Kuopion jalkapallo

**Kuopion jalkapalloilu** alkoi jonkinlaisena koululaispelinä vuonna 1905. Paikallisista urheiluseuroista muun muassa Kuopion Reipas otti jalkapalloilun ”harrastusalakseen” samalla vuosikymmenellä. Kuopion jalkapalloilun varsinaisena lähtöpisteenä voidaan pitää 12.6.1910 Väinölänniemellä pelattua ottelua VPK:n Osmo vastaan Kuopion Riento.

Vuonna 1982 pääsarjassa pelasi samanaikaisesti kolme kuopiolaisseuraa (KuPS, KPT ja Elo). Vastaavaan on pystytty aikojen saatossa Kuopion lisäksi vain Helsingissä ja Turussa; myös Vaasassa, kun vuoden 1945 kaksilohkoinen Mestaruussarja otetaan mukaan laskuihin. 

Pääsarjatasolla jalkapalloa naisten sarjassa kuopiolaisseuroista ovat pelanneet KPT (ensimmäinen pääsarjakausi oli 1974), KMF eli Kuopion MimmiFutis (2003), Pallokissat (2012) ja viimeisin on KuPS (alkoi naisten liigassa 2019).

Suomessa jalkapallon pääsarjaa on pelattu kaikkiaan 85 kautena alkaen 1930 ja 2016 mukaan lukien. Kuopiosta ainakin yksi seura on ollut mukana miesten pääsarjassa 65 eri kauden aikana. Helsingistä ja Turusta on ollut seura mukana joka kerta. Kuopio on pääsarjaseura paikkakunnalla kaudet –listalla kolmantena, seuraavana tulevat Valkeakoski (62), Vaasa (59), Tampere (52) ja Lahti (51). Kahtena kautena ainoa kuopiolaisseura, joka on pelannut lajin pääsarjassa on pelannut naisten sarjaa (KMF 2004 ja -07).

Suomen Palloliitossa on 917 jäsenseuraa (2017). Kuopiossa seuroja on 14 (seurat piirissä 2017): AC BARCA, FC Tarzan, JuPy, Kings SC, KJK, KuPS, KuKi, LiPa, NP-H, Pallokissat, PuPa, SC KuFu-98, SC Zulimanit ja Voimistelu- ja Urheiluseura Männistön Elo.

Naisten ja tyttöjen osalta heidät käsitellään artikkelissa Kuopion jalkapallo (naiset).

## Jalkapallon tulo Suomeen ja Kuopioon
Jalkapalloharrastus tuli Suomeen vuonna 1890, jolloin Turussa järjestettiin ensimmäiset pelit. Vuonna 1907 perustettiin Suomen Palloliitto. Seuraavana vuonna ryhdyttiin järjestämään cup-kilpailua Suomen mestaruudesta.

Vuosisadan vaihteessa Kuopio oli oloiltaan maalaismainen. Asukasluku kasvoi vajaasta 9000:sta 16000:een 1890-1910 välisenä aikana. Lähinnä torin ympärillä olevat kivitalot ilmensivät kaupunkimaisuutta. Kuopioon tuli sähkö 1892, viemäri 1907 ja vesijohtoverkosto 1915. 1920-luvulla Kuopiossa rikkoontui 20000 asukkaan raja.

Kuopion ensimmäisten jalkapallojen esitetään ponnahdelleen lajiharrastusmielessä kansakoulujen pihamailla syksyllä 1908. Ensimmäiseksi Kuopiossa pelatuksi seurojen väliseksi jalkapallo-otteluksi esitetään 12.6.1910 Väinölänniemellä pelattua ottelua VPK:n Osmo vastaan Kuopion Riento, jonka Riento voitti.

Kuopion Riento ja Kuopion Reipas ottivat jalkapallon virallisesti toimintaansa vuonna 1915. Seuraavina vuosina mukaan tulivat VPK:n urheiluseura Osmon Pojat, 1919 perustettu Männistön Elo, 1920 perustettu Kuopion Urheilu-Veikot ja 1923 perustetut Kuopion Palloseura ja Savon Sisu. Palloliiton toimintaan kuopiolaisseurat tulivat 1919, kun Reippaalla oli edustaja paikalla liiton vuosikokouksessa.

Riento, Elo ja 1928 perustettu Kuopion Kisa-Veikot olivat TUL:n seuroja ja siten Palloliiton toiminnan ulkopuolella. Urheilu-Veikot, Sisu ja Reipas olivat puolestaan yleisseuroja, joissa jalkapallo oli vain yksi monista lajeista.

## Työläisnuoriso perustaa Elon

Männistön työläisnuoriso oli 1919 ensimmäisenä perustamassa Kuopioon seuraa, joka oli päätyvä valtakunnan ylimmälle tasolle. Kuopion Elo (tunnetaan myös Voimistelu- ja Urheiluseura Männistön Elona) perustettiin 27. toukokuuta 1919 rautatieläisten talossa Maaherrankadulla. Elo on Kuopion vanhin toimiva jalkapalloseura (tilanne kauden 2018 jälkeen). Elolle löytyy virallinen rekisteröinti vuodelta 1947.

(Elon perustamispäivä voi olla eo. aikaisemmin tai myöhemmin, koska Savon Kansa –lehden uutinen 27. toukokuuta 1919 (s3-4) kertoo: ”Männistön työläisnuoriso on perustanut äskettäin v- ja u-seuran nimellä ”Elo” ja samalla valittiin 3-henkinen toimikunta, jonka tehtävä on neuvotella Kuopion työväen v- ja u-seura Riennon kanssa seuran liittymisestä haaraosastona Rientoon. Elon jäsenluku on jo vähän yli sadan.”)

Elo on pelannut pääsarjassa kolmena kautena (1969-70 ja 1982). Paras sija on ollut yhdeksäs 1969. 

10. huhtikuuta 1991 Elon yleiskokous teki päätöksen luopua ykkösen kauden 1991 sarjapaikastaan. Luopumisen syy oli ex-puheenjohtaja Tuomo Yläkorholan aiheuttama taloudellinen umpikuja. Elo oli kuukautta aikaisemmin kerennyt voittaa ykkösdivisioonan hallimestaruuden Oulussa.

Toiminnan loppumisen jälkeen seurasi fuusioyritelmä FC Kuopio (KPT:n kanssa). Missään vaiheessa 1990 sarjapelaamisen loppumisen jälkeen seuraa ja yhdistystä ei lakkautettu. 2011 syksyllä valittiin uusi johtokunta ja nukkuvaa seuraa alettiin herätellä. Seuraavana vuonna Elo palasi jalkapallon pariin Itä-Suomen piirin Viitosessa 2012. Elo sai pelaajat Etelä-Kuopion Ilvekseltä. Paluuottelu Elo–Kings SC (2–2) pelattiin 5. toukokuuta 2012 Keskuskentällä.

## Kuopion Riento TUL:n finaalissa 1920

Kuopion Riennossa jalkapalloa alettiin pelata 1907. Työväen urheiluseuroista Rientoa aikaisemmin jalkapalloilun olivat aloittaneet vain Kotkan Riento ja Helsingin Ponnistus (1906). Samoihin aikoihin Riennon kanssa alkoivat Turun Pyrkivä ja Tampereen Yritys.

Työväen Urheiluliitto (TUL) perustettiin 26. tammikuuta 1919. Jalkapallo ei ollut alussa liiton ohjelmassa; jalkapallojaosto perustettiin 16.10.1919.

TUL:n kilpailutoiminta alkoi 1920. Pohjois-Savon ja Kainuun piirin mestaruusottelussa pelasivat Kuopion Riento ja Männistön Elo (6 – 0). Piirien mestarit pääsivät osallistumaan liiton mestaruuskilpailuihin. Finaali pelattiin 10. lokakuuta 1920 Eläintarhan Urheilukentällä Helsingissä, ja paikallinen Kullervo voitti Kuopion Riennon 13 – 1.

TUL lopetti oman jalkapallotoimintansa 1956, ja sen 115 seuraa liittyivät jalkapalloilun osalta SPL:oon. Vuonna 1960 TUL otti jalkapalloilun uudelleen ohjelmaansa.

## Kuopion Palloseura perustetaan

Kesällä 1922 jalkapalloa Kuopiossa pelasivat ainakin paikallisista seuroista Kuopion Reippaan Palloilijat, Osmon Pojat, Urheilu-Vaikot, Elo ja Riento.

1920-luvulla Reippaasta alkoi erota lajijaostoja tarkoituksenaan perustaa omia seuroja.
7. maaliskuuta 1923 kuusitoista henkilöä piti Kuopion Seurahuoneella kokouksen, jonka tavoitteena oli jalkapallon erikoisseuran perustaminen. Yhdeksän päivää myöhemmin pidettiin 25 hengen voimin samassa paikassa varsinainen Kuopion Palloseuran perustamiskokous, jossa puhetta johti varatuomari Lauri Backman. Seuran ensimmäiseksi puheenjohtajaksi valittiin Ali Rautakorpi.

Antti A. Arposen toimittamassa ensimmäisessä kuopiolaisen jalkapalloilun kokonaisesityksessä esitetään uudesta seurasta (Kuopion Palloseura), että sillä oli ”innostusta, mutta paljon puutteita: kenttäolot olivat 1920-luvulla alkeelliset, pelaajien sääntötuntemus oli heikko, valmennusopeista ei ollut tietoakaan, Palloliiton organisaatio oli puutteellinen ja seuran taloudelliset mahdollisuudet olivat hyvin vähäiset.”

Kuopion Palloseuran nimi lyhennettiin alkuvuosina KPS:ksi, kunnes Hufvudstadsbladet keksi 1934 lyhenteen KuPS. Vuonna 1935 KuPS otti käyttöön keltamustan peliasun.

KuPS on saavuttanut kausi 2019 mukaan lukien yhteensä kuusi Suomen mestaruutta (1956, -58, -66, -74,  -76 ja 2019), 10 hopeaa (1950, -54, -64, -67, -69, -75, -77, -79, 2010 ja -17) ja kaksi pronssia (1953 ja 2018). Suomen cupin voittoja KuPS:lla on kaksi (1968 ja 1989) ja Liigacupin voittoja yksi (2006). Kaikkien aikojen maratontaulukossa KuPS on 63 pääsarjakaudellaan (2019 kausi laskettu mukaan) neljäs, edellään HJK, TPS ja Haka.

KuPS piti pitkään hallussaan ennätystä pelata putoamatta peräkkäisiä kausia pääsarjassa, 44 (1949-92). Ennätys rikkoontui vasta 2008, kun HJK pelasi 45:nnen peräkkäisen kautensa.

## Palloliiton Savon piiri syntyy
2. toukokuuta 1926 Kuopiossa pidettiin Suomen Palloliiton Savon piirin perustamiskokous. Kuopiolaisseuroista mukana olivat Kuopion Palloseura ja Osmon Pojat, muut olivat Kajaanin Palloilijat, Warkauden Sk:n (Suojeluskunnan) Palloilijat ja Iisalmen Palloilijat.

Savon piiri kattoi aluksi alueen, jolla sijaitsivat muun muassa kaupungit Kajaani, Iisalmi, Kuopio, Varkaus, Mikkeli, Jyväskylä ja Savonlinna. Piirin mestaruudesta (”Savon-malja”) pääsivät ottelemaan Suomen Palloliittoon kuuluneet piirin alueen seurat. Ensimmäinen kilpailu pelattiin kesäkuussa 1926. Kilpailuun ilmoittautui 6 seuraa, joista kaksi Kuopiosta. K.P.S. voitti ensin Kuopion Osmon, sitten Iisalmen Palloilijat ja hävisi loppuottelussa Väinälänniemellä 27. kesäkuuta Warkauden sk:n Palloilijoille 2–3.

Vuosien 1926-29  Savon-malja –kilpailuun osallistunut kolmas kuopiolaisseura oli Savon Sisu (1929). Kuopion Palloseura hävisi myös 1927–29 Savon-malja–loppuottelut. Voittajana oli kolme kertaa peräkkäin Mikkelin Kilpa-Veikot.

## Kuopion Pallo-Toverit perustetaan

Kuopion Palloseurassa oli 1930-luvun alussa sisäisiä ristiriitoja, jotka puhkesivat julkiseksi hajaannukseksi syksyllä 1931.
Riita ratkesi kun 18. lokakuuta 1931 kaupunkiin perustettiin toinen jalkapalloseura, Kuopion Pallo-Toverit (KPT). Seura hyväksyttiin Suomen Palloliiton jäseneksi 23. tammikuuta 1932 pidetyssä SPL:n edustajakokouksessa.

Kuopion Pallotoverit (K.P.T.) ry on rekisteröity 18.3.1933. Yhdistys on edelleen elossa. KPT:n nimi oli Koparit pari viikkoa tammikuussa 1982. Seuran yleinen kokous päätti, että seuran uudeksi nimeksi tulisi Koparit ry. Nimen muuttaminen vaati sääntöjen mukaan kuitenkin vielä toisen yleisen kokouksen hyväksynnän. Kokous päätettiin pitää kahden viikon kuluttua. Seuran vanhempi polvi vetosi vanhan nimen puolesta voimakkaasti sekä jäsenistöön että seuran johtoon. Johtokunta päätti perääntyä. Vanha nimi säilyisi virallisena nimenä, mutta käyttöön lanseerattaisiin ”markkinointinimi” Koparit, jota käytettäisiin myös kilpailutoiminnan yhteydessä.

28. syyskuuta 1991 pelattiin Kakkosdivisionnan pohjoislohkossa Seinäjoella Sepsi-78 vastaan KPT. Kotijoukkue voitti kauden viimeisen ottelun 4 – 0. KPT ei pystynyt uusimaan sarjapaikkaansa kauden peleistä saadulla yhdellä tasapelipisteellään. ”Viimeiset (toistaiseksi?) ottelunsa vihreäpaidat pelasivat vuonna 1991” kirjoittaa seurahistorian esipuheessa 18.10.2011 Jussi Tuovinen.

KPT ja Elo fuusioituivat 1991 (ks. FC Kuopio); fuusioseura ei toiminut kauaa. KPT ei ole osallistunut kilpailutoimintaan 1991 jälkeen. Seuraa ei kuitenkaan haluta lakkauttaa. KPT aikoo pitää 2016 loppuvuoden aikana vuosikokouksen pysyäkseen jatkossakin Patentti- ja rekisterihallituksen yhdistyslistalla ja pitääkseen optionsa kilpailutoimintaan osallistumiseen avoimena.

## Kuopion jalkapallo 1930-luvulla
Kuopiolaisseuroista Palloliiton jäseniä olivat 30-luvulla KuPS:n ja KPT:n lisäksi vain Kuopion Osmo (1932, seuraavana vuonna se ei löydy enää jäsenseuraluettelosta).

KuPS voitti ensimmäisen Savon piirin mestaruutensa vuonna 1930, ja tämä merkitsi nousua Palloliiton B-sarjaan (myöhemmin Suomensarja). Vuosina 1930-1935 B-sarjaan joukkueet valikoituivat piirien sarjoista, Savosta B-sarjaan pääsi piirinsarjan paras (2 parasta 1934 ja -35). Kuopiolaisseuroista KuPS:n lisäksi vain KPT oli mukana em. karsinnoissa B-sarjaan (vuosina 1932-35).

Piirinsarjojen rooli karsintasarjana 2-tasolle eli B-sarjaan päättyi, kun Palloliitto päätti vuosikokouksessaan 25. tammikuuta 1936 siitä, että kaudesta 1936 alkaen B-sarja vakiinnutetaan: edellisen kauden huonoimmat putoavat. SPL:n liittohallitus teki (1.3.-36) nimimuutokset sarjoille: A-sarjan nimeksi tulee Mestaruussarja, B-sarja on Itä-länsi -sarja ja C-sarja Maakuntasarja.

Kaudelle 1936 2-sarjatasolla Savon piiristä sarjapaikkansa säilyttivät edellisvuodelta KuPS ja KPT. Savon sarjaa pelattiin kolmessa eri luokassa, I-luokassa pelasivat Kajaanin Palloilijat, KPT, KuPS, Mikkelin Palloilijat, Savonlinnan Pallokerho ja Warkauden Pallo 35. Savon sarja toimi 1936 sarjana, josta oli mahdollisuus nousta kolmanneksi korkeimmalle sarjatasolle Maakuntasarjaan.

KPT kehitti ensimmäisenä seurana kunnollisen nuorisotoiminnan ja kaupunginosasarjojen avulla seura nousi pian KuPS:n ohi. KPT:n tunnetuin kasvatti oli maajoukkuemaalivahti Thure Sarnola. 

KuPS oli voittanut piirin sarjan vuosina 1930 – 34, mutta kaupungin valtikka siirtyi KPT:lle 1935, jolloin se voitti ensimmäisen piirin mestaruutensa. KPT:n voimahahmona alkuvuosina oli seuran sihteeri Hannes Hiltunen, joka oli myös joukkueen manageri eli pelaajien valitsija ja valmentaja, ja myös laitahyökkääjä (pelasi Mestaruussarjaa vuosina 1938 ja -39).

Syksyllä 1937 KPT nousi ensimmäisenä sisämaan seurana Suomen pääsarjaan.

8. toukokuuta 1938 Väinölänniemellä pelattiin Kuopion ensimmäinen pääsarjaottelu, KPT–HJK 1–5, yleisöä 1&nbsp;300. Kuopiolaisseuran ensimmäisen pääsarjamaalin teki Onni Lappalainen.

## Kuopion jalkapallo 1940-luvulla
KPT taisteli ja pysyi Mestaruussarjassa aina vuoteen 1940 asti, jolloin seura tipahti B-sarjaan kun hävisi heinäkuussa karsintaottelussa Kiffenille 1–2.

Sota-aikanakin pelattiin jonkin verran jalkapalloa. Palloliitto järjesti muun muassa 1943&ndash;44 ns. sotasarjan, jossa pelasi myös KPT Neuvostoliiton suurhyökkäys kesällä 1944 lopetti sarjat. 

Toiminta aloitettiin uudestaan keväällä 1945, jolloin Palloliitto järjesti kaksilohkoisen SM-sarjan, jonka parhaista koostettiin syksyksi 1945 varsinainen SM-sarja. KPT selvitti tiensä mestaruussarjaan, mutta se osoittautui jälleen liian kovaksi. Sarjasta tipahdettiin heti.

KPT:n jälkeen seuraavat kuopiolaiset Palloliittoon kuuluneet seurat, jotka tulivat kilpailutoimintaan olivat 1945 Sortavalan Palloseura, jonka nimi muuttui KalPa:ksi ja 1946 Puijon Pallo, PuPa.

KuPS alkoi samaan aikaan nousta kohta huippua. KuPS:n taustahahmona oli Aaro Heikkinen, joka pelasi edustusjoukkueessa 1929–1947 ja keskittyi sitten valmennukseen vuoteen 1967 asti. KuPS:n ensivierailu pääsarjassa 1947/48 päättyi putoamiseen, mutta KuPS palasi sinne heti seuraavana vuonna.

1945 Kuopioon ensimmäinen nuorten mestaruus (A-pojat) KPT:lle. A-poikien mestaruuksia on ratkottu 1942 alkaen. KTP sai vielä toisenkin mestaruuden 1950. KuPS sai ensimmäiset juniorimestaruutensa A-pojissa 1955, B-pojissa 1971 (B:n mestaruuksista Suomessa on pelattu 1971 alkaen), C-pojissa 1977 (C:n mestaruuksista on pelattu 1971 alkaen), D-pojissa 1972 (D:n mestaruuksista pelattiin 1971 – 98) ja nappuloissa, E-pojat 1964 (nappulamestaruuksista pelattiin 1964 – 93).

## Kuopion jalkapallo 1950-luvulla
Aaro Heikkinen kehitti kuopiolaisen nopean lyhytsyöttöpelin. Kuopion jalkapallon tavaramerkiksi tuli ”Elä laakase naatitaan”. Heikkinen opetti Aulis Rytkösen huippupelaajaksi. Rytkönen oli nostamassa KuPS:aa ensimmäisen kerran SM-sarjaan: Hän lähti Ranskaan ammattilaiseksi joulukuussa 1952.

Kuopion ensimmäinen SM-kulta tuli 1956 (KuPS). 30 vuoden ajanjaksolla 1950 – 79 KuPS voitti viisi Suomen mestaruutta ja oli kahdeksan kertaa hopealla. Melkein kaikki KuPS:n pelaajat noina vuosina olivat juuriltaan kuopiolaisia.

## Kuopion jalkapallo 1960-luvulla
1966 kuopiolaiselle ensimmäinen pääsarjan maalikuninkuus: Markku Hyvärinen, KuPS, 16 maalia.

1967 kuopiolaisseura pelasi ensimmäisen Eurocup-ottelun. KuPS:n vastustajana oli ranskan mestari St. Etienne, joka voitti ensin kotonaan 2–0, ja sitten Väinölänniemellä 3-0.

1968 kuopiolaisseuralle ensimmäinen Suomen cupin voitto: KuPS–KTP 2–1. Suomen cupista kilpailtiin ensimmäisen kerran 1955. Vuosi 2014 mukaan lukien Kuopioon on tullut kaksi voittoa (toisen kerran 1989 KuPS-Haka 3-2) ja viisi kertaa kuopiolainen on ollut finaalin häviävänä osapuolena. Ensimmäisenä 1957 KPT (hävisi Drott:lle 1–2 ja.) ja 1978 KPT hävisi Reippaalle kaksiosaisessa finaalissa yhteismaalein 2–4 (tulokset ensin kotona 1–3, sitten vieraissa 1–1). KuPS on hävinnyt kolme kertaa (2011 – 13 häviöt HJK:lle 1–2 ja., Hongalle 0–1 ja RoPS:lle 1–2).

## Kuopion jalkapallo 1970-luvulla
Viking cup -nimistä kilpailua pelattiin vuosina 1972-76. Kuopiolaisseuroista kilpailuun osallistuivat KuPS ja KPT. KuPS osallistui kilpailuun sen jokaisena vuonna ja oli parhaimmillaan häviäjänä välierä-ottelussa (1973, jolloin tuli Kuopion paras saavutus ko. kilpailussa, 0-1 jatkoaika-häviö Reippaalle). KPT oli mukana kolmesti. Kuopion seurat pelasivat kilpailussa vastakkain kaksi kertaa: 1973 KuPS voitti 3-0 ja 1974 KPT voitti 2-1.

## Kuopion jalkapallo 1980-luvulla

Vuosina 1981 – 83 pelattiin kaukalojalkapallon suomenmestaruuksista. SPL:n julkaisemissa jalkapallokirjoissa kilpailua nimitettiin SM-hallisarjaksi. KuPS ei selviytynyt kilpailussa alkulohkoista mitaliotteluihin. Kuopiolaisseuroista myös Elo osallistui kilpailuun. Elo oli mukana 1982, jolloin se jäi kuopiolaisten alkulohkossa kolmanneksi KPT:n ja KuPS:n jälkeen.

Ensimmäinen SM-hallisarja järjestettiin talvella 1981 (joulukuu 1980 – 15. maaliskuuta 1981). Kyse oli kaukalojalkapallosta, jonka idea oli saatu Yhdysvalloista. KPT voitti 4 joukkueen alkulohkon (KuPS jäi kolmanneksi). Alkulohkon pelit pelattiin Kuopion jäähallissa ja Lahden suurhallissa (siellä pelattiin normaalilla jalkapallokentällä). Mitaliottelut pelattiin Helsingin jäähallissa, jossa KPT voitti finaalissa Hakan 5–1. Seuraavana vuonna KPT tuli hopealle ja 1983 pronssille. Kaukalojalkapallon taru virallisella tasolla Suomessa päättyi talvella 1983. KPT ehti tehdä historiaa voittamalla kolmessa vuodessa kaikki mahdolliset mitalit.

Kesällä 1982 miesten pääsarjassa pelasi kolme kuopiolaista jalkapalloseuraa: Elo, Palloseura ja Pallotoverit.

1983 KuPS:lla oli ensimmäistä kertaa ulkomainen valmentaja; Boguslaw Hajdas, joka oli ollut Puolan Valmentajana MM-turnauksessa 1982.

1984 Elo saavutti Työväen Urheiluliiton jalkapallomestaruuden. Toisen kerran Elo voitti TUL-tittelin 1988. Elo on ainut kuopiolaisseura, jolle ko. mestaruus on mennyt 2014 vuosi mukaan lukien. TUL:n mestaruuksista pelaaminen alkoi vuonna 1920.

1980-luvulla KuPS ei enää menestynyt (1979 oli vielä tullut hopeaa). Edessä oli taistelu sarjapaikasta. 1980-luvun paras saavutus oli cupmestaruus 1989.

1983 pelasi pääsarjaa ensimmäinen kuopiolainen kolmannen polven pääsarjapelaaja Joni Hiltunen (s. 1963, KuPS). Jonin isä Matti (s. 1933) pelasi pääsarjassa muun muassa KPT:ssa 1954 ja KuPS:ssa 1958-63, 1965. Matin isä Hannes (s. 1907) pelasi KPT:ssa 1934-39. Hannes edusti ennen KPT-uraansa KuPS:aa.

## Kuopion jalkapallo 1990-luvulla
1990-luvulla jalkapallon asemesta jääkiekko ja Kalevan Pallo nousi kuopiolaisyleisön suosikiksi (KalPa saavutti jääkiekkoliigassa SM-hopean 1991).

1991 (10. maaliskuuta) Elo voittaa Ykkösen hallisarjan (Ykköscup) lopputurnauksen Oulussa. KuPS oli kilpailussa parhaimmillaan toinen; hävisi vuoden 1995 finaalissa Pallo-Iiroille.

1991 kuopiolaisseura mukana ensimmäistä kertaa järjestetyssä Neste Charity shield –kilpailussa, edelliskauden cupin ja sarjan voittajat vastakkain ennen tulevaa kautta, KuPS hävisi Kuusysille 0-1.

1991 Elo joutui luopumaan Ykkösestä, kun paljastui monien miljoonien markkojen talousepäselvyydet. Seuran puheenjohtaja oli sotkenut siviilitoimensa pankinjohtajana ja luottamustoimensa Elon johdossa keskenään.

Syksyllä 1991 Elo ja KPT yhdistyvät FC Kuopioksi, mutta siitä ei ollut kaupungin ykkösseura KuPS:n todelliseksi haastajaksi.

17. lokakuuta 1992 KuPS–MP 0–1; KuPS putoaa Veikkausliigasta. Kausi 1992 oli KuPS:n 44:s peräkkäinen pääsarjakausi (putki alkoi 1949), mikä oli ennätys Suomessa. Toiseksi eniten peräkkäisiä pääsarjakausia sarjapelaamisen alusta 1930 kauden 1992 loppuun oli saavuttanut HJK, 29 (1964 – 92). KPT oli pysynyt pääsarjassa parhaimmillaan 10 peräkkäistä kautta (1978 – 87).

## Kuopion jalkapallo 2000-luvulla
Syksyllä 2000 KuPS varmisti nousunsa takaisin pääsarjaan.

2006 KuPS saavutti Liigacupin voiton; finaalissa FC KooTeePee hävisi 2–1. Liigacup-niminen kilpailu oli alkanut Suomessa vuonna 1994.

## Kuopion jalkapallo 2010-luvulla
Regions’ Cup perustettiin vuonna 2012 Suomen cupin rinnalle vain piirien sarjoissa pelaaville seuroille. Finaali korvasi aikaisemmin pelatun Pikkufinaalin. 2013 SC KuFu-98 voitti finaalissa FC Kiiston rangaistuspotkuilla 4–2 (1–1). 

Toisen Regions’ Cup -voittonsa SC KuFu-98 sai 2015 syksyllä voittamalla Valkeakoskella pelatussa finaalissa Turun Pallokerhon 2-1. Voitolla KuFu ansaitsi paikan Eurokentille UEFA:n Regions’ cupiin. Yksi voittajajoukkueen pelaajista oli Tero Taipale, joka sai suomalaisessa jalkapallossa harvinaisen triplan täyteen; hän on voittanut Regions’ cupin lisäksi myös Suomen mestaruuden ja Suomen cupin.

UEFA:n Regions Cup pelataan joka toinen vuosi. KuFu-98 2015 Suomen voittajana osallistui 2016 Unkarissa 24.–28. lokakuuta pelattuun lohkovaiheen turnaukseen, jossa oli mukana kolme muuta eri maan alueellista joukkuetta. Kilpailussa ei voi pelata pelaaja, joka on pelannut pääsarjaottelun. Voittajat 8 vastaavasta lohkovaiheen turnauksesta jatkavat lopputurnauksessa ensi vuonna. KuFu esiintyi nimellä Finland East District Team (joukkueessa oli myös pelaajia KuPS:n A-junioreista, Kurkimäen Kisasta ja Warkus JK:sta). KuFu sijoittui turnauksessa kolmanneksi.

## Kuopiolaisseurat Euro-kilpailuissa
Euro-kausi 2013/14 mukaan lukien KuPS on osallistunut 10 kertaa Euroopan cupeihin, KPT kaksi kertaa.

Kuopiolaisseurojen vastustajat Euro-cupeissa:

*Mestarijoukkueiden cup, nyk. Mestareiden liiga (alkoi 1955/56)

KuPS: 1959/60 KuPS luopui, 1967/68 St. Etienne, 1975/76 Ruch Chorzow, 1977/78 FC Brügge

*Cup-voittajien cup (pelattiin 1962/63 – 1998/99)

KuPS: 1969/70 Academica Coimbra, 1990/91 Dynao Kiev

*UEFA cup, nyk Eurooppa liiga (alkoi 1957/58)

KuPS: 1976/77 Östers IF, 1978/79 B 1903, Esbjerg, 1980/81 St. Etienne, 2011/12 Gaz Metan, 2012/13 Llanelli, M. Netanya, Bursaspor

KPT: 1979/80 Malmö FF, 1982/83 Anderlecht

*Intertoto-kilpailuun ei osallistunut kuopiolaisseuroja. 
*Naisten Euro-kilpailuissa ei ole esiintynyt kuopiolaisseuraa.

* UEFA Regions cup (kyse on amatöörijoukkueiden kilpailusta, johon jokainen UEFA:n jäsenmaa saa lähettää yhden joukkueen; Suomessa kilpailuun saavat osallistua piiritason joukkueet kolmosesta alaspäin): SC KuFu-98 voitti 2012 kilpailun Suomen finaalissa Jyväskylän Säynätsalossa Pallokerho Keski-Uusimaan 4–2 ja pääsi edustamaan Suomea Italian karsintaturnaukseen lokakuun 4.–10. päivinä. Turnaus pelattiin Trevisossa. Joukkueet edustivat alueitaan, KuFu Itä-Suomen piiriä; voittivat virolaiset, hävisivät italialaisille ja puolalaisille ja sijoituksensa oli kolmas

## Kuopiolainen jalkapallon juniorityö
KPT oli varsinainen edelläkävijä jalkapallon nuorisotoiminnassa Kuopiossa ja koko maassa. KuPS aloitti poikajaostonsa nimissä nuorisotoiminnan jo vuonna 1928. KPT otti kuitenkin heti perustamisestaan lähtien aloitteen käsiinsä ja hallitsi aina 1950-luvulle saakka Kuopion ja koko Savon piirin juniorisarjoja. KuPS palasi nuorisotyön kärkeen 1950-luvulla.

Varsinkin 1950- ja 60-luvuilla puhuttiin yleisesti kalakukkokaupungin jalkapalloinstituutiosta, Savon jalkapallosammosta tai jalkapalloakatemiasta. Tuhansia nuoria opetettiin järjestelmällisesti jalkapallon saloihin jo alle 10-vuotiaina. Menestyksen tavoittelussa mentiin kuitenkin liian pitkälle, sillä jo A-nuorten iässä monet lopettivat jalkapallon kokonaan.

## Kuopion jalkapalloilun suurhenkilöitä
Henkilöt esitetään tässä sukunimen mukaisessa aakkosjärjestyksessä

### Olavi Rissanen, kaapunnin poeka

”Olli” Rissanen on syntyperäinen kuopiolainen (s. 26.3.1947). Ollin pelaajaura edustustasolla alkoi 1965, kun valmentaja Martti ”Mörkö” Räsänen nosti hänet Elon edustusjoukkueeseen 1965 Elon pelatessa Maakuntasarjaa. Olli oli nostamassa Eloa pääsarjaan. Olli pelasi pääsarjassa 403 ottelua ja teki 185 maalia: Elo 1969 (16 maalia), KuPS 1970–81 (125) ja KPT 1982–87 (44). Pääsarjakausia Ollille kertyi siis 19, ja vain Ilkka Mäkelä on pelannut Suomessa urallaan useampia pääsarjakausia, 22 (kausi 2018 mukaan lukien tilanteen perusteella).

Suomalaisessa jalkapalloilussa on 60 pelaajaa valittu kunniagalleria Hall Of Famen jäseneksi. Olli kutsuttiin jäseneksi 25. kesäkuuta 2019. Mm. Aulis Rytkönen ja Thure Sarnola ovat myös Hall of Famen jäseniä.

### Aulis Rytkönen, ensimmäinen suomalainen jalkapalloammattilainen

Aulis ”Alis” Rytkönen oli kaikkien aikojen paras kuopiolainen - kenties suomalainen - jalkapalloilija. Hän sai syksyllä 1950 armeijassa ollessaan ensimmäisen ammattilaistarjouksen. Kyseessä oli pariisilainen Stade Français -seura, jossa oli entuudestaan yksi ruotsalainen pelaaja. Suomen Palloliitto katsoi kuitenkin, ettei tarjous ollut asiallinen. Oikeana syynä saattoi olla kuitenkin se, että Rytkönen haluttiin pitää maajoukkueessa Helsingin kesäolympialaisten yli.

Rytkönen siirtyi lopulta 1952 syksyllä Ranskan Toulouse FC:hen ja teki ensimmäisenä suomalaisena jalkapalloilijana ammattilaissopimuksen.

### Thure Sarnola

Thure ”Tysse” Sarnola oli ensimmäinen kuopiolainen A-maajoukkueessa (1939); B-maajoukkueeseen oli jo edellisenä kesänä päässyt KPT:n Pentti Leskinen. Sarnola on KPT:n kasvatti. Kun KPT aloitti 1932 keväällä omien juniorisarjojen peluuttamisen, niin Thure oli 15-vuotiaana mukana seuran ensimmäisessä juniorijoukkueessa.

Sarnola (s. 30.4.1917, alk. Stråhl, suomensi nimensä 18-vuotiaana) oppi jalkapallotaidot Kuopion Pallotovereiden junioreissa, pääsi 17-vuotiaana edustusjoukkuueen maalivahdiksi 1934 ja oli 1937 nostamassa KPT:ta mestaruussarjaan. Siirtyi KPT:sta 1941 Helsingin Palloseuraan ja kruunasi uransa 1950 ensimmäisellä Suomen mestaruudellaan Ilves-Kissoissa. "Tysse" oli kooltaan 188 cm / n. 70&nbsp;kg. Hän toimi valmentajana aktiiviuransa jälkeen (keskittyi lähinnä maalivahtivalmennukseen maajoukkueessa ja HJK:ssa).

Sarnolan erinomaisuutta maalivahtina todistellaan lähinnä sillä, että hän pelasi Suomen kaikkien aikojen parhaissa peleissä ja kunnostautui niissä. Silloinen kuopiolainen veturinlämmittäjä debytoi A-maajoukkueessa Kööpenhaminassa 1939, jossa Suomi hävisi Tanskalle 5-0, mutta joukkueen paras oli Sarnola, joka torjui muun muassa rankkarin. Heinäkuussa 1939 Olympiastadionille Suomea vastaan tuli Italia parhaalla mahdollisella joukkueellaan. Italia oli voittanut MM:n 1934 ja 1938 ja Olympiakullan 1936. Suomi hävisi 2-3 ja ottelun sankari oli maalivahti Sarnola, jonka mainitaan torjuneen ottelussa noin 80 italialaisten laukausta ja pukkausta. Sarnola oli maalissa myös toisen ääripään ennätyksessä, Leipzigin 13-0 Saksalle häviössä.

Suomi hävisi vuonna 1949 Olympiastadionilla Englannille 0-4, mutta Englannin lehdet ylistivät Sarnolaa, joka on muistellut, että Englannista tehtiin todella hyvä ammattilaistarjous, mutta hän oli tuolloin mielestään liian vanha (32 v) ja perheellinen. Sarnola myös kertoo, että syksyllä 1939 hän olisi päässyt Ruotsin mestaruussarjaan, mutta sota oli estänyt tuon mahdollisuuden. Oli siis lähellä, ettei Sarnolasta tullut Suomen ensimmäistä ammattilaisjalkapalloilijaa.

Thure ”Tysse” Sarnola pelasi A-maajoukkueen maalilla 9 eri vuotena aikavälillä 1939 – 1950. Useampina vuosina tai pitemmän ajanjakson huipulla eli A-maajoukkuetasolla ovat suomalaismaalivahdeista pelanneet vain Olli Huttunen (1980 - 1992), Kari Laukkanen (1985 - 1997), Antti Niemi (1992 – 2004) ja Jussi Jääskeläinen (1998 – 2010). Kuopiolaisseuroja edustaessaan A-maaottelussa maalivahdeista ovat pelanneet Sarnolan ja Laukkasen (KuPS) lisäksi Keijo Hurri (KuPS), Pekka Hieta (KPT) ja Jari Poutiainen (KuPS).

## Jalakapallo-Peijjaiset
Jalakapallo-Peijjaiset *"King of The Games"* on Kuopio-hallissa vuosittain marras-joulukuun vaihteessa järjestettävä, Suomen suurin jalkapallon pienpelitapahtuma. Peijjaiset järjestettiin ensimmäisen kerran jo vuonna 1992.

UEFA palkitsi Jalakapallo-Peijjaiset vuoden 2006 Veteran Grassroots –tapahtumana Suomessa.

## Jalkapallokentät
### Väinölänniemi

Väinöläniemellä pelattiin jalkapallo-ottelu jo vuonna 1910. Väinölänniemi oli pitkään Kuopion ainoa virallinen kenttä. Urheilukentän alue toimi aluksi juhlakenttänä. Kenttä alkoi muotoutua urheilukeskuksen suuntaan, kun 1906 tehtiin päätös 25x50 m kokoisesta voimistelualueesta ja 130&nbsp;m pitkästä juoksutiestä. Varsinainen urheilukenttä rakennettiin 1916. Yleisurheilun SM-kilpailujen 1923 alla kentälle tehtiin peruskorjaus, jossa juoksuradalle saatiin lisää mittaa, ratakierros tuli 350 m:ksi. Jalkapallokenttäalue ei täyttänyt sääntöjen minimimittoja, ja pelikentän jatkona täytyi käyttää juoksuratoja. Kenttää uudistettiin ajanmukaiseksi 1950 alkaen. Jalkapallokenttä korjattiin täysimittaiseksi nurmikentäksi vuonna 1951 Helsingin olympialaisten karsintapelit mielessä. Katettu katsomorakennus valmistui kesäkuussa 1952. Katsomorakennus vihittiin 8.7.1952. Nurmikenttää laajennettiin uudelleen vuonna 1973, ja samalla korjattiin myös juoksuradat kansainvälisiin mittoihin ja päällystettiin kumiasfaltilla .

Viimeinen pääsarjan ottelu Väinölänniemellä ennen siirtymistä uudelle Keskuskentän stadionille KuPS:lla oli 15. kesäkuuta 2005 KuPS-Inter 0 – 3. Veikkausliigassa ”Vänärille” paluun KuPS teki kauden 2009 alussa, jolloin KuPS pelasi siellä neljä ensimmäistä kotiotteluaan. 13. kesäkuuta 2009 KuPS-MyPa -ottelun jälkeen KuPS pelasi seuraavan kerran Veikkausliigaa Vänärillä 2016 (19.6. KuPS–Inter).

### Keskuskenttä

Keskuskenttä rakennettiin alun perin raviradaksi vuonna 1906. Kentän yhteyteen rakennettiin jalkapallokenttä 1931. Alueelle valmistui 1939 Kuopion ensimmäinen jalkapallon ruohokenttä, sen yhteydessä oli yleisurheilukenttä 400&nbsp;m juoksuratoineen (sijaitsi nykyisen jalkapallostadionin paikalla).  Ruohokenttää laajennettiin 1952 Helsingin olympialaisten mahdollisia karsintaotteluita ajatellen.  Yleisurheilu- ja nurmikenttää uudistettiin 1962. Viimeiset ravit Keskuskentällä järjestettiin 1980, jolloin Sorsasaloon valmistui uusi ravirata. Uusi jalkapallostadion Keskuskentälle valmistui 2005.

#### Vanha stadion
Keskuskentän stadionin alkuajankohdan voi esittää olevan 28. lokakuuta 1930, jolloin Kuopion kaupunginhallitus päätti ryhtyä viipymättä rakennuttamaan kaupunkiin normaalikokoista jalkapallokenttää. Paikaksi valikoitui silloinen Kilpa-ajorata, koska asiantuntijoiden mielestä Väinölänniemen urheilukentän laajentaminen normaalikokoiseksi ei ollut mahdollista. Kentän tasoitustöiden aloittaminen oli tarkoitus aloittaa viipymättä. Rakentamispäätös eteni valtuustoon kesäkuun 3. 1935, jolloin hyväksyttiin vuosikausia vireillä olleet suunnitelmat rakentaa urheilukenttä kilpa-ajoradalle. Konaiskustannukset olivat n. kolme miljoonaa silloista markkaa. Etemisjärjestykseksi päätettiin, että ensimmäisenä vuonna hanketta viedään eteenpäin 254000 mk:lla, ja loppujen sisällön ja rahoituksen päättää valtuusto tilanteen mukaan.

Vanhan stadionin vihkiäisottelussa 29.5.1939 pelasivat KuPS ja TUL:n Kuopion seuroista (Kuopion Kisa-Veikot, Kuopion Työväen Urheilijat, Männistön Urheilijat) koottu joukkue (ottelun tulos 2–0). Kentän ensimmäinen pääsarjaottelu oli KuPS-HIFK (1947).

Kenttää kutsuttiin paikallisessa *[[Savo (sanomalehti)|Savo]]*-sanomalehdessä ensin keskusurheilukentäksi kunnes kentän ensimmäisessä sarjaottelussa (Itäsarjaa KuPS-JyP 18. kesäkuuta 1939, tulos 5-0, yleisöä n. 300) nimeksi alkoi vakiintua Keskuskenttä. Kuopio oli siirtynyt ruohokenttäaikaan, ja pääsyliput oikeuttivat istumapaikoille.

#### Hiekkakentät
1931 valmistuneen hiekkakentän pohjoispuolelle rakennettiin vuonna 1958 toinenkin sorakenttä.

Kesällä 1931 hiekkakenttää kutsutaan paikallisessa lehdessä Kilpa-ajoradan uudeksi pallokentäksi, jossa mm. KPS järjestää harjoituksiaan.

Hiekkakentällä pelattiin pääsarjaotteluita niinä keväinä, kun nurmikentät eivät olleet vielä pelikuntoisia, Kaudelle 1984 Keskuskentän hiekka-aluetta kunnostettiin rakentamalla nurmikentän pohjoispuolelle uusi hiekkakenttä. Sen suunta oli poikittain aikaisempaan kenttään verrattuna; kenttä oli kooltaan 105x62 m ja sinne oli tehty kunnollisia katsojatiloja n. 3&nbsp;500 hengelle.. Uuden kentän avausotteluna pelattiin SM-sarjan avauskierroksen ottelu 29.4 KuPS–Ilves (0–2, yl. 2673). Kauden 1983 avaus Koparit–KTP oli pelattu hiekalla, jolla kentän suunta oli 90 astetta uuteen verrattuna.

#### Ylipainehalli (kuplahalli)
Suomen aikanaan suurin ylipainehalli (kuplahalli) otettiin käyttöön 2.1.1984. Sijainti oli ruohokentän pohjoispuolella. Kuplan sisällä oli täysimittainen jalkapallokenttä 100&nbsp;m&nbsp;x&nbsp;60&nbsp;m (pinta kivituhkaa) ja sen sisäkorkeus oli 18&nbsp;m.

#### Jalkapallostadion

Keskuskentän uuden stadionin avausottelu vuonna 2005 pelattiin 3. heinäkuuta, KuPS–Haka = 0 – 0, ottelun yleisömäärä oli 4&nbsp;416. Stadionin uusi yleisöennätys 4457 syntyi vuonna 2016 Veikkausliigan ottelussa KuPS–HJK (tulos 0–0, ottelu pelattiin 29. toukokuuta).

Stadionin Veikkausliigan käyttövaatimustason menettänyt vanha tekonurmi vaihdettiin (ensimmäisen kerran uudistetun Keskuskentän tekonurmi oli vaihdettu kesällä 2009) uuteen 29. toukokuuta 2016 pelatun KuPS–HJK-ottelun jälkeen. Pelit jatkuivat uudella päällysteellä (tyypiltään Fifa Star 2) heinäkuussa. Syksyllä 2019 pelialusta ei täyttänyt enää liigalisenssissä sille asetettuja kaikkia vaatimuksia. Pinta ollaan uusimassa kaudelle 2020.

Keskuskentän jalkapallostadionilla on ollut nimisponsori kausilla 2006–2009 (Magnum Areena) ja 2012–2019 (Savon Sanomat Areena). Kaudella 2021 kesäkuussa Keskuskentän jalkapallostadionin nimi muuttui taas, kun se sai kolmannen nimisponsorin, joka on Väre

### Harjoitushalli Minna Canthin koulun kentällä
Kaupunki rakennutti Minna Canthin koulun kentälle maapohjahallin. Halli oli kooltaan 50x30&nbsp;m ja se valmistui 1979. Halli oli Kuopion ensimmäinen sisätila, jossa pelaaminen talvisin vastasi kentän pinnan osalta kesäolosuhteita. Hallin käyttö loppui marraskuussa 2020. .

### Kuopio-halli

Kuopio-halli avattiin 1992. Hallissa on neljäs kenttä jolla Kuopiossa on pelattu pääsarjaottelu (miesten jalkapalloilussa). Siellä on pelattu muun muassa kauden 1994 avausottelu KuPS – MyPa 24. huhtikuuta.

### Lippumäen ylipainehalli

Kun Keskuskentän kupla suljettiin luppuvuodesta 2019, sen tilalle avattiin 15. marraskuuta 2019 Lippumäen kuplahalli, jossa kenttäaluetta on 64&nbsp;x&nbsp;140&nbsp;m, ja kenttä voidaan lohkoa kolmeen osaan.

### Suurimmat yleisömäärät
Väinölänniemellä pelattujen jalkapallo-otteluiden suurin yleisömäärä on 7&nbsp;007 maaottelusta Suomi – Sveitsi (1–0, 19.5. 1975). Seurapelien ennätys on 6&nbsp;787 paikallispelistä KuPS–Elo (1–1, 27.5.1969). 

Keskuskentän ja Kuopion jalkapallo-otteluiden yleisöennätys on 7&nbsp;412 paikallispelistä 29.6.-81 KPT–KuPS (4–1).

Jalkapallostadionin uusi yleisöennätys tehtiin 6. lokakuuta 2019 ottelussa KuPS–Honka (1–1), jonka yleisömäärä 7&nbsp;114 nousi toiseksi suurimmaksi Kuopiossa pelattujen jalkapallo-otteluiden listalla.

## Muita kuopiolaisseuroja Elo:n, KuPS:n ja KPT:n lisäksi
Seura on laskettu kuopiolaiseksi, kun sen kotikunta pelaamiskautena on Kuopio. Kuopion kaupunkiin liitettiin pääosa Kuopion maalaiskunnasta vuonna 1969, Riistaveden kunta vuonna 1973, Vehmersalmi 2005, Karttula 2011, Nilsiä 2013, Maaninka 2015 ja Juankoski 2017.

Kuopion muita kuin pääsarjassa miesten edustusjoukkuepelaamista harrastaneita seuroja ja lyhyitä koosteita niiden historioista on kerätty tähän artikkeliin. Seurat ovat aikajärjestyksessä niiden perustamisvuosien mukaan. Kuopion ulkopuolelta kotoisin olleiden seurojen osalta aikajärjestys tulee siitä, milloin ko. seurasta on tullut kuopiolainen. Jokaisesta seurasta on esittely, jos on tiedossa, että se on pelannut edustusjoukkueellaan SPL:n tai sen paikallisen piirin järjestämissä virallisissa sarjoissa. Ennen sarjapelaamisen alkamista 1930 toimineista seuroissa jokin muukin peruste kelpaa. Niitä seuroja, joissa jalkapalloa ovat pelanneet myös naisjoukkueet, on mainittu luettelon lopussa. Seurojen pelaamiset eri sarjatasoilla tietojen lähteet esitetään alla kohdassa ”Kuopiolaisseurojen pelaaminen virallisissa sarjoissa”.

### Kuopion Reipas

Reipas perustettiin 1906 yleisseuraksi, kun Kuopion Voimistelijat, Kuopion Raittiusseuran Voimistelijat ja Rautatieläisten Voimisteluseura liittyivät yhteen. Jalkapallo otettiin seuran ohjelmaan 1915. Reippaasta irtautui 1922 palloiluun keskittyväksi jaostoksi Kuopion Reippaan Palloilijat, josta käytettiin K.R.P. -lyhennettä. K.R.P:n perustava kokous pidettiin 18. huhtikuuta. Jaostolla oli tarkoitus liittyä Suomen Palloliittoon ja pelata kesäisin jalka- ja pitkäpalloa, talvisin jääpalloa. Kun ristiveto eri urheilulajien välillä Reippaassa voimistui vähitellen niin, että seuran jalkapalloilijat eivät nähneet enää mahdollisuuksia kehittää lajiaan seuran alaosastona, he irrottautuivat Reippaasta perustaakseen oman seuran, KuPS:n. Reipas hajosi ja siitä oli vuoden 1924 jälkeen jäljellä vain Kuopion Reippaan Naisvoimistelijat.

### Kuopion Riento

Kuopion Riennon perustava kokous pidettiin Kuopiossa 7. joulukuuta 1907. Riennon lajivalikoimaan ovat kuuluneetyleisurheilu, hiihto, voimistelu, palloilu (etenkin jalkapallo ja lentopallo) ja eri voimailulajit sekä nyrkkeily ja paini.

Riento perustettiin työväen yleisseuraksi SDP:n nuorisoliiton yhteyteen. Jalkapallo otettiin seuran ohjelmaan 1915. Riennon ainut esiintyminen SPL:n kilpailuissa on vuodelta 1948, jolloin se osallistui 15 muun TUL-seuran ja 16 Maakuntasarjassa pelanneen SPL-seuran kanssa karsintaan 1949 vuoden Suomen sarjaan (neljä seuraa nousi, Riento putosi cup-muotoisen kilpailun ensimmäisellä kierroksella). Riennon jalkapalloilu jatkui Kuopion Pallo -48 -seurana (ks. KP-48).

### Osmon Pojat
Osmon Pojat oli Kuopion vapaapalokuntaan (V.P.K.) vuonna 1907 perustetun voimisteluseuran yksi osasto, joka syntyi pari vuotta em. seuran perustamisen jälkeen. Jalkapallo tuli Osmon poikien ohjelmaan pian vuoden 1915 jälkeen. Osmon Pojat ja Riento pelasivat keskenään Kuopion ensimmäiseksi mainitussa jalkapallo-ottelussa 12.6.1910. KuPS:n lisäksi kuopiolaisseuroista vain Osmon Poikien tiedetään pelanneen vuosina 1908 – 1929 järjestetyissä cup-muotoisissa SM-kilpailuissa (hävisi KuPS:lle 1926). Viimeisen kerran Osmon Pojat oli mukana Savon piirin mestaruuskilpailussa vuonna 1928. Seuran toiminta hiipui 30-luvulle tultaessa.

### Kuopion Urheilu-Veikot (KUV)
Seura perustettiin 1920 (perustava kokous pidettiin 21.10).

### Savon Sisu
Seura perustettiin 1923 (perustava kokous pidettiin 16.12.).

### Kuopion Kisaveikot (KKV)

25.5.1928 perustetussa KKV:ssa jalkapallo oli ohjelmassa 1945 syksystä vuoteen 1962. Parhaimmillaan KKV pelasi jalkapalloa Suomen kolmanneksi korkeimmalla sarjatasolla 1956 silloisessa Maakuntasarjassa.

### Kalevan Pallo (KalPa)

Sortavalan Virityksestä irtaantuivat vuonna 1929 Sortavalan Palloseura (nykyinen KalPa) ja 1930 Sortavalan Palloilijat. Molemmat seurat pelasivat jää- ja jalkapalloa, Sortavalan Palloseura lisäksi pesäpalloa (kaksi kautta pääsarjaa. 1930 ja 1934). Sodan jälkeen seurat yhdistyivät Sortavalan Palloseuran lipun alle ja siirtyivät Kuopioon. Vuonna 1946 seuran nimi muuttui KalPaksi. Maakuntasarjaseuran nimenä kauden 1945/46 otteluiden otteluohjelmassa oli SoPS ja seuran osoite Kuopiossa, seuran nimi kauden lopputuloksissa oli KalPa, ja seuran puheenjohtana jatkoi jo SoPS:ssa puheenjohtajana toiminut Z. Nuorivaara.

50-luvun alussa KalPa alkoi KuPS:n sisarseuraksi. KalPa pelasi 10 peräkkäisen kauden ajan Maakuntasarjaa (3. korkein sarjataso). 1974 seura oli lopettanut jalkapallotoiminnan ja eronnut SPL:sta, eli fokus oli siirtynyt jääkiekkoon.

Jääkiekkoilun KalPa aloitti 1947; muut kuopiolaiset jääkiekkoa pelaavat seurat olivat tuolloin KuPS, Eräveikot ja PuPa. KuPS lopetti jääkiekon pelaamisen (taloudelliset syyt) keväällä 1956 ja antoi KalPalle sarjapaikkansa (Suomen sarja), jääkiekkovarusteensa ja perusvaroiksi rahaa 75&nbsp;000&nbsp;mk. Seurojen sisarsuhteesta johtuen järjestely sujui kivuttomasti.

### Puijon Pallo (PuPa)

PuPa perustettiin 1946 Kuopion Pallotovereiden sisarseuraksi. Perustamisen jälkeen Pupa pelasi muutamia vuosia Maakuntasarjassa (kaudet 1946/47 ja 47/48). Toiminta käynnistyi uudelleen 60-luvun loppupuolella, jolloin seura pelasi aluesarjassa (1967 – 69). Toiminta sammui 70-luvulla alkaakseen taas uudestaan 80-luvulla (piirin Viitosessa). Suomen Palloliitto järjesti ensimmäisen ikämiesten (eli yli 35-vuotiaat) SM-turnauksen 1982. PuPa Kultakoevet otti osaa ensimmäisen kerran v. 1984 voittaen Suomen mestaruuden.

2013 alkaen PuPa on osallistunut ikämiestoiminnan lisäksi Viitoseen.

### Kuopion Pallo -48 (KP-48)

Kuopion Pallo -48, nimi lyheni 1978 Kuopion Palloksi (KP), syntyi sodan jälkeen, kun Kuopion Riennon jalkapalloilijat eriytyivät omaksi seurakseen. KP-48 liittyi TUL:oon. KP-48 oli parhaimmillaan Kuopion kolmanneksi paras seura (kaudella 1978 KP sijoittui II divisioonassa 8:ksi). Seuran saavuttama korkein sarjataso oli kolmas, jossa se pelasi yhteensä 17 kauden ajan (1955-68, 70 ja 77-78). 

Seura joutui taloudellisiin vaikeuksiin ja päätti lopettaa toimintansa helmikuussa 1979 ja fuusioitui Eloon. Palloliitto myönsi fuusioitumisesta vapautuneen sarjapaikan Elo:lle, joka oli sijoittunut edellisvuoden III divisioonassa toiseksi, mikä ei olisi riitänyt sarjanousuun.

### Kurkimäen Kisa (KuKi)

Kurkimäen Kisa on perustettu 1948. Jalkapallo on ollut mukana seuran toiminnassa lähes alusta alkaen. Kuopiolaiseksi seura muuttui kuntaliitoksessa 1969. 1966-87 KuKi:n jalkapallotoiminta oli osa E-KI:n jalkapalloa. Sarjoissa KuKi on pelannut keskeytymättä alkaen 1994 (Viitonen). Korkeimmillaan KuKi on ollut Kolmosessa (4-taso), jossa se pelasi ensimmäistä kertaa kaudella 1992.

### Etelä-Kuopion Ilves (E-KI)

Kuopiolaiseksi seura muuttui kuntaliitoksessa 1969. Etelä-Kuopion Ilves (E-KI) on vuonna 1966 perustettu urheilun yleisseura. Jalkapalloilun osalta Vanun Veikot, Kuhasten kiri ja Kurkimäen Kisa yhdistivät voimansa uuteen seuran. Kurkimäen Kisa erosi seuraliittymästä v. 1987. E-KI:llä on tällä hetkellä (2014) toimintaa salibandyssa ja lentopallossa. Parhaimmillaan E-KI pelasi jalkapalloa Suomen kolmanneksi korkeimmalla sarjatasolla 1969-72. Tuona aikana sarja oli nimeltään Maakuntasarja (1969), ja III divisioona (1970-72). 1973 E-KI jatkoi pelaamista III divisioonassa, mutta nyt sarjataso oli yhtä alempi eli neljäs, kun Suomessa oli tehty sarjauudistus.

### Riistaveden Urheilijat (RiU)

Riistavesi tuli osaksi Kuopiota 1973. Jo seuraavana vuonna IV divisioonaa pelasi RiU ollen kuopiolaisen seurarankingin kuudenneksi paras seura. Parhaimmillaan (1984) RiU oli Kuopion seurojen listalla nro 4 heti pääsarjaa pelanneen kolmikon jälkeen. Ennen kuopiolaisuutta RiU oli jo tullut ikämiesikäiseksi, se on perustettu 1937.

### FC Tarzan

FC Tarzan on ollut rekisteröity yhdistys vuodesta 1979. Football Club Tarzan esittää olevansa Kuopion toiseksi vanhin aktiivista yhtäjaksoista sarjatoimintaa harrastanut jalkapalloseura. Seuran historia alkoi vuonna 1975 ravintola Tarzanin silloisen kantajengin päätettyä ryhtyä yhdessä pelaamaan jalkapalloa. Aluksi toiminta oli epäsäännöllistä ja järjestäytymätöntä, sittemmin seura osallistui puulaakisarjoihin. Ensimmäisen kerran Tarzanin sarjataso olisi voinut muuttua kuudennesta (V divisioona) viidenteen (IV divisioona) 1983, mutta tarzanilaiset päättivät antaa paikan seuralle, jonka tavoitteisiin nousu sopi paremmin.

### Päivärannan Pallo -70 (PäiPa)

Seuran perustamisvuosi on tässäkin tapauksessa ilmeisesti esitetty sen nimessä, rekoisteröinti tapahtui seuraavana vuonna. 1972 PäiPa pelasi IV divisioonassa ja voitti lohkonsa (sarja oli tuolloin 4. ylin sarjataso Suomessa). Lohkovoitosta ja edeltävien vuosien käytännöistä (voittaja nousee) huolimatta PäiPan historian korkeimmaksi sarjatasoksi jäi ko. 4. ylin sarjataso, jolla pelaaminen jatkui edelleen, koska 1973 Suomen sarjajärjestelmään synnytettiin uusi sarjataso, I divisioona Mestaruussarjan ja II divisioonan väliin, neljäs sarjataso oli nyt III divisioona.

### Club BCS

Club BCS:n toiminta alkoi Kuopion lyseolaisten pallon potkiskelusta 1973. Seura perustettiin virallisesti lokakuussa 1978. Seuran paras saavutus on ollut pelaaminen korkeimmillaan viidenneksi korkeimmalla sarjatasolla. 80-luvun puolivälin jälkeen seurasta ei ole havaintoa virallisista jalkapallokilpailuista.

### Kuopion Pallokerho (KuPK)

Seura perustettiin vuonna 1980 (vietiin yhdistysrekisteriin 1983.) KuPK pelasi vuodet 1981–82 V divisioonassa, se nousi kaudelle 1983 IV divisioonaan.Seuran olemassaoloajan korkein sarjataso oli II divisioona vuonna 1987.

### Kings SC

Kings perustettiin 30.10.1980. Seuran nimi oli Kings Soccer Club (KSC) sen aloittaessa toimintansa piirinsarjassa 1981. KSC nousi ensimmäisen pelikautensa päätteeksi IV divisioonaan, mutta 1982 se putosi heti takaisin piirinsarjaan. Paluu IV divisioonaan tapahtui heti vain vuoden tauon jälkeen. Kings ja KuPS allekirjoittivat kesällä 1988 ensimmäisen keskinäisen yhteistyösopimuksen, jonka mukaan seurat haluavat kehittää kuopiolaista jalkapalloilua yhdistetyin voimin. Kings nousi ensimmäisen kerran neljänneksi korkeimmalle sarjatasolle 1986 ja kolmanneksi korkeimmalle (nykyinen Kakkonen) sarjatasolle 1989. Kings pelasi sille tähän asti korkeimmalla sarjatasolla yhteensä 19 kauden ajan. 

Vuoden 2008 päätteeksi Kings Kuopio (oli tuolloin seuran virallinen nimi) lakkautti kilpailutoimintansa ja jatkoi erillisenä yhdistyksenä pelkästään junioritoiminnassa Kings Juniorit ry:nä. Seura palasi edustusjoukkuejalkapalloon takaisin kaudella 2011.

### JeSP Pallokaverit (JeSP PK)

Lokakuussa 1981 päätti ”Joukko Entisiä Savolais Palloilijoita” perustaa jalkapalloseuran. Seuran viralliseksi nimeksi tuli JeSP Pallokaverit ry. Ensimmäinen pelikausi oli 1982 V divisioonassa, jonka JeSP voitti, mutta jäi samaan sarjaan kaudeksi 1983; tulivat kolmanneksi, joka sija toi nousun. 1984 JeSP pelasi sarjan (IV divisioona) häviöittä, nousukarsinnan kolmessa ottelussa tuli kauden ensimmäinen häviö, mutta nousu varmistui III divisioonaan. Tätä korkeammalla seura ei ole pelannut.

### Vehkan Veto (VeVe)
Seura vietiin yhdistysrekisteriin 1983 ja se oli mukana Viitosessa 1987 ja Nelosessa 1988 – 90.

### Liitosalueen Pallo (LiPa)

Piirin jäsenyydestä erosi 1986 Länsi-Kuopion Nuorisoseura, jonka jalkapallotoimintaa jatkoi Liitosalueen Pallo. LiPa pelasi Viitosessa 1987 – 90. Nelosessa tai sitä korkeammalla (parhaimmillaan Kolmosessa) LiPa on pelannut 1991 alkaen yhtäjaksoisesti. LiPa on KuPS:n lisäksi siis ainut näin korkealla jatkuvasti pelannut kuopiolainen nykyseura. Seuraavaksi kauiten on vastaavalla tasolla pelannut Kurkimäen Kisa alkaen 1995.

### Royal FC

Royal FC on perustettu tammikuussa 1987. Ajatus seuran perustamisesta oli lähtöisin edelliskesältä, kun joukko särkiniemeläisiä poikia pelasi puulaakissa Uupuneet FC:n nimellä. 1987 seura nousi IV divisioonaan kaudelle 1988. Seuran korkein sarjataso on ollut viides.

### Swedoc’s FC
Seura toimi yhden kauden, pelasi 1987 Viitosessa.

### Soccer Club Zulimanit (Zulimanit)
Seuran alku lähti inkilänmäkiläispoikajoukon sählyn pelaamisesta. Joukkueen nimi valittiin Ryhmäteatterin TV-sketsisarja -Tabu:n jaksosta ”Zulimanit Suomessa!”. Jalkapallon pelaaminen alkoi 1990 puulaakisarjassa. 1991 seura rekisteröitiin ja 1. virallinen peli oli piirin 5 divisioonassa 11.5.1991 Päivärannan koulun kentällä Tuusniemen Kisaa vastaan. Ottelu päättyi 0–0. Viidennellä kaudellaan seura oli noussut jo Kakkoseen. Sitä korkeammalla sarjatasolle Zulimanit ei ole vielä päässyt (Kakkosen kaudet ovat olleet 1995:n lisäksi 2000). Kauden 2000 jälkeen Zulimanit ilmoittautui 2-joukkueellaan seuraavalle kaudelle Neloseen (näin varmistettiin seuran jatkuminen) ja luopui Kakkosen sarjapaikastaan Koparien hyväksi. Toiminta siis jatkui Nelosessa.

### FC Kuopio
KPT ja Elo yhdistyvät FC Kuopioksi 1. lokakuuta 1991. Tavoitteeksi asetettiin nousu korkeimpaan sarjaan vuosituhannen loppuun mennessä. FC Kuopio oli rekisteröity yhdistykseksi 24. syyskuuta 1991, pelaamassa Kolmosta seuraavana vuonna ja historiansa huipulla Kuopion kolmanneksi parhaana seurana Kakkosessa 1994. FC Kuopio eli kuusi pelikautta.

### FC Eagles
Samana vuonna (1991) kun seura rekisteröitiin virallisesti, se aloitti Viitosessa. Eagleseiltä kesti 13 kautta pelata nousuun Neloseen, jonne se päätyi kahdeksi kaudeksi 2004 – 05. Tämän jälkeen seuraa ei ole näkynyt edustusjoukkueellaan piirin virallisissa sarjoissa.

### AC-Dynamo

Seura rekisteröitiin 1994. Se pelasi sarjoissa vuosina 1995–98 ja oli korkeimmillaan Nelosessa.

### Manhattan Project (MPR)

MPR syntyi 1995. Seura alkoi 1996 Viitosesta, ja on parhaimmillaan pelannut Kolmosessa kahtena kautena (2001 ja 2003).

### FC Atlas

Rekisteröitymistä seuraavana vuonna 1996 Atlas alkoi Viitosesta ja nousi heti Neloseen, joka on jäänyt tähän mennessä seuran viimeiseksi läsnäoloksi piirin sarjoissa.

### AC BARCA

Seura on kotoisin Riistavedeltä ja se on perustettu 1997. AC BARCA aloitti Viitosesta 1998. Kahden pelikauden jälkeen se oli noussut tähän asti parhaaseen saavutukseensa eli Kolmoseen. Kaudelle 2014 seura ei enää lähtenyt Viitoseen.

### Soccer Club Kuopio Futis -98 (SC KuFu-98)

SC KuFu-98 on voittanut Suomen Regions cupin 2012. KuFu-98:n ensimmäinen pelikausi oli 1998 Nelosessa, jolloin pelaajat olivat pääosin kuopiolaisia ja he tulivat karttulalaisesta Airakselan Yrityksestä.
AirY putosi 1997 Kolmosesta, eikä se ollut mukana enää vuonna 1998. AirY:n Nelosen paikan peri KuFu-98, ja seura nousi heti seuraavaksi vuodeksi Kolmoseen. KuFu-98 pelasi ensimmäisen kerran kolmanneksi korkeimmalla sarjatasolla Kakkosessa 2003.

### Kuopion Koparit (Koparit)

Koparit perustettiin vuonna 2000 ja rekisteriin ry päätyi 8.5.2001. Seuralla ei ole virallista yhteyttä Kuopion Pallotovereihin (KPT). 

Koparit-nimisen seuran projekti kesti yhden pelikauden 2001. Zulimanit luovuttivat Kakkosen sarjapaikkansa uudelle seuralle. Koparit päätyivät lopulta yhden ottelun päähän noususta hävitessään elokuussa 2001 Ykkösen karsinnan kaksoisottelussa Oulunkylän Gnistanille. Kopareiden huhuttiin lehtiartikkelin mukaan ajautuneen jo kesken kauden taloudellisiin vaikeuksiin. Seuran puheenjohtajan Jarkko Kaitokarin mukaan: ”Itse asiassa Kopareille tarjottiin Ykkösen paikkaa vuodenvaihteen 2001/02 jälkeen”. Lehti otsikoi (18.1.2002) ”Koparit pisti lapun luukulle”.

### FC Areena
Seura pelasi yhtenä kautena. Se rekisteröitiin 2001. Samana vuonna se pelasi Viitosessa.

### KuPS Akatemia (aik. KuPS/2)
KuPS lopetti syksyllä 2003 A-junioreiden SM-sarjajoukkueensa, jonka asemesta pelaajia päätettiin kehittää miesten sarjoissa, ja 2004 kaudelle synnytettiin edustuksen reserviksi seuranimellä kulkenut 2-joukkue. KuPS/2 pääsi aloittamaan suoraan Itä-Suomen piirin Kolmosesta. Joukkue nousi heti Kakkoseen ja nimeksi muuttui KuPS Akatemia. Palloliiton kilpailusääntöjen mukaan Liigassa ja Kakkosessa pelaavien joukkueiden takana ei voi olla sama yhdistys (KuPS Oy vastasi myös KuPS Akatemian toiminnasta, joten Akatemia piti viedä KuPS Talentit ry:n alaiseksi. KuPS Akatemia pelasi kakkosta 2 kautta, ja kokeilu lopetettiin. KuPS Akatemia oli Palloliiton sarjoissa pelannut rekisteröity seura. Sitä ei pidä sekoittaa KuPS:n Akatemiaan, joka muun muassa pelasi talenttiakatemioille tarkoitetuissa kilpailuissa, joissa oli esim. ikärajat

### Sawopool United (SawU)
Rekisteriin 2005, virallista pelaamista kaksi kautta, 2006 nousu Viitosesta Neloseen ja 2007 kauden jälkeen seuran historia oli tältä erää loppu.

### FC United Kuopio (FCUK)

Seura rekisteröitiin vuoden 2007 viimeisenä päivänä. Se on pelannut Viitosessa kaksi kautta, 2008–09.

### Kuopion Jalkapallokerho (KJK)

Seura on perustettu 2008. Sarjoihin se ilmestyi 2009. Tähän mennessä korkeimmalle pelaamalleen sarjatasolle seura selviytyi heti toisena pelikautenaan (oli 2010 Nelosessa).

### AS KallaWesj (AS KaWe)

Seura on rekisteröity 2008. Se aloitti sarjoissa pelaamisen 2009 alimmalta eli kuudenneksi korkeimmalta sarjatasolta (Viitonen), jossa se pelaa edelleen (2014).

### ZSKA Kuopio

Seura perustettiin 2010 (rekisteriin 2011). Piirinsarjoissa seuran edustusjoukkue on esiintynyt vuosina 2011 ja 2012.

### Karttulan Tennisseura (KarTe)

Yhdistys on perustettu 1980 ja se merkittiin yhdistysrekisteriin 1981. Sen toiminta painottui aluksi nimen mukaisesti tennikseen. Myöhemmin KarTen ohjelmaan tuli myös jalkapallo. Kuopiolaiseksi seura muuttui kuntaliitoksen myötä 2011. Vuonna 2015 KarTe ilmoitti eroavansa Palloliiton jäsenyydestä.. Kuopiolaisena seuran saavutukseksi sarjapelaamisessa jäi pelata neljä kautta viitosessa.

### Nilsiän Pallo-Haukat (NP-H)

Seura perustettiin 20.7.1954. Kuopiolaiseksi NP-H muuttui 2013, kun Nilsiä liittyi Kuopioon. Nilsiäläisenä NP-H kerkesi pelata parhaimmillaan Suomen kolmanneksi korkeimmalla sarjatasolla yhteensä 8 kauden ajan (1973, 1980, 1993 ja 1995–99). NP-H ilmoitti luopuvansa miesten edustusjoukkueesta kaudella 2021; oli paikka Nelosessa. Seuralla oli ollut edustusjoukkue tätä ennen joka vuosi seuran perustamisesta 1954 alkaen.

### Juankosken Pyrkivä (JuPy)
JuPy on perustettu 1929. Se pelasi II divisioonassa kausina 1978-1979. Pohjoislohkon toinen sija 1978 oli seuran paras saavutus juankoskelaisena. Kuopiolaiseksi seura muuttui 2017, kun Juankoski liittyi Kuopioon. Kaudella 2017 seura pelasi Viitosessa.

## Kuopiolaisseurojen pelaaminen virallisissa sarjoissa
Taulukkoon on kerätty kuopiolaisten seurojen edustusjoukkueiden vuosittaiset osallistumiset SPL:n virallisiin sarjoihin. Tietojen lähteinä on käytetty Suomen Palloliiton toimintakertomuksia ja Jalkapallokirjoja Jalkapallokirjoissa ei ole kerrottu 5- eikä sitä alempien tason seuroja alkaen kaudesta 1987 ja 4-tason seuroja (sarjataulukot puuttuu) mainita kaudesta 1995 alkaen, muutoin lähdetieto on kirjattu erikseen.

### Miehet
Sarjat ovat SPL:n järjestämiä sarjoja. TUL:n kilpailuja taulukossa ei ole esitetty. 2-tason sarjojen niminä on käytetty aikojen kuluessa seuraavia: B-sarja 1930–35 ja 1940/41, Itä-Länsi –sarja 1936 – 39 , Suomen Sarja 1943/44 – 1969, II divisioona 1970–1972 ja I divisioona (nykyisin Ykkönen) alkaen 1973. 3-tason sarjojen niminä on käytetty seuraavia: Maakuntasarja 1936–1969 (1940/41 nimi oli C-sarja), III divisioona 1970–1972, Suomen Sarja (nykyisin Kakkonen) alkaen 1973.

1948–1953 3-tasolle merkityt seurat pelasivat karsintasarjan TUL-seuroille myönnetyissä kiintiöissä SPL:n 3-tason parhaiden kanssa seuraavan vuoden Suomen sarjaan (esitetty taulukossa TUL-merkinnällä). 

KuPS-tiedot vuosilta 1930-2004 ja KPT 1932-33 (pelasi Savon piirinsarjassa joka vastasi 1930-35 karsintasarjaa B-sarjaan) kirjasta KuPS 1923-2004. KPT-tiedot vuosilta 1934 - 1992 kirjasta KPT - Koparien tarina.  Zulimanien sarjatasot vuosilta 1991 - 2002 ovat seuran omista historiatiedoista. Nimet Vanun Veikot (VaVe) ja EKI on mainittu suluissa ennen vuotta 1969, koska seuran kotikunta oli Kuopion maalaiskunta ennen sen liittämistä Kuopioon.

Kolmoset (4-taso) 1996 – 2005, IV- ja V-div (5- ja 6-tasot) 1987 - 1995 ja Neloset ja Viitoset (5- ja 6- tasot) 1996 - 2005; lähteenä ovat SPL:n Itä-Suomen piirin vuosikertomukset. Kuopion jalkapalloilussa piirissä pelattu ylin sarja on ollut valtakunnan kolmanneksi korkein sarjataso 1930–35 (piirin sarjasta karsittiin seurat B-sarjaan), neljänneksi korkein 1936-55 (piirissä karsittiin seurat Maakuntasarjaan), viidenneksi korkein 1956-72 (piirissä karsittiin seurat Aluesarjaan, jonka nimi muuttui 1970 IV divisioonaksi) ja kuudenneksi korkein 1973–86 (oli muodostettu uusi toiseksi korkein valtakunnallinen sarjataso I divisioona, 1973-86 taulukkoon ei ole merkitty 6-tasolla piirin sarjoissa pelanneita seuroja). 

1987 kaudelle SPL siirsi piirien vastuulle IV divisioonan järjestämiset, mikä oli siis tuolloin viidenneksi korkein sarjataso. Kuudenneksi korkein eli piirin toiseksi korkein sarjataso oli Kuopiossa piirin IV luokka, jota nimitettiin V divisioonaksi, josta noustiin seuraavalle sarjatasolle eli IV divisioonaan. 1990 piirin III luokkaa alettiin kutsua V divisioonaksi. 1993 kaudelle SPL siirsi piirien vastuulle myös neljänneksi korkeimman sarjatason järjestämiset ja sarjojen nimitykset muuttuivat nykyisiksi, eli Kolmonen, Nelonen ja Viitonen (ne vastaavat 4-, 5- ja 6-sarjatasoja).

Taulukko kuopiolaisseurojen pelaamisista Suomen jalkapallon eri sarjatasoilla. Samalla sarjatasolla tiettynä vuonna pelanneet seurat on pantu sarjan lopputuloksen mukaiseen paremmuusjärjestykseen viiden ylimmän sarjatason osalta. 6:nnen sarjatason seurat ovat aakkosjärjestyksessä. SPL esittää seuransa tulospalvelusivullaan linkissä ”Seurat” . Vain seurojen edustusjoukkueet on esitetty taulukossa.

## Lähteet
*
*
*
* Suomen jalkapallokeskukset. Kuopio (s. 332-336, Antti O. Arponen)
*
* Jalkapallo-Suomi. Kuopio, Lyhytsyöttöjen resepti (s. 197–201, Yrjö Lautela)
*
*
*
*

### Viitteet