open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Ulpasjärvi

**Ulpasjärvi**  eli Ulpaslammi eli Ulpas on Etelä-Karjalassa Savitaipaleella ja Luumäellä Kaulion kylän lähellä sijaitseva järvi. Ulpasjärvi on luumäkeläisten käyttämä nimi, Ulpaslammi savitaipalelaisten.

## Maantietoa
Järven pinta-ala on 28 hehtaaria, se on 1,0 kilometriä pitkä ja 500 metriä leveä. Järvessä ei enää soistumisen vuoksi ole saaria. Sen rantaviivan pituus on 2,7 kilometriä. Järven pohjois-, itä- ja koillisranta ovat suota, kaakkoisranta on kovaa maata.

## Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Kymijoen alueen (14.1) Kivijärven reitin valuma-alueella (14.19), jonka Matalajärven valuma-alueeseen (14.194) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 86,1 metriä mpy.

## Lähteet
Mielakka (Savitaipale)

**Mielakka**  on Etelä-Karjalassa Savitaipaleella Hatisen kylän lähellä sijaitseva järvi.

## Maantietoa
Järven pinta-ala on 180 hehtaaria eli 1,8 neliökilometriä, se on 3,8 kilometriä pitkä ja 1,0 kilometriä leveä. Sillä on 8 saarta, joiden yhteispinta-ala on 0,3 hehtaaria.  Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Järven tilavuudeksi on saatu 784 100 kuutiometriä. Sen keskisyvyys on 0,5 metriä ja suurin syvyys on 1,7 metriä. Sen rantaviivan pituus on 14,5 kilometriä.

## Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Kymijoen alueen (14.1) Kivijärven reitin valuma-alueella (14.19), jonka Matalajärven valuma-alueeseen (14.194) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 83,1 metriä mpy.

## Lähteet
Suuri-Pelätty

**Suuri-Pelätty**, tai yhdysnimenä **Suuri-Pelätty ja Pieni-Pelätty**, on Etelä-Karjalassa Savitaipaleella Simolan kylän lähellä sijaitseva järvi.

## Maantietoa
Järven pinta-ala on 110 hehtaaria eli 1,1 neliökilometriä, se on 1,7 kilometriä pitkä ja 850 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 8,8 kilometriä.

## Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Kymijoen alueen (14.1) Kivijärven reitin valuma-alueella (14.19), jonka Matalajärven valuma-alueeseen (14.194) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 80,4 metriä mpy.

## Lähteet
Niskalampi (Lemi)

**Niskalampi**  on Etelä-Karjalassa Lemillä ja Savitaipaleella Kortteisen kylän lähellä sijaitseva lampi.

## Maantietoa
Lammen pinta-ala on 1,8 hehtaaria, se on 200 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 550 metriä.

## Vesistösuhteet
Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Kymijoen alueen (14.1) Kivijärven reitin valuma-alueella (14.19), jonka Taudinjoen valuma-alueeseen (14.196) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 78,1 metriä mpy.

## Lähteet
Kaitajärvi (Lemi)

**Kaitajärvi**  on Etelä-Karjalassa Lemillä Sairalan kylän lähellä sijaitseva järvi.

## Maantietoa
Järven pinta-ala on 88 hehtaaria, se on 4,3 kilometriä pitkä ja 1,2 kilometriä leveä. Sillä on 8 saarta, joiden yhteispinta-ala on 0,6 hehtaaria.  Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Järven tilavuudeksi on saatu 2,9 miljoonaa kuutiometriä eli 0,0029 kuutiokilometriä. Sen keskisyvyys on 3,3 metriä ja suurin syvyys on 15,0 metriä. Sen rantaviivan pituus on 13,8 kilometriä.

## Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Kymijoen alueen (14.1) Kivijärven reitin valuma-alueella (14.19), jonka Taudinjoen valuma-alueeseen (14.196) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 78,2 metriä mpy.

## Lähteet
Kirventeenjärvi

**Kirventeenjärvi** on Etelä-Karjalassa Lemillä Kurkelan kylän lähellä sijaitseva järvi.

## Maantietoa
Järven pinta-ala on 94 hehtaaria, se on 2,7 kilometriä pitkä ja 700 metriä leveä. Sillä on 7 saarta, joiden yhteispinta-ala on 1,4 hehtaaria.  Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Järven tilavuudeksi on saatu 727 200 kuutiometriä. Sen keskisyvyys on 0,8 metriä ja suurin syvyys on 2,1 metriä. Sen rantaviivan pituus on 8,9 kilometriä.

## Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Kymijoen alueen (14.1) Kivijärven reitin valuma-alueella (14.19), jonka Hannanjoen valuma-alueeseen (14.197) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 92,1 metriä mpy.

## Lähteet
Syntymäinen

**Syntymäinen**  on Etelä-Karjalassa Lemillä kirkonkylän lähellä sijaitseva järvi.

## Maantietoa
Järven pinta-ala on 223 hehtaaria eli 2,2 neliökilometriä, se on 2,9 kilometriä pitkä ja 2,1 kilometriä leveä. Sillä on 5 saarta, joiden yhteispinta-ala on 3 hehtaaria.  Järven tilavuudeksi on saatu 9,2 miljoonaa kuutiometriä eli 0,0092 kuutiokilometriä. Sen keskisyvyys on 4,1 metriä ja suurin syvyys on 13,0 metriä. Sen rantaviivan pituus on 13,1 kilometriä.

## Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Kymijoen alueen (14.1) Kivijärven reitin valuma-alueella (14.19), jonka Hakulinjoen valuma-alueeseen (14.198) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 78,3 metriä mpy.

## Lähteet
Hiijärvi (Luumäki)

**Hiijärvi**  on Etelä-Karjalassa Luumäellä Juurikkalan kylän lähellä sijaitseva järvi.

## Maantietoa
Järven pinta-ala on 381 hehtaaria eli 3,8 neliökilometriä, se on 3,1 kilometriä pitkä ja 2,3 kilometriä leveä. Sillä on 8 saarta, joiden yhteispinta-ala on 35,05 hehtaaria.  Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Järven tilavuudeksi on saatu 7,7 miljoonaa kuutiometriä eli 0,0077 kuutiokilometriä. Sen keskisyvyys on 2,0 metriä ja suurin syvyys on 4,1 metriä. Sen rantaviivan pituus on 21,1 kilometriä.

## Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Kymijoen alueen (14.1) Kivijärven reitin valuma-alueella (14.19), jonka Naistinjoen–Hiijärven valuma-alueeseen (14.199) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 76,5 metriä mpy.

## Lähteet
Kaitalampi (Lemi)

**Kaitalampi**  on Etelä-Karjalassa Lemillä Hyvärilän kylän lähellä sijaitseva lampi.

## Maantietoa
Lammen pinta-ala on 8,8 hehtaaria, se on 600 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Lampi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen rantaviivan pituus on 1,4 kilometriä.

## Vesistösuhteet
Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Kymijoen alueen (14.1) Kivijärven reitin valuma-alueella (14.19), jonka Hakulinjoen valuma-alueeseen (14.198) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 88,6 metriä mpy.

## Lähteet
Kuuskalanjärvi

**Kuuskalanjärvi**  on Etelä-Karjalassa Luumäellä Venäläisenkylän lähellä sijaitseva järvi.

## Maantietoa
Järven pinta-ala on 50 hehtaaria, se on 1,1 kilometriä pitkä ja 1,0 kilometriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 3,7 kilometriä.

## Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Kymijoen alueen (14.1) Kivijärven reitin valuma-alueella (14.19), jonka Naistinjoen–Hiijärven valuma-alueeseen (14.199) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 76,7 metriä mpy.

## Lähteet
Särkijärvi (järvi Asikkalassa)

**Särkijärvi**  on Päijät-Hämeessä Asikkalassa Särkijärven kylän lähellä sijaitseva järvi.

## Maantietoa
Järven pinta-ala on 8,8 hehtaaria, se on 550 metriä pitkä ja 250 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 1,3 kilometriä.

## Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Asikkalanselän alueella (14.21), jonka Asikkalanselän lähialueeseen (14.211) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 80,6 metriä mpy.

## Lähteet
Karvasenlampi

**Karvasenlampi** **Saarilampi** on Etelä-Karjalassa Luumäellä Hietaniehen kylän lähellä sijaitseva lampi.

## Maantietoa
Lammen pinta-ala on 16,3 hehtaaria, se on 500 metriä pitkä ja 450 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 1,7 kilometriä.

## Vesistösuhteet
Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Kymijoen alueen (14.1) Kivijärven reitin valuma-alueella (14.19), jonka Naistinjoen–Hiijärven valuma-alueeseen (14.199) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 76,7 metriä mpy.

## Lähteet
Antonia Brico

**Antonia Brico** (26. kesäkuuta 1902 Rotterdam – 3. elokuuta 1989 Denver) oli alankomaalaissyntyinen, Yhdysvaltoihin lapsena asettunut kapellimestari ja pianisti. Hänet tunnetaan ensimmäisenä naisena, joka saavutti laajaa tunnustusta ja hyväksyntää maailmanluokan sinfoniaorkestereiden johdossa.

Brico asui Yhdysvalloissa vuodesta 1908 ja valmistui high schoolista Oaklandissa vuonna 1919 sekä Kalifornian yliopistosta, Berkeleystä vuonna 1923. Yliopistovuosinaan hän avusti San Franciscon oopperan johtajaa, ja sittemmin hän sai pianonsoiton opetusta eri opettajilta, esimerkiksi Zygmunt Stojowskilta. Vuonna 1927 Brico pääsi Berliinin valtionmusiikkiakatemiaan, ja vuonna 1929 hänestä tuli ensimmäinen sen orkesterinjohdon mestarikurssilta valmistunut yhdysvaltalainen. Tänä aikana ja sitten vielä kolmen vuoden ajan Brico sai opetusta Hampurin filharmonikkojen kapellimestari Karl Muckilta.

Debyyttinsä ammattimaisena kapellimestarina Brico teki helmikuussa 1930 Berliinin filharmonikkojen kanssa. Kriitiko suhtautuivat hyvin myönteisesti tähän esiintymiseen, kuten myös seuraaviin esiintymisiin Los Angelesin sinfoniaorkesterin, San Franciscon sinfoniaorkesterin ja Hampurin filharmonikkojen kanssa. New Yorkissa Brico esiintyi ensimmäistä kertaa tammikuussa 1933, ja heinäkuussa 1938 hän johti ensimmäisenä naisena New Yorkin filharmonikkoja. Vuonna 1946 hän teki kattavan Euroopan-kiertueen, joka sisälsi esiintymisiä niin pianistina kuin kapellimestarinakin. Kiertueen aikana Jean Sibelius kutsui Bricon johtamaan Helsingin kaupunginorkesteria teostensa esityksissä.

Vuonna 1942 Brico muutti Denveriin, Coloradoon, jossa hän perusti Bach-seuran ja naisten jousiyhtyeen. Hän perusti vuonna 1948 Denver Businessmen's Orchestran, josta sittemmin tuli Brico-sinfoniaorkesteri ja joka nykyään tunnetaan nimellä Denverin filharmonikot. Tätä orkesteria Brico johti, kunnes jäi eläkkeelle vuonna 1985. 

Bricosta tehtiin vuonna 1974 dokumenttielokuva **. Tekijöihin kuuluivat Jill Godmilow ja Bricolta aiemmin opetusta saanut kansanlaulaja Judy Collins.

## Lähteet
Raskaus transsukupuolisilla

**Raskaus transsukupuolisilla** ihmisillä on mahdollista, jos henkilöllä on kohtu ja on muutoin kykeneväinen tulemaan raskaaksi. Raskaaksi tuleva transsukupuolinen henkilö voi olla esimerkiksi muunsukupuolinen tai transmies, joka on valinnut säilyttää synnytyselimet. Sitä vastoin transnaiset eivät tällä hetkellä kykene tulemaan raskaaksi.

## Transmiehillä
Osa transmiehistä voi tulla raskaaksi. Kaikki transmiehet eivät halua genitaalikirurgiaa tai munasarjojen ja kohdun poistoa osana sukupuolenkorjausprosessiaan. Siten heillä voi edelleen olla toimivat kohtu ja munasarjat. Raskauden mahdollisuus leikkauksen läpikäynneillä transmiehillä vaihtelee leikkauksen tyypin mukaan. Sukupuolenkorjausprosessiin kuuluu usein hormonihoito, johon sisältyy säännöllinen annos testosteronia. Runsas testosteroni alentaa henkilön mahdollisuuksia tulla raskaaksi, ja siksi sillä on ehkäisevä vaikutus. Tästä huolimatta on ollut tapauksia, joissa transmies on tullut raskaaksi keskeyttämällä hormonihoidon tai sen aikana. Alentuneen hedelmällisyyden vuoksi hedelmättömyyshoito saattaa olla välttämätön. Osa transmiehistä päättää esimerkiksi pakastaa munasolujaan ennen sukupuolenkorjausprosessin aloittamista.

Psykologisesti raskaaksi tuleminen voi olla transmiehelle haastavaa. Raskaus yhdistetään voimakkaasti naiseuteen, mikä ei transmiesten kohdalla yleensä ole toivottavaa. Muiden näkemykset ja niihin vaikuttaminen sekä vanhemmuuden roolimallit vaikuttavat psykologiseen kestämiseen.

Raskaana olevat ja synnyttävät transmiehet ja transtaustaiset miehet saavat toisinaan mediahuomiota. Tällaisia ovat muun muassa ensimmäiseksi synnyttäneeksi mieheksi uutisoitu Thomas Beatie ja Suomen ensimmäinen kaksi lasta synnyttänyt transmies Aleksi.

## Transnaisilla
Transnaisen tuleminen raskaaksi ei ole tällä hetkellä mahdollista, koska transnaisilla ei ole kohtua tai munasarjoja. Transnaisten mahdollisuutta tulla raskaaksi on yritetty selvittää lääketieteellisessä tutkimuksessa. Eräs teoreettinen mahdollisuus on kohdunsiirron tekeminen. Kohdunsiirtoon tiedetään liittyvän joitakin anatomisia ja hormonaalisia ongelmia kohdunsiirtoon yleisesti liittyvien riskien lisäksi.

## Lähteet
Matalajärvi (Luumäki, Joentaus)

**Matalajärvi**  on Etelä-Karjalassa Luumäellä Joentauksen lähellä sijaitseva järvi.

## Maantietoa
Järven pinta-ala on 56 hehtaaria, se on 1,9 kilometriä pitkä ja 550 metriä leveä. Siinä ei ole kartan mukaan saaria. Järven rantaviivan pituus on 5,4 kilometriä.

## Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Kymijoen alueen (14.1) Kivijärven reitin valuma-alueella (14.19), jonka Matalajärven valuma-alueeseen (14.194) järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 75,2 metriä mpy.

## Lähteet
Tikki (järvi Savitaipaleella)

**Tikki**  on Etelä-Karjalassa Savitaipaleella Mustapään lähellä sijaitseva lampi.

## Maantietoa
Lammen pinta-ala on 1,3 hehtaaria, se on 350 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Siinä ei ole kartan mukaan saaria. Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Lammen rantaviivan pituus on 750 metriä.

## Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Kymijoen alueen (14.1) Kivijärven reitin valuma-alueella (14.19), jonka Taudinjoen valuma-alueeseen (14.196) järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 83,5 metriä mpy.

## Lähteet
Mel Powell

**Mel Powell** (alkujaan *Melvin D. Epstein*; 12. helmikuuta 1923 Bronx – 24. huhtikuuta 1998 Sherman Oaks) oli yhdysvaltalainen säveltäjä, sovittaja ja pianisti. Hän työskenteli sekä taidemusiikin että jazzin parissa.

Powell aloitti pianonsoiton 4-vuotiaana ja sai opetusta muiden muassa Nadia Reisenbergiltä. Hän teki jo 18-vuotiaana sovituksia Benny Goodmanille ja soitti tämän kanssa pianoa. Tätä aiemmin hän oli soittanut Bobby Hackettin, George Brunisin ja Zutty Singletonin (1939) kanssa. Powellin Goodmanille sovittamia kappaleita ovat muiden muassa "The Earl", "Mission to Moscow", "Clarinade" ja "Jersey Bounce". Powell työskenteli myös CBS Orchestrassa Raymond Scottin johdolla (1942) ja oli yksi Glenn Millerin Army Air Force Bandin tähdistä. Hänen tyylissään oli samankaltaisuutta Teddy Wilsonin tyyliin. Hän levytti Goodmanin kanssa vuosina 1945–47.

Powell siirtyi pääasiallisesti taidemusiikin säveltäjäksi opiskeltuaan Paul Hindemithin johdolla Yalen yliopistossa (1952). Hän ei täysin hylännyt jazzuraansa, mutta keskittyi pitkään toimimaan sarjallisen musiikin säveltäjänä. Hän jatkoi säveltämistä ja esiintymistä vielä lihasrappeumaan sairastuttuaan. Hänelle myönnettiin Pulitzer-palkinto vuonna 1990. Palkittu teos oli tammikuussa 1990 Los Angelesin filharmonikkojen kantaesittämä *Duplicates*-niminen konsertto kahdelle pianolle ja orkesterille.

Powell loi myös pedagogisen uran ja oli California Institute of the Artsin perustajadekaani. Hänen oppilaisiinsa kuuluivat Justin Connolly, Walter Hekster, Arturo Marquez, Lewis Spratlan, John Stewart, Lois V. Vierk ja John Ferritto. Powell kuoli kotonaan maksasyöpään 75-vuotiaana. Häntä jäivät kaipaamaan näyttelijävaimo Martha Scott, kaksi tytärtä ja poika. Powell haudattiin vaimonsa kotiseudulle Missourin Jamesportiin.   

## Lähteet
Hujajärvi (Luumäki, Hermunen)

**Hujajärvi**  on Etelä-Karjalassa Luumäellä Hermusen lähellä sijaitseva järvi. Luumäellä on toinenkin Hujajärvi.

## Maantietoa
Järven pinta-ala on 38 hehtaaria, se on 2 kilometriä pitkä ja 450 metriä leveä. Siinä ei ole kartan mukaan saaria. Järven rantaviivan pituus on 4,7 kilometriä.

## Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Kymijoen alueen (14.1) Harjunjoen–Lappalanjärven alueella (14.18), jonka Hujajärven–Konnikkajoen valuma-alueeseen (14.186) järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 95,6 metriä mpy.

## Lähteet
Campan

**Campan** on kunta Lounais-Ranskassa Hautes-Pyrénées'n departementissa Occitanien alueella. Se sijaitsee noin kuusi kilometriä Bagnères-de-Bigorren kaupungista kaakkoon.

Campan oli 1000-luvulla Hautes-Pyrénées'n kolmanneksi väkirikkain kaupunki, jossa asui lähes 4 500 asukasta. Kaupungin asukkaat saivat silloin elantonsa metsässä, marmorilouhoksista ja rodunjalostuksesta. Nykyään matkailu on yksi tärkeimmistä elinkeinoista. Kunnan nähtävyyksiä ovat 1500-luvulta peräisin oleva katettu karjamarkkinapaikka La halle. Samalta vuosisadalta on myös Saint-Jean-Baptisten kirkko.

## Tunnettuja kuntalaisia
* Dominique Gaye Mariolle (1767-1818), Napoleonin armeijan eliittijoukko Garde impérialen sotilas. 


Tiedosto:Campan_-_La_halle.JPG|La halle
Tiedosto:Église_Saint-Jean-Baptiste_de_Campan_01.JPG|Saint-Jean-Baptisten kirkko


## Lähteet

## Aiheesta muualla
Gelos

**Gelos** on kunta Lounais-Ranskassa Pyrénées-Atlantiquesin departementissa Uuden-Akvitanian alueella. Se on Paun eteläinen esikaupunki.

Kunnassa on kansallinen hevossiittola. Sen perusti Napoleon I vuonna 1808 Navarran parlamentin taloustuomioistuimen presidentin entiseen kesäpalatsiin. Se on yksi alueen harvoista 1700-luvun rakennuksista. Nykyään hevossiittolasta saadaan Ranskan parhaimmistoon kuuluvia ratsuja.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
She’s Not There

**She’s Not There** on englantilaisen rockyhtye The Zombiesin esikoissingle. Kappaleen sävelsi ja sanoitti yhtyeen urkuri Rod Argent. Single sijoittui syyskuussa 1964 Britannian singlelistan sijalle 12. ja Billboard Hot 100 -singlelistan sijalle 2. Marraskuussa 1977 Carlos Santanan levyttämä versio samasta kappaleesta nousi Britannian singlelistan sijalle 11. 

*[[Rolling Stone]]* listasi kappaleen sijalle 297. 500 Greatest Songs of All Time -listallaan.

## Lähteet
Narvan piiritys (1704)

**Narvan piiritys** oli venäläisten joukkojen suuren Pohjan sodan aikana toteuttama Ruotsin hallitseman Narvan kaupungin piiritys ja valtaus vuonna 1704. Venäläiset olivat yrittäneet piirittää kaupunkia jo vuonna 1700, mutta heidät oli voitettu Narvan taistelussa. Vuoden 1704 piirityksessä kaupungin valtauksessa kuitenkin onnistuttiin, eivätkä ruotsalaiset saaneet sitä vallattua takaisin. Baltia jäi Venäjän haltuun sittemmin vuonna 1721 sodan päättäneessä Uudenkaupungin rauhassa.

## Tausta

Suuri Pohjan sota oli syttynyt helmikuussa 1700 Tanskan, Puolan, Saksin ja Venäjän hyökätessä Ruotsia vastaan. Venäjän keisari Pietari I:n joukot olivat piirittäneet tuolloin Ruotsin hallitseman Narvan kaupungin saman vuoden elokuussa. Ruotsin kuningas Kaarle XII:n johtamat joukot ottivat kuitenkin huomattavan voiton venäläisistä Narvan taistelussa vuoden 1700 marraskuussa. Venäläiset toipuivat kuitenkin tappiostaan. Samalla kun Kaarle muutti sodan painopisteensä Puolaan venäläiset palasivat Liivinmaalle ja hävittivät sitä vuosina 1702 ja 1703. Vuonna 1703 Pietari oli myös perustanut Ruotsin Inkerinmaalle uuden Pietarin kaupungin.

## Piiritys

Narvan uusi venäläispiirtys alkoi toukokuussa 1704. Kaupungin pientä ruotsalaista varuskuntaa komensi kenraali Henning Rudolf Horn. Kaarlen sotaretki Puolassa oli pitkittynyt ja joukkoja oli vedetty sivusotanäyttämönä pidetystä Baltiasta. Joukkojen piirittäessä Narvaa toinen sotamarsalkaksi ylennetyn Boris Šeremetevin johtama venäläinen sotajoukko alkoi piirittää Tarttoa, joka kukistui 13. heinäkuuta. Kaupungin kukistuttua joukot lähetettiin tehostamaan Narvan piiritystä. Šeremetevin ohella toinen venäläinen komentaja piirtyksen aikana oli kenraali Georg Benedikt von Ogilvy. Elokuussa venäläisjoukot tekivät viimein kaupungin kukistumiseen johtaneen rynnäkön. Iivananlinna Narvajoen toisella puolella teki vastarintaa vielä kaksi päivää Narvan kukistumisen jälkeen.

## Seuraukset
Venäläiset sotilaat olivat puolestaan saaneet luvan ryöstellä Narvaa kahden päivän ajan. Sen sijaan kaupungin asukkaiden tappaminen kiellettiin. Kielto ei kuitenkaan purenut riehaantuneisiin joukkoihin. Joidenkin arvioiden mukaan noin puolitoista tuhatta ruotsalaista puolustajaa ja satoja kaupunkilaisia surmattiin. Iivananlinnasta puolustajat pääsivät puolestaan vetäytymään kohti Tallinnaa tekemänsä antautumissopimuksen nojalla. Seuraavan muutaman vuoden ajan ruotsalaiset hallitsivat vielä Länsi-Viron linnoituksia, kun taas venäläiset pitivät hallussaan itää. Ruotsin viimeinen tukikohta Baltiassa Tallinna antautui syyskuussa 1710. Alue jäi Venäjälle suuren Pohjan sodan päättäneessä Uudenkaupungin rauhansopimuksessa vuonna 1721.

## Lähteet
Mukhtar Abbas Naqvi

**Mukhtar Abbas Naqvi** (s. 15. lokakuuta 1957) on intialainen poliitikko, joka toimii nykyisin maansa vähemmistöministerinä ja parlamentaarikkona Rajya Sabhassa. Hän edustaa Intian kansanpuoluetta ja on Modin toisen hallituksen ainoa muslimi.

Intian kansanpuolueen nuoriso-osaston Allahabadin piirikunnan varajohtajana ja pääsihteerinä hän toimi 1978–1979. Vuosina 1992–1997 hän toimi puolueensa nuoriso-osaston varajohtajana koko maassa. Vuoden kuluttua varajohtajan tehtävistä hänet äänestettiin parlamentin alahuoneeseen ensimmäistä kertaa. Tuolloin hänestä tuli kansanpuolueen ensimmäinen parlamentin alahuoneeseen valittu muslimiedustaja.

Intian parlamenttivaalien 2014 jälkeen Naqvi työskenteli vähemmistöministeriössä valtioministerinä. Hän pääsi johtamaan ministeriötä itsenäisesti, kun hänen edeltäjänsä Najma Heptullah erosi tehtävästään 2016. Vuonna 2017 hänet ylennettiin valtioministeristä vähemmistöasioiden hallitusministeriksi.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Profiili Intian vähemmistöministeriön sivuilla
* Profiili Intian hallituksen sivuilla
Tampereen reaalilyseo (rakennus)

**Reaalilyseo** on vuonna 1890 valmistunut koulurakennus Tampereen keskustassa, osoitteessa Hallituskatu 30. Talo rakennettiin alun perin Tampereen reaalilyseon käyttöön, ja sen suunnitteli Jac. Ahrenberg. Reaalilyseon jälkeen siinä toimivat Tampereen yhteislyseo ja Tampereen II lyseo. 1980-luvulla rakennuksesta saneerattiin Tampereen lastentarhanopettajaopisto (myöh. Tampereen yliopiston varhaiskasvatuksen yksikkö). Nykyisin talo palvelee Tampereen yhteiskoulun lukion lisärakennuksena.

Reaalilyseo on yksi Pyynikin kirkkopuistoa ympäröivistä lukuisista arvorakennuksista. Talo on myös olennainen osa Koulukatua, joka on Pirkanmaan maakuntakaavassa (2040) määritelty maakunnallisesti arvokkaaksi rakennetuksi kulttuuriympäristöksi. Reaalilyseon rakennus on suojeltu valtion asetuksella vuonna 1993. 

Talossa ovat käyneet koulua useat suomalaiset merkkihenkilöt, muun muassa arkkitehti Eliel Saarinen, kirjailija F. E. Sillanpää ja arkkiatri Arvo Ylppö. 

## Arkkitehtuuri
Kaksikerroksinen rakennus edustaa tyyliltään uusrenessanssia. Symmetrinen pääjulkisivu sijaitsee kirkkopuiston puolella. Sisäänkäynnin kohdalla on näyttävä risaliitti, jossa on pilastereita ja suuria kaari-ikkunoita. Kaari-ikkunoiden takana oli aikoinaan juhla- ja voimistelusali. Uusi sali valmistui vuonna 1939 pihanpuoleiseen laajennusosaan, jonka suunnitteli arkkitehti Bertel Strömmer. 

Luokkatilat sijoittuvat keskikäytävän ympärille, ja käytävän päässä on portaat. Sisääntulohallin lattia on tehty kalkkikivestä, jossa on oikosarvisten fossiileja.

## Muistomerkki
Pääsisäänkäynnin luona on reaalilyseon opettajan ja rehtorin Eino Sakari Yrjö-Koskisen rintakuva (1958). Sen on tehnyt kuvanveistäjä Heikki Konttinen.

## Lähteet
William Thomas McKinley

**William Thomas McKinley** (9. joulukuuta 1938 New Kensington – 3. helmikuuta 2015 Reading) oli yhdysvaltalainen säveltäjä.

McKinley aloitti noin 18-vuotiaana opiskelun Carnegie Mellon -yliopistossa, jossa hänen pianonsoiton opettajanaan toimi Frederick Dorian ja sävellysopettajanaan Nikolai Lopatnikoff. Vuonna 1966 McKinley pääsi Yalen yliopistoon, jossa hänen ensisijaiset opettajansa olivat Mel Powell ja Gunther Schuller. Hän itse opetti myöhemmin Chicagon yliopistossa ja New England Conservatoryssa. Hän opetti säveltämisen ohella myös jazzmusiikkia, jota itsekin soitti pianistina. Vuonna 1986 hän oli Schullerin kanssa perustamassa Boston Composers Orchestraa.

McKinley perehtyi opiskeluaikoinaan elektroniseen musiikkiin ja sarjallisuuteen. Hän kuitenkin itse palasi säveltäjänä kolmannessa sinfoniassaan tonaalisuuteen. Sinfonioidensa ohella hän sävelsi muun muassa konserttoja ja kamarimusiikkia. Hän loi teoksiaan sinfoniaorkestereille ja muille kokoonpanoille, mutta myös yksittäisille muusikoille, joihin kuuluivat pianistit Peter Serkin ja Richard Goode, alttoviulisti Walter Trampler, sellisti Colin Carr, klarinetisti Richard Stoltzman, saksofonisti Stan Getz ja vibrafonisti Gary Burton. McKinleyn teoksia levytettiin vuosien varrella kattavammin Euroopassa kuin Yhdysvalloissa.

Toinen McKinleyn intohimo oli musiikin ohella baseball, jota hän pelasi syöttäjänä vuoteen 1977 saakka. McKinley kuoli vuonna 2015, mutta vuonna 2018 New England Conservatoryssa järjestettiin hänelle 80-vuotismuistokonsertti, jonka esiintyjiin kuuluivat Dinosaur Annex, Transient Canvas, Nahre Sol, Michael Norsorthy, Richard Stoltzman ja Mika Stoltzman.

McKinleyn poika Elliott Miles McKinley on seurannut isänsä jalanjälkiä säveltäjänä.

## Lähteet
Miikka Kortelainen

**Miikka Kortelainen** (s. 6. lokakuuta 1993) on vasemmistoliittolainen poliitikko ja puolueen 3. varapuheenjohtaja. Hän on ollut Kajaanin kaupunginvaltuutettuna vuodesta 2012. Hän on toiminut myös kaupunginvaltuuston puheenjohtajana. Kortelainen pyrki eduskuntaan Vasemmistoliiton ehdokkaana Oulun vaalipiiristä vuosina 2015 ja 2019, mutta hän ei tullut kummallakaan kerralla valituksi. 

## Poliittinen ura
Vuodesta 2025 eteenpäin Kortelainen toimii Kainuun hyvinvointialueen valtuuston puheenjohtajana, ollen näin ainoa Vasemmistoliiton edustaja aluevaltuuston puheenjohtajan tehtävissä Suomessa. 

Kortelainen on toiminut Vasemmistoliiton puoluevaltuuston puheenjohtajana vuodesta 2019. Lisäksi hän toimii Suomen Ammattiliittojen Keskusjärjestön (SAK:n) edustajiston 2. varapuheenjohtajana 2024-2028.

Kortelainen valittiin Vasemmistoliiton 3. varapuheenjohtajaksi puoluekokouksessa marraskuussa 2025.

Ammatiltaan Kortelainen on sairaanhoitaja ja hän työskentelee kehittämispäällikkönä.

## Lähteet
Pietro Nardini

**Pietro Nardini** (12. huhtikuuta 1722 Livorno – 7. toukokuuta 1793 Firenze) oli italialainen viulisti ja säveltäjä. Hän kuului 1700-luvun merkittävimpiin viulisteihin. 

## Elämä ja ura
Nardini oli 12-vuotiaasta saakka Padovassa Giuseppe Tartinin oppilaana ja työskenteli hovin viulistina Stuttgartissa vuosina 1753–67. Stuttgartin-vuosina Nardinin kuulijoiden joukossa oli Leopold Mozart. Stuttgartista Nardini palasi Livornoon. Hän huolehti Tartinin asioista tämän vakavan sairauden aikana, kunnes tämä kuoli helmikuussa 1770. Tämän jälkeen Nardini sai paikan musiikillisena johtajana herttuan hovissa Firenzessä; tässä asemassa hän pysyi kuolemaansa edeltäneeseen vuoteen saakka. 

Nardinia kommentoivat tämän eläessä Johann Schobert, Charles Burney ja Adalbert Gyrowetz. Burney kuuli sekä Nardinin että Niccolò Paganinin soittoa ja piti Nardinia näistä kahdesta suurempana.

Nardini oli kysytty opettaja.

## Tuotanto
Nardinin viulusävellykset eivät ole runsaslukuisia, mutta niitä pidetään arvossa soittotekniikan harjoittelussa. Häneltä aiemmin kateissa olleen, mutta sittemmin löydetyn konserton saattoi julkaisukuntoon viulisti Zvi Zeitlin. Teoksen kustantaja oli G. Schirmer.

Nardini käytti teoksissaan samaa sonaatin muotoa kuin Tartini. Nardini sävelsi myös jousikvartettoja ja cembalomusiikkia, vaikka suurin osa hänen tuotannostaan onkin viululle sävellettyä.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* IMSLP: Pietro Nardini: nuotteja
Adalbert Gyrowetz

**Adalbert Gyrowetz** (alun perin *Vojtěch Matyáš Jírovec*; 20. helmikuuta 1763 – 19. maaliskuuta 1850) oli böömiläinen säveltäjä. Wolfgang Amadeus Mozart johti erään hänen sinfoniansa esityksen, ja myöhemmin (1818) nuori Frédéric Chopin teki debyyttinsä esittämällä Gyrowetzin säveltämän konserton. 1790-luvulla Gyrowetz asui kolmen vuoden ajan Lontoossa, jossa tapasi Joseph Haydnin. Lisäksi hän matkusti Pariisiin ja useisiin Italian kaupunkeihin.

Gyrowetz sai varhaisimman musiikkiopetuksensa isältään. Hän opiskeli Prahassa filosofiaa ja oikeustiedettä ennen musiikkiuransa aloittamista viulistina. Gyrowetz sai paikan toisena *Kapellmeisterina* Wienissä vuonna 1804. Hän sävelsi paljon sekä italiankielisiä oopperoita että Singspielejä. Selvästi suurin osa tuotannosta on kuitenkin soittimellista; yksi säveltäjän erikoistumisala oli jousikvartetto. Gyrowetz tapasi Franz Schubertin varmuudella viimeistään Ludwig van Beethovenin hautajaisissa, joissa molemmat toimivat arkunkantajina.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* IMSLP: Adalbert Gyrowetz: nuotteja
Francesco Maria Veracini

**Francesco Maria Veracini** (1. helmikuuta 1690 Firenze – 31. lokakuuta 1768 Firenze) oli italialainen säveltäjä ja viulisti. Hän sai opetusta Firenzessä sedältään tai enoltaan Antonio Veracinilta sekä Giovanni Maria Casinilta, Francesco Ferocilta ja G. A. Bemabeilta. Nuorempi Veracini toimi vuosina 1711–1712 viulistina Venetsiassa, ja keväällä 1712 Firenzessä esitettiin oratorionsa *Il trionfo della innocenza patrocinata da. S. Niccolò*. Tammikuusta joulukuuhun 1714 Veracini oli Lontoossa, jossa hän esiintyi hyväntekeväisyyskonserteissa ja kuningattaren teatterin solistina. Vietettyään aikaa Venetsiassa ja Düsseldorfissa hän sai työpaikan Dresdenin hovista vuonna 1717; vuosina 1723–1733 hän oli jälleen Firenzessä, ja vuonna 1733 hän palasi Lontooseen jatkamaan konsertoimista.

Vuodesta 1755 kuolemaansa Veracini oli San Pancrazion *maestro di cappella* Firenzessä. Hän jatkoi viulunsoittoa vanhoilla päivillään. Hänen sävellystuotantoonsa kuuluu neljä oopperaa, kahdeksan sittemmin kadonnutta oratoriota, messuja, motetteja, vespereitä, *[[Te Deum]]* -versio, kantaatteja, lauluja, sonaatteja ja konserttoja. Säveltäjän suurimmiksi mainitut viulusonaatit kuuluvat teoskokonaisuuteen *Sonate accademiche* vuodelta 1744.

Vuonna 1996 löydetty asteroidi 10875 Veracini on nimetty säveltäjän mukaan.

## Lähteet
Tarton piiritys (1704)

**Tarton piiritys** oli venäläisten joukkojen suuren Pohjan sodan aikana toteuttama Ruotsin hallitseman Tarton kaupungin piiritys ja valtaus vuonna 1704. Kaupunki antautui 14. heinäkuuta. Hieman myöhemmin kukistui samaan aikaan piiritetty Narva. Tartossa toteutettiin sittemmin karkotuksia ja osa kaupungista tuhottiin.

## Tausta

Suuri Pohjan sota oli syttynyt helmikuussa 1700 Tanskan, Puolan, Saksin ja Venäjän hyökätessä Ruotsia vastaan. Venäjän keisari Pietari I:n joukot olivat piirittäneet tuolloin Ruotsin hallitseman Narvan kaupungin saman vuoden elokuussa. Ruotsin kuningas Kaarle XII:n johtamat joukot ottivat kuitenkin huomattavan voiton venäläisistä Narvan taistelussa vuoden 1700 marraskuussa. Venäläiset toipuivat kuitenkin tappiostaan. Samalla kun Kaarle muutti sodan painopisteensä Puolaan venäläiset palasivat Liivinmaalle ja hävittivät sitä vuosina 1702 ja 1703. Vuonna 1703 Pietari oli myös perustanut Ruotsin Inkerinmaalle uuden Pietarin kaupungin.

## Piiritys
Venäläiset joukot alkoivat piirittää Narvaa toukokuussa 1704. Samalla kun Narvaa piiritettiin Kohti Tarttoa eteni Peipsijärven yli 9&nbsp;000 venäläistä ja Pihkovasta sotamarsalkka Boris Šeremetevin johtamana 21&nbsp;000 venäläistä. Ensimmäiset venäläiset saapuivat kaupungin edustalle 4. kesäkuuta 1704. Kaupungin puolustajia komensi Carl Gustaf Skytte. Puolustajat olivat ennen venäläisten saapumista poltaaneet Tarton esikaupungit riistääkseen niiden mahdollisen hyödyn piirittäjille. Heinäkuun puolella venäläisten piiritystä saapui seuraamaan itse Pietari I. Piirittäjät tekivät rynnäkön kaupunkiin 13. heinäkuuta ja Skytte päätyi aloittamaan neuvottelut kaupungin antautumisesta. Venäläissotilaat tulivat kaupunkiin seuraavana päivänä puolustajien antautuessa.

## Seuraukset
Venäläiset olivat kärsineet tappioina 3&nbsp;000–4&nbsp;000 miestä ja ruotsalaiset 1&nbsp;400–2&nbsp;000. Kaupungin valtauksen yhteydessä venäläiset saivat suuren sotasaaliin. Venäläisten samaan aikaan piirittämä Narva kukistui myöhemmin elokuussa ja sen piiritykseen osallistuivat Tartosta vapautuneet venäläisjoukot. Seuraavan muutaman vuoden ajan ruotsalaiset halltisivat vielä Länsi-Viron linnoituksia, kun taas venäläiset pitivät hallussaan itää. Tänä aikana Tartosta tehtiin kyydityksiä itään. Vuonna 1707 kyyditettiin noin 300 ruotsalaista sotavankia ja kaupunkilaista. Helmikuussa 1708 kyyditettiin vielä kaikki kaupungin 824 saksalaista asukasta. Heinäkuussa Pietari määräsi Tarton hävitettäväksi. Kaupunginmuuri räjäytettiin, kun taas kirkot ja talot sytytettiin palamaan. Osa karkotetuista pääsi palaamaan vuonna 1714. Ruotsin viimeinen tukikohta Baltiassa Tallinna antautui syyskuussa 1710. Alue jäi Venäjälle suuren Pohjan sodan päättäneellä Uudenkaupungin rauhalla vuonna 1721.

## Lähteet
Hamza bin Laden

**Hamza bin Laden** (noin 1989 – 2017–2019) oli yksi Osama bin Ladenin pojista ja viidestoista lapsi. Osaman kuoltua hän nousi keskeiseen asemaan Al Qaida -terroristijärjestössä. Heinäkuussa 2019 Yhdysvalloissa kerrottiin, että hän olisi kuollut Yhdysvaltojen pommituksissa parin vuoden sisällä.

Hänen kerrottiin menneen elokuussa 2018 naimisiin Mohammed Attan tyttären kanssa. Maaliskuussa 2019 Yhdysvallat julkaisi Hamzasta etsintäkuulutuksen, jossa luvattiin miljoonan dollarin palkkio.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Osama bin Ladenin poika nai WTC-iskujen johtajan tyttären - al-Qaidan kakkosmieheksi noussut nuorimies janoaa kostoa isänsä kuolemasta. Iltalehti 5.8.2018
Ralph Shapey

**Ralph Shapey** (12. maaliskuuta 1921 Philadelphia – 13. kesäkuuta 2002 Chicago) oli yhdysvaltalainen säveltäjä ja kapellimestari. Hänelle ominaista oli dramaattinen, räikeästi dissonoiva sävelkieli. Hän sai uransa aikana suurta arvostusta kriitikoilta ja säveltäjäkollegoiltaan kotimaassaan, mutta jäi Euroopassa vähemmälle huomiolle.

Shapey aloitti viulutunnit 7-vuotiaana ja säveltämisen 9-vuotiaana. Muodollisempaan opetukseen hän siirtyi viulunsoitossa vuonna 1937 opettajanaan. Vuosi myöhemmin hän aloitti myös sävellysopinnot Stefan Wolpen johdolle. Samoihin aikoihin Shapey sai kokemusta orkesterin johtamisesta muun muassa vierailemalla Philadelphian orkesterin kapellimestarina. Hän palveli toisessa maailmansodassa Yhdysvaltain armeijassa ja muutti sodan jälkeen New Yorkiin, jossa toimi vapaana viulistina, säveltäjänä, kapellimestarina ja opettajana. Hänen ensimmäinen suuri orkesteriteoksensa oli Dimitri Mitropouloksen tilaama *Challenge – The Family of Man* (1955).

Shapey vietti vuosina 1956–59 aikaa MacDowell Colonyssa ja sävelsi tänä aikana lisää orkesteriteoksia. Niitä kuitenkin esitettiin vasta säveltäjän muutettua Chicagoon vuonna 1964. Usein Chicagon sinfoniaorkesteria johti näissä esityksissä säveltäjä itse. Hieman myöhemmin Shapey teki sävellyksen *Incantations* sopraanolle ja kymmenelle soittimelle; tätä teosta New York Times -lehden kriitikko kuvasi yhdeksi hienoimmista koskaan kuulemistaan sävellyksistä. Chicagoon muuttamisen jälkeen Shapey perusti Contemporary Chamber Players -kokoonpanon, jota johti 27 vuoden ajan. Hän opetti Chicagon yliopistossa lähes kolme vuosikymmentä, ja hänen työnsä sävellysopettajana johti myös kirjan *A Basic Course in Music Composition* julkaisemiseen.

Shapeyn teokset *Praise* (oratorio bassobaritonille, kaksoiskuorolle ja kamariyhtyeelle, kantaesitetty 1976) ja *The Covenant* (sopraanolle ja 16:lle soittajalle, kantaesitetty säveltäjän vaimon Elsa Charlstonin kanssa 1978) kuvaavat uskonnon kriisiä nykymaailmassa. Jälkimmäinen teos juhlisti Israelin kolmekymmenvuotista taivalta valtiona. Shapey eteni vuonna 1990 finalistiksi Pulitzer-palkinnon saajan valinnassa konsertollaan sellolle, pianolle ja jousiorkesterille. Teos oli kantaesitetty Tanglewoodissa 31. heinäkuuta 1989. Kyse oli tilaustyöstä Chicagon yliopiston ja Chicagon sinfoniaorkesterin yhteisiä satavuotisjuhlia varten.

## Lähteet
Zvi Zeitlin

**Zvi Zeitlin** (21. helmikuuta 1922 Dubrouna, Neuvostoliitto, nykyinen Valko-Venäjä – 2. toukokuuta 2012 Rochester, New York) oli yhdysvaltalainen viulisti ja viulupedagogi.

Zeitlin varttui Israelissa, jonka Heprealaisessa yliopistossa opiskeli vuosina 1940–43. 11-vuotiaana hänestä tuli nuorin Juilliard Schooliin stipendin turvin opiskelemaan päässyt. Hänen opettajiaan olivat Sascha Jacobsen, Louis Persinger ja Ivan Galamian. Hän palveli Britannian kuninkaallisissa ilmavoimissa vuosina 1943–46 ja esiintyi Lähi-idässä ja Kreikassa britti-, yhdysvaltalais- ja neuvostojoukoille.

Zeitlin oli solistina Arnold Schönbergin viulukonserton ensimmäisessä esityksessä Buenos Airesissa vuonna 1964. Hän levytti sen Rafael Kubelíkin ja Baijerin osavaltionorkesterin kanssa Deutsche Grammophonille (DGG) vuonna 1971. Zeitlin myös kantaesitti Gunther Schullerin konserton säveltäjän itsensä johdolla Luzernin festivaalilla vuonna 1976. Hän esitti teoksen sittemmin lukuisia kertoja eri puolilla maailmaa. Zeitlin saattoi Pietro Nardinilta uutena löydetyn konserton julkaistuksi G. Schirmer -kustantajan kautta.

Zeitlin kuului Eastman School of Musicin henkilökuntaan vuonna 1967. Hän piti mestarikursseja monissa maissa ja toimi eri viulukilpailujen tuomariston jäsenenä.

## Lähteet
Kurisjärvi (järvi Asikkalassa)

**Kurisjärvi**  on Päijät-Hämeessä Asikkalassa Vedentaustan kylän lähellä sijaitseva järvi.

## Maantietoa
Järven pinta-ala on 4,1 hehtaaria, se on 450 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 1,1 kilometriä.

## Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Asikkalanselän alueella (14.21), jonka Asikkalanselän lähialueeseen (14.211) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 90,9 metriä mpy.

## Lähteet
Suosilmänlammi

**Suosilmänlammi**  on Päijät-Hämeessä Asikkalassa Vedentaustan kylän lähellä sijaitseva lampi.

## Maantietoa
Lammen pinta-ala on 0,8 hehtaaria, se on 150 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 350 metriä.

## Vesistösuhteet
Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Asikkalanselän alueella (14.21), jonka Asikkalanselän lähialueeseen (14.211) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 92,4 metriä mpy.

## Lähteet
Keskinen (Asikkala)

**Keskinen**  on Päijät-Hämeessä Asikkalassa Vuorenmyllyn kylän lähellä sijaitseva järvi.

## Maantietoa
Järven pinta-ala on 54 hehtaaria, se on 1,6 kilometriä pitkä ja 1,4 kilometriä leveä. Järvellä on kartan mukaan kolme saarta.  Sen rantaviivan pituus on 7,2 kilometriä.

## Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Asikkalanselän alueella (14.21), jonka Urajärven valuma-alueeseen (14.212) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 94,3 metriä mpy.

## Lähteet
Iso-Permuu

**Iso-Permuu** **Iso Permusjärvi** on Päijät-Hämeessä Padasjoella Sallanmäen kylän lähellä sijaitseva järvi.

## Maantietoa
Järven pinta-ala on 6,2 hehtaaria, se on 500 metriä pitkä ja 300 metriä leveä. Järvellä on kartan mukaan kaksi saarta.  Sen rantaviivan pituus on 1,6 kilometriä.

## Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Päijänteen alueella (14.22), jonka Päijänteen lähialueeseen (14.221) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 137,3 metriä mpy.

## Lähteet
Ahvenus (Padasjoki)

**Ahvenus**  on Päijät-Hämeessä Padasjoella Sallanmäen kylän lähellä sijaitseva lampi.

## Maantietoa
Lammen pinta-ala on 1,8 hehtaaria, se on 250 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 800 metriä.

## Vesistösuhteet
Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Päijänteen alueella (14.22), jonka Päijänteen lähialueeseen (14.221) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 146,1 metriä mpy.

## Lähteet
Kukkarojärvi (Padasjoki)

**Kukkarojärvi**  on Päijät-Hämeessä Padasjoella Nyystölän kylän lähellä sijaitseva järvi.

## Maantietoa
Järven pinta-ala on 2,2 hehtaaria, se on 300 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 650 metriä.

## Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Päijänteen alueella (14.22), jonka Päijänteen lähialueeseen (14.221) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 129 metriä mpy.

## Lähteet
Alijärvi (Padasjoki)

**Alijärvi**  on Päijät-Hämeessä Padasjoella Seitniemen kylän lähellä sijaitseva järvi.

## Maantietoa
Järven pinta-ala on 115 hehtaaria eli 1,1 neliökilometriä, se on 2,3 kilometriä pitkä ja 1,5 kilometriä leveä. Järvellä on kartan mukaan 6 saarta.  Sen rantaviivan pituus on 11,1 kilometriä.

## Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Päijänteen alueella (14.22), jonka Päijänteen lähialueeseen (14.221) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 81,2 metriä mpy.

## Lähteet
Mustikkajärvi

**Mustikkajärvi** on Pirkanmaalla Kuhmoisissa Myllykylän lähellä sijaitseva järvi.

## Maantietoa
Järven pinta-ala on 3,2 hehtaaria, se on 400 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria ja sen rantaviivan pituus on 950 metriä. Rannat ovat pääosin metsämaata, mutta itärannalla on myös peltoa. Järven etelärannalla on yksi talo ja kaksi vapaa-ajan asuntoa, joille tulee tie etelästä seututieltä 325.

## Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Päijänteen alueella (14.22), jonka Päijänteen lähialueeseen (14.221) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 147,7 metriä mpy. Siihen laskee kaksi ojaa. Laskuoja lähtee järven itäpäästä ja virtaa kilometrin koilliseen kunnes katoaa Valakkakorpeen.

## Historiaa
Vuoden 1855–1856 Kalmbergin kartastossa järvi oli merkitty nimettömänä.

Vuoden 1965 peruskartassa järvellä oli yksi talo. Järven itäpuolinen pelto oli nykyistä laajempi ja peltoa oli myös järven etelä- ja lounaispuolella. Vuoteen 1985 mennessä järvelle oli rakennettu yksi talo lisää.

## Lähteet
Iso Tevajärvi

**Iso Tevajärvi** eli **Iso Tervajärvi** on Pirkanmaalla Kuhmoisissa Tevajärven kylän lähellä sijaitseva järvi.

## Maantietoa
Järven pinta-ala on 19,2 hehtaaria, se on 750 metriä pitkä ja 450 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria ja sen rantaviivan pituus on 2,2 kilometriä. Rannat ovat pääosin metsämaata, mutta rannoilla on myös muutama pelto ja järven luoteisranta on soinen. Järvellä on kolme taloa.

## Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Päijänteen alueella (14.22), jonka Päijänteen lähialueeseen (14.221) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 113,8 metriä mpy. Siihen laskevat Härkäjävi, Iso Vuohijärvi, Jyrkynen, Pohjaton, Raudanjärvi, Rieveli ja Terrijärvi. Ison Tevajärven laskuoja lähtee sen itäpäästä ja laskee 700 metrin päässä Kuhmalammiin. Laskuojan pudotus on 2,3 metriä.

## Historiaa
Vuoden 1855–1856 Kalmbergin kartastossa järvi oli merkitty nimellä Täväjärvi.

Vuoden 1965 peruskartassa järven luoteispää oli merkitty nykyistä umpeenkasvaneempana, mutta vuoden 1985 peruskartassa luoteispää oli merkitty nykyistä laajempana. Sekä vuoden 1965 että vuoden 1985 peruskartassa järven länsipuolinen pelto oli huomattavasti nykyistä laajempi.

## Lähteet
Terrijärvi (Kuhmoinen, Myllykylä)

**Terrijärvi** on Pirkanmaalla Kuhmoisissa Myllykylän lähellä sijaitseva järvi.

## Maantietoa
Järven pinta-ala on 12,4 hehtaaria, se on 850 metriä pitkä ja 250 metriä leveä. Sen länsipuolella sijaitsee Katiskajärvi ja eteläpuolella Loiro ja Pohjaton. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria ja se on autio. Sen rantaviivan pituus on 2,2 kilometriä ja rannat ovat metsämaata. Järven luoteispuolelta kulkee metsäautotie.

## Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Päijänteen alueella (14.22), jonka Päijänteen lähialueeseen (14.221) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 150,8 metriä mpy. Laskuoja lähtee järven itäpäästä ja se laskee 2,1 kilometrin päässä Isoon Tevajärveen. Laskuojan pudotus on 37,0 metriä.

## Historiaa
Vuoden 1855–1856 Kalmbergin kartastossa järvi oli merkitty nimettömänä.

Vuoden 1965 peruskartassa järven ympäristö oli ojittamaton, mutta vuoteen 1985 mennessä järven eteläpuolinen suo oli ojitettu.

## Lähteet
Pohjaton (Kuhmoinen)

**Pohjaton** on Pirkanmaalla Kuhmoisissa Myllykylän lähellä sijaitseva lampi.

## Maantietoa
Lammen pinta-ala on 2,6 hehtaaria, se on 400 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Lammen pohjoispuolella sijaitsee Terrijärvi. Lammella ei ole kartan mukaan saaria ja se on autio. Rantaviivan pituus on 1,0 kilometriä ja rannat ovat pääosin soistunutta metsämaata. Lammen kaakkoispuolelta kulkee metsäautotie.

## Vesistösuhteet
Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Päijänteen alueella (14.22), jonka Päijänteen lähialueeseen (14.221) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 150,2 metriä mpy. Lampeen on johdettu yhdeksän ojaa ja siihen laskee Loiro. Lammen laskuoja lähtee sen itäpäästä ja laskee 2,3 kilometrin päässä Isoon Tevajärveen. Laskuojan pudotus on 36,4 metriä.

## Historiaa
Vuoden 1965 peruskartassa lampea ympäröivä suo oli ojittamaton, mutta vuoteen 1985 mennessä suo oli ojitettu ja lampeen oli johdettu ojia.

## Lähteet
Raudanjärvi (Kuhmoinen)

**Raudanjärvi** on Pirkanmaalla Kuhmoisissa Hahmajärven kylän lähellä sijaitseva järvi.

## Maantietoa
Järven pinta-ala on 6,1 hehtaaria, se on 450 metriä pitkä ja 350 metriä leveä. Järven kaakkoispään lahtea erottaa muusta järvestä kapea salmi. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria ja sen rantaviivan pituus on 1,4 kilometriä. Rannat ovat pääosin metsämaata, mutta pohjoisrannalla on pelto. Etelärannalla on luonnonsuojelualue. Järven ympäristössä on muutama talo ja vapaa-ajan asunto. Niille tulee tie pohjoisesta yhdystieltä 3282.

## Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Päijänteen alueella (14.22), jonka Päijänteen lähialueeseen (14.221) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 141,0 metriä mpy. Siihen laskee neljä ojaa. Laskuoja lähtee järven koillispäästä ja yhtyy Jyrkysojaan, joka laskee lopulta Isoon Tevajärveen. Laskuojan kokonaispituus on 5,1 kilometriä ja kokonaispudotus 27,2 metriä.

## Historiaa
Vuoden 1855–1856 Kalmbergin kartastossa järvi oli merkitty nimellä Rautalampi.

Vuoden 1965 peruskartassa järven rannalla oli kolme peltoa. Vuoteen 1985 mennessä pellot olivat lähes täysin metsittyneet ja järveen oli johdettu kolme ojaa.

## Lähteet
Maistjärvi

**Maistjärvi** eli **Maistojärvi** on Pirkanmaalla Kuhmoisissa Koivumäen kylän lähellä sijaitseva järvi.

## Maantietoa
Järven pinta-ala on 15,1 hehtaaria, se on 700 metriä pitkä ja 850 metriä leveä. Järvi on muodoltaan epäsäännöllinen ja sen itäosasta työntyy lahdet pohjoiseen ja kaakkoon. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria ja sen rantaviivan pituus on 3,8 kilometriä. Rannat ovat metsämaata. Järvellä on yksi vapaa-ajan asunto, jolle tulee tie idästä Kuhmoisten kirkonkylän suunnalta tulevalta tieltä.

## Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Päijänteen alueella (14.22), jonka Päijänteen lähialueeseen (14.221) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 139,2 metriä mpy. Siihen johtaa yli kymmenen ojaa. Laskuoja lähtee kaakkoon työntyvän lahden päästä ja se laskee 600 metrin päässä Jyrkyseen. Laskuojan pudotus on 2,2 metriä.

## Historiaa
Vuoden 1855–1856 Kalmbergin kartastossa järvi oli merkitty nimellä Maisjärvi.

Vuoden 1965 peruskartassa järven nimenä oli Maistojärvi. Tuolloin järvi oli autio ja siihen johti vain yksi oja. Vuoden 1986 peruskartassa järven nimenä oli Maistjärvi. Järvi oli yhä tuolloin autio, mutta siihen oli johdettu noin kymmenen ojaa lisää.

## Lähteet