open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
360-luku eaa.

## Tapahtui vuosikymmenen aikana
* 369 eaa. Aleksanterista tuli thessalialaisen Ferain despootti. 
* 369 eaa. Makedonia hyökkäsi Thessaliaan, mutta thebalaiset karkottivat heidät sieltä.
* 368 eaa. Makedonian kuningas murhattiin. Hänen seuraajakseen tuli hänen nuori veljensä Perdikkas III. Hallitsijaksi tuli Aloroksen Ptolemaios.
* 367 eaa. Marcus Furius Camillus kukisti gallialaiset ja rakennutti Concordian temppelin.
* 367 eaa. Dionysios II:sta tuli Syrakusan hallitsija Dionysios I:n kuoleman jälkeen.
* 367 eaa. Aristoteles aloitti opiskelun Platonin Akatemiassa. 
* 366 eaa. Persialaiset satraapit kapinoivat Artakserkses II:a vastaan.
* 366 eaa. Platon saapui Syrakusaan.
* 365 eaa. Makedonian kuningas Perdikkas III syrjäytti hallitsija Ptolemaioksen.
* 364 eaa. Kynoskefalain taistelu, Pelopidas kukisti thessalialaiset.
* 362 eaa. Mantineian taistelu, Epameinondas kukisti spartalaiset

## Tärkeitä henkilöitä
* Aleksanteri, Ferain tyranni
* Marcus Furius Camillus, roomalainen sotilas ja valtiomies, kunnioitettiin arvonimellä *"Rooman toinen perustaja"*
* Epameinondas, thebalainen sotilas
* Pelopidas, thebalainen sotilas
* Perdikkas III, Makedonian kuningas
* Platon, filosofi
350-luku eaa.

## Tapahtui vuosikymmenen aikana
* 359 eaa. Makedonian kuningas Perdikkas III kuolee ja hänen nuoresta pojastaan Amyntas IV:stä tulee kuningas. Todellinen valta päätyy kuitenkin Perdikkaan veljen Filippos II:n käsiin.
* 358 eaa. Artakserkses III:sta tulee Persian kuningas Artakserkses II:n kuoltua.
* 357 eaa. Filippos II menee naimisiin epeiroslaisen prinsessan Olympiaan kanssa.
* 356 eaa. Roomassa valittan ensimmäisen kerran preettori.
* 21. heinäkuuta 356 eaa. Artemiin temppeli tuhoutuu tulipalossa. Plutarkhoksen mukaan Aleksanteri Suuri syntyi samana päivänä.
* 356 eaa. Fokiin maakunnan asukkaat ryöstävät Delfoin. Kolmas pyhä sota alkaa. 
* 354 eaa. Mausolloksen mausoleumi valmistuu Halikarnassoksessa.
* 353 eaa. Filippos II kukistaa fokislaiset kolmannessa pyhässä sodassa.
* 351 eaa. Artakserkses III yrittää vallata Egyptin mutta epäonnistuu.
* noin 350 eaa. Tollundin mies murhattiin ihmisuhrina hukuttamalla hänet suohon Jyllannissa nykyisessä Tanskassa.
340-luku eaa.

## Tapahtui vuosikymmenen aikana
* 348 eaa. Makedonian kuningas Filippos II valtaa Olynthoksen kaupungin Khalkidikessa.
* 347 eaa. Kreikkalainen filosofi Platon kuolee.
* 346 eaa. Filippos II vastaa Theban avunpyyntöihin ja hyökkää Fokiksen maakuntaan. Fokislaiset antautuvat Filippokselle ilman taistelua.
* 344 eaa. Korinttilainen Timoleon karkotti Dionysios II:n Syrakusasta. 
* 344 eaa. Plutarkhoksen mukaan 12-vuotias Aleksanteri Suuri saa hevosensa Bukefaloksen.
* 343 eaa. Persian kuningas Artakserkses III valtaa Egyptin. Faarao Nektanebo II pakenee Nubiaan.
* 343 eaa. - 341 eaa. Ensimmäinen samnilaissota Rooman valtakunnan ja samnilaisten välillä.
* 342 eaa. Aleksanteri I:stä tulee Epeiroksen kuningas.
* 340 eaa. Timoleon kukistaan Sisiliaan hyökänneen Karthagon.
330-luku eaa.

## Tapahtui vuosikymmenen aikana
* 2. elokuuta 338 eaa. Makedonian kuningas Filippos II kukisti Ateenan ja Theban Khaironeian taistelussa. Tämän jälkeen Filippos pakotti kreikkalaiset kaupunkivaltiot, Spartaa lukuun ottamatta, liittymään Korintin liittoon.
* 338 eaa. Persian kuningas Artakserkses III murhattiin ja hänen nuori poikansa Arses nousi valtaistuimelle.
* 336 eaa. Filippos II lähetti armeijan Parmenionin johdolla Vähään-Aasiaan.
* 336 eaa. Dareios III:sta tuli Persian kuningas.
* 336 eaa. Filippos II murhattiin. Hänen pojastaan Aleksanteri Suuresta tuli Makedonian kuningas.
* 335 eaa. Aleksanteri Suuri valtasi ja tuhosi kapinoivan Theban.
* 335 eaa. Aristoteles perusti Lykeionin.
* 334 eaa. Aleksanteri Suuri ylitti Hellespontoksen makedonialaisista ja kreikkalaisista koostuvan armeijansa kanssa. Persialaiset joukot kukistettiin Granikosjoen taistelussa. Tämän jälkeen vallattiin Sardis ja  Halikarnassos.
* 333 eaa. Aleksanteri Suuren joukot kukistivat Dareios III:n armeijan Issoksen taistelussa.
* 332 eaa. Aleksanteri Suuren joukot valtasivat Foinikian ja Egyptin.
* 331 eaa. Aleksanteri Suuri kukisti Dareios III:n perusteellisesti Gaugamelan taistelussa.
* 331 eaa. Epeiroksen kuningas Aleksanteri I kuoli taistelussa Italiassa.
* 330 eaa. Aleksanteri Suuren joukot valtasivat Persepoliin. 
* 330 eaa. Bessos murhasi Dareios III:n ja julistautui Persian kuninkaaksi.
* 330 eaa. Filotas ja Parmenion teloitettiin heidän osallistuttuaan salajuoneen Aleksanteri Suurta vastaan.

* Aleksanteri Suuren johtamat makedonialaiset valtaavat Persian ja kukistavat Akemenidien hallitsijasuvun.
Juratsin kieli

**Juratsi** on uralilainen kieli, jota puhuivat juratsit. Se luokitellaan enetsin ja nenetsin väliseksi siirtymämurteistoksi, mutta sitä pidetään silti usein omana kielenään. Juratsi kuuluu samojedikielten pohjoissamojedilaiseen ryhmään. Muita pohjoissamojedilaisia kieliä ovat enetsi, nenetsi ja nganasani.

Juratsi sammui 1800-luvun alussa. Sitä puhuttiin Pohjois-Venäjällä Taimyriassa Uralvuoriston itäpuolella.

## Lähteet
270-luku eaa.

## Tapahtui vuosikymmenen aikana
* Keltit asettuivat Galatiaan
* Babylonin kaupunki tuhoutui
* Pyrrhos soti Rooman valtakuntaa vastaan
310-luku eaa.

## Tapahtui vuosikymmenen aikana
* 319 eaa. Makedonian hallitsija Antipatros kuoli.
* 319–315 eaa. Toinen diadokkisota
** 317 eaa. Paraitakenen taistelu
** 316 eaa. Gabienen taistelu
* 317 eaa. Makedonian kuningas Filippos III murhattiin Olympiaan käskystä.
* 314–311 eaa. Kolmas diadokkisota
** 312 eaa. Gazan taistelu
* 311–309 eaa. Babylonian sota Antigonoksen ja Seleukoksen välillä.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
250-luku eaa.

## Tapahtui vuosikymmenen aikana
* Aristarkhos Samoslainen ehdotti ensimmäisenä heliosentristä eli aurinkokeskistä aurinkokuntaa.

## Lähteet
210-luku eaa.

## Tapahtui vuosikymmenen aikana
* Toinen puunilaissota alkoi kun Hannibal valloitti Saguntumin, ja johti armeijansa etelä-Ranskan läpi Italiaan. Cannaen taistelu on kuuluisin taistelu tällä ajalla.
Länsi-malaiji-polynesialaiset kielet

**Länsi-malaiji-polynesialaiset [[kieli|kielet]]** on yleisnimi niille austronesialaisille kielille, jotka eivät kuulu keski- ja itä-malaijilais-polynesialaisten kielten ryhmään. Ryhmän tunnetuimpia edustajiin kuuluvat mm. indonesia, jaava, malaiji sekä malagasi.

Koska ryhmä on "poissulkevasti" määritelty, kielitieteilijät eivät käytä termiä kovin mielellään. Vastaavia oikeaoppisia kieliryhmiä ovat borneolais-filippiiniläiset kielet sekä sundanlais-sulawesilaiset kielet.
Slaavilaiset kielet

**Slaavilaiset kielet** on yksi indoeurooppalaisten kielten kieliryhmistä. Slaavilaisia kieliä puhuu satoja miljoonia ihmisiä Keski- ja Itä-Euroopassa, Balkanin niemimaalla sekä Siperiassa. Slaavilaisten kielten yhteinen historiallinen edeltäjä on kantaslaavi, joka puolestaan pohjautuu baltoslaavilaiseen kantakieleen, josta myös balttilaiset kielet ovat kehittyneet. Slaavilaisten kielten puhujia kutsutaan slaaveiksi.

## Luokittelu
Slaavilaiset kielet jaetaan itä-, länsi- ja eteläslaavilaisiin kieliin:

**Eteläslaavilaiset kielet**
* bulgaria
* makedonia
* sloveeni
* serbokroaatti (kroatia, bosnia, serbia, montenegro)

**Itäslaavilaiset kielet**

* ruteeni
* ukraina
* valkovenäjä
* venäjä

**Länsislaavilaiset kielet**

* kašubi
* polabi
* puola
* slovakki
* sorbi (*vendi*)
* tšekki

## Kirjallisuutta
*
Isokarin majakka

**Isokarin majakka** () sijaitsee Isokarin saarella noin 24 kilometriä (noin 13 meripeninkulmaa) Uudestakaupungista lounaaseen ja kuuluu Kustavin kuntaan. Majakkatornin suunnitteli luotsimajuri Gustaf Brodd esikuvanaan Venäjän Kronstadtin edustalle rakennettu Tolbuhinin majakka. Piirustukset tarkisti Carl Ludvig Engel, joka rakennutti alaoven päälle kreikkalaistyylisen päätykolmion ja pilarit. Majakan rakennustöiden huutokauppa oli vuonna 1830. Kirkonrakentaja Pychlau voitti kilpailun. Majakan alkuperäinen väri oli keltainen, nykyisen punavalkoisen värin lisäksi se on ollut myös mustavalkoinen.

Vuonna 1899 majakan puinen lyhtyhuone purettiin ja tilalle rakennettiin nykyinen lyhtyhuone. Majakka sähköistettiin vuonna 1952. Silloin lyhtyhuoneeseen tuotiin vuonna 1872 Pariisissa rakennettu linssi, joka oli ennen ollut Marjaniemen majakalla. Majakka oli lähellä tulla räjäytetyksi talvisodan aikana sillä paikalliset pelkäsivät Neuvostoliiton pommikoneita jotka pystyivät paikantamaan Uudenkaupungin helposti tästä majakasta. Nämä suunnitelmat kuitenkin tulivat päätökseen talvisodan loppuessa.

Isokarin majakka- ja luotsiyhdyskunta on Museoviraston vuonna 2009 julkistamassa inventoinnissa määritelty valtakunnallisesti merkittäväksi rakennetuksi kulttuuriympäristöksi.

## Kansainvälinen majakka- ja majakkalaivaviikonloppu

Kansainväliseen majakka- ja majakkalaivaviikonloppuun on osallistunut tai osallistuu Isokarin majakalta (FI0016) 2005-2006 OH1AM, 2012 OH3AG, 2016 ja 2020 OH3JJ, 2017 ja 2018 Tampereen Radioamatööri, OF3TAM. 

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Isokarin kotisivut
* Isokari majakka Venewikissä 
* Isokarin majakka 
* 7 perheen saari. Isokari - kaukainen ja pieni Pohjanlahden saariyhteiskunta, Suomen Kuvalehti, 29.08.1936, nro 35, s. 8, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
* Pohjanlahden jättiläissilmä, Seura, 21.10.1936, nro 43, s. 21, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
140-luku eaa.

## Tapahtui vuosikymmenen aikana
* 146 eaa.: Roomalaiset valloittavat Korintin
* 140 eaa.: Han Wudista tulee Kiinan keisari
* 140 eaa.: Simon Makkabealainen kruunataan Juudean kuninkaaksi
50-luku eaa.

## Tapahtui vuosikymmenen aikana
*Julius Caesar valloittaa suuren osan Galliaa (58–49 eaa.).
*Verijuotikkaita on käytetty parantamaan ihmisen terveyttä.
Asturian kieli

**Asturian kieli** (*asturianu* tai *asturleonés*) on romaaninen kieli, jota puhutaan Pohjois-Espanjassa joissakin osissa Asturian ja Kantabrian itsehallintoalueita sekä Leónin, Salamancan ja Zamoran maakuntia. Lisäksi Portugalin Miranda do Dourossa puhutaan sen lähisukulaista mirandeesia.

Vuoden 2007 tietojen mukaan asturian kielellä oli 110&nbsp;000 puhujaa, joiden lisäksi kieltä puhuu toisena kielenään 450&nbsp;000 ihmistä. Kielen katsotaan jakautuvan kolmeen murreryhmään: keski-, itä- ja länsimurteet. 

Asturiassa kieli on suojeltu alueen autonomisella lainsäädännöllä, ja se on Asturian kouluissa valinnainen kieli, mutta ei kuitenkaan virallinen kieli. Kielen käyttäjien määrä on ollut laskussa ja kielen suojelemiseksi on tehty paljon työtä 1980-luvulta alkaen.

## Fonologia ja ortografia
Asturian kielen oikeinkirjoituksen normit luotiin ensi kertaa vuonna 1987, ja niitä on sittemmin tarkennettu.

### Vokaalit

Lähde:

### Konsonantit

Lähde: 

Joissain asturian murteissa esiintyvien äänteiden kuvaamiseen käytetään erikoismerkkejä (ns. pisteellisiä kirjaimia) tai digrafeja. Näitä ovat: 

## Kielinäyte

## Kirjallisuus

Asturiankielisiä virallisia asiakirjoja esiintyy jo 700- ja 800-luvuilta alkaen. Asturian kielellä ei kuitenkaan koskaan ole ollut alueella tärkeää asemaa, sillä se ei ollut hallitsevien luokkien kieli, vaan pikemminkin kansankieli. Samasta syystä myös valtaosa kulttuuriperintöä on enemmänkin suullista kuin kirjallista. Kirjallisuutta on ollut 1600-luvulta alkaen.

Kirjallista traditiota on kuitenkin ollut jonkin verran, ja sen tärkeimpinä edustajina voidaan mainita seuraavat kirjailijat:
* Antón de Marirreguera (1500-luvulla)
* Xosefa Xovellanos (1500-luvulla)
* Antonio Balvidares (1500-luvulla)
* Xuan María Acebal (1800-luvulla)
* Teodoro Cuesta (1800-luvulla) 
* Fernán Coronas (1800-luvulla)

Valtaosan 1900-lukua kirjallinen kulttuuri uinui, mutta kun Espanjasta tuli demokratia, myös asturiankielistä kirjallista kulttuuria alettiin elvyttää. (Asturian kielellä kirjallisen elpymisen kautta kutsutaan nimellä "xurdimientu".) 

Asturiankielisistä nykykirjailijoista merkittävimpiä ovat:
* Berta Piñán
* Esther Prieto
* Xuan Bello
* Antón García
* Pablo Antón Marín Estrada
* Martín López-Vega

Kirjallisen kulttuurin elvyttämiseen on otettu avuksi myös käännöskirjallisuus, ja mm. seuraavien kirjailijoiden teoksia on käännetty asturian kielelle: Albert Camus, Tennessee Williams, Henry Melville, Franz Kafka, T.S. Eliot ja Eugénio de Andrade.

Asturian kieltä elvyttämään perustettiin myös v. 1981 erillinen kieliakatemia, "Academia de la Llingua Asturiana".

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Academia de la Llingua Asturiana:
* Projekti avoimen koodin tietokoneohjelmien kääntämiseksi asturian kielelle 
* Asturialaiset uutissivut
* Toiset asturialaiset uutissivut
3

## Tapahtumia
*Augustuksen valtaoikeudet uusittiin kymmenvuotiskaudeksi

## Syntyneitä
*Ban Biao - kiinalainen historioitsija

## Kuolleita
*
4

## Tapahtumia
*Keisari Augustus kutsui Tiberiuksen Roomaan ja määräsi hänet seuraajakseen.

## Syntyneitä
*Seneca, roomalainen valtiomies (arvioitu vuosi)
*Columella, roomalainen kirjailija

## Kuolleita
6

## Tapahtumia
*Maaherra Publius Sulpicius Quirinius toimitti väestönlaskennan Juudeassa (Josephuksen mukaan).
*Pannonialaiset heimot aloittavat vakavan kapinan Rooman Illyricumin provinssissa. Tiberius nimitetään kapinaa vastaan taistelevan roomalaisarmeijan johtoon.

## Syntyneitä
*
## Kuolleita
*
7

## Tapahtumia
*Publius Quinctilius Varus nimitetään Germanian maaherraksi.

## Syntyneitä
* Drusus Caesar, roomalainen aristokraatti
* Eräiden lähteiden mukaan Jeesuksen syntyvuosi.

## Kuolleita
8

## Tapahtumia
*Ovidius karkotettiin Roomasta Mustallemerelle
* Polemon I:n kausi Pontoksen kuninkaana päättyi.

## Syntyneitä
*

## Kuolleita
9

## Tapahtumia
* Arminiuksen johtamat germaanit voittivat roomalaiset Teutoburgin taistelussa.
* Bonnin kaupungin paikalle perustettiin roomalaisten linnoitus.

## Syntyneitä
*18. marraskuuta - Titus Flavius Vespasianus, Rooman keisari

## Kuolleita
Asuinhuone

**Asuinhuone** on ensisijaisesti jatkuvaan asumiskäyttöön tarkoitettu tila.

## Asuinhuonetta koskevia määräyksiä Suomessa
Asuinhuoneen pinta-alan tulee olla vähintään seitsemän neliömetriä. Alan muodostavat huonetta ympäröivien seinien pinnat, tai niiden ajateltu jatke. Pinta-alaan ei lasketa huoneen sitä osuutta, jonka osalta huonekorkeus alittaa 1,6 metriä. 

Asuinhuoneen huonekorkeuden tulee olla vähintään 2,5 metriä (pientaloissa 2,4 m) ja se mitataan kohtisuoraan lattiapinnasta kattopintaan. Huonekorkeus voi pienessä osassa huonetta olla alle 2,5 m (2,4 m), muttei kuitenkaan alle 2,2 m. Muun kuin vaakasuoran katon tapauksessa käytetään keskikorkeutta. Asuinhuoneen lattiapinnan tulee pääosin sijaita maanpinnan yläpuolella.

Asuinhuoneesta tulee olla ikkuna ulos. Ikkunan valoaukon pinta-alan on oltava vähintään 1/10 asuinhuoneen pinta-alasta. Lisäksi ikkunan tai sen osan tulee olla avattavissa ja sen tulee sijaita valoisuuden ja viihtyisyyden kannalta tarkoituksenmukaisella paikalla. Osaan huoneiston asuinhuoneista voidaan luonnonvalo kuitenkin järjestää johonkin muuhun tilaan suunnatun ikkunan kautta. 

Huoneen pääikkunan edessä tulee olla vähintään 8 metriä rakentamatonta tilaa. Pientalossa mitta voi olla – viihtyisyys huomioiden – pienempikin. Lattian tulee olla maanpintaa korkeammalla. Osassa huoneiston huoneista lattiataso voi olla vähäisessä määrin maanpinnan alapuolella. Maanpinta mitataan pääikkunan kohdalta. 

Asuinhuoneiksi luetaan muun muassa olohuone, keittiö ja makuuhuone. Asuinhuoneiksi ei lueta eteistä, käytävää, kylpyhuonetta tai muuta vastaavaa tilaa.

## Katso myös
* Rakennuksen pinta-ala

## Lähteet
* G1 Suomen rakentamismääräyskokoelma – Asuntosuunnittelu
Galway

**Galway** () on samannimisen kreivikunnan pääkaupunki Irlannin länsirannikolla. Kaupungissa asuu noin 75&nbsp;500 asukasta, joten se on Irlannin tasavallan neljänneksi suurin. 

Kaupungissa on yliopisto, tai oikeammin yksi Irlannin kansallisen yliopiston haaraosastoista. Sen länsipuolella sijaitsevat Connemaran iirinkieliset alueet.

Galway sijaitsee Corrib-joen suulla, Galwaynlahden pohjukassa. Joen itärannalle perusti normannilaislähtöinen aatelismies Risteard de Búrca 1200-luvulla linnoituksen suojaksi ó Flaitheartan (Flaherty) klaanilta, jonka miehet katsoivat olevansa näiden seutujen oikeita omistajia. Kaupungin nimi tuleekin iirin sanasta *Gall*, joka tarkoittaa vierasta valloittajaa – historian eri vaiheissa se on voinut viitata niin normandianranskalaiseen, englantilaiseen kuin viikinkiin.
 
1300-luvun lopussa kaupunki siirtyi 14 lähinnä englantilaisen tai normandianranskalaisen kauppiassuvun hallittavaksi. Nämä kauppiassuvut – Athy, Blake (*de Bláca*), Bodkin, Browne (*de Brún*), d'Arcy, Deane, Ffont, Ffrench, Joyce (*Seoige*), Kirwan, Lynch, Martin, Morris ja Skerrett – tulivat tunnetuiksi Galwayn heimoina, ja kaupunkia kutsutaan yhä Heimojen kaupungiksi (*the City of the Tribes*, *Cathair na dTreibheacha*). Heimot joutuivat edelleenkin sotimaan Ó Flaitheartan perhettä vastaan, mutta heimojen alaisuudessa kaupunki kukoisti ja nautti käytännössä melkoisen rajattomasta itsehallinnosta. Tälle kukoistukselle tuli loppu vasta 1600-luvulla, kun heimot menettivät asemansa valittuaan maan sisäisissä levottomuuksissa väärän osapuolen. Oliver Cromwell ja Vilhelm III Oranialainen tuhosivat kaupunkia, ja kaupankäynti siirtyi Dubliniin ja Wexfordiin.

1900-luvun alussa matkailijat ja opiskelijat kiinnostuivat Galwaysta ja kaupunki virkistyi uudelleen.

Nykyiseen Galwayhin kuuluu alkuperäisen kaupungin lisäksi Claddagh (*An Cladach*), joka oli alkujaan iirinkielinen kalastajakylä Corrib-joen vastarannalla, mutta on nyt muuttunut osaksi kaupunkia. Se on tavoiteltua asuinaluetta merinäköalojen takia.

## Koulutus ja kulttuuri
Historiallisen arkkitehtuurinsa ja runsaan musiikki-, huvi- ja teatteritarjontansa ansiosta Galway on suosittu matkailukohde. Myös iirin kielen asiaa ajetaan kaupungissa innokkaasti.

Galwayssa toimii kolme korkeakoulua :  National University of Ireland, Galway (NUI Galway),  Galway-Mayo Institute of Technology (GMIT) ja Galway Technical Institute Noin neljäsosa kaupungin asukkaista on opiskelijoita.

Galwayssa järjestetään vuosittain elokuvafestivaali Galway Film Fleadh.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Rahapuu

**Rahapuu** eli **rahapaunikko** (*Crassula ovata*, syn. *Crassula portulacea*) on maksaruohokasvien heimoon kuuluva kasvi. Rahapuu on mehikasvi, sillä se varastoi runsaasti vettä lehtiinsä. Rahapuu on helppohoitoinen ja suosittu huonekasvina. Se vaatii paljon valoa ja vähän vettä. Sillä on myös suomenkielinen lempinimi ”paratiisipuu”.

## Ulkonäkö ja koko
Rahapuun tumman- tai harmaanvihreät lehdet ovat 30–90&nbsp;mm pitkiä ja 18–40&nbsp;mm leveitä, usein punertavia reunoistaan, soikeita, paksuja ja pinnaltaan vahamaisia. Ne kasvavat paksusta vihreästä tai vihreän ruskehtavasta varresta, jossa on vanhemmiten ruskeita poikkiraitoja. Lehdet varastoivat muiden mehikasvien tavoin vettä, minkä ansiosta rahapuu kestää hyvin kuivuutta. Rahapuut kasvavat hitaasti, mutta voivat suotuisissa olosuhteissa kasvaa 1–3 metrin korkuisiksi, huonekasveina ne harvoin yltävät metriä korkeammaksi. Alimmat lehdet kuivuvat ja putoavat pois puun kasvaessa. Rahapuu kukkii vain harvoin ja vanhempana, ja rahapuun ollessa huonekasvina kukkiminen edellyttää, että kasvi on ollut talven viileässä (12–15&nbsp;°C) ja kuivassa lepoajan. Kukkiessaan rahapuu kasvattaa pienet valkoiset tai punertavanvalkoiset kukat.

## Levinneisyys
Laji on kotoisin Etelä-Afrikasta. Kotiseuduillaan rahapuu kasvaa kuivilla savanneilla, hiekkaperäisessä maassa. Talviaikaan se kukkii.

## Muuta
Rahapuut, niin kuin monet muutkin mehikasvit ovat CAM-kasveja, jotka liiallisen haihtumisen estämiseksi pitävät ilmarakonsa kiinni päivällä. Yöllä ilmaraot avautuvat, jolloin kasvi ottaa sisään hiilidioksidia ja varastoi sen solunesterakkulaan omenahapoksi, josta jälleen päivällä vapautuu hiilidioksidi yhteyttämistä varten. Hiilidioksidimäärä, jonka kasvi pystyy varastoimaan solunesterakkulaan, on kuitenkin suhteellisen pieni. Tästä syystä CAM-kasvien yhteyttämisen määrä jää melko vähäiseksi.


Tiedosto:Jade-Emyr jones-Port Merrion.jpg|Hyvin iso rahapuu, Wales.
Tiedosto:Crassulagorda1.jpg
Tiedosto:Crassula ovata4 ies.jpg
Tiedosto:Crassula ovata 2011 1.jpg
Tiedosto:Crassula ovata.jpg
Tiedosto:Crassula arborescens con fiore.JPG
Tiedosto:Crassula ovata RTBG.jpg
Tiedosto:Geldbaum geschlossene Knospen.JPG
Tiedosto:Crassula.ovata.7065.jpg
Tiedosto:Jade Flower.jpg
Tiedosto:Carassula ovata Flower Geldbaum.JPG
Tiedosto:Jade1 ies.jpg
Tiedosto:Jade2 ies.jpg
Tiedosto:Jade3 ies.jpg
Tiedosto:Crassula ovata Aerial root closeup.jpg|alt=Rahapuun (Crassula ovata) ilmajuuri.|Rahapuun (*Crassula ovata*) ilmajuuri.
Tiedosto:Crassula ovata5 ies.jpg|alt=Rahapuun (Crassula ovata) varren poikkileikkaus.|Rahapuun (*Crassula ovata*) varren poikkileikkaus.


## Lähteet
* 

### Viitteet

## Aiheesta muualla
* Suomen Lajitietokeskus: Rahapaunikko – ''Crassula ovata''
RDF

**RDF** *(Resource Description Framework)* on W3C:n standardoima malli tiedon vaihtoon sovellusten välillä erityisesti web-ympäristössä. Erityispiirteenä RDF mahdollistaa useisiin eri tietomalleihin (skeemoihin) pohjautuvan tiedon integroinnin sekä näiden tietomallien evoluution jo mallinnettua tietoa muokkaamatta . 

## Tietomalli

Tietomalli RDF:stä on hyvin samankaltainen kuin käsitteellisessä mallinnuksessa käytetyissä luokka- ja entiteettikaavioissa. Tieto rakentuu lausumista, joissa yksittäisistä resursseista (erityisesti web-resursseista) annetaan tietoa subjekti-predikaatti-objekti -kolmikoilla. Nämä kolmikot (engl. triples) muodostavat siis tietomallin perustan. Esimerkiksi ajatus "Taivas on väriltään sininen" voidaan mallintaa RDF:ssä kolmikkona: subjekti ("taivas"), predikaatti ("on väriltään"), ja objekti ("sininen"). RDF ei itsessään ota kantaa tiedon esitysmuotoon, joten RDF-pohjainen tieto voidaan esittää useilla eri formaateilla. Tapa, jolla kolmikot koodataan vaihtelee formaateittain.

RDF-tietomalli ja sen tapa kuvata resursseja on keskeinen osa W3C:n semanttista webiä.

## Esitysformaatit

RDF-muotoinen tieto voidaan esittää useilla erityyppisillä formaateilla, joista keskeisimmät ovat RDF/XML sekä N3 ja Turtle. RDF:ää voidaan upottaa myös suoraan HTML-dokumentteihin attribuutteina RDFa-muodossa.

### RDF/XML

Alkuperäinen esitysformaatti, *RDF/XML*, on W3C:n standardoima, XML-pohjainen sarjallistus RDF:stä, jossa käytetään hyväksi erityisesti XML:n nimiavaruuksia ja entiteettejä . 

Esimerkiksi seuraava RDF-kuvaus määrittelee subjektille ** predikaatin *kieli*, jolla on objekti *suomi*:


```
<?xml version="1.0"?>
<rdf:RDF xmlns:rdf="http://www.w3.org/1999/02/22-rdf-syntax-ns#"
         xmlns:esim="http://www.esimerkki.org/kasitteet/">
   <rdf:Description rdf:about="http://fi.wikipedia.org/">
      <esim:kieli>suomi</esim:kieli>
   </rdf:Description> 
</rdf:RDF>
```


### N3 ja Turtle

*N3* (Notation 3) on luonnollisen kielen kaltainen esitysmuoto RDF:lle, jossa pyritään lausumien tiiviimpään ja luettavampaan esitykseen. N3 sisältää myös ominaisuuksia, joita RDF ei määrittele. N3:sta yksinkertaisettu osajoukko, joka toteuttaa RDF:n on nimeltään *Turtle* - korostettaessa tätä osajoukkoa voidaan notaatiosta käyttää nimeä *N3/Turtle*. N3-formaattia ja sen määritystä kehittää Tim Berners Lee sekä muut semanttisen webin yhteisön jäsenet. 

Aikaisempi esimerkki voidaan kirjoittaa N3-formaatissa seuraavasti:


```
@prefix esim: <http://www.esimerkki.org/kasitteet/> .
@prefix rdf: <http://www.w3.org/1999/02/22-rdf-syntax-ns#> .
    
<http://fi.wikipedia.org/> esim:kieli "suomi" .
```


### RDFa

*RDFa* on W3C:n suositus, joka kuvailee HTML:ään attribuuttitason laajennuksen rikkaan metadatan liittämiseksi web-sivuihin.

## Kyselykielet

SPARQL-kyselyn rakenne:


```
SELECT ?subject ?predicate ?object
WHERE
	(?subject ?predicate ?object)
USING
	rdf FOR <http://www.w3.org/1999/02/22-rdf-syntax-ns#>
```


Josta tulokseksi saadaan:

```
subject: http://fi.wikipedia.org/
predicate: http://www.esimerkki.org/kasitteet/kieli
object: suomi
```


## Katso myös
* RSS
* Web Ontology Language
* SPARQL

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Einsteinium

**Einsteinium** on alkuaine numero 99, ja sen kemiallinen merkki on **Es** () sekä CAS-numero 7429-92-7. Yhdysvaltalainen tutkijaryhmä löysi sen samoin kuin fermiuminkin Eniwetokin vetypommiräjäytyksen jälkeen vuonna 1952, mutta turvallisuussyistä tietoa salattiin aina kesään 1955 asti. Tutkijat päättivät nimetä alkuaineen einsteiniumiksi kunnianosoituksena samana vuonna kuolleelle Albert Einsteinille. Kyseistä alkuainetta voidaan valmistaa muun muassa hiukkaskiihdyttimissä säteilyttämällä erästä uraanin isotooppia typpi-ioneilla. Punnittavia määriä einsteiniumia saatiin ensi kerran tuotettua vuonna 1961, aluksi vain 0,01&nbsp;µg. Pysyvimmän isotoopin (252Es) puoliintumisaika on noin 472 päivää.

Toistaiseksi einsteiniumille ei ole keksitty mitään kaupallista tai tieteellistä käyttötarkoitusta puhtaan perustutkimuksen ulkopuolella.

## Kemialliset ominaisuudet
Vain muutamia einsteiniumyhdisteitä on valmistettu. Einsteiniumin kemian selvittämistä vaikeuttaa syntetisoinnin hankaluus ja radioaktiivisuuden aiheuttama nopea hajoaminen sekä lämmöntuotto. Kuten kaikki aktinoidit, einsteinium on sangen reaktiivista ainetta. Ensimmäisten yhdisteiden joukossa opittiin tuntemaan einsteiniumoksidi (Es2O3) ja einsteiniumin halidit. Kiderakenne tunnetaan yhdisteille EsCl<sub>3</sub>, EsOCl, Es<sub>2</sub>O<sub>3</sub>, EsBr<sub>3</sub> ja EsI<sub>3</sub>.

Einsteinium esiintyy yleensä hapetusluvulla +III, varsinkin kiinteissä yhdisteissä ja liuoksissa. Toisin kuin useimmilla muilla aktinoideilla, sillä on lisäksi hapetusluvun +II yhdisteitä, varsinkin kiinteässä olomuodossa. Hapetusluku +IV on ennustettu, mutta näiden yhdisteiden olemassaolo on epävarmaa.

## Isotoopit
Einsteiniumin kaikki isotoopit ovat radioaktiivisia. Sen pitkäikäisin isotooppi on 252Es (puoliintumisaika 472 päivää), mutta tämän valmistaminen on vaikeaa. Yleensä einsteiniumin kemiallisia tai fysikaalisia ominaisuuksia tutkittaessa käytetään isotooppeja 253Es ja 254Es.

## Lähteet
*  

### Viitteet

## Aiheesta muualla

* PubChem: Einsteinium 
* Periodictable: Einsteinium 
* Mindat: The Mineralogy of Einsteinium 
* The Royal Society of Chemistry (RSC): Einsteinium 
*
Ryszard Kapuściński

**Ryszard Kapuściński** (4. maaliskuuta 1932 Pinsk – 23. tammikuuta 2007 Varsova) oli Puolan kuuluisimpia toimittajia ja käännetyimpiä kirjailijoita. Hänet mainittiin monesti kirjallisuuden Nobel-arvailujen yhteydessä. Reportterina Kapuściński todisti 27:ää vallankumousta tai -kaappausta itse paikalla. Hän tapasi muun muassa Patrice Lumumban, Che Guevaran ja Idi Aminin.

Kapuściński työskenteli vuosia ulkomaankirjeenvaihtajana Puolan PAP-uutistoimistolle Afrikassa. Hänen kansainvälinen läpimurtoteoksensa oli Etiopian keisarin Haile Selassien hovia ja hallintoa kuvaava *[[Keisari (kirja)|Keisari]]* (1978). Kapuścińskin Afrikkaa käsittelevä kirja *Eebenpuu* (1998) koostuu reportaaseista 1950-luvulta 1990-luvulle. Kapuścińskilta on suomeksi ilmestynyt myös *[[Imperiumi (Kapuściński)|Imperiumi]]* (1993), joka on reportaasikokoelma Neuvostoliiton hajoamisesta. Hänen suomentajansa on ollut Tapani Kärkkäinen.

Aulis Sallisen ooppera *[[Palatsi (ooppera)|Palatsi]]* perustuu osittain Kapuścińskin *Keisari*-teokseen.

Ryszard Kapuściński on haudattu Varsovan Powązki Wojskowe -hautausmaalle.

## Kunnianosoitukset

Vuonna 2010 perustettiin Varsovassa Ryszard Kapuścińskin nimeä kantava kansainvälinen reportaasipalkinto. Se myönnetään vuosittain merkittävälle reportaasikirjalle. Kirjasta täytyy olla ilmestynyt puolankielinen käännös. Ensimmäisenä vuonna palkinto myönnettiin ranskalaisen journalistin Jean Hatzfeldin Ruanda-reportaasikirjalle *La Stratégie des antilopes*.

## Tuotanto

### Suomennetut teokset
* 
* 
* 

### Muut teokset
* *Busz po polsku* (1962)
* *Czarne gwiazdy* (1963)
* *Kirgiz schodzi z konia* (1968)
* *Gdyby cała Afryka* (1969)
* *Che Guevara - Dziennik z Boliwii* (1969)
* *Dlaczego zginął [[Karl von Spreti]]?* (1970)
* *Chrystus z karabinem na ramieniu* (1975)
* *Jeszcze dzień życia*(1976)
* *Wojna futbolowa* (1978)
* *Szachinszach* (1982)
* *Notes* (1986)
* *Lapidarium* (1990)
* *Lapidarium II* (1995)
* *Lapidarium III* (1997)
* *Lapidarium IV* (2000)
* *Z Afryki* (2000)
* *Lapidarium V* (2001)
* *Autoportret reportera* (2003)
* *Podróże z Herodotem* (2004)
* *Prawa natury* (2006)
* *Ten Inny* (2006)
* *Lapidarium VI* (2007)

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Ryszard Kapuścińskin muistokirjoitus Helsingin Sanomissa.
* Kapuścińskista kääntäjä Tapani Kärkkäisen sivuilla.
* Ryszard Kapuściński -reportaasikilpailun sivut.
* HS.fi: Tunnettu puolalaiskirjoittaja oli agentti.
* Ryszard Kapuściński & Tiziano Terzani.
Faravid

**Faravid** oli Kvenlandin legendaarinen kuningas. Arviolta 1200-luvulla kirjoitetussa *[[Egilin saaga|Egillin, Kalju-Grímrin pojan saagassa]]* kerrotaan kveenien käyneen kuninkaansa Faravidin johdolla sotaa karjalaisia vastaan. Saagan mukaan Faravid, jolla oli komennossaan 300 miehen sotajoukko, liittoutui norjalaisen Thorolf-päällikön kanssa. Liittolaiset tekivät sotaretken Karjalaan ja saivat suuren voiton. 

Faravid on muinaisnorjankielinen nimi, mutta koska skandinaavien keskuudesta ei tunneta tällaista nimeä, se on tulkittu käännökseksi ”Kaukomielen” tai ”Kaukamoisen” kaltaisesta suomenkielisestä nimestä. Saagakuvauksessa Faravid sijoitetaan 800-luvulle ajoittuvaan yhteyteen, mutta Kyösti Julkun ja Mikko Hämeen mukaan tällainen ajankohta on saagassa mainittua karjalaisten hyökkäystä ajatellen liian varhainen. Todennäköisempi vaihtoehto Faravidin elinvuosisadaksi olisi heidän mielestään 1100-luku.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Faravid (mainitaan 1100-luvulla) – *[[Kansallisbiografia]]*
Paramedikalisaatio

**Paramedikalisaatio** merkitsee lääketiedeinstituution ulkopuolisten hoitomenetelmien eli vointihoitojen (vaihtoehtohoidot, luontaishoidot, uskomushoidot) vahvistumista. Paramedikalisaatio ja lääketieteen vahvistuminen (medikalisaatio) ovat tavallaan vastakkaisia trendejä, mutta ne ovat edenneet rinnakkain. Molemmat lujittavat ihmisten kiinnostusta omaan terveyteen.

Ei ole aivan yksiselitteistä jakoa viralliseen lääketieteelliseen hoitokäytäntöön ja vointihoitoihin. Esimerkiksi akupunktiota ei voi kiistattomasti luokittaa kumpaankaan kategoriaan; samoin on laita erilaisten vitamiinien ja hivenaineiden käytön. Moni vointihoito pyrkii nykyisin myös hyödyntämään lääketieteellistä sanastoa tautidiagnooseineen (esim. verenpainetauti), mikä voi hämärtää lääketieteellisen hoidon ja vointihoidon eroa.

Vielä 1960-luvulla lääketieteellinen lääkintä vaikutti Suomessa ylivoimaiselta verrattuna vaihtoehtoihinsa. Uskomuslääkintä tai, kuten neutraalimpi nimitys kuuluu, vointilääkintä on ollut jo kauan suosiossa mm. Yhdysvalloissa ja useimmissa Länsi-Euroopan maissa. 1980-luvulta lähtien uskomuslääkinnän markkinat ovat Suomessakin paisuneet erittäin nopeasti. Osa uskomushoitojen käytöstä on kyselytutkimusten mukaan aiheutunut lääketieteen vastaisista asenteista, mutta useimmat käyttäjät kokevat täydentävänsä lääketieteen mahdollisuuksia.

Yleisimmin käytettyjä vointihoitoja Suomessa ovat fyysiset hoidot: hieronta ja muut manipulatiiviset hoidot, fysikaaliset hoidot jne. Uskomushoitoihin kuuluviksi voidaan katsoa muun muassa parapsykologiset hoidot. Suomessa vaihtoehtoisen lääkinnän profiili on erilainen kuin muualla Euroopassa, jossa ovat korostuneet homeopatia, akupunktio ja manuaaliset hoidot. Kuppaus on muualta lähes kadonnut.

## Lähteet
* 

## Aiheesta muualla
### Kirjallisuutta
*
Banjul

**Banjul** (vuoteen 1973 Bathurst) on Gambian pääkaupunki. Se sijaitsee St. Maryn saarella Gambiajoen suulla Atlantin rannalla. Banjul on Gambian tärkein kaupunkialue sekä maan taloudellinen ja hallinnollinen keskus.

Vuonna 2013 Banjulissa oli noin 31&nbsp;300 asukasta, mikä teki siitä vasta maan kolmanneksi suurimman kaupungin, mutta Banjulin suurkaupunkialue on maan suurin; siellä asui lähes 760&nbsp;000 ihmistä.

## Historia
Britit perustivat kaupungin vuonna 1816 sotilastukikohdaksi hillitäkseen alueen orjakauppaa sekä vientisatamaksi Senegalista tuotaville tuotteille, jotka myytiin eteenpäin Ranskassa. Kaupunki nimettiin alun perin Bathurstiksi brittien siirtomaatoimiston sihteerin Henry Bathurstin mukaan.

Myöhemmin kaupungista tuli brittien Gambian siirtomaan ja protektoriaatin pääkaupunki ja vuodesta 1947 siellä on ollut oma kaupunginvaltuusto. Gambian itsenäistyessä vuonna 1965 kaupungista tuli itsenäisen Gambian pääkaupunki ja sen nimi muutettiin Bathurstista Banjuliksi vuonna 1973.

## Ilmasto
Banjulin ilmasto on trooppinen. Sadekausi kestää kesäkuusta lokakuuhun; eniten sataa elokuussa, keskimäärin noin 500 mm. Päivälämpötilat ovat tasaisesti 30–35 astetta; kuuminta on maaliskuussa, viileintä elokuussa. Yön alimmat lämpötilat ovat sadekaudella noin 22 astetta, tammikuussa noin 15 astetta.

## Talous
Banjulissa on useita maapähkinöiden käsittelylaitoksia ja sen vientituotteita ovat maapähkinät, maapähkinäöljy, ruoka sekä palmunytimet. Lisäksi turismin merkitys kaupungille on kasvussa ja käsityöteollisuudessa on lupaavaa potentiaalia. Käsitöistä merkittävimpiä ovat puusepäntyöt, filigraanikorut ja käsin värjätyt tekstiilit.

## Liikenne
Banjulista on lauttayhteydet Gambian sisäosiin sekä Senegaliin. Lisäksi kaupunkiin johtaa moottoritie Serekundasta. Banjulin kansainvälinen lentoasema sijaitsee noin 30 km päässä lounaassa Yundumissa.

## Nähtävyyksiä
Banjulissa sijaitsee Gambian kansallismuseo, kaksi katedraalia ja useita moskeijoita. Muista nähtävyyksistä mainittakoon vuoden 1994 vallankaappauksen kunniaksi rakennutettu Arch 22 sekä Albert Market -niminen kauppakatu.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Eturauhanen

**Eturauhanen** () on miehellä virtsarakon alapuolella sijaitseva lisäsukupuolirauhanen, jonka tärkein tehtävä on tuottaa siemennestettä. Eturauhasen läpi kulkee myös virtsaputki, joka johtaa virtsaa pois elimistöstä. Eturauhanen tuottaa lisäksi proteiinia, prostataspesifistä antigeeniä PSA:ta, joka auttaa hedelmöittymisessä.

Eturauhanen toimii myös seksuaalisen mielihyvän lähteenä, ja aluetta kutsutaan muun muassa "miehen G-pisteeksi" tai "P-pisteeksi". Jotkut miehet voivat kokea useita peräkkäisiä orgasmeja pelkästään eturauhasta hieromalla, ja orgasmit voivat olla merkittävästi voimakkaampia kuin pelkästään penistä stimuloimalla.

Eturauhanen muodostuu vaihtelevan muotoisista putki-rakkularauhasista, jotka avautuvat virtsaputkeen tiehyiden kautta. Ne erittävät väritöntä ja hieman hapanta eritettä, joka sisältää sitruunahappoa ja proteolyyttisiä entsyymejä. Eturauhasta ympäröi sidekudoskotelo.

Kun mies ikääntyy, hänen eturauhasensa yleensä kasvaa. Vajaalla puolella yli 60-vuotiaista miehistä esiintyy eturauhasen hyvälaatuisesta liikakasvusta aiheutuvia oireita, kuten tihentynyt virtsaamistarve ja virtsasuihkun heikkeneminen. Eturauhasen tulehduksen oireena on lisäksi alavatsan tai lantiopohjan kipu. Nopeasti ilmaantuvat oireet voivat johtua eturauhasen syövästä, joka Suomessa todetaan vuosittain noin 5&nbsp;000 keski-iältään 70-vuotiaalla miehellä.

Naisilla ei ole eturauhasta, mutta Skenen rauhasta voidaan pitää eturauhasen surkastumana.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Verihiutale

**Verihiutale** eli **trombosyytti** on keskeinen osa verenhyytymisjärjestelmää. Verihiutaleet ovat tumattomia solukalvon ympäröimiä solulimakappaleita, jotka varastoituvat pernaan. Maksan trombopoietiini stimuloi verihiutaleiden synteesiä luuytimessä. Verihiutaleiden vähäisyys (*[[trombosytopenia]]*) ilmenee verenvuototaipumuksena.

Haavan syntyessä verihiutaleita rikkoutuu ja niistä sekä vaurioittuneesta kudossolusta vapautuu trombiinientsyymiä vereen. Se laukaisee monivaiheisen reaktioketjun, jonka tuloksena veriplasmassa liuenneena oleva fibrinogeeni muuttuu säikeiseksi ja veteen liukenemattomaksi fibriiniksi. Näihin säikeisiin juuttuneet verisolut värjäävät hyytymän punaiseksi. Myöhemmin fibriinisäikeet vetäytyvät kokoon ja puristavat seerumin pois hyytymästä, joka kuivuu lopuksi ruveksi. Verihiutaleet voivat myös paikata verisuoniin syntyneitä pikkuvaurioita. Veren hyytyminen on siis suurimmaksi osaksi trombosyyttien ansiota.

## Synty
Verihiutaleiden muodostuminen on osa verenmuodostusprosessia eli hematopoieesia. Verihiutaleita syntyy luuytimen ja tuoreiden tutkimusten mukaan myös keuhkojen megakaryosyyttisoluissa.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Solunetti: Verihiutale l. trombosyytti
Tšuktšilais-kamtšatkalaiset kielet

**Tšuktšilais-kamtšatkalaiset kielet** on kielikunta, jonka kieliä puhutaan Koillis-Siperiassa. Venäjän väestönlaskennassa 2010 kamtšatkalaisten kielten haaran puhujien määräksi arvioitiin 4–5 ja tšuktšilaisten kielten haaran puhujien noin 7&nbsp;000.

## Luokittelu

Tšuktšilais-kamtšatkalaiset kielet jaetaan kahteen ryhmään, tšuktšilaisiin kieliin ja kamtšatkalaisiin kieliin, joihin kuuluu viisi elossa olevaa kieltä:

### Tšuktšilaiset kielet
* tšuktši - 5&nbsp;095 puhujaa
* korjakki - 1&nbsp;665
* alutori - 25
* kerekki - 10

### Kamtšatkalaiset kielet
* itelmeeni (eli kamtšadaali, länsi-itelmeeni)
* itäitelmeeni † (kuollut)
* eteläitelmeeni † (kuollut)

Tšuktšilaiset kielten ja kamtšatkalaisten kielten kuulumisesta samaan kielikuntaan on kiistelty. Eteläitelmeenistä on epäilty, ettei se välttämättä olisi lainkaan sukua tšuktšilais-kamtšatkalaisille kielille.

## Yhteydet muihin kielikuntiin
Tšuktšilais-kamtšatkalaisilla kielillä ei ole yleisesti hyväksyttyä sukulaisuutta muihin kielikuntiin. Useita hypoteettisia teorioita sukulaisuuksista kuitenkin on.

### Paleosiperialainen kielikunta

Tšuktšilais-kamtšatkalaiset kielet luokitellaan toisinaan paleosiperialaisiksi kieliksi, joka on kattotermi kieliryhmille, joilla ei ole tunnistettua yhteyttä toisiinsa ja joiden uskotaan edustavan Siperian kieliä ajalta ennen turkkilais- ja tunguusikielten, sekä myöhemmin venäjän kehittymistä alueen valtakieliksi.

### Euraasialainen kielikunta
Joseph Greenberg luokittelee tšuktšilais-kamtšatkalaiset kielet euraasialaiseen kielikuntaan, ehdotettuun makroperheeseen, johon kuuluvat sen lisäksi muun muassa indoeurooppalaiset, altailaiset ​​ja eskimo-aleuttilaiset kielet. Greenberg sijoittaa myös nivhin ja jukagiirikielet, jotka joskus luokitellaan paleosiperialaisiksi kieliksi, euraasialaiseen kielikuntaan.

Murray Gell-Mann, Ilia Peiros ja Georgiy Starostin yhdistävät tšuktšilais-kamtšatkalaiset kielet ja nivhin almosaanikieliin, euraasialaiskielten sijaan.

### Uralilais-siperialainen kielikunta

Michael Fortescue, eskimo-aleuttilaisiin sekä tšuktšilais-kamtšatkalaisiin kieliin erikoistunut kielitieteilijä, ehdotti yhteyttä uralilaiskielten, jukagiirikielten, tšuktšilais-kamtšatkalaiskielten ja eskimo-aleuttilaiskielten välillä ja kutsui tätä ehdotettua kielikuntaa uralilais-siperialaiseksi kielikunnaksi.

### Tšuktšilais-kamtšatkalais-amurilainen kielikunta

Michael Fortescue väitti, että nivhin kieli ja tšuktšilais-kamtšatkalaiset kielet ovat sukukieliä ​​ja että niiden yhteistä esi-isää on saatettu puhua 4&nbsp;000 vuotta sitten. Yhdessä tšuktšilais-kamtšatkalaiset kielet ja nivhi eli amurilaiset kielet voisivat muodostaa suuremman tšuktšilais-kamtšatkalais-amurilaisen kielikunnan.

## Lähteet
Ketin kieli

**Ketin kieli** eli **ketti** (aikaisempi nimitys *jeniseinostjakki*; omakielinen nimi: остыганна ка’, *ostyganna ka’*) on Venäjällä Siperiassa asuvien kettien puhuma jeniseiläinen kieli.

## Levinneisyys ja puhujamäärä
Ketit asuvat Jenisein keskijuoksun ja sen sivujokien varrella Krasnojarskin aluepiirin Turuhanskin piirissä sekä Evenkian Sulomain taajamassa. Eniten kettejä on Turuhanskin piirin Kellogin taajamassa.

Vuonna 1989 Venäjällä laskettiin olevan 1&nbsp;100 kettiä ja 589 ketin kielen puhujaa. Kansallisuudeltaan keteistä 48,8&nbsp;% ilmoitti äidinkielekseen ketin ja 49,4&nbsp;% venäjän. Vuoden 2002 väestölaskennassa rekisteröitiin 1&nbsp;500 kettiä ja 485 ketin puhujaa. Kaikki ketit osaavat venäjää, ja eräät puhuvat myös selkuppia ja evenkiä. Turuhanskin piirissä asuva pieni selkuppiryhmä puhuu kettiä äidinkielenään tai toisena kielenään.

Vuoden 2010 väestönlaskennan mukaan Venäjällä on 213 ketin puhujaa.

## Historia ja luokittelu
Ketti ja sammumaisillaan oleva jugi muodostavat jeniseiläisten kielten ryhmän, jolla ei ole tunnettuja sukulaiskieliä. Tämän vuoksi kettiä voidaan pitää isolaattikielenä. Vielä 1700-luvulla seudulla puhuttiin myös muita jeniseiläiskieliä: arinia, assania, kottia ja pumpokolia. Niiden mahdollisista yhteyksistä muihin kielikuntiin on esitetty lukuisia hypoteeseja. Nykyään todennäköisimpänä pidetään jeniseiläisten, pohjoiskaukasialaisten ja sinotiibettiläisten kielten jonkinasteista sukulaisuutta.

Ketti on uhanalainen kieli ja se jaetaan kolmeen (keskinen, eteläinen ja pohjoinen) päämurteeseen. Sen lähin sukulaiskieli on jugi. Toisaalta jugin lasketaan toisinaan olevan ketin murre.

Kettien arvellaan muuttaneen nykyiselle alueelleen Jenisein yläjuoksulta. Kieli jakautuu etelä-, keski- ja pohjoismurteisiin, joiden välillä on huomattavia eroja.

### Tutkimus
Ketin kielen tieteellisen tutkimuksen aloitti 1800-luvulla suomalainen M.A. Castrén. Sitä ovat tutkineet myös Gustaf Ramstedt ja Otto Donner sekä neuvostoliittolaiset kielitieteilijät A.P. Dulzon ja Je.A. Kreinovitš.

### Nykytilanne
Ketti on erittäin uhanalainen kieli. Sitä puhuvat etupäässä vanhukset. Keski-ikäiset käyttävät kieltä vähän eikä se enää välity lapsille. Kouluopetuksen tulokset ovat heikkoja ja äidinkielen arvostus alhainen. Kouluissa kieltä opetetaan aineena. Opettajia koulutetaan Herzenin pedagogisessa yliopistossa Pietarissa.

## Fonologia

### Konsonantit

Lähde:

### Vokaalit

Lähde:

## Kirjakieli
Vuonna 1934 julkaistiin latinalaiseen kirjaimistoon perustunut ketin aapinen, mutta varsinainen kirjakieli alkoi kehittyä vasta 1980–1990-lukujen vaihteessa. Nykyään käytetään lisämerkein täydennettyä kyrillistä aakkostoa. Kirjakielellä on julkaistu lähinnä äidinkielen oppikirjoja. Vain joitakin yksittäisiä osia Raamatusta on käännetty ketiksi.

### Ketin kirjaimisto

## Kielioppi ja sanasto
Ketin verbioppi on monimutkaista ja siinä käytetään esimerkiksi runsaasti suffikseja ja epäyhtenäisiä sanan kantoja.

## Lähteet
*
*
### Viitteet

## Aiheesta muualla
* Endangered Languages of Siberia: The Ket Language 
* Ethnologue: Ket 
* Tapani Salminen: Endangered languages in Northeast Asia: Ket
Ket

**Ket** voi tarkoittaa ainakin seuraavia asioita:

* keetti, *ket*, *ketti*, Siperiassa puhuttava kieli
* keetit, *ketit*, siperialainen kansa
* Ket, joki Siperiassa
* Keť, kylä Slovakiassa
* KET, Keskeneräinen tuotanto, (varasto).
* Bra-ket-merkintätapa, kvanttitilojen merkintätapa kvanttimekaniikassa
SMP (täsmennyssivu)

**SMP** voi tarkoittaa ainakin seuraavia asioita:

* Suomen Maaseudun Puolue
* Symmetrinen moniprosessointi (engl. *symmetric multiprocessing*)
* ruotsin kielen kieliopin muistisääntöä smp eli subjekti-määre-predikaatti
Burušaskin kieli

**Burušaski** (burušaskiksi بروشسکی‎, burū́šaskī) on Pakistanissa asuvien hunzien puhuma isolaattikieli. Sitä puhui vuonna 2000 noin 87&nbsp;000 ihmistä tai joidenkin arvioiden mukaan jopa 100&nbsp;000 ihmistä pääasiassa Pohjois-Pakistanissa. Burušaskilla ei ole tunnettuja sukulaiskieliä, ja sen sukulaisuutta on yritetty selvittää erityisesti baskin, sumerin, kaukasialaisten kielten, dravidakielten ja jeniseiläisten kielten kanssa, mutta toistaiseksi tuloksia ei ole saavutettu.

Burušaskilla on kaksi päämurretta, jotka eivät eroa toisistaan kovin merkittävästi. Ympäröivät kielet ovat vaikuttaneet voimakkaasti burušaskin sanavarastoon, eritoten siksi, että koko islamilainen, arabialais-persialainen sivistyssanasto on lainattu kaikkiin muslimikieliin, myös burušaskiin, jonka puhujat ovat ainakin nimellisesti muslimeja, joskin kuuluisampia hurtista ja rivosta huumoristaan kuin hurskaudestaan. (Merkittävä osa tutkijoiden keräämästä burušaskinkielisestä materiaalista on tiettävästi sisällöltään hätkähdyttävän ruokotonta jopa kaiken kokeneen länsimaalaisen näkökulmasta.) Selvästi persialaista alkuperää ovat muun muassa burušaskin vihollista ja ystävää tarkoittavat sanat *dušman* ja *doost* sekä Jumalaa tarkoittava *xoda*. Kielessä on kaksitoista "peltoa" merkitsevää sanaa.

## Kielioppi
Burušaskin taivutuspäätteet ja kieliopillinen materiaali on täysin vierasta naapurikielille (jotka ovat kašmirin, hindin ja urdun sukuisia indoarjalaisia kieliä), mutta itse burušaskin kielioppi ei ole sen enempää suomen kuin hindin puhujankaan näkökulmasta outo, vaikka ehkä eksoottinen. Äänneopissakin on Intian kielille tyypillisiä yleispiirteitä: hindin tai urdun puhujalle burušaskin ääntäminen ei voi olla kohtuuttoman vaikeaa. 

Burušaskin erityispiirteitä on, että ruumiinosia tarkoittavat sanat eivät koskaan esiinny ilman omistusliitettä (burušaskissa ei ole sanaa *käsi*, vaan ainoastaan *käteni, kätesi* ym., jos kohta omistusliite tulee siellä sanan alkuun, ei loppuun). Burušaskissa on neljä sukua: maskuliini, feminiini, yksittäin esiintyvä ja materia. Maskuliineja ja feminiinejä voivat olla vain ihmiset, esimerkiksi eläimet kuuluvat yksittäin esiintyvien luokkaan. 

## Kirjoitusjärjestelmä
Burušaskin puhujilla on elävä tarinankerrontakulttuuri, mutta kielellä ei viime aikoihin asti ole juurikaan ollut kirjallista käyttöä. Jos sitä on tarpeen kirjoittaa, käytetään yleensä arabialaisten aakkosten urdulais-persialaista muotoa.

## Fonetiikka
### Konsonantit
Burušaskissa on 32 konsonanttia.

Taulukossa on käytetty IPA-merkistöä. Niitä selaimia varten, jotka eivät osaa näyttää Unicodea oikein, on annettu sulkeissa ääntämisohje vaihtoehtoisilla merkeillä.

### Vokaalit
Burušaskissa on viisi vokaalia: a, e, i, o ja u.

## Lähteet
Googolplex

**Googolplex** on googolista johdettu luku, jonka arvo on 10 potenssiin googol, 10^{\text{googol}}\, eli 10^{(10^{100})} &ndash; desimaalimuodossa luvussa olisi numero 1 ja googol nollaa. Kymmenpotenssimuodossa kirjoitettuna googolplex on

:10^{\scriptscriptstyle10\,000\,000\,000\,000\,000\,000\,000\,000\,000\,000\,000\,000\,000\,000\,000\,000\,000\,000\,000\,000\,000\,000\,000\,000\,000\,000\,000\,000\,000\,000\,000\,000\,000}.

Googolplexin nimesi Edward Kasner. Maailmankaikkeudessa olevien protonien yhteenlasketun määrän on arvioitu olevan noin 1078. Koska googolplexin nollien lukumäärä (eli googol) on tätä huomattavasti suurempi, googolplexiä ei voida edes teoriassa kirjoittaa tai tallentaa desimaalimuotoisena. 

Googlen pääkonttori Googleplex on nimetty googolplexiin pohjautuen.

## Katso myös
*Suurten lukujen nimet

## Lähteet
Gaelilainen jalkapallo

**Gaelilainen jalkapallo** (, ) on irlantilainen pallopeli. Se perustuu samoihin jalkapallon esimuotoihin kuin jalkapallo, rugby, amerikkalainen jalkapallo ja australialainen jalkapallo. Viimeksi mainittu muistuttaa sitä eniten, ja irlantilaiset ja australialaiset joukkueet pelaavatkin ystävyys- ja maaotteluita keskenään kompromissisäännöillä. Naisten gaelilainen jalkapallo kulkee iirinkielisellä nimellä **.

Gaelilaista jalkapalloa pelataan 15-miehisin joukkueen suorakulmion muotoisella kentällä, jonka molemmissa päissä on H-kirjaimen muotoiset maalihaarukat. Tavoitteena on tehdä enemmän maaleja kuin vastustaja. Kuten hurlingissa, maalin yläriman ylitse mutta maalitolppien välistä menevästä pallosta saadaan yksi piste, mutta yläriman alitse maaliverkkoon tehdystä maalista kolme. Pistelaskussa kolmen pisteen maalit ilmoitetaan ensin, yhden pisteen maalit sitten, niin että ottelun aikana kummankin joukkueen nimen vieressä näkyy kaksi lukua. Esimerkiksi 2-9 tarkoittaa, että asianomainen joukkue on saanut yhdeksän yksittäispistettä ja tehnyt sen lisäksi kaksi kolmen pisteen maalia, jolloin joukkueen kokonaispistesaldo on viisitoista pistettä.

Gaelilaisen jalkapallon pallo ei muistuta rugbyn eikä amerikkalaisen jalkapallon pelivälineitä, vaan pelissä käytetään normaalia pyöreää jalkapalloa. Ainoa ero on, että gaelilaisen jalkapallon pallo on usein kuvioinniltaan lentopallon kaltainen. Palloa voi kantaa kädessä neljän askelen verran, sen jälkeen sitä täytyy pompauttaa maassa tai potkaista ja napata takaisin käteen. Palloa on siis lupa sekä potkia että lyödä kädellä tai nyrkillä. 

Irlannissa peliä pelataan kreivikuntien välisenä sarjana, jossa kunkin kreivikunnan gaelilaisen urheilun organisaatiot (GAA = engl. *Gaelic Athletics Association*, lyhenne iiriksi on CLG, *Cumann Lúthchleas Gael*) vastaavat. Kreivikunnissa voi olla myös alueen sisäisiä sarjoja.
 

## Katso myös
*Hurling

## Aiheesta muualla

* GAA:n kotisivusto