open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Elina Anttila

**Anna Elina Anttila**, o.s. Lähteenmäki, (s. 11. huhtikuuta 1963 Helsinki) on Suomen kansallismuseon ylijohtaja. Hän johtaa Suomen kansallismuseota ja sen museokohteita.

Anttila on valmistunut flosofian kandidaatiksi (taidehistoria, yleinen historia) 1990 ja väitellyt 2001 Helsingin yliopistosta filosofian tohtoriksi taidehistorian alalta tutkimuksella *Albert Edelfelt & la nouvelle peinture*.

Anttila on ollut Suomen kansallismuseon ylijohtaja vuodesta 2014. Sitä ennen hän oli Kansallismuseon museopalvelujohtaja 2013–2014, Kansallismuseon organisaatiouudistuksen hankejohtaja 2013 Museovirastossa, vs. ylijohtaja 2012 Suomen kansallismuseossa, Museoalan kehittämisen ja tiedonhallinnan osastonjohtaja 2011–2012 Museovirastossa, Kuvakokoelmien yli-intendentti 2008–2011 Museovirastossa. Hän oli tutkija 2001–2008 Suomen kansallismuseon kokoelma- ja tutkimusyksikössä ja tutkija 1991–2001 Cygnaeuksen galleriassa.

## Julkaisut
* *Albert Edelfelt & la nouvelle peinture*, Elina Anttila. Helsinki: Taidehistorian seura, 2001 – (Taidehistoriallisia tutkimuksia, ISSN 0355-1938; 24.). . – Väitöskirja Helsingin yliopisto.
* *Edelfelt Pariisissa*, kirjoittajat: Elina Anttila ... ja muita; suomennokset: Kai Kartio ... ja muita; toimittaja: Kirsi Kaisla. Turku: Turun taidemuseo, 2001 – (Turun taidemuseon julkaisuja, ISSN 0789-9610; 2/2001.). – (Tikanojan taidekodin julkaisuja, ISSN 1457-0041; 2/2001.). . – Ilmestynyt myös ruotsiksi nimellä *Edelfelt i Paris*
* *Ainola, Sibeliuksen koti: opas*, teksti: Elina Anttila. Helsinki: Museovirasto, 2003 .
* *Ainola, the home of Sibelius: a guide*, text: Elina Anttila; English translation: Jüri Kokkonen. Helsinki: National Board of Antiquities, 2003 .
* *Edelfelt: matkoja, maisemia ja naamiaisia*, Elina Anttila ... ja muita; käännökset: Oili Suominen ... Outi Nyman ... Roderick Dickson ...; toimitus: Erkki Anttonen. Helsinki: WSOY, 2004. .
* *Venäläinen posliini*, Collection Vera Saarela ja Suomen kansallismuseon kokoelmat; Elina Anttila. Helsinki: Vera Saarelan säätiö: 2008 .
* *Arabian lumoava posliini*, Arabia-asiantuntija: Helena Leppänen; kirjoittajat: Elina Anttila ... ja muita; toimitus: Hilkka Opas. Helsinki: WSOY, 2010. .
* *Aleksanteri III ja Suomi*, Venäläinen museo, Suomen Kansallismuseo, Kymenlaakson museo; tutkimusjohtaja: Evgenia Petrova; teosesittelyt: Elina Anttila ... ja muita, Valtion venäläinen museo, Palace editions, 2013 – Ilmestynyt myös englanniksi nimellä  *Alexander III and Finland* ja venäjäksi nimellä *Aleksandr III i Finlândiâ*.
* *Russian porcelain: the state of collections and research: conference organized by the Vera Saarela Foundation and the National Museum of Finland, Helsinki, Finland, November 2008 = Russkij farfor: sostoânie kollekcij i issledovaniâ: konferenciâ, organizovannaâ Fondom Very Saarela, Helsinki, Finlandia, Noâbr 2008*, toim. Elina Anttila. Vera Saarela Foundation 2015 .

## Lähteet
Chris Dyer

**Chris Dyer** (s. 12. helmikuuta 1968) on australialainen Renault’n Formula 1 -tallin insinööri.

Dyer liittyi Ferrari-talliin vuonna 2001, jossa hänen työtehtävänsä oli aluksi tallin tietokoneohjelmistosta vastaaminen. Hän toimi kausilla 2003–2006 Michael Schumacherin ja 2007–2008 Kimi Räikkösen kisainsinöörinä. Vuosina 2009–2011 hän toimi tallin ratatoimintojen johtavana insinöörinä. Tammikuussa 2011 Dyer sai potkut Ferrarilta. Vuosina 2012–2015 Dyer toimi DTM-sarjassa BMW:n pääinsinöörinä.

4. helmikuuta 2016 Dyer nimettiin johtamaan Renaultin auton suorituskyvystä vastaavaa insinööriryhmää.

## Lähteet
Fengin luokittelu

**Fengin luokittelu** on Tse-yun Fengin vuonna 1972 ehdottama luokittelu tietokonearkkitehtuurien rinnakkaisuuden määrittelylle.

Luokittelu jakaantuu neljään ryhmään:

* Word Serial Bit Serial (WSBS)
** yksi sana ja yksi bitti kerrallaan käsittelyssä
* Word Serial Bit Parallel (WSBP)
** yksi sana, jonka kaikki bitit käsitellään kerralla
* Word Parallel Bit Serial (WPBS)
** useista sanoista käsitellään yksi bitti kerralla
* Word Parallel Bit Parallel (WPBP)
** kaikkien sanojen kaikki bitit käsitellään kerralla
** varhainen esimerkki on ILLIAC IV tietokone

## Katso myös
* Flynnin luokittelu
* Handlerin luokittelu

## Lähteet
Gelmerbahn

**Gelmerbahn** on Keski-Sveitsissä, Bernin kantonissa, Haslitalin alueella, Guttannenin kunnassa sijaitseva kiskoköysirata eli funikulaari. Rata nousee Aarejoen laaksosta Gelmersee-tekojärvelle.

## Historiaa
Funikulaari rakennettiin alun perin tekojärven padon rakennustarvikkeiden kuljettamiseksi ja otettiin käyttöön vuonna 1926. Rata uusittiin 2000-luvun vaihteessa ja otettiin matkailukäyttöön vuonna 2001.

## Rata
Rata on 1&nbsp;028 metriä pitkä. Se nousee Handeggin pikkukylästä 1&nbsp;412 metrin korkeudesta Gelmerseen padolle 1&nbsp;860 metriin. Radan raideleveys on 1&nbsp;000&nbsp;mm. Radan suurin jyrkkyys on 106 prosenttia eli 47 astetta.

## Liikenne
Funikulaari kuljettaa matkailjoita vain kesäkaudella, kesäkuun alusta lokakuulle.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Jacky Eeckelaert

**Jacky Eeckelaert** (s. 11. tammikuuta 1955) on belgialainen DTM-sarjassa kilpailevan Abt Sportsline -tallin tekninen johtaja.

Eeckelaert toimi kaudella 2001 Sauberilla Kimi Räikkösen kisainsinöörinä. Vuonna 2006 hän siirtyi Hondalle insinööriosaston johtajaksi. Vuonna 2010 hän aloitti HRT F1 -tallin teknisenä johtajana, jossa työskenteli kauden 2012 alkuun asti.

Vuonna 2012 Eeckelaert nimettiin DTM-sarjassa kilpailevan Abt Sportslinen tekniseksi johtajaksi. Hän toimi myös saman yhtiön Formula E -tallissa, josta siirtyi myöhemmin Dragon Racing ja Venturin talleihin.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* GrandPrix.com
Nogyangin asema

**Nogyangin asema** (, hanja 綠楊驛, ) on metroasema Uijeongbussa, Etelä-Koreassa. Aseman kautta kulkee Soulin metron linja 1. Asema on Uijeongbun pohjoisin asema.

## Laiturit
* **Laiturilta 1**: Ganeung / Soulin asema / Seongbuk / Incheon
* **Laiturilta 2**: Yangju / Dongducheon / Soyosan

## Uloskäynnit
* **Uloskäynti 1**: Nogyang-dongin monitoimitalo, Uijeongbun käräjäoikeus, Uijeongbunin alueen syyttäjänvirasto, Uijeongbu Kwangdongin lukio
* **Uloskäynti 2**: Nogyangin puisto, Hadonggyo, Nogyangsageori, Pyeonghwa-ro
Kahala järv

**Kahala järv**  on Virossa Harjumaalla Kuusalun kunnassa sijaitseva järvi.

## Maantietoa
Järven pinta-ala on 346&nbsp;hehtaaria ja se on 2,4&nbsp;kilometriä pitkä ja 2,0&nbsp;kilometriä leveä. Vedenpinnan korkeus on keskimäärin 32,8&nbsp;m meren pinnan yläpuolella. Siihen laskevat Miku kraav ja Oldoja, joka on samalla sen laskuoja. Järven valuma-alueen laajuus on 16,4&nbsp;neliökilometriä.
 
Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 0,9 metriä ja suurin syvyys 2,8 metriä. Järven laskennalliseksi tilavuudeksi voidaan määrittää 0,0031&nbsp;kuutiokilometriä eli 3,1&nbsp;miljoonaa kuutiometriä . Järven rantaviivan pituus on 8,7&nbsp;kilometriä.

## Järven luokittelu ja ekologia
Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) () luokituksen (VRD 2) mukaan veden kovuuden osalta keskikova järvi, jonka vesimassa ei mataluuden ja avoimuuden takia lämpötilakerrostu ().

Järvi luokitellaan limnologisesti samanaikaisesti sekä kovavetiseksi järveksi että miksotrofiseksi järveksi (, KM). Silloin järven veden kalkkipitoisuus on joko keskikorkea tai korkea, veden humuspitoisuus on suuri eli järvi on dystrofinen ja se on rehevöitynyt.

## Lähteet
Kuremaa järv

**Kuremaa järv** (myös *Kurema järv*) on Virossa Jõgevamaan Jõgevan kunnassa sijaitseva luonnollinen järvi. Järven pohjoisrannalla sijaitsee Kuremaan kylätaajama.

## Maantietoa
Järven pinta-ala on 400&nbsp;hehtaaria (ha) ja se on 4,3 kilometriä pitkä ja 1,3 kilometriä leveä. Rannan tuntumassa sijaitsee vain yksi saari, jonka pinta-ala on 0,08 ha. Vedenpinnan korkeus on keskimäärin 83,0&nbsp;metriä mpy. Järveen laskee runsaasti pelto- ja metsäojia, joista huomattavimmat ovat Toovere kraavi ja Tammemetsa kraavi. Sen laskujoki on Amme jõgi, joka lähtee järven kaakkoispäästä ja virtaa parin kilometrin päässä Palamusen taajaman läpi. Amme jõgi laskee lopulta Kaiavere järveen. Kuremaa järven valuma-alueen laajuus on 25,4&nbsp;neliökilometriä.
 
Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 5,9 metriä ja suurin syvyys 13,8 metriä. Järven tilavuudeksi on arvioitu 0,0234&nbsp;kuutiokilometriä eli 23,4&nbsp;miljoonaa kuutiometriä. Järven rantaviivan pituus on 11,3 kilometriä, jostapuolet on metsää ja loput peltojen rantoja. Rannat ovat pääsääntönä kovapohjaisia ja enimmäkseen hiekkaa. Järven syvänteessä on mutakohja.

## Järven luokittelu ja ekologia
Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) () luokituksen (VRD 3) mukaan veden kovuuden osalta keskikova järvi, jonka vesimassa lämpötilakerrostuu () säännöllisesti.

Järvi luokitellaan limnologisesti saman aikaisesti sekä kovavetiseksi järveksi että eutrofiseksi järveksi (, KE). Silloin järven veden kalkkipitoisuus on keskikorkea tai korkea ja sen ravinnepitoisuudet ovat korkeat.

## Luotoarvot
Järvi melko kalaisia. Sen runsaimat kalalajit ovat lahna, ahven ja särki, mutta yleisiä ovat myös salakka, allikkosalakka ja hauki. Saaliiksi on saatu myös vähäisissä määrin kiiski, kivisimppu, ankerias, made, sorva ja kolmipiikki. Järveen on istutettu *[[Coregonus maraenoides]]*, muikku, kuha, karppi, peledsiika, kuore ja ruutana. Alueella elää jokirapu sekä silmällä pidettävä vesisiippa.

## Historiaa
Vuonna 1870 suoritettiin järvenlasku, jolloin vedenpinta aleni noin metrin ja vuonna 1963 laskettiin sitä vielä puoli metriä.

## Lähteet
Luca Baldisserri

**Luca Baldisserri** (s. 11. joulukuuta 1962 Bologna) on italialainen entinen Ferrarin Formula 1 -tallin insinööri. Baldisserri toimi vuodesta 2007 lähtien tallin ratatoimintojen johtava insinöörinä. Baldisserri sai potkut tehtävästään 2009 Malesian osakilpailun jälkeen, ja hänet korvasi Chris Dyer.

Vuodesta 2010 lähtien Baldisserri työskenteli Ferrari Driver Academyn nuorten kuljettajien johtajana. Hän jätti Ferrarin kokonaan vuonna 2015 toimiakseen Lance Strollin managerina.

## Lähteet
Olgoi

**Olgoi** (*Olga*, syntynyt noin 1818, kuolinaika tuntematon) oli inkeriläinen runonlaulaja. Kansallisuudeltaan hän oli inkeroinen.

Volmari Porkan Hevaan Vepsänkylässä vuonna 1883 tapaama ”Olgoi-akka Tönttölästä” on yksi tuntemattomiksi jääneistä inkeriläisistä runonlaulajista. Matkakertomuksessaan Porkka kohottaa Hevaan seudun suurimmaksi runonlaulajaksi Lentiisissä asuneen Varvanan ja nimeää Tönttölän ja Ruitsan kylien parhaimmiksi laulajiksi Paroi Sakun naisen ja Nastoi Kormoin tyttären. Tuolloin noin 65-vuotiasta Olgoita Porkka kuvailee matkakertomuksessaan sanoilla ”eräs vanha juoppo akka, jolta jälkeenpäin sain oivallisia lauluja”.

Porkka törmäsi Olgoihin laulattaessaan paikkakunnan parhaimpana mieslaulajana itseään kehunutta metsänvartija Oleksia. Paikalla ollut ”juoppo akka” ryhtyi korjailemaan ”Kristukseksi” kutsutun metsänvartijan runoja, herätti runonkerääjän huomion ja pääsi lopulta itse laulamaan. Käytyään välillä Syrjissä ja Varvanan luona Lentiisissä Porkka palasi Hevaan kirkonkylään, jossa hän jatkoi Olgoin runojen muistiin merkitsemistä. Porkka kirjoitti häneltä muistiin 29 runotoisintoa, joista 20 on julkaistu *[[Suomen kansan vanhat runot|Suomen kansan vanhoissa runoissa]]*. Säkeitä on yhteensä 1803, joista 153 on jäänyt julkaisematta. Laulajan repertuaarin laajuutta on niiden perusteella mahdoton arvioida, koska malttamaton runonkerääjä tallensi pikakirjoituksella vain erityisen arvokkaina pitämänsä toisinnot.

Olgoin esittämistä laulurunoista merkittävimpiä ovat Ritvalan helkavirsinä tunnetut *Annikaisen virsi*, *Mataleenan virsi* ja *Hirvi ja käärme*, *Päivän päästön* legendaredaktio, länsisuomalaisperäinen *Anteruksen virsi*, *Sairastavan neidon* ainoa kristilliseen lopputoivotukseen päättyvä toisinto, *Kilpalaulanta* ja kolme lyyristä ketjua. Hänen laulajaprofiilissaan on havaittavissa Hevaan perinteen lisäksi huomattavan paljon Soikkolan runoalueelta tulleita vaikutteita. Mukana on myös kannakselaispiirteitä sekä Kaprion tai Tyrön aineksia, joiden selitykset saattavat löytyä laulajan liikkuvasta elämäntavasta. Keskeisiin aiheisiin kuuluvat sairaus ja kuolema, viha–rakkaus-suhde äitiä kohtaan sekä uskonnolliset motiivit. Runojen perusteella mahdollisesti aviottomana lapsena syntynyt ja elämässään kovia kokenut Olgoi on kansanrunoudentutkija Matti Kuusen mukaan ”portteja muinaisuuteen avaava” poikkeusyksilö, jonka paikka on Inkerin suurimpien runonlaulajien rinnalla.

## Lähteet
* 

### Viitteet
Tõhela järv

**Tõhela järv** on Virossa Pärnumaalla Pänun kaupungissa sijaitseva luonnollinen järvi.

## Maantietoa
Järven pinta-ala on 338&nbsp;hehtaaria ja se on 2,8 kilometriä pitkä ja 1,9 kilometriä leveä. Järven pohjoispuolella sijaitsee Tõhelan kylä ja lounaispuolella Tõhela raba (suo). Saaria on yhdeksän, joiden yhteinen pinta-ala on 4,0 ha. Sen laskujoki on Paadrema jõgi, joka virtaa ensin pohjoiseen, mutta kääntyy sitten länteen Paatsalun kohdalla ja laskee siellä Paatsalun lahteen. Järven valuma-alueen laajuus on 21,7&nbsp;neliökilometriä.

Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 1,3 metriä ja suurin syvyys 1,5 metriä. Järven tilavuudeksi on arvioitu 0,00530&nbsp;kuutiokilometriä eli 5,29 miljoonaa kuutiometriä. Järven rantaviivan pituus on 12,0 kilometriä.

## Järven luokittelu ja ekologia
Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) () luokituksen (VRD 2) mukaan veden kovuuden osalta keskikova järvi, jonka vesimassa ei lämpötilakerrostu ().

Järvi luokitellaan limnologisesti kasvillisuudeltaan rehevöityneeksi (, MF), jolloin sekä pohja- ja rantakasvillisuus että kelluvalehtinen kasvillisuus kukoistaa. Tällaiset järvet ovat yleensä myös matalia.

## Luontoarvoja
Järvessä on erityisesti mainittu tarkkailtavina lajeina lummelampikorento, täplälampikorento ja sirolampikorento sekä piikkinuoliaisiin kuuluva mutakala (*Misgurnus fossilis*).

## Lähteet
Pühajärv

**Pühajärv**  ( ) on Virossa Valgamaalla Otepään kunnassa sijaitseva järvi.

## Maantietoa
Järven pinta-ala on 291&nbsp;hehtaaria ja se on 3,5 kilometriä pitkä ja 1,7 kilometriä leveä. Saaria on 4, joiden yhteinen pinta-ala on 7,6 hehtaaria. Pohjoisempana sijaitsevat Sösarin saaret, järven selällä Kloostrisaar ja etelässä Lepasaared. Vedenpinnan korkeus on keskimäärin 115,0&nbsp;metriä meren pinnan yläpuolella. Huomattavimmat siihen laskevat ojat ovat Marguse oja, Neitsijärve oja ja Poslovitsa oja. Järven valuma-alueen laajuus on 44,0&nbsp;neliökilometriä. Järven oma laskujoki on Pieni Emajoki (), joka lähtee järven eteläpäästä ja juoksee ensin etelään ja kääntyy sitten länteen ja pohjoiseen. Joki laskee lopulta Võrtsjärveen.
 
Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 4,3 metriä ja suurin syvyys 8,5 metriä. Järven laskennalliseksi tilavuudeksi voidaan määrittää 0,013&nbsp;kuutiokilometriä eli 13&nbsp;miljoonaa&nbsp;m³ . Järven rantaviivan pituus on 16,3 kilometriä.

## Järven luokittelu ja ekologia
Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) () luokituksen (VRD 3) mukaan veden kovuuden osalta keskikova järvi, jonka vesimassa lämpötilakerrostuu ().

Järvi luokitellaan limnologisesti samanaikaisesti sekä kovavetiseksi järveksi että eutrofiseksi järveksi (, KE). Silloin järven veden kalkkipitoisuus on keskikorkea tai korkea ja sen ravinnepitoisuudet ovat korkeat. Järvi on silloin rehevöitynyt.

## Lähteet
Tan Zhongyi

**Tan Zhongyi** (; s. 29. toukokuuta 1991 Kiinan kansantasavalta) on kiinalainen shakin naisten suurmestari. Hän voitti shakin naisten maailmanmestaruuden 2017–2018 ja nopean shakin maailmanmestaruuden vuonna 2022. 

## Lähteet
* FIDE:n pelaajakortti. Viitattu 3.3.2017

### Viitteet

## Aiheesta muualla

*
*
Narvan tekojärvi (läntinen)

**Narvan tekojärvi** (läntinen)  on Virossa Narva-Jõesuun kaupungissa Itä-Virumaalla sijaitseva tekojärvi.

## Maantietoa
Järven pinta-ala on 291&nbsp;hehtaaria. Järven rantaviivan pituus on 9,4 kilometriä.

## Lähteet
Wiki Loves Monuments

**Wiki Loves Monuments** (**WLM**) on vuosittain syyskuussa järjestettävä kansainvälinen valokuvauskilpailu. Sen järjestävät eri puolilla maailmaa olevat Wikimedia-yhteisön jäsenet yhteistyökumppaneineen. Osallistujat ottavat valokuvia paikallisista historiallisista monumenteista ja kulttuuriperintökohteista omilla alueillaan ja lataavat ne Wikimedia Commonsiin. Tapahtuman tavoitteena on tuoda esiin osallistuvien maiden kulttuuriperintökohteita ja kannustaa ihmisiä ottamaan kuvia monumenteista. Näitä avoimen lisenssin alaisia kuvia voidaan käyttää uudelleen, ei vain Wikipediassa, vaan miltei kaikkialla.

Ensimmäinen Wiki Loves Monuments -kilpailu järjestettiin vuonna 2010 Hollannissa pilottihankkeena. Seuraavana vuonna se levisi muihin Euroopan maihin ja oli Guinnessin ennätystenkirjan mukaan vuoden 2011 Wiki Loves Monuments oli maailman suurin valokuvauskilpailu. Vuonna 2012 kilpailu laajeni Euroopan ulkopuolelle, yhteensä 35 osallistuvaan maahan. Wiki Loves Monuments 2012 sai aikaan yli 350&nbsp;000 valokuvaa, historiallisia monumentteja latasi yli 15&nbsp;000 osallistujaa. Vuonna 2013 Wiki Loves Monuments -kilpailu järjestettiin kuudessa maanosassa, mukaan lukien Antarktis, ja siihen osallistuttiin yli viidessäkymmenessä maassa ympäri maailmaa. Vuonna 2016 Wiki Loves Monumentsia tuki Unesco, kilpailussa oli 10&nbsp;700 kilpailijaa 43 maasta, ja osallistuvia kuvia 277&nbsp;000.

Suomessa kilpailu järjestettiin ensimmäistä kertaa syyskuussa 2017. Viidennen kerran Suomen osakilpailu järjestettiin syyskuussa 2021. Sekä Suomen osakilpailun että kansainvälisen WLM2021 -kilpailun voittajat julkistettiin huhtikuussa 2022.

## Kansainvälisen kisan voittajat

Kuva:Amsterdam - Vijzelstraat 27-35 (halsgevel).JPG|2010
Kuva:Mănăstirea Chiajna - Giulești.jpg|2011
Kuva:Tomb of Safdarjung, New Delhi.jpg|2012
Kuva:RhB Ge 4-4 II Wiesener Viadukt.jpg|2013
Kuva:Svjatogorsk, Lavra 3.jpg|2014
Kuva:Leuchtturm in Westerheversand.jpg|2015
Kuva:Landgericht Berlin, Littenstraße, Eingangshalle (2), 160906, ako.jpg|2016
Kuva:Khandoba temple Pune.jpg|2017
Kuva:Sheikhlotfolah.jpg|2018
Kuva:Stawiszyn Nieczynny Kościół Tył kościoła.jpg|2019
Kuva:Holy_SURP_Hovhannes_Church.jpg|2020
Kuva:Real Gabinete Português de Leitura 10.jpg|2021


## Suomen kisan voittajat

File:Kaupunginteatteri illalla.jpg|2017, Helsingin kaupunginteatteri, Sandraa
File:Vanha voimalaitos.jpg|2018, Vaajakosken vesivoimalaitos, Teuvo Salmenjoki
File:Haltioletto.jpg|2019, Haltioletto, Eerik Lehto
File:Koivukoski power plant on a winter morning.jpg|2020, Koivukosken voimalaitos, Teuvo Salmenjoki
File:Pasilan Veturitallit aerial at night.jpg|2021, Pasilan veturitallit, Ragnar Ljusström
File:Gustavsvärn linnoitus- ja majakkasaari.jpg|2022, Gustavsvärn,  Teuvo Salmenjoki


## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Kansainvälisen kilpailun verkkosivut
* Wiki Loves Monuments – Suomen kilpailun sivut
* Wiki Loves Monuments -projektisivu Wikimedia Commonsissa
* Wiki Loves Monuments in Finland -projektisivu Wikimedia Commonsissa
* Guinness World Record Wiki Loves Monuments Maailman suurin valokuvauskilpailu
Endla järv

**Endla järv**  on Virossa Jõgevan kunnassa Jõgevamaalla sijaitseva luonnollinen järvi.

## Maantietoa
Järven pinta-ala on 286&nbsp;hehtaaria. Saaria on 34, joiden yhteinen pinta-ala on 38,5 ha. Vedenpinnan korkeus on keskimäärin 75,0&nbsp;metriä mpy. Siihen laskevat Põltsamaa jõgi, Linnussaare oja, Räägu kanal, Nava jõgi, Mustjõgi, Koidu peakraav ja Endla peakraav (Põllussaare kraav). Sen läpi virtaa Põltsamaa jõgi, joka jatkaa edelleen Sinijärven läpi. Järven huomattavimmat tulojoet ovat Endla kraavi ja Mustjõgi. Järven valuma-alueen laajuus on 433&nbsp;neliökilometriä.
 
Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 1,5 metriä ja suurin syvyys 2,4 metriä. Järven laskennalliseksi tilavuudeksi voidaan määrittää 0,0043&nbsp;kuutiokilometriä eli 4,3 miljoonaa kuutiometriä . Järven rantaviivan pituus on 28,1 kilometriä.

## Järven luokittelu ja ekologia
Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) () luokituksen (VRD 2) mukaan veden kovuuden osalta keskikova järvi, jonka vesimassa ei lämpötilakerrostu ().

Järvi luokitellaan limnologisesti kasvillisuudeltaan rehevöityneeksi (, MF), jolloin sekä pohja- ja rantakasvillisuus että kelluvalehtinen kasvillisuus kukoistaa. Tällaiset järvet ovat yleensä myös matalia.

## Luontoarvoja
Järvi kuuluu laajaan Endlan luonnonsuojelualueeseen.

## Historiaa

## Lähteet
Handlerin luokittelu

**Handlerin luokittelu** on Wolfgang Handlerin vuonna 1977 esittämä luokittelu ja merkintätapa tietokoneiden rinnakkaisuudelle ja *liukuhihnamaisuudelle* ().

Luokittelu perustuu kolmelle tasolle:
* suorittimen ohjainyksikkö ()
* aritmeettis-looginen yksikkö ()
* bittitason piiri ()

## Katso myös
* Fengin luokittelu
* Flynnin luokittelu

## Lähteet
Soodlan tekojärvi

**Soodlan tekojärvi**  on Virossa Harjumaalla Anijan ja Kuusalun kuntien välisellä rajalla sijaitseva padottu järviallas.

## Maantietoa
Järven pinta-ala on 263&nbsp;hehtaaria ja se on 7,3&nbsp;kilometriä pitkä ja 2,2&nbsp;kilometriä leveä. Saaria on 4, joiden yhteinen pinta-ala on 10 ha. Sen läpi virtaa Soodla jõgi. Järven valuma-alueen laajuus on 178,2&nbsp;neliökilometriä.
 
Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 3,2 metriä ja suurin syvyys 13 metriä. Järven tilavuudeksi on arvioitu 0,00900&nbsp;kuutiokilometriä eli 9,00 miljoonaa kuutiometriä. Järven rantaviivan pituus on 26,5&nbsp;kilometriä.

## Järven luokittelu ja ekologia
Järvi luokitellaan limnologisesti samanaikaisesti samalla sekä kovavetiseksi järveksi että eutrofiseksi järveksi (, KE). Silloin järven veden kalkkipitoisuus on keskikorkea tai korkea ja se on rehevöitynyt.

## Luontoarvot
Järven kalaston tuotto on 15–20 kilogrammaa hehtaarilta.

## Lähteet
Värska laht

**Värska laht** on Virossa Setomaan kunnassa Võrumaalla sijaitseva Peipsijärven eteläosan eli Pihkovanjärveen aukeava lahti.

## Maantietoa
Lahden pinta-ala on 257&nbsp;hehtaaria ja lahdensuu rajautuu Rõsnan ja Popovitsan väliin. Siitä aukeaa lähes kymmenen kilometriä leveä järvenosa, jonka keskellä sijaitsee Venäjälle jäävä 6,5 kilometriä pitkä ja 4,0 kilometriä leveä Kulknan saari. Venäjän raja kulkee aivan Värska lahden edustalla ja seuraa sitten pohjoiseen jatkuvan lahdenhaaraa sen keskeltä. Lahden pohjukka alkaa etelässä Värskan kohdalta.

Saaria on neljä, joiden yhteinen pinta-ala on 5,1 hehtaaria. Suurin saari, joka sijaitsee pari kilometriä Värskasta, on 500 metriä pitkä ja sen pinta-ala on lähes viisi hehtaaria. Siihen laskevista ojista huomattavimmat ovat Karisilla oja, Tsistigõ kraav ja Ristoja (myös Lobotka peakraavi). Karisilla oja on 14,6 kilometriä pitkä ja sen valuma-alueen pinta-ala on 42 neliökilometriä. Se laskee lahteen Rõsnan eteläpuolelle lännestä, mutta se tuo vedet etelästä Nedsajasta asti. Ristoja on 4,5 kilometriä pitkä ja se laskee lahteen aivan Värskan pohjoispuolelle ja sen valuma-alueen pinta-ala on 12 neliökilometriä. Tsistigõ kraav on lyhyt Suursuun laskuoja. Värska oja laskee lahden pohjukkaan, mutta siitä ei ole tietoja saatavilla.

Lahden rantaviivan pituus on 23,3 kilometriä. Lahden pohjukassa Värskan keskustaajama levittäytyy molemmille rannoille. Pohjoisempana sijaitsevat lahden länsirannalla Lobotka, Tonja ja Rõsna, ja itärannoilla Väike-Rõsna, Kremessova ja Popovitsa.

## Lähteet
Kaiavere järv

**Kaiavere järv**  on Virossa Tartumaalla Tarton kunnassa sijaitseva järvi.

## Maantietoa
Järven pinta-ala on 248&nbsp;hehtaaria ja se on 3,6 kilometriä pitkä ja 900 metriä leveä. Vedenpinnan korkeus on keskimäärin 51,0&nbsp;metriä mpy. Järveen laskee Kõlaoja (Kõlajõgi) ja viereisestä Elistveren järvestä tuleva Amme jõgi, joka on samalla sen läpivirtausjoki. Amme jõgi laskee 11 kilometrin päässä sijaitsevaan Kuremaan järveen. Järven valuma-alueen laajuus on 92,2&nbsp;neliökilometriä.
 
Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 2,8 metriä ja suurin syvyys 5,0 metriä. Järven tilavuudeksi on arvioitu 0,00700&nbsp;kuutiokilometriä eli 7,02 miljoonaa kuutiometriä. Järven rantaviivan pituus on 8,4 kilometriä.

## Järven luokittelu ja ekologia
Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) () luokituksen (VRD 2) mukaan veden kovuuden osalta keskikova järvi, jonka vesimassa ei mataluutensa vuoksi lämpötilakerrostu ().

Järvi luokitellaan limnologisesti samanaikaisesti sekä kovavetiseksi järveksi että eutrofiseksi järveksi (, KE). Silloin järven veden kalkkipitoisuus on keskikorkea tai korkea ja järvi on samalla rehevöitynyt.

## Lähteet
Aheru järv

**Aheru järv** (myös *Kandsi järv, Kansi järv, Suurjärv, Aherjärv*) on Virossa Valgamaalla Valgan kunnassa sijaitseva järvi.

## Maantietoa
Järven pinta-ala on 233&nbsp;hehtaaria ja se on 2,6 kilometriä pitkä ja 1,9 kilometriä leveä. Vedenpinnan korkeus on keskimäärin 69,3&nbsp;metriä mpy. Kuussaarõ järven ja Härjäsilmän yhteinen laskuoja sekä Murujärven laskuoja laskevat eteläpäässä sijaitsevaan Karaskin lahteen. Sen huomattavin laskuoja on Laanemetsa oja, joka on samalla järven läpivirtausoja. Se lähtee järven luoteispäästä ja se laskee 200 metrin jälkeen pieneen Mudajärveen, josta se jatkaa matkaansa ensin etelään ja sitten länteen. Se yhtyy rajajokeen Koiva jõgeen 7,5 kilometrin päässä Aheru järvestä. Järven valuma-alueen laajuus on 52,4&nbsp;neliökilometriä.
 
Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 3,7 metriä ja suurin syvyys 4,5 metriä. Järven tilavuudeksi on arvioitu 0,00880&nbsp;kuutiokilometriä eli 8,78 miljoonaa kuutiometriä. Järven rantaviivan pituus on 10,1 kilometriä ja sen rannat ovat metsää tai soistunutta metsää. Seutu on harvaan asuttua seutua.

## Järven luokittelu ja ekologia
Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) () luokituksen (VRD 2) mukaan veden kovuuden osalta keskikova järvi, jonka vesimassa ei lämpötilakerrostu ().

Järvi luokitellaan limnologisesti samanaikaisesti sekä kovavetiseksi järveksi että eutrofiseksi järveksi (, KE). Silloin järven veden kalkkipitoisuus on keskikorkea tai korkea ja se on samalla rehevöitynyt.

## Lähteet
Undu laht

**Undu laht** (myös *Käärme laht*) on Virossa Saarenmaalla sijaitseva järvi.

## Maantietoa
Järven pinta-ala on 227&nbsp;hehtaaria ja se on 2,6 kilometriä pitkä ja kilometrin leveä. Saaria on yli 20, joista kahden moreenipohjaisen saaren yhteinen pinta-ala on 3 ha. Suurin saari on 450 metriä pitkä Rooglaid ja pohjoispäässä järveä sijaitsee 260 metriä pitkä nimetön saari. Useimmat saaret ovat mutasaaria, jotka ovat ruohikkoisia ja näkyvät selvästi matalan veden aikana. Järven rantaviivan pituus on 16,7 kilometriä.

Järvi on erotettu merestä 150-metrisellä padolla, joka tukkii lahdensuun suonalaiselta vedenvirtaukselta. Järvialtaasta on kaivettu oja ja kanava, jota pitkin makea- ja merivesi voivat virrata sisälle ja ulos järvestä.

## Järven luokittelu ja ekologia
Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) () luokituksen (VRD 8) mukaan rannikkojärvi, joka on vielä yhteydessä mereen (). Järvi luokitellaan limnologisesti halotrofiseksi järveksi, koska veden suolapitoisuus on lievästi koholla (, HA).

## Lähteet
Hino järv

**Hino järv** (myös *Hino järv Pugula järv, Henno-Pugula järv, Pugola järv, Suur-Pugola järv, Henno järv*) on Virossa Võrumaalla Rõugen kunnassa sijaitseva järvi.

## Maantietoa
Järven pinta-ala on 207&nbsp;hehtaaria ja se on 2,9 kilometriä pitkä ja 1,2 kilometriä leveä. Järvenselkä on muodoltaan kuin suuri taipunut makkara. Saaria on kuusi, joiden yhteinen pinta-ala on 4,7 ha. Pikksaar on 300 metriä pitkä, mutta se on hyvin kapea. Mar'asaar ja Valgõsaar sijaitsevat vierekkäin ja ne ovat yli 200 metriä pitkät. Pidusaar ja Kõosaar sijaitsevat järven itärannan tuntumassa. Pienin saarista on Tsõõriksaar. Vedenpinnan korkeus on keskimäärin 180,0&nbsp;metriä mpy. Järveen laskee joitakin lyhyitä ojia ja järven laskuoja on vain 90 metriä pitkä. Se laskee viereiseen Mustjärveen, jolla on laskuojana Siksälä oja, joka laskee Sika silgeen. Järven valuma-alueen laajuus on 7,5&nbsp;neliökilometriä.
 
Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 3,1 metriä ja suurin syvyys 10,4 metriä. Järven laskennalliseksi tilavuudeksi voidaan määrittää 0,0064&nbsp;kuutiokilometriä eli 6,4 miljoonaa kuutiometriä . Järven rantaviivan pituus on 11,5 kilometriä. Järven itä-, koillis- ja etelärantojen ympäristössä on peltomaita ja koillisessa sijaitsee teollisuuslaitos.

## Järven luokittelu ja ekologia
Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) () luokituksen (VRD 2) mukaan veden kovuuden osalta keskikova järvi, jonka vesimassa ei lämpötilakerrostu ().

Järvi luokitellaan limnologisesti oligotrofiseksi järveksi, jolla tarkoitetaan ravinnetasoltaan karua järveä (, OL). Silloin järven vedessä on vähän ravinteita ja siksi vedessä elävien bakteerien ja levien yhteinen biomassa jää myös pieneksi. Koko ravintoketju, joka on riippuvainen järven perustuotannon tarjonnasta, kärsii ravinnon vähyydestä ja silloin hyönteisten ja kalojen sekä laji- että yksilömäärät jäävät vähäisiksi.


Hino järv.jpg|Hinojärven rantaheinikkoa


## Lähteet
Sutlepa meri

**Sutlepa meri** (myös *Sutlepa laht, Saaremõisa järv*; ) on Virossa Läänemaalla Lääne-Nigulan kunnassa sijaitseva järvi.

## Maantietoa
Järven pinta-ala on 203&nbsp;hehtaaria, ja se on 2,7 kilometriä pitkä ja 2,0 kilometriä leveä. Saaria on kolme ja niiden yhteispinta-ala on 3,1 ha. Järveen laskee muutama oja, joista huomattavimpia ovat Võimerin laskuoja, Kulani kraavi ja oja Nooarootsin kirkon suunnalta. Järven laskuojaa ei ole nimetty. Järven valuma-alueen laajuus on 18,8&nbsp;neliökilometriä.
 
Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 1,2 metriä ja suurin syvyys 1,5 metriä. Järven laskennalliseksi tilavuudeksi voidaan määrittää 0,0024&nbsp;kuutiokilometriä eli 2,4 miljoonaa kuutiometriä . Järven rantaviivan pituus on 11,8 kilometriä. Rannat ovat pääasiassa merenrantakosteikkoa tai -heinikkoa ja paikoin suota. Asutusta ei liielmälti ole. Järvi kuuluu suojelualueeseen.

## Järven luokittelu ja ekologia
Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) () luokituksen (VRD 8) mukaan rannikkojärvi, joka on vielä yhteydessä mereen ().

Järvi luokitellaan limnologisesti halotrofiseksi järveksi, jos sen suolapitoisuus on kohonnutta (, HA). Tällaisia järviä ovat Virossa ne, joilla on matala yhteys mereen.

Järvelle tehtiin vasta 2007 ensimmäinen eliöstön tilaa kartoittava tutkimus osana laajempaa 20 Viron rannikkojärven kartoitusta.

## Lähteet
Kalli järv

**Kalli järv** (myös *Pühajärv, Kaali järv*) on Virossa Tartumaalla Kastren kunnassa sijaitseva luonnollinen järvi.

## Maantietoa
Järven pinta-ala on 199&nbsp;hehtaaria ja se on 1,9 kilometriä pitkä ja 1,1 kilometriä leveä. Järvellä on lounaispäässä pitkä, mutkitteleva ja kapea lahti, jota kutsutaan Sääreperäksi. Vedenpinnan korkeus on keskimäärin 30,0&nbsp;metriä mpy. Siihen laskee kaakosta Kalli jõgi, joka virtaa järven läpi ja jatkaa järven pohjoispäästä pohjoiseen 3,5 kilometriä ja laskee Peipsijärveen. Järven valuma-alueen laajuus on 82,8&nbsp;neliökilometriä.
 
Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 1,1 metriä ja suurin syvyys 1,4 metriä. Järven laskennalliseksi tilavuudeksi voidaan määrittää 0,0022&nbsp;kuutiokilometriä eli 2,2 miljoonaa kuutiometriä . Järven rantaviivan pituus on 11,6 kilometriä ja rannat ja rantojen lähiympäristö on suota. Ylempänä sijaitsee Leego järvi, joka laskee Kalli jõgeen.

## Järven luokittelu ja ekologia
Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) () luokituksen (VRD 2) mukaan veden kovuuden osalta keskikova järvi, jonka vesimassa ei lämpötilakerrostu ().

Järvi luokitellaan limnologisesti kasvillisuudeltaan rehevöityneeksi (, MF), jolloin matalan järven pohja- ja rantakasvillisuus sekä kelluvalehtinen kasvillisuus kukoistaa. Veden ravinnepitoisuudet ovat nostaneet sen eutrofiseksi järveksi.

## Lähteet
Lavassaare järv

**Lavassaare järv**  on Virossa Läänerannan kunnassa Pärnumaalla sijaitseva järvi.

## Maantietoa
Järven pinta-ala on 196&nbsp;hehtaaria ja se on 2,9 kilometriä pitkä ja 950 metriä leveä. Saaria on neljä, joiden yhteispinta-ala on yli 0,4 ha. Sen laskujoki on Audru jõgi, mutta tulo-ojia ei ole merkitty karttaan. Järven valuma-alueen laajuus on 30,5&nbsp;neliökilometriä.
 
Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 0,7 metriä ja suurin syvyys 1,0 metriä. Järven laskennalliseksi tilavuudeksi voidaan määrittää 0,0014&nbsp;kuutiokilometriä eli 1,4 miljoonaa kuutiometriä . Järven rantaviivan pituus on 7,1 kilometriä ja sen rannat ovat suota ja ne ovat autiot. Järven länsipuolta kutsutaan Kõima rabaksi ja itäpuolta Maima rabaksi. Maalaiskunnan raja ohittaa järven itärannan tuntumassa. Lavassaare kylä ja sen teollisuuslaitos sijaitsevat järvestä kaakkoon päin.

## Järven luokittelu ja ekologia
Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) () luokituksen (VRD 4) mukaan veden kovuuden osalta pehmeävetinen järvi, jonka vedenväri on tumma ().

Järvi luokitellaan limnologisesti samanaikaisesti sekä pehmeävetiseksi että miksotrofiseksi järveksi (, PM). Silloin veden kalkkipitoisuus on pieni, sen ravinnepitoisuudet ja humuspitoisuudet ovat korkeat, mikä tekee siitä myös dystrofinen järvi.

## Lähteet
Raku järv

**Raku järv**  (myös *Männiku liivakarjäär*) on Virossa Harjumaalla Sakun kunnassa sijaitseva tekojärvi.

## Maantietoa
Tekojärvi on osa Tallinnan raakavesivarastointijärjestelmää. Männiku järv sijaitsee 200 metriä lounaaseen järven luoteispäästä ja se kuuluu samaan järjestelmään. Raku järven pinta-ala on 230&nbsp;hehtaaria. Se muodostuu useasta hiekan ja soranotossa syntyneestä altaasta, jotka yhdessä muodostavat nykyisen tekojärven. Pohjoisemman pääaltaan poikki työntyy kaksi niemeä, joiden väliin jää keskelle vielä 150 metriä. Pääallas on kulmikkaan muotoinen ja se on 1,3&nbsp;kilometriä pitkä ja 1,0&nbsp;kilometriä leveä. Pääaltaan eteläpäässä on 200 metriä leveä kapeikko, jonka alapuolella aukeaa kaksilahtinen järvenpää. Järven pohjoispuolella 1,6 kilometrin päässä sijaitsee Ülemistejärvi. Järvessä on viisi saarta, joiden yhteinen pinta-ala on 0,9 ha. Järven valuma-alueen laajuus on 13,0&nbsp;neliökilometriä.
 
Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 7,0 metriä ja suurin syvyys 12 metriä. Järven tilavuudeksi on arvioitu 0,00800&nbsp;kuutiokilometriä eli 8,00 miljoonaa kuutiometriä. Järven rantaviivan pituus on 15,1&nbsp;kilometriä.


Raku järv 08.08.2013 varahommikul kell 06.06.jpg|Järvi kuvattuna niemeltä klo 6 aamulla 8.8.2013


## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Forte: Tallinna ümbruse kalastuskohad vol. 3: Raku järv (1), viitattu 12.6.2016 
* Kupits, Karl: Männiku järvistu (Raku ja Männiku järved) veeressursi säilimiseks vajalikud uuringud, 2008, viitattu 3.3.2017
Cactus

**Cactus** on vuonna 1986 ensi-iltansa saanut Paul Coxin ohjaama, tuottama ja käsikirjoittama australialainen draamaelokuva, jonka pääosia näyttelevät Isabelle Huppert ja Robert Menzies.

Paul Coxin lisäksi elokuvan käsikirjoitusta oli laatimassa myös Bob Ellis, Norman Kaye ja Morris Lurie. Jane Ballantyne oli Coxin ohella elokuvan tuottajana. *Cactus* sai kaksi AFI-ehdokkuutta parhaasta ohjauksesta ja miespääosasta.

## Juoni

Colo (Isabelle Huppert) on ranskalaisnainen, joka matkustaa Australiaan jätettyään aviomiehensä. Hän loukkaantuu auto-onnettomuudessa, jossa hän menettää lähes kokonaan näkönsä. Hän tapaa sokean nuoren Robert-nimisen lääkärin (Robert Menzies), joka omistaa kasvihuoneen täynnä kaktuksia.

## Näyttelijät

## Tuotanto
Paul Cox sai inspiraation elokuvaan lapsuudestaan, jolloin hänen äitinsä sokeutui väliaikaisesti. Cox työsti elokuvan tarinaa muutaman vuoden ajan ja kun päätti haluavansa työskennellä Isabelle Huppertin kanssa, hän kirjoitti käsikirjoituksen Huppert mielessään.

*Cactuksen* kuvaukset alkoivat lokakuussa 1985, ja sen kuvauspaikkana oli Victorian osavaltio Australiassa. Elokuvan budjettina oli 1,5 miljoonaa Australian dollaria ja tuotantoyhtiöinä olivat Australian Film Commission, Dofine Productions ja Film Victoria.

## Julkaisu ja vastaanotto
*Cactus* sai ensi-iltansa Cannesin elokuvajuhlilla Ranskassa toukokuussa 1986, ja elokuvan Australian ensi-ilta oli 4. syyskuuta 1986. *Cactuksen* teatterilevittäjänä oli Australiassa Roadshow Film Distributors. Elokuva esitettiin myös vuoden 1986 Montrealin ja Toronton elokuvajuhlilla.

Rotten Tomatoes -sivuston mukaan 100% kriitikoista on antanut elokuvalle positiivisen arvosanan 7,4/10 keskiarvolla. Keräys perustuu viiteen arviointiin. 309 käyttäjästä 67% on antanut elokuvalle positiivisen arvosanan 4/5 keskiarvolla.

## Palkinnot ja ehdokkuudet

## Lähteet
* 

### Viitteet

## Aiheesta muualla
* 
* 
* 
* ''Cactus'' Rotten Tomatoes -sivustolla 
* ''Cactus'' Screen Australiassa
Luettelo Android-valmistajista

Tämä on **luettelo Android-valmistajista**. Se sisältää yrityksiä, jotka ovat tehneet Android-käyttöjärjestelmällä varustettuja tuotteita. Luettelo sisältää myös yrityksiä, jotka eivät enää valmista Android-laitteita. Vuonna 2016 suurimpia Android-älypuhelinten valmistajia olivat Samsung, Huawei, Oppo ja Vivo.

## Luettelo

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Top Android phone manufacturers – AppBrain
Factorio

**Factorio** on Wube Softwaren kehittämä strategiapeli. Pelin kehitysversio julkaistiin Steam-palvelussa "Early Access"-versiona 25. helmikuuta 2016 Pelin viimeistelty versio on tarkoitus julkaista vuoden 2019 aikana Microsoft Windowsille, OS X:lle ja Linuxille. 

Pelissä pelataan ihmisen kaltaisella hahmolla, joka on törmännyt planeetalle avaruusaluksella. Ainoana selviytyneenä hänen täytyy kerätä materiaaleja rakentaakseen teollisen infrastruktuurin ja lopulta hänen täytyy rakentaa avaruusalus päästäkseen planeetalta pois taistellen samalla planeetalla eläviä avaruusolentoja vastaan.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*
Nobunaga’s Ambition

**Nobunaga's Ambition** () on japanilaisen Koein (nykyisin Koei Tecmo) kehittämä strategiaroolipelien sarja.

Sarjan ensimmäinen osa on julkaistu vuonna 1983 ja uusin vuonna 2015.

Nimi viittaa Oda Nobunagan elämään ja Japanin valloitukseen Sengoku-kaudella.

## Pelit

* Nobunaga no Yabō (), julkaistu 1983
** Nobunaga's Ambition
** *remake* Nobunaga no Yabō Returns (, Nobunaga's Ambition Returns) julkaistu vuonna 1995
* Nobunaga no Yabō: Zenkokuban (), julkaistu 1986
** Nobunaga's Ambition (*Nobunaga's Ambition: Country-Wide Edition*)
** sarjan ensimmäinen japanin ulkopuolella julkaistu osa
* Nobunaga no Yabō: Sengoku Gun'yūden (), julkaistu 1988
** Nobunaga's Ambition II (*Nobunaga's Ambition: Tales of the Sengoku Warlords*)
* Nobunaga no Yabō: Bushō Fūunroku (), julkaistu 1990
** Nobunaga's Ambition: Lord of Darkness (*Nobunaga's Ambition: Records of the Generals*)
* Nobunaga no Yabō: Haōden (), julkaistu 1992
** Nobunaga's Ambition: Flammable of Castle (*Nobunaga's Ambition: Tales of the Conquerors*)
* Nobunaga no Yabō: Tenshōki (), julkaistu 1994
** *Nobunaga's Ambition: Chronicles of the Ascension*
* Nobunaga no Yabō: Shōseiroku (), julkaistu 1997
** *Nobunaga's Ambition: Records of the Star Generals*
* Nobunaga no Yabō: Reppūden (), julkaistu 1999
** *Nobunaga's Ambition: Tales of the Storms*
* Nobunaga no Yabō: Ranseiki (), julkaistu 2001
** *Nobunaga's Ambition: Chronicles of Turbulent Times*
* Nobunaga no Yabō: Sōtensoku (), julkaistu 2002
** *Nobunaga's Ambition: Records of the Blue Skies*
* Nobunaga no Yabō: Tenka Sōsei (), julkaistu 2003
** Nobunaga's Ambition: Rise to Power (*Nobunaga's Ambition: The Creation of the World*)
* Nobunaga no Yabō: Kakushin (), julkaistu 2005
** Nobunaga's Ambition: Iron Triangle (*Nobunaga's Ambition: Innovation*)
* Nobunaga no Yabō: Tendō (), julkaistu 2009
** *Nobunaga's Ambition: Roads of the Heavens*
* Nobunaga no Yabō: Sozou (), julkaistu 2013 japanissa
** Nobunaga's Ambition: Sphere of Influence (*Nobunaga's Ambition: Creation*)
** julkaistu mm. PlayStation 4- ja Windows-alustoille Pohjois-Amerikassa ja Euroopassa vuonna 2015

## Alustat
Ennen julkaisuja euroopassa ja pohjois-amerikassa pelisarja on julkaistu japanilaisille kotitietokoneille ja konsoleille: FM-7, FM Towns, MSX, NEC PC-9801, NEC PC-8801, NES, PC Engine, PlayStation, Sega Dreamcast, Sega Saturn, Sharp X68000, SNES, Wii, WonderSwan.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Pelisarja Mobygamesissä
Õisu järv

**Õisu järv**  on Virossa Viljandimaalla Mulgin kunnassa sijaitseva järvi.

## Maantietoa
Järven pinta-ala on 194&nbsp;hehtaaria ja se on 2,3 kilometriä pitkä ja 1,2 kilometriä leveä. Vedenpinnan korkeus on keskimäärin 45,5&nbsp;metriä mpy. Järveen laskee Kõpu jõgi, joka on samalla sen läpivirtausjoki. Muita järveen laskevia ojia ovat Mõõnaste kraav, Raadi oja ja Vidva oja, joka laskee järveen Mäeküla järvestä Õisun kylässä sijaitsevan Veskejärven läpi. Järven valuma-alueen laajuus on 199,0&nbsp;neliökilometriä.
 
Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 2,8 metriä ja suurin syvyys 4,3 metriä. Järven laskennalliseksi tilavuudeksi voidaan määrittää 0,0054&nbsp;kuutiokilometriä eli 5,4 miljoonaa kuutiometriä . Järven rantaviivan pituus on 7,0 kilometriä ja se on pääasiassa suota, rantaheinikkoa tai soistunutta metsää. Järven lähiympäristössä on runsaasti viljelymaata, joiden kuivatusvesiä ojat tuovat järveen. Õisun kylä sijaitsee järven kaakkoispuolella.

## Järven luokittelu ja ekologia
Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) () luokituksen (VRD 2) mukaan veden kovuuden osalta keskikova järvi, jonka vesimassa ei mataluudestaan johtuen lämpötilakerrostu ollenkaan ().

Järvi luokitellaan limnologisesti samanaikaisesti sekä kovavetiseksi järveksi että eutrofiseksi järveksi (, KE). Silloin järven veden kalkkipitoisuus on keskikorkea tai korkea samalla kun sen ravinnepitoisuudet ovat korkeat.


Õisu järv.jpg|Vene järvellä
Lake Õisu - panoramio.jpg|Talvinen näkymä lintutornista


## Lähteet
Turtle Beach

**Turtle Beach Corporation** on yhdysvaltalainen elektroniikkavalmistaja. Se valmista tietokoneisiin äänikortteja ja headsetteja. Vuonna 1995 yhtiö yhdistyi Voyetraan, joka on kehittänyt omia ohjelmistoja äänikorteille. Yhdessä ne muodostivat **Voyetra Turtle Beachin** , jonka pääkonttori sijaitsee Yonkersissä New Yorkissa. Vuonna 2014 Voyetra Turtle Beach sulautui Parametric Soundin kanssa säilyttäen Parametric Sound nimet, kunnes nimi muutettiin muotoon Turtle Beach Corporation.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Verkkosivut
Ano Caselius

**Ano Eemil Caselius** (22. lokakuuta 1867 Kauvatsa – 26. maaliskuuta 1929 Pori) oli suomalainen kihlakunnantuomari ja Tampereen kunnallispormestari.

Caseliuksen vanhemmat olivat Kauvatsan kappalainen Mauritz Edvard Caselius (1830–1871) ja Sofia Matilda Lagermarck. Hän pääsi ylioppilaaksi 1887 Porin yksityislyseosta ja suoritti Helsingin yliopistossa kameraalitutkinnon 1889 ja yleisen oikeustutkinnon 1890. Caselius sai varatuomarin arvon 1893.

Vuodet 1903–1906 Caselius toimi Porin pormestarina. Hän korvasi tehtävästä poliittisista syistä erotetun Harald Wilhelm von Hellensin, joka palasi virkaansa jälleen ensimmäisen sortokauden jälkeen. Tampereen kunnallispormestarina Caselius oli 1914–1919, jonka jälkeen hän toimi Hauhon ja Ulvilan tuomiokuntien tuomarina 1919–1929.

Ano Caselius oli naimisissa vuodesta 1892 Viola Gabriella Anderssonin kanssa. Heidän poikansa oli Helsingin yliopiston siviilioikeuden professori Ilmari Caselius.

## Teoksia
* *Uudesta vaalilaista*. Kustannus-o.y. Sampo, Tampere 1906

## Suomennoksia
* Rudolf Erich Raspe : *[[Paroni von Münchhausenin seikkailut|Parooni Mynkhausenin merkilliset matkat ja seikkailut]]*. 2, painos Sampo, Tampere 1903

## Lähteet
Livio Bieler

**Livio Bieler** (s. 15. huhtikuuta 1993) on sveitsiläinen hiihtäjä. Hän hiihti ensimmäisen FIS maailmancup kilpailunsa Davosissa joulukuussa 2016. Seuratasolla hän edustaa Gardes Frontiere –seuraa.
Bielerin paras sijoitus maailmancupissa on Pyeongchangin yhdistelmäkilpailusta helmikuussa 2017, jolloin hän sijoittui 14. sijalle.

## Lähteet
Meelva järv

**Meelva järv** (myös *Määrasto raba laugas*) on Virossa Põlvamaalla Räpinan kunnassa sijaitseva luonnollinen järvi.

## Maantietoa
Järven pinta-ala on 75&nbsp;hehtaaria ja se on 2,7 kilometriä pitkä ja 550 metriä leveä. Se sijaitsee Meelvan kylän länsilaidalla Meelvan suon itäpuolella. Meelvan lähimmille taloille ja pelloille tulee matkaa alle puoli kilometriä. Järvellä on vain yksi saari, jonka pinta-ala on 0,64 ha. Sen laskuoja on Toolamaa oja, joka yhtyy 2,7 kilometriä etelässä Võhandu jõgeen. Järven valuma-alueen laajuus on 13,4 neliökilometriä.
 
Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 2,0 metriä ja suurin syvyys 3,2 metriä. Järven tilavuudeksi on arvioitu 0,00150 kuutiokilometriä eli 1,50 miljoonaa kuutiometriä. Järven rantaviivan pituus on 6,6 kilometriä ja sen rannat ovat suo- tai metsämaata.

## Järven luokittelu ja ekologia
Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) () luokituksen (VRD 4) mukaan veden kovuuden osalta pehmeävetinen järvi, jonka vedenväri on tumma ().

Järvi luokitellaan limnologisesti asidotrofiseksi järveksi, jonka vesi on samanaikaisesti sekä humuspitoista että mineraalipitoista  (, AT).

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Eesti Entsükopeedia: Meelva järv, viitattu 3.3.2017
* Keskkonnaamet: Meelva maastikukaitseala (Meelva loodusala ja Meelva linnuala) kaitsekorralduskava, 2015, viitattu 3.3.2017
Kõvera järv

**Kõvera järv** (myös *Kõvera Väikejärv, Mustajärv, Orava Kõverjärv*) on Virossa Võrumaalla Võrun kunnassa Kõveran ja Riihoran kylissä sijaitseva järvi.

## Maantietoa
Järven pinta-ala on 12,1&nbsp;hehtaaria ja se on 900 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Se sijaitsee metsäalueella Kõveran kulmakunnalla, jonka länsipuolella kohoaa Tornimägi. Järven keskisyvyys on saatu luotaamalla 6,4 metriä ja järven suurin syvyys on 15 metriä. Sen tilavuudeksi on arvioitu 0,000710 kuutiokilometriä eli 0,710 miljoonaa kuutiometriä. Järven rantaviivan pituus on 2,2 kilometriä ja sen rannat ovat pääasiassa metsämaata. Alle sadan metrin päässä sijaitsee Väikujärv ja noin 300 metrin päässä on pieni Tahojärv.

## Järven ekologia ja luontoarvoja
Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) () luokituksen (VRD 4) mukaan veden kovuuden osalta pehmeävetinen järvi, jonka vedenväri on tumma (). Järvi luokitellaan limnologisesti asidotrofiseksi järveksi, jonka vesi on samanaikaisesti sekä humuspitoista että mineraalipitoista (, AT).

Järven rannat ovat pohjastaan kovia ja ne ovat paikoin sora- tai hiekkapohjaa. Syvemmällä on vallitsevana mutapohja. Vedenväri vaihtelee kellertävän ruskeasta punertavan ruskeaan ja sen näkösyvyys on 0,5–2,6 metriä. Järvi on niin syvä, että sen vesi on kesäisin ja talvisin lämpötilakerrostunutta. Vuonna 1974 tehdyn vesikasvillisuuden inventoinnin mukaan järvessä kasvaa 18 eri vesikasvilajia. Silmämääräisesti vallitseva on siimapalpakkokasvustot ja rannan tuntumasta löytää erityisesti katkeravesirikkoa. Järvestä tavataan muutama kalalaji, joista yleisiä ovat hauki, ahven, särki, sorva ja ruutana. Järvellä esiintyy myös euroopanmajava.

## Vesistösuhteita
Järvi kuuluu Võhandu jõen valuma-alueeseen, jossa sen 15 kilometriä pitkä laskuoja Varsaoja on Mädajõen sivuhaara, joka on puolestaan Võhandu jõen sivujoki. Järveen ei ole johdettu ympäristöstään ojia ja järvi on laskuojansa Varsaojan lähdejärvi. Järven valuma-alueen laajuus on 2,3 neliökilometriä. Järven vesi viipyy järvessä laskennallisesti noin vuoden. Varsaojan keskijuoksua kutsutaan myös Suurkraaviksi ja alajuoksua myös Tandsaojaksi. Varsojan toinen yleisesti käytetty nimi on Selise peakraav. Varsaoja yhtyy Mädajõgeen yhdeksän kilometriä ennen Võhandu jõen yhtymäkohtaa. Võhandu jõgi laskee Kuumajärveen, joka on Peipsijärven keskiosan nimi. Peipsijärven alue muodostaa Narvanjoen vesistöalueen keskiosan. Peipsijärven pohjoispäästä alkava laskujoki Narvanjoki jatkaa vesireittiä pohjoiseen päin ja laskee lopuksi Suomenlahteen.

## Lähteet
Pierre Goudiaby Atepa

**Pierre Goudiaby Atepa** (30. kesäkuuta 1947 Casamance) on senegalilainen arkkitehti ja insinööri, joka on yksi Afrikan tunnetuimmista rakennussuunnittelijoista. Atepan suunnittelemia ovat muun muassa West Africa Central Bankin rakennus Senegalin Dakarissa, Banjulin kansainvälinen lentoasema Gambiassa sekä Länsi-Afrikan talousyhteisön rakennus Togon Loméssa.

Vuonna 2010 paljastettiin Dakarissa Senegalin 50-vuotisen itsenäisyyden kunniaksi rakennettu valtava pronssiveistos *[[Afrikkalainen renessanssi]]*, jonka Atepa on suunnitellut.

Joulukuussa 2021 Pierre Goudiaby Atepa aikoo ryhtyä oikeustoimiin Kamerunissa OAPI:tä (African Intellectual Property Organization) vastaan.

Tammikuussa 2023 Pierre Goudiaby Atepa aloitti Senegal Investors Clubin (CIS) puheenjohtajana.

## Lähteet

## Aiheesta muualla