open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Suomukyyhky

**Suomukyyhky** (*Patagioenas speciosa*) on hyvin laajalla alueella Keski- ja Etelä-Amerikassa, Meksikon eteläosista Perun itäosiin, Boliviaan ja Etelä-Brasiliaan sekä Trinidadiin, elävä kyyhkylintu, jonka holotyypin Johann Friedrich Gmelin kuvaili Cayennesta 1789.

## Lähteet
Brasiliankyyhky

**Brasiliankyyhky** (*Patagioenas picazuro*) on laajalla alueella Etelä-Amerikassa Brasiliassa, Boliviassa, Paraguayssa, Uruguayssa ja Etelä-Argentiinassa elävä kyyhkylintu, jonka holotyypin Coenraad Jacob Temminck kuvaili Paraguaysta 1813. Lajista tunnetaan kaksi alalajia, joista *marginalis* tavataan Brasilian koillisosissa.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Kyyhkynmetsästystä Picazuro Lodgella  
*Kyyhkynmetsästystä Argentiinassa
Niinisaari (täsmennyssivu)

**Niinisaari** voi viitata seuraaviin asioihin:

* Niinisaari, Helsingin kaupunginosa
* Niinisaari, kylä Puumalan eteläisessä saaristossa
* Niinisaari, entinen kylä Karjalan tasavallassa
* Niinisaari, sukunimenä:
** Samuli Niinisaari (s. 1998), suomalainen jääkiekkoilija.
Ari Kattainen

**Ari Kattainen** (s. 1958) on suomalainen suunnistaja. Skövden MM-kilpailuissa 1989 Kattainen voitti pronssia viestisuunnistuksesta. Keijo Parkkinen suunnisti avausosuuden, Kattainen toisen, Peter Ivars kolmannen ja Reijo Mattinen viimeisen osuuden. 

Seuratasolla Kattainen edusti Helsingin NMKY:tä vuoteen 1990 asti. Vuosina 1991–1997 hän edusti Angelniemen Ankkuria, jonka jälkeen hän vaihtoi Hyvinkään Rastiin. Vuonna 1991 Kattainen voitti Tiomilan ja sijoittui toiseksi Jukolan viestissä Angelniemen Ankkurin joukkueessa.

Veteraanien MM-kilpailuista Kattainen on voittanut kultaa vuonna 2007 M45-sarjassa ja vuonna 2008 M50-sarjassa pitkällä matkalla. Kattainen toimi Jukolan viestin pääratamestarina Kytäjä-Jukolassa 2010.

## Lähteet
Taiwaninjokirastas

**Taiwaninjokirastas** (*Myophonus insularis*) on Taiwanissa ja Kiinassa tavattava sieppoihin kuuluva varpuslintu.

## Koko ja ulkonäkö
Taiwaninjokirastas on suurikokoinen rastas. Laji on noin 30&ndash;32&nbsp;cm pitkä. Sekä koiras- että taiwaninjokirastasnaaraat muistuttavat toisiaan ulkonäöltään. Laji on pääosin tumman sinivioletti tai lähes musta. Höyhenpuku kiiltelee auringonvalossa sinisenä ja violettina. Silmän iiris on väriltään punainen.

## Levinneisyys  ja elinympäristö
Taiwaninjokirastasta tavataan Taiwanista ja Kiinasta. Lajin elinympäristöä ovat kosteat rotkometsät vuorilta nopeasti virtaavien vuoristopurojen- ja jokien lähettyvillä. Taiwaninjokirastasta tavataan useimmiten metsistä, jotka sijaitsevat 400&ndash;2&nbsp;100 metrin korkeudella meren pinnasta.

## Ravinto
Taiwaninjokirastaan pääasiallista ravintoa ovat kastemadot. Laji voi syödä myös pieniä sammakoita, käärmeitä, liskoja, kaloja ja äyriäisiä.

## Pesintä
Taiwaninjokirastaan pesimäkausi kestää maaliskuulta heinäkuulle. Suuri kuppimainen pesä rakennetaan sammalista, risuista ja juurista puun koloon tai kivikkoon. Joskus laji rakentaa pesänsä myös siltojen alle tai tunneleihin. Naaras munii kahdesta neljään vaaleanpunaista, ruskeapilkullista munaa. Myös koiras osallistuu munien haudontaan ja kuoriutuneiden poikasten ruokintaan.

## Lähteet
Esko Koppanen

**Esko Jussi (Esko J.) Koppanen** () oli suomalainen poliitikko. Hänen puolueensa oli Kansallinen Kokoomus. 

Koppasen vanhemmat olivat maanviljelijä Otto August Koppanen ja Anni Ollikainen. Hänen puolisonsa oli Mirja Liisa Annikki Saukkonen, jonka kanssa hän avioitui vuonna 1951, ja jonka kanssa hän sai kolme lasta, vuonna 1952 syntyneen pojan ja vuosina 1955 ja 1961 syntyneet tyttäret. 

Koppanen oli koulutukseltaan valtiotieteiden maisteri, joksi hän valmistui vuonna 1951 Helsingin yliopistosta. Hän työskenteli vuosina 1954–1958 Suomen Yhdyspankin Vuoksenniskan konttorin johtajana ja vuosina 1958–1972 Suomen Yhdyspankin Hyvinkään konttorin I johtajana.

Koppanen toimi 21 vuoden ajan, helmikuusta 1962 maaliskuuhun 1983, kansanedustajana Uudenmaan läänin vaalipiiristä. Hän oli jäsenenä eduskunnan sosiaalivaliokunnassa ja valtiovarainvaliokunnassa, ja lisäksi hän toimi valtiontilintarkastajana. Koppanen toimi poliittisella urallaan myös Kokoomuksen Nuorten Liiton puheenjohtajana vuosina 1963–1969, Hyvinkään kunnallispolitiikassa, kaupunginvaltuuston ja -hallituksen jäsenenä, ja presidentin valitsijamiehenä kaksissa vaaleissa, 1968 ja 1978. Vuonna 1993 hän erosi Hyvinkäällä kokoomuksen valtuustoryhmästä, koska ei hyväksynyt ”omaan pussiin pelaamista enkä toisten syrjimistä”.

## Lähteet
Laserharppu

**Laserharppu** on elektronisessa musiikissa käytettävä soitin. Sitä soitetaan siten, että siitä lähtevät säteet peitetään käsin, jolloin syntyy ääni. Tunnetuin laserharpun käyttäjä lienee ranskalainen Jean-Michel Jarre.

Laserharppu ei yleensä itsessään tuota ääntä, vaan se kytketään tavallisesti MIDI:n kautta johonkin muuhun ääntä tuottavaan laitteeseen, esimerkiksi syntetisaattoriin tai tietokoneeseen.

## Aiheesta muualla
* Kromalaser - Various models of Laser Harps and ILDA (daily light insensible) controller for Laser Harp
* Prolight Laser Harp Controller for ILDA compliant Laser Harp projectors
Peikola

**Peikola** oli kylä Muolaan kunnan itäosassa Viipurin läänissä Suomen Neuvostoliitolle luovuttamalla alueella. Peikolan kylän yhteyteen luettiin yleensä myös Passilan kylä. Kylä sijaitsi Kirkkojärven itäpuolella noin kilometrin verran Muolaan kirkonkylästä Kirkkorannasta itään. Peikolan naapurikyliä olivat pohjoisessa Peippola, idässä Punnus ja Sokiala, etelässä Telkkälä sekä lännessä Kirkkojärven toisella puolella kirkonkylä Kirkkoranta, Turulila ja Kannila. Nykyisin kylällä ei ole venäläistä asutusnimeä.

## Kyläkuva

Peikolan ja Passilan kyläkeskus sijaitsivat vieretysten Kirkkojärven itärannalla Koiralasta Punnukseen johtavan kylätien eteläpuolella. Tältä kylätieltä erkani Peikolan kohdalla kylätie, joka sitten haarautui kumpaankin kyläkeskukseen. Kylien yhteispinta-ala oli 10,55 neliökilometriä. Passilan ja Telkkälän välinen raja kulki Punnusjoessa ja Punnuksen vastaisen rajan muodostivat puolestaan Punnusjokeen laskevat Suomenoja, Myllyoja ja Rämäsuonoja. Peikolan ja Passilan alueella virtasi lisäksi Suomenojaan laskeva Savioja. Kylissä oli yhteensä noin 50 maatilaa. Kylien pellot olivat keskittyneet kylien eteläosiin Kirkkojärven rannalle sekä Punnusjoen ja Suomenojan varsille. Kylien peltopinta-ala lisääntyi huomattavasti Kirkkojärven laskun myötä. Maanviljelyksen ohella monet kyläläiset harjoittivat kalastusta kalarikkaalla Kirkkojärvellä. 

Peikola ja Passila muodostivat naapurikylän Kannilan kanssa Peikolan koulupiiriin. Koulu paloi talvisodassa. Peikolassa oli kauppa sekä Sihvon moottorimylly ja sirkkelisaha. Sähköä kyliin saatiin naapurikunnan Valkjärven puolelta.

## Historia

Peikolan ja Passilan väestö evakuoitiin läntisempään Suomeen heti talvisodan alettua vuonna 1939. Moskovan rauhassa 1940 alue luovutettiin Neuvostoliitolle, mutta Suomi valtasi alueen takaisin jatkosodan alussa 1941 ja kylien asukkaat pääsivät palaamaan raunioituneisiin kotikyliinsä. Jälleenrakennuksen lisäksi päätettiin Peikolan jakokunnassa, jonka Peikola ja Passila muodostivat, aloittaa tilusjärjestely, jonka avulla useisiin osiin ja palstoihin jakautuneet tilat saataisiin toimivimmiksi kokonaisuuksiksi. Tilusjärjestelyn yhteydessä Passilan kylä lakkautettiin ja liitettiin Peikolan kylään. Jälleenrakennus keskeytyi vuonna 1944 Neuvostoliiton suurhyökkäyksen alettua ja kylien asukkaat evakuoitiin uudelleen. Rauhanteossa kylä jäi taas Neuvostoliiton puolelle.

Sodan jälkeen Muolaan siirtoväki asutettiin Lounais-Hämeeseen ja Etelä-Pirkanmaalle. Peikolan asukkaat asutettiin Humppilaan.

## Lähteet
*

### Viitteet

## Kirjallisuutta
*
Hardtop

**Hardtop** on autojen ja veneiden korityyppi. 

## Autoissa

Hardtopeja on kahta eri mallia: *hardtop* ja *pillared hardtop*, jossa nimensä mukaisesti on b-pilari, joka puuttuu hardtopista. Pillared hardtopit ovat neliovisia. Hardtop on muuten korimalliltaan samanlainen kuin coupé, mutta sivuikkunoista puuttuu karmit. Hardtop-katto mahdollistaa myös takaikkunoiden laskemisen alas, mikä ei ole coupéssa mahdollista. 
Tiedosto:Toyota Celica ST 1600 2.jpg|alt=|Toyota Celican ensimmäinen malli oli Hardtop.
Tiedosto:1965 AMC Marlin white 6 NJ interior.JPG|alt=|Hardtopista puuttuu B-pilari.


## Veneissä

Veneiden mallinimissä esiintyvä HT tulee englannin kielen sanoista *hard top* eli kova katto. HT-veneet ovat keulakannellisia veneitä, joissa on jonkin verran suojattua matkustustilaa katon alla. Katettu tila on kuitenkin takaa avoin. Avoimen matkustamon suojaksi voidaan vetää kuomu. 

Pienimmät HT:t ovat noin 5,5 metriä pitkiä ja suurimmat yli 6-metrisiä. HT-veneissä keulakannen alla on yleensä V:n muotoinen vuode kahdelle. Avotilassa on penkit 4–6 hengelle ja monissa malleissa peräpenkki taipuu vuoteeksi. Monissa HT-malleissa on paikka pienelle liedelle. Jääkaapille ei ole tilaa, mutta lyhyillä matkoilla kylmälaukku ajaa saman asian. Joissain malleissa on myös paikka kemialliselle wc:lle penkin tai vuoteen alla. 

HT-veneet olivat suosittuja 1970- ja 80-luvuilla. Myös 90-luvun jälkimmäisellä puoliskolla niitä valmistettiin, mutta 2020-luvulla enää harva valmistaa HT-veneitä. Niiden paikan markkinoilla ovat ottaneet DC-veneet, joissa on kokonaan suljettava kajuutta. 

HT-veneet ovat ennen kaikkea suomalainen ilmiö. Vaikka niitä on tehty myös Ruotsissa ja Norjassa, suomalaisia HT-veneiden valmistajia on lukemattomia. Suosituimpia merkkejä olivat Flipper ja Bella, mutta myös Finnsport tuotti runsaasti tämän tyyppisiä veneitä. 

Esimerkkejä HT-veneistä: 

* Bella 601
* Finnsport 560 HT
* Flipper 535 HT

## Lähteet
Aito (nimi)

**Aito** on varsinkin 1910–1930-luvuilla käytetty etunimi. Se on ollut enimmäkseen pojannimi, mutta sitä on annettu myös tytöille. Vuoden 2009 loppuun mennessä Aito on Suomessa ollut nimenä 221 miehellä ja 15 naisella. Tytön nimeksi sitä ei ole annettu vuoden 1939 jälkeen. Vuosina 2000–2009 Aito annettiin nimeksi 13 pojalle.

## Aito-nimisiä henkilöitä
* Aito Airola (1910–1982), kemisti, tutkimusjohtaja ja professori
* Aito Husso (1892–1933), suomentaja
* Aito Kare, suomentaja
* Aito Keravuori (1910–1998), upseeri
* Aito Mäkinen  (1927–2017), elokuvaohjaaja
* Aito Ojala (1926–2023), tekniikan tutkija ja energiatalouden professori

## Lähteet
Venezuelankyyhky

**Venezuelankyyhky** (*Patagioenas corensis*) on Venezuelan ja Kolumbian rannikoilla ja rannikon edustan Aruban, Curaçaon, Bonairen, Isla Margaritan ja Blanquillan saarilla elävä kyyhkylintu, jonka holotyypin Nikolaus Joseph von Jacquin kuvaili Corosta Venezuelasta 1784.

## Lähteet
HSG Wetzlar

**HSG Wetzlar** on saksalainen käsipalloseura, jonka kotikaupunki on Wetzlar. Seuran edustusjoukkue palaa Bundesliigassa. Seurassa on pelannut muun muassa suomalainen Björn Monnberg.
Mikko Väänänen (jalkapalloilija)

**Mikko Väänänen** (s. 12. heinäkuuta 1987) on suomalainen jalkapalloilija. Pelipaikaltaan hän on puolustaja. Hän edusti kotipaikkakuntansa Ykkönen|Ykkösessä pelannutta TP-47:ää kausina 2004-2009 77 ottelussa tehden yhden maalin. Kaudeksi 2010 hän siirtyi oululaiseen OPS-jp:hen. Uransa alkuvaiheessa hän pelasi haaparantalaisessa HFF-seurassa.

Kahden Oulun Palloseurassa vietetyn Ykkösen kauden jälkeen Mikko Väänänen palasi takaisin kasvattajaseuraansa Tornioon, joka oli kaudella 2012 Kakkosessa.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Mikko Väänänen tilastoja playerhistory.comissa
Täpläsiipikyyhky

**Täpläsiipikyyhky** (*Patagioenas maculosa*) on eteläamerikkalainen kyyhkylaji, joka elää Perun keskiosista Bolivian eteläosan kautta Argentiinan eteläosiin, Uruguayhin, Paraguayhin ja Kaakkois-Brasiliaan ulottuvalla alueella. Coenraad Jacob Temminck kuvaili lajin holotyypin Paraguaysta vuonna 1813.

## Lähteet
Pohjoisen taivaan alla

**Pohjoisen taivaan alla** on Leevi and the Leavingsin single vuodelta 1993. Se on julkaistu studioalbumilla ''Turkmenialainen tyttöystävä''. Kappaleen on säveltänyt, sanoittanut ja sovittanut Gösta Sundqvist. Kappaleesta on tehty musiikkivideo.

Pohjoisen taivaan alla julkaistiin kahdella eri singlellä. Ensimmäinen single sisältää myös kappaleet ”Kuudentoista vuoden yhtäjaksoinen sade” ja ”Muurahaisten munat”, toinen puolestaan kappaleen ”Kyyhkynen ja kyykäärme”. Timo Rautiainen on tehnyt kappaleesta version, joka on julkaistu myös ''Melkein vieraissa'' -tribuuttialbumilla.

''Nuorgam''-verkkomedian Leevi and the Leavings top 40 -listauksella kappale sijoittui sijalle 17. Toimittaja Antti Lähteen mukaan kappale on ”tekstiltään niin mestarillinen, että sen musiikilliset arvot jäävät usein varsin vähälle huomiolle”. Hän kehuu kappaleen sävellystä taidokkaaksi sekä melodialtaan omaperäiseksi. Mahtipontisuudestaan huolimatta kappaleen sovitus on hänen mukaansa vähäeleinen. Lähteen tulkinnan mukaan laulussa on kaksi kertojaa, suomalainen mies sekä kuivuuden maastaan ajama afrikkalainen. Sanoituksessa lama-ajan Suomea käsitellään maapalloa kohdanneiden ympäristöuhkien, kuten otsonikadon ja kuivuuden, kontekstissa. Kertojat kaipaavat jonnekin muualle, paratiisiin, jota ei välttämättä löydykään.

## Lähteet
Amerikansepelkyyhky

**Amerikansepelkyyhky** (*Patagioenas fasciata*) on hyvin laajalla alueella Amerikassa elävä kyyhkylintu. Sen elinympäristö ulottuu Kanadan Brittiläisestä Kolumbiasta Yhdysvaltain länsiosien kautta Keski-Amerikkaan ja suureen osaan Etelä-Amerikkaa aina Argentiinan luoteisosiin saakka. Lajista tunnetaan seitsemän alalajia. Thomas Say kuvaili lajin holotyypin Plum Creekistä Coloradosta 1823.

## Lähteet
Niiralankatu

**Niiralankatu** on katu Kuopiossa, pääosin Niiralan kaupunginosassa. Niiralankatu on kaupungin keskustaan johtava sisääntuloväylä ja siksi tärkeä katuyhteys Savilahden yliopistokampuksen ja Kuopion keskustaan kuuluvan Hatsalan välillä. Kadun pituus on hieman yli kilometri ja sen varrella on viisi liikennevalo-ohjattua risteystä. Kadun nopeusrajoitus on 50 km/h ja sen kummassakin päissä on lyhyet nelikaistaiset osuudet. 

Kadun itäpää alittaa Viitostien ja Savon radan. Idempänä kerrostalot reunustavat katua molemmilta puolin; ilmeeltään liikenneväylä on hieman puistokatutyylinen. Kadun varrella sijaitsee muun muassa Kuopion kaupunginteatteri, Niiralan koulu, Niiralan kulman asuinkerrostalo ja kaksi huoltoasemaa. Bussilinjoista merkittävä osa, muun muassa 1, 4, 5, 7, 9, 16, 20, 21, 23, 31, 35 ja 40, kulkee pitkin Niiralankatua.

## Lähteet
Miikka Anttila

**Miikka Anttila** (s. 10. syyskuuta 1972 Janakkala) on suomalainen rallikartanlukija. Hän on lukenut nuotteja muun muassa Jari-Matti Latvalalle, Mikko Hirvoselle, Janne Tuohinolle ja Kosti Katajamäelle. Hän on voittanut Jari-Matti Latvalan kartanlukijana 18 MM-rallia ja Janne Tuohinon kanssa ison N-ryhmän Suomen mestaruuden vuonna 1999.

Anttilasta tuli vuoden 2017 heinäkuussa Neste Rallissa kaikkien aikojen eniten MM-ralleissa mukana ollut kartanlukija. Neste Ralli oli hänen 189. kilpailunsa.

## Ura

Miikka Anttilan ensimmäinen ralli kartanlukijana tapahtui vuonna 1993, kuljettajana Heikki Lappalainen ja autona F-ryhmän Toyota Starlet. Vuonna 1994 Anttila luki nuotteja Ari-Pekka Pylväälle F-Cupin B-junioreissa sijoittuen sarjassa viidenneksi. Vuonna 1998 Anttila toimi Teppo Vekan kartturina pienen A-ryhmän SM-sarjassa, ja hän siirtyi vuonna 1999 Janne Tuohinon pariksi isoon N-ryhmään voittaen Suomen mestaruuden samana vuonna. Anttila toimi vielä vuoden 2000 Tuohinon kartanlukijana. Vuonna 2001 Miikka siirtyi ajamaan Saksan rallimestaruussarjaa Jani Pirttisen kanssa, mutta hän palasi vuonna 2002 takaisin Suomeen kilpailemaan pienen A-ryhmän Suomen mestaruudesta Mikko Hirvosen kartturina. Vuosi tuotti Hirvoselle Suomen mestaruuden, mutta Miikka Anttilalle ei mestaruutta virallisesti merkitty, koska Hirvonen oli ajanut Tunturirallin Timo Hantusen kanssa. 

Vuodeksi 2003 Miikka siirtyi JWRC-sarjaan Kosti Katajamäen kakkoskuljettajaksi. Alkutalvesta 2003 Anttila ajoi Virossa ensimmäisen rallinsa Jari-Matti Latvalan kanssa Toyota Corollalla. Myöhemmin samana vuonna Anttila siirtyi JWRC:n lisäksi Britannian rallisarjaan lukemaan nuotteja Latvalalle hänen vakituisen kartanlukijansa Carl Williamssonin loukkaannuttua. Vuonna 2004 Latvala ajoi ralleja Miikka Anttilan ja Carl Williamssonin kanssa, kunnes hän siirtyi ajamaan pelkästään Anttilan kanssa. Vuonna 2006 Latvala ja Anttila valittiin Stobart MK M-Sport Ford -rallitiimiin, ja vuodeksi 2007 he saivat jo koko kauden kattavan sopimuksen.

Samana vuonna Irlannin osakilpailussa pari sijoittui kolmanneksi – ensimmäistä kertaa MM-rallissa palkintokorokkeelle. Vuodeksi 2008 he siirtyivät Fordin tehdastiimiin saavuttaen heti Ruotsin rallista voiton. Vuonna 2009 Latvala ja Anttila voittivat Italian osakilpailun Sardiniassa. Pari jatkaa myös vuonna 2010 Fordin tehdastallissa. Vuonna 2010 Anttila voitti Latvalan rinnalla Uuden-Seelannin sekä Suomen MM-rallit huomattavan pienin marginaalein, kasvattaen täten voittomääränsä neljään.

Anttila asuu Lempäälässä Pirkanmaalla kahden lapsensa kanssa. Anttila on tuomittu törkeästä veropetoksesta hänen salattuaan verottajalta vuosina 2015, 2017 ja 2018 tuloja 612 000 euroa, joista olisi tullut maksaa veroa 331 500 euroa 

## Lähteet
* www.jmlatvala.com 
* eWRC.cz - Miikka Anttila rally profile 

### Viitteet
Chilenkyyhky

**Chilenkyyhky** (*Patagioenas araucana*) on eteläamerikkalainen, Chilen keski- ja eteläosissa sekä Argentiinan eteläosissa elävä kyyhkylintu, jonka holotyypin René-Primevère Lesson kuvaili Talcahuanosta Concepción Baylta Chilestä 1827.

## Lähteet
Capitol Limited

**Capitol Limited** voi tarkoittaa seuraavia henkilöjunavuoroja:

* Capitol Limited, Amtrakin vuodesta 1981 liikennöimä junavuoro reitillä Washington–Chicago
* Capitol Limited, Baltimore and Ohio Railroadin vuosina 1923–1971 liikennöimä junavuoro reitillä New&nbsp;York–Chicago
* Capitol Limited, Illinois Terminal Railroadin liikennöimä junavuoro reitillä St.&nbsp;Louis–Peoria.
Islam Saksassa

**[[Islam]]** on **Saksan** suurin ei-kristillinen uskonto. Vuonna 2020 Saksassa oli 5,5 miljoonaa muslimia (lähes 7 prosenttia kaikista), kun määrä vuonna 1972 oli vain 0,5 miljoonaa. Statista Research Department toteaakin, että "islam epäilyksettä kuuluu Saksaan". Tulevaisuuden osalta Pew Research Center arvioi, että vuonna 2050 muslimeita on Saksassa 8,7–19,7 prosenttia väestöstä. 

Nykypäiviin saakka Turkki on ollut Saksaan saapuneiden muslimien yleisin kotimaa. Kun kristittyjen osuus väestöstä on kirkosta eroamisen takia laskenut, islam kuuluu Saksan voimakkaasti kasvaviin uskontoihin. Saksassa oli vuonna 2020 noin 2800 moskeijaa, joista 300 moskeijoiksi rakennettuja minareetteineen ja kupoleineen. Islamilaisia yhdyskuntia oli vuonna 2005 jo 130 000. Vuonna 2021 Osnabrückissa alkoi ensimmäinen saksalainen imaamikoulutus.

Saksassa arvioitiin vuonna 2019 olleen noin 28 000 radikalisoitunutta islamistia. Samana vuonna tehdyn kyselytutkimuksen mukaan 57 prosenttia saksalaisista koki islamin uhkaavana. 

## Katso myös
*Saksan turkkilaiset

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Ilo (etunimi)

**Ilo** on etunimi, joka kuvaa vanhempien tunteita lapsesta. Kansanvalistusseura esitti sitä miehennimeksi (9. lokakuuta) kalenterissaan vuonna 1883. Virossa nimi on johdettu kantasanasta *ilu*.

Suomessa Ilo on ollut lokakuuhun 2025 mennessä nimenä 461 miehellä ja yli 120 naisella.

## Tunnettuja Ilo-nimisiä

* Ilo Schroeder (1875–1847), opettaja, rajakomendantti ja tullinhoitaja
* Ilo Waara (1874–1942), kansakoulunopettaja ja  kirjailija

## Kuvitteellisia Ilo-nimisiä
* Ilo Angervuo, tv-sarjassa *[[Salatut elämät]]*

## Katso myös
* Ilona

## Lähteet
Fylkesvei 63

**Fylkesvei 63** tai **Fylkesveg 63** (lyhennettynä **Fv63**; aiemmin *Riksvei 63* tai *Riksveg 63*, lyhennettynä *Rv63*) on tie, joka kulkee Norjan länsiosassa sekä Møren ja Romsdalin että Opplandin läänissä. Tien pituus lauttavälejä lukuun ottamatta on 103,6 kilometriä, josta 101 kilometriä sijaitsee Møren ja Romsdalin ja 2,6 kilometriä Opplandin läänissä.

## Tieosuudet ja yhteydet
### [[Møren ja Romsdalin lääni]]
;Rauma
*E136,  Sogge bru (silta)
*Fv174 Soggebergetistä Raumabrua-sillalle ja E136-tielle (4,7 km)
* Hanekamhaug, puomi talvella sulkemista varten
* Trollstigvegen
* Kløvstien (vanha polku)
* Stigfossen (silta vesiputouksen yli)
* Stigrøra (näköalatasanne)
* Alnesreset, tieosuuden korkein kohta (850 metriä merenpinnan tasosta), Rauman ja Norddalin kuntien raja
;Norddal
*Øvstestøl (mökkejä)
* Langdal, puomi talvella sulkemista varten
* Valldal
* Skjerdsura
* Gudbrandsjuvet
*Fv95 Holsbrua-sillalta Uribrua-sillalle (6,8 km)
* Holsbrua
* Uribrua
*Fv95, Uribrua
*Sylte i Valldal
*Fv92 Syltestä Tafjordiin
* lautta Sylte i Valldalista Geirangeriin (15. kesäkuuta - 15. elokuuta, 2 lähtöä / päivä)
* Muribrua (silta Sylten ja Murin välillä)
*Fv650 Lingestä kohti Ålesundia. Ainoa yhteys talvella.
* lautta Lingestä Eidsdaliin (10 minuuttia, 3 lähtöä / tunti)
*Eidsdal, lauttasatama
*Fv91 Eidsdalista Norddaliin (Dalsbygda)
* Oppskredtunnelen (tunneli, 600 m),  tieosuuden korkein kohta (624 metriä merenpinnan tasosta)

;Stranda
* Ørnevegen
* Geiranger
*Fv60, lautta Geirangerista Hellesyltiin (1. toukokuuta - 30. syyskuuta, 8 lähtöä / päivä)
* Flydalsjuvet
* Oplenskedal, puomi talvella sulkemista varten
* Geirangervegen
*Tie (Nibbevegen) Djupvasshyttalta  Dalsnibballe
* Djupvatnet, tieosuuden korkein kohta (1038 metriä merenpinnan tasosta)

### [[Opplandin lääni]]
;Skjåk
* Langevatn, puomi talvella sulkemista varten
*Rv15, Langevatn
Ampumahiihto olympialaisissa

**[[Ampumahiihto]]** ollut talviolympialaisten ohjelmassa vuoden 1960 talviolympialaisista lähtien. Vuoden 1992 talviolympialaisista lähtien ampumahiihdossa ovat kilpailleet myös naiset. Tätä ennen ampumahiihdon esimuoto sotilaspartiohiihto oli ollut näytöstapahtumana jo vuosina 1924, 1928, 1936 ja 1948, mutta KOK muutti vuoden 1924 sotilaspartiohiihdon viralliseksi.

Menestynein ampumahiihdon olympiaurheilija on norjalainen Ole Einar Bjørndalen, joka on saavuttanut kahdeksan olympiakultaa. Parhaiten menestynyt maa on Saksa.

## Tapahtumat

## Mitalitaulukko

## Lähteet
Lola (täsmennyssivu)

**Lola** on:

* Lola, etunimi
* Lola, sukunimi:
** Nicolas Djomo Lola, kinshasankongolainen katolinen piispa
* *[[Lola (vuoden 1961 elokuva)|Lola]]* (vuoden 1961 elokuva)
* *[[Lola (vuoden 1969 elokuva)|Lola]]* (vuoden 1969 elokuva)
* *[[Lola (vuoden 1981 elokuva)|Lola]]* (vuoden 1981 elokuva)
* Lola, kaupunki Guineassa
* Lola, saari Salomonsaarilla
* "Lola", The Kinksin kappale
* *[[Lola (albumi)|Lola]]*, The Kinksin kokoelma-albumi
* Lola, laitteistokuvauskieli
* Lolan kieli
* Lola Racing Cars, brittiläinen kilpa-autoja valmistava yritys
*Lola, oikealta nimeltään Pirjo Väyrynen, suomalainen laulaja
* 463 Lola, päävyöhykkeen asteroidi.
John Griggs Thompson

**John Griggs Thompson** (s. 13. lokakuuta 1932) on yhdysvaltalainen matemaatikko, joka sai työstään äärellisten ryhmien parissa Fieldsin mitalin vuonna 1970 ja Abelin palkinnon vuonna 2008. Thompson väitteli Chicagon yliopistosta vuonna 1959. Väitöskirja on nimeltään *A Proof that a Finite Group with a Fixed-Point-Free Automorphism of Prime Order is Nilpotent*. Hän vietti 23 vuotta Englannissa, Cambridgen yliopistossa ennen kuin palasi Yhdysvaltoihin ja asettui Floridaan. Hän on sekä Cambridgen että Floridan yliopistojen emeritusprofessori.

Hän on saanut Wolfin palkinnon matematiikassa vuonna 1992.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Mathematics Genealogy Project: John Griggs Thompson
Ricardo Fuller

**Ricardo Dwayne Fuller** (s. 31. lokakuuta 1979 Kingston) on jamaikalainen jalkapallohyökkääjä. Hän edustaa Englannin Valioliigassa pelaavaa Stoke Cityä sekä Jamaikan maajoukkuetta.

## Ura
Fuller aloitti uransa jamaikalaisessa Tivoli Gardensissa, josta hän siirtyi helmikuussa 2001 englantilaiseen Crystal Palaceen, joka pelasi Englannin 1. divisioonassa. Hän ei saanut seurassa kunnolla peliaikaa ja palasi takaisin Jamaikaan. Tämän jälkeen Fuller siirtyi lainasopimuksella Skotlannin pääsarjaan, Heartsiin, jossa hän teki 27 ottelussa kahdeksan maalia. Kesäkuussa 2002 Fuller siirtyi 500&nbsp;000 punnan siirtokorvausta vastaan Preston North Endiin.

Fuller pelasi seurassa kaksi kokonaista kautta, jolloin hän teki paljon maaleja. Kaudeksi 2004–2005 hän teki sopimuksen Valioliigassa pelaavan Portsmouthin kanssa. Sopimusta vaikeuttivat polvivammat. Fuller teki ensimmäisen maalinsa syyskuussa Crystal Palacea vastaan, mutta tämä oli hänen ainoa maali 31 liigaottelussa.

Heinäkuussa 2005 Fuller teki sopimuksen Southamptonin kanssa. Hänet lainattiin helmikuussa 2006 Ipswich Towniin, jossa hän viimeisteli kolmessa ottelussa kaksi maalia. Tämän jälkeen hän siirtyi Stoke Cityyn, joka pelasi Mestaruussarjassa. Kaudella 2008–2009 Fuller palasi Valioliigaan. Hän teki ensimmäisen maalinsa Stokessa kauden avauksessa Bolton Wanderersia vastaan. Hänen maalinsa Aston Villaa vastaan valittiin elokuun maaliksi. Fuller viimeisteli 34 ottelussa oivat 11 liigamaalia.

## Maajoukkueura
Fuller edustaa myös Jamaikan maajoukkuetta, jossa hän on pelannut vuodesta 1999 lähtien. Hän kuuluu joukkueen runkopelaajiin. Hänellä on tilillään 60 A-maaottelua, joissa hän on viimeistellyt 11 maalia. Hän on edustanut maataan arvoturnauksissa vuosien  2005 ja 2009 CONCACAF Gold Cupeissa. Fuller on edustanut Jamaikaa myös vuosien 2002, 2006 ja 2010 MM-kisojen karsinnoissa, mutta maa ei ole selviytynyt lopputurnaukseen asti.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Fullerin profiili
Dauphinin rautatieasema

**Dauphinin rautatieasema** on Dauphinin kaupungissa Manitobassa Kanadassa sijaitseva Canadian National Railwayn rautatieliikennepaikka. Dauphinin kaupungin omistuksessa oleva vuonna 1912 valmistunut asemarakennus luokiteltiin provinssin sadanneksi perintökohteeksi vuonna 1998, ja kansalliseksi perinneasemaksi vuonna 1990.

Asemalla pysähtyvät VIA Railin Winnipegin ja Churchillin välillä liikennöimät *[[Hudson Bay (juna)|Hudson Bay]]* -henkilöjunat. Asemalla ei ole lipunmyyntiä eikä muita palveluja.

Dauphinin rautatieasema avattiin liikenteelle vuonna 1896, kun Lake Manitoba Railway and Canal Companyn rakentama rautatieosuus Gladstonesta Dauphiniin valmistui. Vuonna 1899 yhtiö vaihtoi nimekseen Canadian Northern Railway, ja se fuusioitui Canadian National Railwayn kanssa vuonna 1923.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Provincial Historic Site Information
Dauphin (täsmennyssivu)

**Dauphin** () tarkoittaa seuraavia asioita:__NOTOC__

## Maantieteessä
* Dauphin, kunta Ranskassa
* Dauphin, borough Pennsylvaniassa
* Dauphinin piirikunta, piirikunta Pennsylvaniassa
* Dauphin, kunta Saint Luciassa
* Dauphin, kaupunki Kanadan Manitobassa
* Dauphinin rautatieasema Manitobassa
* Dauphin Island, kaupunki Alabamassa

## Muita merkityksiä
* Dauphin, ranskalainen kruununperijän aatelisarvo
* Dauphin, raketti
* USS Dauphin (APA-97), Yhdysvaltain laivaston alus
* Dauphin (N7), vuosina 1894–1909 käytössä ollut Ranskan laivaston torpedovene
* Dauphin (Q35), vuosina 1903–1914 käytössä ollut Ranskan laivaston sukellusvene
* Dauphin (Q120), vuosina 1927–1942 käytössä ollut Ranskan laivaston sukellusvene
* Dauphin (S633), vuosina 1958–1992 käytössä ollut Ranskan laivaston sukellusvene
* Dauphin Royal (1791), Ranskan laivaston Commerce de Marseille -luokan linjalaiva
* Eurocopter Dauphin, helikopteri
* Dauphin, sukunimenä:
** Max Dauphin (1977–2024), luxemburgilainen taidemaalari.

## Katso myös
* Dauphine
Viinikivi

**Viinikivi** on valkoista jauhetta, **kaliumvetytartraattia** (KOOC-CH(OH)-CH(OH)COOH). Sitä on monissa kasveissa, varsinkin viinirypälemehussa. Se kiteytyy, kun se saavuttaa liuoksessa (viinissä) kylläisyyspisteensä. Aine ei aiheuta sinänsä terveysvaaraa, eikä se ole viinin virhe vaan luonnollinen osa, jota syntyy varsinkin, jos rypälemehua tai viiniä säilytetään viileässä.

Viinikiveä voi Suomessa ostaa joistain ruokakaupoista. Toisin paikoin maailmassa se on normaali aine ruoanlaitossa. Sitä käytetään kermavaahdoissa ja marengeissa stabilointiaineena ja ruokasoodan kanssa taikinan kohotusaineena. Sitä käytetään myös värjäyksessä peitta-aineena.

Viinikivi liukenee heikosti laimeaan alkoholiin.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Thompsonin rautatieasema

**Thompsonin rautatieasema** on rautatieliikennepaikka Thompsonin kaupungissa Manitobassa Kanadassa. Liikennepaikka sijaitsee kaupungin itälaidalla noin kilometrin päässä keskustasta, OmniTRAX-konserniin kuuluvan Hudson Bay Railwayn hallinnoimalla rataosalla Thompson&nbsp;Jct&nbsp;–&nbsp;Thompson.

Liikennepaikalla pysähtyvät Winnipegin ja Churchillin välillä liikennöivät VIA Railin Hudson Bay -henkilöjunat. Koska Thompson on sivuradan pääteliikennepaikka, on junien veturit siirrettävä Thompsonissa junan toiseen päähän, että juna voi palata takaisin The Pas'n ja Churchillin väliselle rataosuudelle.

Rautatien Thompsoniin on rakentanut Canadian National Railway, ja se on avattu liikenteelle 1969. Omistus siirtyi Hudson Bay Railwaylle vuonna 1997.

Ratapiha käsittää rautatieaseman raiteiston lisäksi teollisuusratoja kaupungin itä- ja eteläpuolella, ja aikaisemmin siihen liittyi kaivokset ja teollisuuslaitokset yhdistävä pitkä sivurata. Sivurata ulottui pisimmillään Soab Creek -joen rannalla sijainneelle kaivokselle noin 75 kilometrin päähän Thompsonista. Sivuraide on sittemmin purettu.

## Lähteet
Genesis (Merikanto)

***Genesis*** on Aarre Merikannon säveltämä teos sopraanosoololle, kuorolle ja orkesterille. Sanat ovat Toivo Lyyn. Teos sai toisen palkinnon Suomen Kulttuurirahaston kilpailussa vuonna 1956. Merikanto kuitenkin voitti myös ensimmäisen palkinnon teoksellaan *[[Tuhma (Merikanto)|Tuhma]]*. *Genesis* jäi säveltäjän viimeiseksi suureksi työksi, ja hänen vaimonsa Evi Merikanto lainasi sen tekstiä päiväkirjamerkinnässään säveltäjän kuolinyönä.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Fimic - Suomalaisen musiikin tiedotuskeskus
Jamaikankyyhky

**Jamaikankyyhky** (*Patagioenas caribaea*) on Jamaikan kotoperäinen kyyhkylintu, jonka holotyypin Nikolaus Joseph von Jacquin kuvaili 1784. Yksi Pariisissa sijaitseva näyte on kuulemma kerätty Puerto Ricosta.

Jamaikankyyhkyn selkä ja siivet ovat siniharmaat. Pää, rinta ja vatsa ovat ruskeaanvivahtavan vaaleanpunaiset. Naaras on koirasta vaaleampi. Pyrstössä on musta juova. Lajin elinympäristöä ovat kosteat ylänkömetsät ja se liikkuu parvina. Jamaikankyyhkyn ravintoa ovat siement ja hedelmät.

## Lähteet
Viinikyyhky

**Viinikyyhky** (*Patagioenas cayennensis*) on keski- ja eteläamerikkalainen kyyhkylintu, jonka elinympäristö ulottuu Meksikon eteläosista aina Brasilian kautta Paraguayhin ja Argentiinaan. Lajista tunnetaan viisi alalajia ja sen holotyypin kuvaili Pierre Joseph Bonnaterre Ranskan Guyanasta 1792.

## Lähteet
Tulinokkakyyhky

**Tulinokkakyyhky** (*Patagioenas flavirostris*) on keskiamerikkalainen kyyhkylintu, jonka elinympäristö ulottuu Costa Ricasta ja Nicaraguasta Meksikon kautta Teksasin eteläosiin. Lajista tunnetaan neljä alalajia ja sen holotyypin kuvaili Johann Georg Wagler Meksikon Veracruzista 1831.

## Lähteet
Catharine Lumby

**Catharine Lumby** on australialainen New South Walesin yliopiston journalismin professori ja Journalism and Media Research Centren johtaja.  Hän on työskennellyt toimittajana ja on kirjoittanut seitsemän kirjaa. Tutkijana hän on ollut kiinnostunut erityisesti media- ja sukupuolitutkimuksesta.  

Lumbylle on ollut tyypillistä "itsestäänselvyyksien" ja auktoriteettiin perustuvien näkemysten kyseenalaistaminen. Hän on puolustanut tabloidisaatiota sanoen, että se on mahdollistanut monien feministiliikkeen ajamien asioiden tulemisen julkiseen keskusteluun.  Hän on kritisoinut tunnettua feministiä Germaine Greeriä ylimielisestä ja välinpitämättömästä suhtautumisesta nuorten naisten elämään.  Kath Alburyn ja Alan McKeen kanssa kirjoittamassaan kirjassa "The Porn Report" hän on analysoinut, että pornoelokuvissa ei yleisesti esineellistetä naista enempää kuin miestä, vaan näissä elokuvissa naiset näyttäytyvät suurin piirtein yhtä usein kuin miehetkin aktiivisempana osapuolena.  

## Lähteet
Tumma yö

**Tumma yö** on Taneli Mäkelän kokoelma-albumi, joka julkaistiin vuonna 1991.

## Kappaleet
#
#
#
#
#
#
#
#
#
#
#
#
#
#
#
#

## Lähteet
Heinjärvi

**Heinjärvi** on järvi Someron ja  Lohjan rajalla, karun ja korkean Tammelan ylängön reunamilla. Järvi sijaitsee pääosin Somerniemen Härjänojan kylän alueella ja pienempi osa Karisjärven ja Ahonpään kylien takamailla Pusulan Kärkölän kulmakunnalla Lohjalla. Järven pinta-ala on 189,409 hehtaaria ja korkeus merenpinnasta 117,4 metriä. Järvi kuuluu Karjaanjoen vesistöön, jossa se on eräs Pusulanjoen latvajärvistä.

Latvajärvenä järven valuma-alue on pieni, vain noin 1080 ha, josta järven itsensä osuus on 18 %. Valuma-alueesta noin puolet on Someron, puolet Lohjan puolella. Valuma-alueella on kolme lampea: Heinlammi (9 ha), Vahalammi (6 ha) ja Luokkolammi (2 ha). Metsää on valuma-alueesta n. 87 % ja peltoja ja niittyjä noin 4 %. Suopohjaisen metsämaan osuus valuma-alueesta on noin 14 %, ja tästä noin 90 % on ojitettu. Järven rannoilla on runsaasti vapaa-ajan asutusta ja vajaat 30 vakituisen asutuksen kiinteistöä. Vakituista asutusta järven rannoilla on Somerniemen Härjänojan Kaupinkulmalla ja Pusulan Kärkölän Rydönkylässä.
Käyttökelpoisuusluokitukseltaan järven vesi on hyvää tai lähes erinomaista. Väriltään vesi on kirkasta, humuksen takia hieman ruskeaa. Kalalajeista järvessä esiintyvät alkuperäisinä hauki, lahna, ahven, made, särki, salakka, kuore ja kiiski sekä istutettuna jo 1800-luvulta alkaen muikku ja tämän ohella myös siika, ankerias, kuha ja suutari.

Heinjärveen on lasku-uoma Heinlammin kautta myös sen eteläpuolella sijaitsevalla, Vehka-Patamon ja Myllyjärven kautta Arimaa-järveen laskevalla Kovelojärvellä. Tässä uomassa kuitenkin virtaa vettä vain runsaiden sateiden aikaan.  Aiemmin tässä uomassa on ollut Tanjaksen myllyksi nimitetty jalkamylly. Koska vuonna 1822 valmistuneessa isonjaon kartassa nähdään Kovelon lasku-uomista vain Vehka-patamoon laskeva, mutta ei Heinlammiin laskevaa, niin Kovelon lasku-uoma Heinjärveen lienee myöhemmin myllyä varten kaivettu.

Heinjärveen on istutettu SÄHI-palvelun mukaan kalakantoja seuraavasti: 2013 Kuha 984kpl (kanta: Painionjärvi), 2015 Kuha 3000kpl, 2017 Kuha 2400kpl (kanta: Painionjärvi), 2019 Kuha 4550kpl (kanta: Painionjärvi), 2021 Planktonsiika 2600kpl (kanta: Rautalammin reitti), 2023 Planktonsiika 3069kpl (kanta: Rautalammin reitti)

## Lähteet
*
### Viitteet
Dirlanda (vuoden 1972 albumi)

**Dirlanda** on suomalaislaulaja Kai Hyttisen toinen, loppuvuodesta 1972 julkaistu studioalbumi.

## Kappaleet
; A-puoli
# 
# 
# 
# 
# 
# 

; B-puoli
# 
# 
# 
# 
# 
# 

## Tekijät
* Kai Hyttinen – laulu
* Markku Johansson – orkesterin johto (sovittamillaan kappaleilla)
* Nacke Johansson – orkesterin johto (sovittamillaan kappaleilla)
* Eino Virtanen – orkesterin johto (sovittamillaan kappaleilla)

### Tuotanto
* Finnlevy / Vexi Salmi – tuotanto
* Timo Kirves – kannen suunnittelu ja toteutus

## Lähteet
Ican alue

**Ican alue** on yksi Perun hallinnollisista alueista. Se sijaitsee  maan keskiosassa, Tyynen valtameren rannalla.

Alueen pääkaupunki on Ica. Sen pinta-ala on 21&nbsp;328 neliökilometriä. Vuonna 2015 asukasluku oli 787 200.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

*PeruInfo
Luettelo Alamedan piirikunnan koulupiireistä

Tämä on **luettelo [[Alamedan piirikunta|Alamedan piirikunnan]] koulupiireistä**

* Alamedan koulupiiri
* Albanyn koulupiiri
* Berkeleyn koulupiiri
* Castro Valleyn koulupiiri
* Dublinin koulupiiri
* Emeryn koulupiiri
* Fremontin koulupiiri
* Haywardin koulupiiri
* Livermore Valleyn koulupiiri
* New Havenin koulupiiri
* Newarkin koulupiiri
* Oaklandin koulupiiri
* Piedmontin koulupiiri
* Pleasantonin koulupiiri
* San Leandron koulupiiri
* San Lorenzon koulupiiri 
* Sunol Glenin koulupiiri

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Alameda County Office of Education - Alameda County Unified School Districts
Kankaan kaunis Katriina

**Kankaan kaunis Katriina** on Pekka Himangan albumi vuodelta 1975. Se debytoi Suomen virallisen listan sijalla 30.

Levyn nimikkokappaleen aiheena on Vimpelin seudulta muistiin merkitty kansantarina, jossa räätäli eli "kraatari" surmasi kulkumiehen viettelyksille antautuneen nuoren naisen Katriinan ja joutui teostaan Vaasan vankilaan. Pekka Himangalle itselleen levyn menestys oli yllätys, mutta hänen mukaansa suuri ansio siinä oli tarinan iskemätekstiksi muokanneella Sauvo Puhtilalla. Kappaleet "Oon vuosia monta jo harhaillut" ja "Elon mainingit korkeina käyvät" ovat Sam Sihvon laulunäytelmästä *[[Jääkärin morsian]]*.

## Kappaleet
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 

## Lähteet
Punon alue

**Punon alue** on yksi Perun hallinnollisista alueista. Se sijaitsee  maan eteläosassa, Bolivian vastaisella rajalla.

Alueen pääkaupunki on Puno. Sen pinta-ala on 71&nbsp;999 neliökilometriä. Vuonna 2007 asukasluku oli 1&nbsp;268&nbsp;441.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

*PeruInfo
Yksinäinen

**Yksinäinen** on Reijo Kallion albumi vuodelta 1979.

CBS-levy-yhtiön tuotantopäällikkönä toiminut Seppo Matintalo sai keväällä 1979 Jamppa Tuomiselta kasetillisen raahelaisen amatöörisäveltäjän, TVH:n kuorma-autonkuljettajana työskennelleen Reijo Lumisalmen lauluja, joiden joukossa oli surumielinen beguine *Yksinäinen*. Esimiehensä kautta Matintalo sai vihjeen hänelle siinä vaiheessa täysin tuntemattomasta Reijo Kalliosta, joka oli kiertänyt tanssilavoja 1950- ja 1960-luvuilla ja laulanut sen ohessa muutamia levyjä, mutta ollut sittemmin poissa musiikkialalta kymmenkunta vuotta. *Yksinäinen* päätettiin antaa laulettavaksi Kalliolle, joka suostui tulemaan studioon hyvin vastahakoisesti. Aluksi tehtiin singlelevy, joka alkoi pian soida Yleisradiossa. Kappaleen saavuttaman suosion siivittämänä koottiin syksyllä 1979 LP-levy, josta tuli yli 100&nbsp;000 kappaleen myynnillään CBS-yhtiön menestyneimpiä albumeja.

Reijo Kallio muisteli myöhemmin, että *Yksinäinen*-kappaleen nauhoituksessa naureskeltiin koko tarinalle ja varsinkin sen lopun hieman kömpelölle traagiselle riimille: *"Sinun luoksesi palaan, mut löydä sua en / hautas löysin ja kukkaset nauraneet ei"*. Tosin jo ennen studioon menoa tekijät käsittivät, että laulun aihe, avioero, oli iskelmämusiikissa uusi. Kappaleen ja albumin saama vastakaiku yleisössä osoitti, että tällaisille lauluille, jotka käsittelivät arjen ongelmia nimenomaan miehen näkökulmasta, oli silloisena työttömyyden ja maaltamuuton leimaamana aikana sosiaalinen tilaus. Reijo Kallion ja *Yksinäisen* vanavedessä nousi pinnalle seuraavana vuonna, 1980, uusi laulaja Ahti Lampi samaa aihepiiriä luodanneella laululla *Elämän valttikortit*. Myös tuon ajan tuotteliain sanoittaja Raul Reiman ammensi aiheensa enimmäkseen samoista teemoista. 

Kalliolle itselleen *Yksinäinen*-albumi merkitsi samantapaista paluuta viihdemaailmaan kuin Erkki Junkkariselle oli tapahtunut *[[Ruusuja hopeamaljassa (albumi)|Ruusuja hopeamaljassa]]* -albumin myötä muutamia vuosia aiemmin. Myös Kallion ja Junkkarisen ensisijainen kohdeyleisö oli paljolti sama. *Yksinäinen*-albumin imussa Kallion seuraavienkin albumien *[[Viikonloppuisä]]* ja *[[Kuin tuhka tuuleen]]* myynti ylti kymmeniintuhansiin kappaleisiin. 

## Kappaleet
### A-puoli
# 
# 
# 
# 
# 
# 

### B-puoli
# 
# 
# 
# 
# 
# 

## Lähteet
Vain hiekkaan kyynel jää

**Vain hiekkaan kyynel jää** on Kari Lehtosen albumi vuodelta 1977.

## Kappaleet

;A-puoli
#
#
#
#
#

;B-puoli
#
#
#
#
#
#

## Aiheesta muualla
* ''Vain hiekkaan kyynel jää'' discogs.com -sivustolla
Seikkailijoita Kiinassa

** Seikkailijoita Kiinassa** (*China*) on yhdysvaltalainen elokuva vuodelta 1943. Se sijoittuu aikaan juuri ennen Pearl Harborin hyökkäystä. Amerikkalaiset päähenkilöt ovat Kiinassa myymässä öljyä japanilaisille valloittajille.

## Lähteet
Alamedan koulupiiri

**Alamedan koulupiiri** palvelee Alamedan kaupungin asukkaita Alamedan piirikunnassa Kaliforniassa. Se perustettiin vuonna 1964. Piirissä on n. 10 000 oppilasta. 

## Koulupiiriin kuuluvat koulut
### Adult schools
* Alameda Adult School

### High schools
* Alameda High School
* Alameda Community Learning Center
* Alameda Science and Technology Institute
* Encinal High School
* Island High School

### Middle schools
* Chipman Middle School
* Lincoln Middle School
* Will C. Wood Middle School

### Elementary schools

* Bay Farm Elementary School
* Amelia Earhart Elementary School
* Edison Elementary School
* Franklin Elementary School
* Henry Haight Elementary School
* Donald D. Lum Elementary School
* Frank Otis Elementary School
* Paden Elementary School
* Ruby Bridges Elementary School
* Washington Elementary School

## Lähteet
* http://www.alameda.k12.ca.us/index.php/schools 

## Aiheesta muualla
* Koulun viralliset kotisivut
Jeffrey Boam

** Jeffrey Boam** (1946–2000) oli yhdysvaltalainen käsikirjoittaja ja tuottaja. Hän opiskeli alaa Sacramento State Collegessa ja Kalifornian yliopistossa.  Boamista tuli yksi 1980- ja 1990-lukujen menestyneimmistä elokuvakäsikirjoittajista, joka työskenteli monien Hollywoodin suuruuksien kanssa Mel Gibsonista Sean Conneryyn.

Boam kirjoitti lähinnä huumorin sävyttämiä seikkailuelokuvia kuten *[[Indiana Jones ja viimeinen ristiretki]]*, *[[Mustanaamio (elokuva)|Mustanaamio]]* ja *[[Tappava ase 2]]* ja *[[Tappava ase 3|3]]*.

## Filmografia
* *[[Isku selkään]]* (*Straight Time*, 1978)
* *[[Viimeinen yhteys: The Dead Zone]]* (*The Dead Zone*, 1983)
* *[[The Lost Boys]]* (1987)
* *[[Pieni suuri seikkailu]]* (*Innerspace*, 1987)
* *[[Funny Farm]]* (1988)
* *[[Tappava ase 2]]* (*Lethal Weapon 2*, 1989)
* *[[Indiana Jones ja viimeinen ristiretki]]* (*Indiana Jones and the Last Crusade*, 1989)
* *[[Tappava ase 3]]* (*Lethal Weapon 3*, 1992)
* *[[Mustanaamio (elokuva)|Mustanaamio]]* (*The Phantom*, 1996)

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*
Soita mulle (Mona Caritan albumi)

**Soita mulle** on Mona Caritan toinen studioalbumi. Se julkaistiin vuonna 1980 levymerkillä Fazer Finnlevy.

## Kappaleet
#
#
#
#
#
#
#
#
#
#
#
#

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Soita mulle discogs.com -sivustolla
Senpai ja kōhai

**Senpai** (, ’aiempi l. vanhempi kollega’) ja **kōhai** (, ’myöhempi l. nuorempi kollega’) viittaavat japanin kielessä epämuodollisen, kahden henkilön välisen hierarkkisen suhteen osapuoliin. Tällaisia suhteita on esimerkiksi järjestöissä, työpaikoilla, kouluissa ja muissa organisaatioissa. Japanilainen yhteiskunta onkin senpai–kōhai-suhteiden läpitunkema.

Senpai–kōhai-suhde vaatii aina kaksi osapuolta ja luo osapuolten välille siteen siitä hetkestä lähtien, kun he ovat aloittaneet toiminnan organisaatiossa. Kōhai kunnioittaa senpain korkeampaa ikää ja kokemusta ja puhuu hänelle kohteliaammalla kielimuodolla. 

Laajemmin suhde näkyy organisaatioissa ikä- ja työvuosien arvostuksen kautta: nuoret työntekijät eivät tavallisesti saa ylennyksiä heitä vanhempien työntekijöiden ohi, vaikka he olisivatkin osaavampia. Yhteiskunta arvostaa auktoriteettia, komentoketjua ja ikää. Erityisen vahvasti suhde ja samurai-sotilasluokan *[[bushidō]]*-perinne on näkyvillä esimerkiksi budōlajeissa, muun muassa judo-, kyūdō- ja kendō-seurojen harjoittelussa.

## Lähteet
Yksinäisyys osa 2

**Yksinäisyys osa 2** on Topi Sorsakosken albumi vuodelta 1995.

*Helsingin Sanomien* kulttuuritoimitus otti albumin mukaan vuoden 1995 parhaiden äänilevyjen listalleen.

## Kappaleet
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 

## Lähteet
Tulenliekki

**Tulenliekki** on Taneli Mäkelän albumi vuodelta 1990.

## Kappaleet
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 

## Lähteet
Valkoinen naarasleijona

**Valkoinen naarasleijona** on ruotsalaisen Henning Mankellin kirjoittama rikosromaani, joka on kolmas osa Wallander-kirjasarjasta. Kirja on ilmestynyt ruotsiksi vuonna 1993, mutta se suomennettiin kuitenkin vasta vuonna 2001 sarjan kahdeksantena osana. 

Kirjan pohjalta valmistui vuonna 1996 elokuva, jossa pääosaa näyttelee Rolf Lassgård.

## Juoni
Kiinteistövälittäjä Louise Åkerblom katoaa Ystadissa, ja hänet löydetään raa'asti surmattuna. Samaan aikaan maapallon toisella puolella joukko buureja suunnittelee eteläafrikkalaisen poliitikon murhaa. Ystadin surman ja Etelä-Afrikan iskun välille löytyy yllättäviä yhteyksiä. 

Kurt Wallander joutuu setvimään yhtä uransa vaikeinta tapausta.

## Lähteet
Kulkukoirat

**Kulkukoirat** on Topi Sorsakosken ja Reijo Taipaleen yhteinen albumi vuodelta 1992. Levy julkaistiin
Bluebird -levymerkin kautta. Albumissa on käännöskappaleita kuten levyn nimikkokappale. Kulkukoirat-kappale nousi isoksi hitiksi. Levy edusti iskelmää ja countrya.
   Albumi on ylittänyt kultalevyn rajan.

## Kappaleet

Esittäjinä Topi ja Reijo yhdessä ellei toisin mainita.

# 
#  (Sorsakoski)
#  (Taipale)
# 
#  (Sorsakoski)
#  (Taipale)
# 
#  (Sorsakoski)
#  (Taipale)
# 
#  (Sorsakoski)
# 
#  (Sorsakoski ja Marko Putkonen)
# 
# 

## Lähteet
Kari Lehtonen (laulaja)

**Kari Antero Lehtonen** (14. syyskuuta 1951 Helsinki – 6. joulukuuta 2011 Järvenpää) oli suomalainen laulaja, säveltäjä ja sanoittaja. 

## Diskografia
* 

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* 
* 
*
Iltarusko (albumi)

**Iltarusko** on suomalaislaulaja Topi Sorsakosken syksyllä 1993 julkaistu kahdeksas, soolouransa kolmas studioalbumi. Levyllä häntä säestää Veikko Huuskosen tango-orkesteri.

*Helsingin Sanomien* musiikkitoimitus otti albumin mukaan vuoden 1993 päätteeksi tekemäänsä Vuoden levyt -koosteeseen.

## Kappaleet
Kaikki sovitukset Veikko Huuskonen.
; A-puoli
# 
# 
# 
# 
# 
# 

; B-puoli
# 
# 
# 
# 
# 
# 
Lähteet:

## Tekijät
### Muusikot
* Topi Sorsakoski – laulu
* Petri Ikkelä – harmonikka
* Taisto Wesslin - akustinen kitara
* Tapio Salo – kontrabasso
* Tapani ”Nappi” Ikonen – rummut
+
* Jyri Nissilä – klarinetti
* Pi Arkilahti ja René Alvas – huilut

; Jousiryhmä
* Seppo Rautasuo – äänenjohtaja, viulut
* Lauri Haapanen, Erkki Hiltunen, Heikki Hämäläinen, Tuomas Ikonen Teodor Nicolau, Mikko Pesonen, Simo Rautasuo, Rauno Salminen, Arto Vainio ja Ilkka Viljanen – viulut
* Mauri Pietikäinen ja Jussi Id – alttoviulut
* Kari Lindstedt – sello
Lähde:

### Tuotanto
* Veikko Huuskonen – tuottaja
* Juha Laakso / Finnvox – äänitys ja miksaus
* Make Törrönen / Finnvox – masterointi
* Jouko Lehtola / Flaming Star – kannen valokuvat
* Jani Nordström – kannen suunnittelu ja toteutus
Lähde:

## Lähteet
Salkolanjärvi

**Salkolanjärvi** on pääosin Varsinais-Suomen maakunnassa Somerniemellä Somerolla sijaitseva järvi, josta pieni osa ulottuu Uudenmaan maakuntaan Pusulan Kärkölässä Lohjalla. Järvi laskee alkujaan puutavaran uittoa varten kaivetun Taipaleenojan kautta pääosin Liesjärveen Tammelassa ja kuuluu Kokemäenjoen vesistön Loimijoen valuma-alueella olevaan Turpoonjoen valuma-alueeseen. Salkolanjärven valuma-alueen suuruus on 13&nbsp;km², josta järven osuus on 21 %. Valuma-alueeseen kuuluu vain kaksi muuta järveä. Valuma-alueesta  noin 92 % on metsämaata. Peltoa ja niittyä on noin 3 %. Järven rannalla on Somerniemen Salkolan kylä, ja järven pohjoispuolitse kulkee valtatie 2.

## Maantiede
Järven pinta-ala on 271 hehtaaria, pituus 3,3 kilometriä ja leveys 1,2 kilometriä. Siihen laskee 16 metsäojaa, joista yksi tuo Hullulammin ja Mustalammin vedet. Järven luusua sijaitsee järven koillisrannalla, josta saa alkunsa 550 metriä pitkä Taipaleenoja Liesjärveen.

Järven rantaviiva on 11 kilometriä pitkä, ja sen ranta on pääosin moreenipohjaista metsämaastoa. Järven laskuojan puoleinen pääty rajautuu vasten poikittaista harjua, jota valtatie 2 hyödyntää alustanaan. Rannoille on rakennettu runsaasti loma-asuntoja, joille johtaa tiet valtatieltä 2. Länsirannalla on Somerniemeen kuulunut Salkolan kylä. Someron ja Lohjan välinen raja kulkee järven itäpuolella järven pituussuunnassa ja ylittää hien järveä valtatien lähellä. Näin järvestä 2 prosenttia ja valuma-alueesta 46 prosenttia kuuluu Lohjaan.

## Virkistys
Valtatien varressa toimi aikanaan Salkolan motelli ja samassa yhteydessä on harjun rinteessä Someron kaupungin uimaranta.

## Historia
Järven nimi on aiemmin ollut "Punjärvi", mutta järveä on kutsuttu Salkolanjärveksi ainakin 1600-luvulta lähtien. Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa järven nimi kirjoitettiin "Salkola Träsk" ja sen länsirannalla oli tuolloin neljän talon Salkolan kylä. Järven vanha, luontainen lasku-uoma, joka näkyy Kalmbergin kartassa ja sen pohjana olleessa Salkolan kylän isonjaon kartassa vuodelta 1795, laski nykyisen valtatien kummankin puolen mutkitellen pohjoiseen Honkolansuon poikki ja yhtyi Lehesjokeen nykyisen valtatien 2 kohdalla. Vuoden 1884 Senaatin kartastossa järven nimenä oli "Salkolanjärvi". Tähän karttaan on tukinuittoa helpottamaan 1800-luvulla kaivettu Taipaleenoja merkitty suorana ojana ja järven vanhaa lasku-uomaa ei enää ole piirretty näkyviin. Järven vanhan, Lehesjokeen yhtyvän lasku-uoman ennallistamista on kaavailtu.

## Lähteet
* 
*  

### Viitteet