tukholmailaista BK Örnen:iä. Kovia kilpakumppaneita 1930-luvun lopulla ja 1940-luvun alussa olivat Ågrenin veljekset Erik ja nuorin veli Ture. Vuoden 1940 lopulla hän edusti Ruotsia maaotteluissa mm. otellen tasan Suomi-maaottelussa Erik Jokisen kanssa. Saksan Breslaussa tammikuussa 1942 pidetyissä EM-kisoissa Wretman saavutti pronssia. Niissä hän otteli kolme ottelua. Aluksi hän voitti Italian Rafaele Boracchian ja sen jälkeen tappion välierässä Saksan Ferdinand Räschkelle. Pronssimitalin ratkaisseessa ottelussa vastassa oli maanmies Göte Andersson, josta hän saavutti voiton. Heti sodan jälkeen kisojen EM-arvo mitätöitiin, koska kyseessä oli ollut vain Saksan ja sen liittolaismaiden ja muutaman sotaa käymättömän maan turnaus. Pian Breslaun EM-kisojen jälkeen käydyissä Ruotsin mestaruuskisoissa Wretman saavutti pistevoiton ja samalla Ruotsin mestaruuden kukistamalla Erik Ågrenin, joka oli ollut aikakauden kansainvälisesti menestyneimpiä ruotsalaisnyrkkeilijöitä. Wretman jatkoi uraansa vuoteen 1944 otellen kaikkiaan 10 maaottelussa, joista hän voitti viisi. Toisen maaottelun suomalaista vastaan Wretman otteli vuonna 1943 vastustajanaan Aarno Laaksonen, josta hän saavutti pistevoiton. Ruotsin mestaruuksia kertyi kaikkiaan kaksi eli 1942 ja 1943. Uran ongelmaksi muodostui käynnissä ollut maailmansota, jolloin ei järjestetty merkittäviä kansainvälisiä urheilutapahtumia. Hänet valittiin uransa jälkeen Ruotsin nyrkkeilyn Stora Grabbareihin numerolla 34.

## Lähteet
Pyöräily kesäolympialaisissa 2020 – miesten maastopyöräily

**Miesten maastopyöräily [[Kesäolympialaiset 2020|Tokion kesäolympialaisissa 2020]]** kilpaillaan 26. heinäkuuta Izu MTB Coursella. Kilpailuun osallistuu 38 urheilijaa.

## Karsinnat
Olympiaturnaukseen osallistuu 38 pyöräilijää. Yhdestä maasta saa osallistua korkeintaan kolme urheilijaa. 30 pyöräilijää valitaan UCIn olympiakarsintarankingin perusteella. Karsintaranking toimii siten, että yhdestä maasta otetaan kolme parasta urheilijaa ja näiden pisteet lasketaan yhteen. Maat jotka ovat rankingissa sijoilla 1. ja 2. saavat olympialaisiin kolme urheilijaa, sijoilla 3. – 7. olevat maat saavat kaksi pyöräilijää ja sijoilla 8. – 21. saavat yhden pyöräilijän. Aasian, Afrikan ja Amerikan maanosien kilpailuista pääsee yksi urheilija olympialaisiin. Näiden urheilijoiden pitää edustaa sellaisia maita, jotka eivät pääse olympialaisiin rankingin perusteella. Vuoden 2019 MM-kilpailuista eliittikisan ja alle 23-vuotiaiden kilpailun kaksi parasta urheilijaa ansaitsee maapaikan olympialaisiin. Sekä maanosien että MM-kilpailujen paikat ovat maakohtaisia. MM-kisojen paikat voivat tulla vain sellaisille maille, jotka eivät saa paikkaa rankingin kautta. Tämän lisäksi alle 23-vuotiaiden kisan paikat eivät voi mennä sellaisiin maihin, jotka saivat paikan eliittikisan kautta. Isäntämaa Japanille on kiintiöpaikka olympialaisiin.

### Kilpailuun osallistuvat maat

## Kilpailu

## Lähteet
SKDL:n Sosialistit

**SKDL:n Sosialistit** oli vuosina 1982–1990 toiminut Suomen Kansan Demokraattisessa Liitossa toimineiden sosialistien yhteistyöjärjestö. Yhdistys fuusioitui Vasemmistoliittoon puolueen perustamisen yhteydessä.

SKDL perustettiin kommunistien ja sosialistien yhteiseksi järjestöksi 1944. Vuosina 1946–1955 monet sosialisteista toimivat Sosialistisessa Yhtenäisyyspuolueessa, joka oli SKDL:n yhteisöjäsen. SYP erosi SKDL:stä 1955, jolloin SKDL:ään jääneet sosialistit jatkoivat ilman erillistä järjestöä. Sosialistit olivat kuitenkin edelleen näkyvästi mukana SKDL:n johdossa ja eduskuntaryhmässä. Joulukuussa 1970 muodostettiin **Sosialistien yhteistyötoimikunta**, joka oli löyhä liittouma ilman omaa järjestörakennetta. Syyskuussa 1971 toimikunnan puheenjohtajaksi valittiin Ele Alenius. Toimikuntaan kuuluivat muun muassa SKDL:n liittoneuvoston ja -hallituksen jäsenet, jotka eivät kuuluneet SKP:hen. Toimikunta kokoontui seuraavina vuosina harvakseltaan, kunnes se järjestäytyi uudelleen 1976 ja työvaliokunta alkoi pitää kokouksia säännöllisesti. Vuonna 1979 muodostettiin **SKDL:n sosialistien valtuuskunta**, jonka alaisena toimi **SKDL:n sosialistien toimikunta**. Samalla alettiin julkaista *Vapaa Sana* -tiedotetta, jonka tilaajat katsottiin valtuuskunnan jäseniksi.

Toukokuussa 1982 SKDL:n sosialistit päättivät muodostaa uuden keskusjärjestön. SKDL:n Sosialistit (DFFF:s Socialister) perustettiin joulukuussa kokouksessa, johon otti osaa edustajia kolmesta alueyhdistyksestä. Ensimmäinen edustajakokous pidettiin 21.–22. toukokuuta 1983. Valtuuskunnan puheenjohtajaksi valittiin Alenius ja varapuheenjohtajaksi Lauha Männistö sekä toimikunnan puheenjohtajaksi Hilkka Aalto ja varapuheenjohtajaksi Kalevi Suomela. Toinen edustajakokous pidettiin helmikuussa 1985. 1980-luvun puolivälissä SKDL:n Sosialisteihin kuului yhteensä 12 alueyhdistystä ja noin 500 jäsentä. Jäsenistöön kuului siten vain pieni osa niistä liiton jäsenistä, jotka eivät kuuluneet SKP:hen.

SKDL:n ja SKP:n yhdistämistä alettiin suunnitella 1980-luvun lopussa ja SKDL:n sosialistit kannattivat uuden puolueen perustamista. Maaliskuussa 1990 pidetyssä ylimääräisessä edustajakokouksessa keskusjärjestö päätti lopettaa toimintansa ja sulautua Vasemmistoliittoon. Osa sosialistien yhdistyksistä jatkoi toimintaansa Vasemmistoliiton perusjärjestöinä. Puolueen puheenjohtajaksi valittiin huhtikuun perustavassa kokouksessa valtuuskuntaan aiemmin kuulunut Claes Andersson.

## Lähteet
*Antti Sauli: Kohti punavihreää maailmaa. SKDL:n sosialistit ja heidän ideologinen profiilinsa 1980-luvulla (pro gradu, Helsingin yliopisto 2018)
### Viitteet
Kultamullo

**Kultamullo** (*Parupeneus cyclostomus*) on mullojen (Mullidae) heimoon kuuluva kalalaji. Se elää Indopasifisella merialueella. Kultamullo on tavallisesti noin 35 senttimetrin mittainen ja voi yltää jopa 50 senttimetrin mittaan. Sen suurin julkaistu paino on 2,3 kilogrammaa. Kultamullo elää 2-125 metrin syvyydessä.

## Lähteet
Vankkasukkulatetra

**Vankkasukkulatetra** (*Pyrrhulina brevis*) tai **täpläsuomutetra** on sukkulatetrojen (Lebiasinidae) heimoon kuuluva kalalaji. Se elää trooppisessa Amazonin altaassa. Vankkasukkulatetra voi kasvaa jopa 7 senttimetrin mittaiseksi. Se on kaikkiruokainen ja tarvitsee vähintään 60 sentin mittaisen akvaarion.

## Lähteet
Hopearasbora

**Hopearasbora** (*Rasbora argyrotaenia*) on särkien (Cyprinidae) heimoon kuuluva kalalaji, jota pidetään akvaariossa. Hopearasbora on pieni, korkeintaan 12 senttimetrin mittainen kala. Sitä tavataan Bruneissa, Kambodžassa, Kiinassa, Indonesiassa, Malesiassa, Filippiineillä sekä Thaimaassa. Hopearasboran ravintoa ovat levät.

## Lähteet
Ordeal of the Century

**Ordeal of the Century** on Calliston 2002 julkaistu EP.
## Kappaleet
# 
# 
# 
# 
# 
# 

## Arvostelut
* Desibeli.net: 
* Imperiumi: 7/10

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* 
*
Sinijuovarasbora

**Sinijuovarasbora** (*Rasbora daniconius*) on seeprakalojen (Danionidae) heimoon kuuluva kalalaji, jota pidetään akvaariossa. Sinijuovarasbora on tavallisesti 8, korkeintaan 15 senttimetrin mittainen kalalaji. Sitä tavataan Andamaaneilla, Bangladeshissa, Bhutanissa, Intiassa, Indonesiassa, Malesiassa, Myanmarissa, Nepalissa, Pakistanissa, Sri Lankassa, Vietnamissa, Laosissa sekä Thaimaassa. Sinijuovarasbora on akvaariokalana melko vaikeahoitoinen mutta sopeutuva.

## Lähteet
Kalevantie (Tampere)

**Kalevantie** on Tampereella sijaitseva vilkasliikenteinen katu. Se on yksi keskustaan johtavista sisääntuloväylistä ja tärkeä joukkoliikenteen reitti.

Kadun pituus on noin kolme kilometriä. Sen länsipää sijaitsee keskustassa Sorinsillan luona; siitä katu suuntautuu itään Kalevankankaalle, kohti Messukylää ja Kangasalaa. Kalevantien pohjoispuolelle rajautuvat Tullin, Liisankallion ja Kalevanrinteen kaupunginosat, eteläpuolelle Kalevanharjun ja Järvensivun kaupunginosat. Kadun itäpää on Vuohenojan alueella Iidesranta-nimisen tien ja Messukyläntien risteyksessä.

## Historiaa
Osa nykyisestä Kalevantien katulinjasta näkyy jo vuoden 1758 kartassa, jonka laati maanmittari Isaac Lithov. Paikalla kulki silloin valtakunnallinen maantie.

Tampereen asemakaavaan katu merkittiin vuonna 1897, jolloin se sai *[[Kalevala]]an* perustuvan nimen *Kalevankatu*. Kadun reunaan tehtiin 1800-luvun lopulla puuistutuksia, joita on edelleen jäljellä Tampereen yliopiston keskustakampuksella.

Nykyinen kadunnimi *Kalevantie* on peräisin vuodelta 1936. Vuoden 1539 käräjillä mainittu rajapaikka *Kalevankivi* oli kai Kalevankankaalla. Nimi voi olla esihistoriallinen ja viitata Kalevanpoikiin, kansantarujen jättiläisiin, joita ovat myös Väinämöinen ja Lemminkäinen.

## Rakennuskanta

Kalevantien ja Yliopistonkadun risteyksessä on Tampereen yliopiston päärakennus (ent. Yhteiskunnallinen korkeakoulu, Toivo Korhonen 1960). Pirkanmaan maakuntakaavassa yliopistorakennus, sen laajennusosat ja ympäröivä puisto on määritelty maakunnallisesti arvokkaaksi rakennetuksi kulttuuriympäristöksi.

Yliopistoa vastapäätä Kalevantien toisella puolella on monumentaalinen Tampere-talo (Sakari Aartelo ja Esa Piironen 1990) sekä sen kylkeen rakennettu 11-kerroksinen Hotelli Marriott (Juho Grönholm, Antti Nousjoki ja Samuli Woolston 2020).

Kalevantien varrella on myös kaksi Museoviraston määrittelemää, valtakunnallisesti merkittävää rakennuskulttuurikohdetta: Kalevankankaan hautausmaa ja Kalevan alue.

## Lähteet
Liu Dehai

**Liu Dehai** (, *Liú Déhǎi*; 13. elokuuta 1937 – 11. huhtikuuta 2020) oli kiinalainen pipansoittaja. Hän aloitti vuonna 1954 opiskelun Lin Shichengin johdolla ja pääsi kolme vuotta myöhemmin Keskusmusiikkikonservatorioon pääaineenaan pipansoitto. Hänen pääasiallisena opettajanaan pysyi Lin Shicheng, mutta hän sai oppia myös Cao Anhelta, Sun Yudelta ja Yang Dajunilta. Valmistuttuaan vuonna 1960 hän ryhtyi itse opettamaan konservatoriossa. Myöhemmin hänestä tuli Kiinan musiikkikonservatorion professori ja varapuheenjohtaja.

Liu on esiintynyt monissa maissa ja popularisoinut sovittamaansa kiinalaista kansanmusiikkia. Hän on myös säveltänyt omia teoksiaan pipalle. Hän on esiintynyt solistina Kiinan keskusfilharmonikkojen kanssa. Hän on tulkinnut muun muassa Seiji Ozawan johdolla pipalle ja orkesterille sävelletyn *Little Sisters on the Prairie* -konserton (1977), jota oli itse säveltämässä Wu Zuqiangin ja Wang Yanqiaon kanssa.

Liun oppilaiden joukossa on ollut Lingling Yu.

## Lähteet
Nyrkkeilyn Euroopan-mestaruuskilpailut 1947

**Vuoden [[1947]] [[nyrkkeily]]n [[Nyrkkeilyn Euroopan-mestaruuskilpailut|Euroopan-mestaruuskilpailut]]** järjestettiin 2.–17. huhtikuuta 1947 Dublinissa. Kilpailuissa oli kaikkiaan 105 nyrkkeilijää 16 maasta. Kisat olivat järjestyksessään seitsemännet edellisten virallisten kisojen oltua myös Dublinissa vuonna 1939 juuri ennen Toisen maailmansodan syttymistä. Sodan aikana saksalaisjohtoinen Eurooppa järjesti epäviralliseksi myöhemmin julistetut EM-kisat Saksan Breslaussa tammikuussa 1942.

## Mitalistit

## Mitalitaulukko

## Suomen joukkue

## Lähteet
* Dublinin 1947 EM-kisojen tulokset
Veikka Lahtinen

**Veikka Lahtinen** (s. 1985 Turku) on suomalainen podcastaaja ja tietokirjailija. Hän julkaisee yhdessä Pontus Purokurun kanssa *Mikä meitä vaivaa?* -podcastia.

Lahtinen on opiskellut sosiologiaa Turun yliopistossa. Hän vaihtoi pääaineekseen ensin kirjallisuustieteen ja sitten käytännöllisen filosofian. Hän on valmistunut valtiotieteiden maisteriksi Helsingin yliopistosta. Lahtinen työskenteli jonkin aikaa leipurina. Sittemmin Lahtinen on työskennellyt Demos Helsingissä ja Animalian vaikuttamistyön asiantuntijana.

## Mielipiteitä
Veikka Lahtinen katsoo, että Petteri Orpon hallituksen (2023–) ohjelma sisältää runsaasti rasismia, ja sitä pitää yllä puoluekenttä paljon perussuomalaisia laajemmin. Rasismia esiintyy yhteiskunnan käytännöissä, viranomaisohjeissa ja koulutusjärjestelmässä. Lahtisen mukaan rasismikeskustelua tulee siksi laajentaa kaikkiin niihin rasismin muotoihin, jotka yhteiskunnassa ovat laajasti hyväksyttyjä.

## Julkaisut
* 
* Lahtinen, Veikka & Purokuru, Pontus: *Mikä internetiä vaivaa?* Helsinki: Kosmos, 2024. .

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Veikka Lahtisen verkkosivu 
* Veikka Lahtisen ja Pontus Purokurun podcast Mikä meitä vaivaa?
Yläkemijoen koulu

**Yläkemijoen koulu** on peruskoulu Rovaniemellä Vanttauskosken kylässä. Se on perustettu vuonna 2004 entisen Vanttauskosken koulun tilalle, jonka 1950-luvulla rakennettu vanha osa tuhoutui tulipalossa vuonna 2002. Oppilaita Yläkemijoen koulussa on noin 60.

Koulun tiloissa toimii myös Vanttauskosken kyläkirjasto, sekä Yläkemijoen päiväkoti, joka järjestää koko- ja osapäiväistä varhaiskasvatusta sekä esiopetusta.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Yläkemijoen koulun verkkosivut
Formula 2 Belgian Grand Prix 2019

**Formula 2 Belgian Grand Prix 2019** oli FIA Formula 2 Championship -sarjan kauden 2019 yhdeksäs osakilpailu, joka oli määrä ajaa 31. elokuuta.–1. syyskuuta Circuit de Spa-Francorchamps’n moottoriradalla Belgiassa.

## Lauantain kilpailu
Paalupaikalta kisaan starttasi kauden neljättä kertaa ART-tallin Nyck de Vries. Kilpailun toisella kierroksella Anthoine Hubert menetti autonsa hallinnan Eau Rouge-Raidillon-mutkayhdistelmässä. Tilanne sai alkunsa, kun Tridentin Giuliano Alesi pyörähti ja hänen takanaan ajanut Ralph Boschung hiljensi vauhtia, jolloin Hubert törmäsi Boschungin oikeaan takapyörään, jonka johdosta Hubert sinkoutui rengasvalliin. Charouzin Juan Manuel Correa osui taaempana radalla olleisiin auton osiin, menetti oman autonsa hallinnan ja törmäsi suoraan Hubertin autoon, jonka seurauksena se halkesi kahtia. Hubert kuoli saamiinsa vammoihin.

FIA:n tutkimuksen mukaan 14.6 sekuntia kestäneissä tapahtumissa ei ollut yhtä yksittäistä syytä vaan useita tapahtumaan vaikuttaneita asioita. Alesin pyörähtäminen johtui rengaspaineen putoamisesta auton oikeanpuoleisessa takarenkaassa. Hubertin auto kosketti Boschungin autoa näiden yrittäessä väistää Alesin autoa. Ilman etusiipeä Hubert törmäsi valliin ja jatkoi siitä poispäin. Correa, joka oli menettänyt etusiipensä ja kärsinyt jousitusvaurioita välttäessään romua, osui Hubertin lähes pysähtyneeseen autoon keskellä rataa, josta seurasi 81,8 g:n voima Hubertin autoon, joka törmäsi valliin toistamiseen. Myös Correa loukkaantui onnettomuudessa vakavasti.

Kilpailua ei onnettomuuden jälkeen enää jatkettu. Sunnuntain sprinttikilpailu myös peruttiin onnettomuuden vuoksi.

## Tulokset
### Aika-ajot

## Muuta
* Marino Saton ensimmäinen kilpailu.

## Katso myös
* Belgian Grand Prix 2019
* Formula 3 Belgian Grand Prix 2019

## Lähteet
Formula 3 Belgian Grand Prix 2019

**Formula 3 Belgian Grand Prix 2019** oli Formula 3 -kauden 2019 kuudes osakilpailu, joka ajettiin 31. elokuuta.–1. syyskuuta Circuit de Spa-Francorchamps’n moottoriradalla Belgiassa.

## Tulokset
### Aika-ajot

### Lauantain kilpailu

### Sunnuntain kilpailu

## Muuta
* Ennen sunnuntain kilpailun alkua pidettiin minuutin kestänyt hiljainen hetki Formula 2:ien lauantain kilpailussa kuolleen Anthoine Hubertin muistolle.
* Jehan Daruvalan ensimmäinen paalupaikka.
* Yuki Tsunodan ensimmäinen palkintosija.
* Teppei Natorin ensimmäinen piste.

## Katso myös
* Belgian Grand Prix 2019
* Formula 2 Belgian Grand Prix 2019

## Lähteet
Miten kotiin löydetään?

**Miten kotiin löydetään?** on Tommi Kaleniuksen neljäs sooloalbumi.

Albumi syntyi pääosin yhteistyönä Edu Kettusen kanssa, jonka työpanos näkyy sekä tuottajana, sovittajana että sessiomuusikkona. .

Levyllä on mukana myös akustinen versio aiemmin singlenä julkaistusta kappaleesta "Valo ei saa sammuu". Muutenkin levy on akustisvoittoinen.

Kappaleet ovat Kaleniuksen säveltämiä ja sanoittamisessa on ollut mukana Jari Kekäleen lisäksi mm. Pekka Eronen. 

## Kappaleet

## Lähteet
Sarat Chandra Das

**Sarat Chandra Das** (1849–1917) oli intialainen vakooja, tibetologi ja kirjailija, joka muistetaan erityisesti kahdesta matkastaan Tiibetiin.

Venäjän ja Britannian välisen valtakilpailun aikana 1800-luvulla Britanniassa koettiin tarvetta saada tietoa sulkeutuneesta Tiibetistä. Ainoat ihmiset, jotka pystyivät ylittämään Tiibetin rajan ilman ongelmia olivat buddhalaiset munkit. Sen seurauksena Britannia alkoi kouluttamaan intialaisesta siirtokunnastaan vakoojia, jotka munkeiksi pukeutuneina lähtivät tiedustelumatkoille Tiibetiin. Das matkasi sinne ensimmäistä kertaa vuonna 1879, jota ennen hän oli tutkinut tarkasti aikaisempien Tiibetissä käyneiden kirjoja. Hän oli perehtynyt buddhalaisuuteen ja osasi puhua sujuvaa tiibetiä, minkä seurauksena häntä pidetään menestyneimpänä Tiibetiin matkanneista tiedustelijoista.

Das sai apua buddhalaisilta munkeilta, jotka mieluusti ottivat Dasilta oppia ja tietoa länsimaista. Ensimmäisellä Tiibetin matkallaan hän teki niin suuren vaikutuksen paikallisiin, että hänet kutsuttiin käymään maassa toisen kerran vuonna 1881. Toisen matkansa jälkeen Das kirjoitti kirjan *Journey to Lhasa and Central Tibet*, joka julkaistiin vasta vuonna 1902 johtuen siitä, että hänen tiedustelutietonsa haluttiin alun perin pitää salaisina. Matkansa lopuksi Das palasi Intiaan mukanaan useita tiibetiläisiä kirjoituksia. Hänen tiibetiläiset avustajansa, jotka eivät tienneet hänen olevan Britannian palveluksessa toimiva vakooja saivat ankaria rangaistuksia vieraanvaraisuudestaan. Useita heistä pidätettiin, kidutettiin ja tuomittiin kuolemaan. Vuosikymmeniä vankilassa olleet avustajat pääsivät vapaiksi vasta, kun Younghusbandin retkikunta vapautti heidät 1900-luvun alussa.

Matkoiltaan palannut Das vietti loppuelämänsä kirjallisten töidensä parissa, kääntämässä tiibetiläisiä kirjoituksia ja kokoamassa sanakirjaa.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Dasin teoksia Internet Archivessa
Antti Hakkarainen

**Antti Hakkarainen** on Sibelius-Akatemiasta valmistunut suomalainen pianisti, opettaja, säveltäjä ja sovittaja.

Hän toimii tällä hetkellä pianonsoiton lehtorina Keski-Helsingin musiikkiopistossa

Hän on Hyvinkään Orkesteri ry:n hallituksen puheenjohtaja ja Vapaan säestyksen opettajat ry:n varapuheenjohtaja.



## Tuotanto

### Julkaisut
* Viuluni soi: Viulukoulu 1, säestysvihko, sovittaja WSOY 2003 
*Viuluni soi: Viulukoulu 2, säestysvihko, sovittaja WSOY 2005 
*Suomalainen Pianokoulu 2, vapaa säestys-osio WSOY 2006 
* Piano soikoon  , Vapaan säestyksen aakkoset WSOY 2009 
* Andy's Piano Book, Happy Piano Tunes, omakustanne 2017
*Lastenhuoneen laulukirja, CD-levyn säestykset ja sovitukset Sanoma Magazines, Disney 
*Runsaasti sovituksia ja sävellyksiä Sheet Music Plus -verkkokaupassa

### Sävellykset

* Underground, 1997 nuorisomusikaali (kantaesitys Kansallisooppera, Hyvinkään vuoden 1997 taideteko)
* Lumileopardi, 1993 pienoisooppera (kantaesitys Svenska Teatern)
* Eno veneessä, 2007 (Salon Lastenlaulukilpailu, hopeaa, esittäjä Diandra Flores) 
* Tuuli ilmaa keinuttaa, 2008 (Salon Lastenlaulukilpailu, hopeaa) 
* Epäonninen jouluaatto (Pikku Kakkonen Satu ja Matti)
* Piparit pelillä (Pikku Kakkonen Satu ja Matti)
* Hyvää matkaa pukki (Pikku Kakkonen Satu ja Matti)
*Runar ja Kyllikki, 2010 (Rovaniemen Teatteri)
* Mikrokonsertto, 2014 
*Hyvinkään teatteri (monia teoksia)
*Kaislikossa suhisee (Rauman teatteri)

### Sovitustyöt

* Robin Hood -musikaalin (säv. Christine Julin-Häggman) orkesterisovitus (2024).

## Palkinnot
Hyvinkään kaupungin taidepalkinto 1997

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* 
* Antti Hakkarainen Elonetissä
Curses (tietotekniikka)

**curses** on päätteen syöttöön ja tulostukseen kehitetty ohjelmakirjasto.

Tarve kirjastolle syntyi koska erilaiset päätteet käyttivät erilaisia ohjauskomentoja kursorin liikkeelle. Ennen ANSI-standardia ANSI X3.64 valmistettiin lukuisia keskenään kilpailevia päätteitä.

Kirjaston kehitti Ken Arnold Berkeleyn kampuksella BSD:lle. Kirjastoa käytettiin *[[Rogue]]*-pelin toteuteuksessa. Kirjastoa edelsi vi-ohjelman käyttämä termcap (*terminal capabilities*) -kirjasto. curses-kirjasto toteutti päätteen ohjauksen C-kielisenä rajapintana, jolloin ohjelmoijan ei tarvinnut tuntea päätteen ohjaukseen käytettäviä koodeja.
Kirjaston menestys johti Bell Labsin kehittämään vastaavan, joka korvasi termcapin terminfolla.

curses-kirjaston sanotaan olevan de facto -standardi siirrettävälle päätekäsittelylle.

X/Openin X/Open Curses määrittelee standardina tekstin syötön ja näytön päätteille.

ncurses on Unix System V -toteutukseen perustuva vaihtoehtoinen toteutus.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* X/Open-standardi: 
** Reference Pages  
** Interface Overview  	
* Writing Programs with NCURSES