Luettelo Suomen ensimmäisistä kansakouluista

Tämä artikkeli on **luettelo Suomen ensimmäisistä [[Kansakoulu|kansakouluista]]** perustamisvuoden mukaan.

## Yksityiset
* 1826 - Fiskari
* 1855 - Kiiskilä, Viipurin maalaiskunta (Julie Krohn)
* 1857 - Haililan kansakoulu, Virolahti (Woldemar Baeckman)
* 1857 - Liperi (A.J. Europaeus)
* 1858 - Sippolan kartano, Sippola 
* 1859 - Wärtsilä (Nils Ludvig Arppe)
* 1859 - Möhkö (Nils Ludvig Arppe)
* 1850-luku - Nybergin koulu, Tuusula, kunnallinen kansakoulu perustettiin 1875
* 1862 - Lasitehdas, Sippola, saksankielistä opetusta lasitehtaan työväen lapsille.
* 1862 - Varkaus
* 1862 - Ahlmanin koulu, Pirkkala
* 1863 - Apajalahti, Hirvensalmi (?)
* 1863 - Parikkala, Kangaskylän koulu (Pietari Hannikainen)
* 1864 - Elimäki
* 1867 - Äänekoski, Konginkankaan koulu, Wiitasaaren ja Saarijärven pitäjien raja-alueilla.
* 1869 - Mänttä (G.A. Serlachius)
* 1869 - Multia, opettaja Abraham Ruoranen
* 1873 - Nurmijärvi, (Raalan kartanon rouva Matilda Adlercreutz), nyt Nukarin koulumuseo
* 1874 - Merikarvia (Antti Ahlström)
* 1881 - Savonranta
* 1883 - Karhula (Karhulan Sahaliike, William Ruth)
* 1883 - Kymintehdas, Kuusankoski (Axel Wilhelm Wahren)
* 1884 - Joutseno (Nevalan Hovin isäntä, kuvernementinsihteeri Emil Hanén). Ensimmäinen opettaja oli Mathilda Andersin. Koulu siirtyi lahjakirjalla kunnan omistukseen 1888.
* 1892 - Långsjön kartano, Somero, Pitkäjärvi. Koulun perusti kartanonomistaja Waldemar Sagulin. Koulu toimi vuoteen 1907. Tämän jälkeen uuden koulun toiseen paikkaan rakensi kunta.
* 1891 - Åminnen kansakoulu, Espoo.
* 1893 - Luhtaanmäen kansakoulu, Helsingin maalaiskunta (ent. Helsingin pitäjä, nyk. Vantaa). Helsingin maalaiskunnan ensimmäinen kiinteä suomalainen koulu. Koulun perusti Suomalaisen kansakoulun ystävät (SKY). Maanviljelijä S. A. Alén oli pellolleen rakentanut "koulutalon" ja syksyllä 1893 valittiin ensimmäinen opettaja, Hulda Holopainen. Suomalaisen kansakoulun ystävät hankki kouluun kouluesineet ja kalusteet. 
* 1896 - Suomela, Helsingin maalaiskunta (ent. Helsingin pitäjä, nyk. Vantaa). Helsingin maalaiskunnan järjestyksessään toisen suomalaisen kiinteän koulun perusti SKY Helsingin pitäjän kirkonkylään, jossa se aluksi toimi vuokratilassa. Koulun ensimmäinen opettaja oli Hilja Liinamaa (myöh. Pärssinen). Helsingin pitäjän Nuorisoseura hankki koulua varten Helsingin pitäjän kirkonkylän Björnsin tilaan kuuluvan tontin kirkonkylän ulkopuolelta Bokullasta (nyk. Kuriiritie 28), jonne rakensi koulutalon 1897. Koulurakennus paloi vuonna 1909, jonka jälkeen Suomelan koulun toiminta jatkui edelleen yksityisin varoin nk. Jokikoulussa ennen tulemistaan kunnan kouluksi 1912 (Tikkurilan suomalainen kansakoulu). Silloinen Tikkurilan koulu (l. Jokikoulu) sijaitsi nykyisen Jokivarren opetuspisteen alueella Viertolassa. 
* 1901 - Åvikin kartano, Somero, Jurvala. Koulun perusti kartanonomistaja August Haggrén. Koulu paloi 1917. Tämän jälkeen uuden koulun toiseen paikkaan rakensi kunta.
* 1905 - Hista, ensimmäinen suomenkielinen koulu Espoossa [*Suomalaisen kansakoulun ystävät -yhdistyksen lähteiden perusteella ensimmäinen suomenkielinen koulu Espoossa on ollut Åminnen koulu ks. 1891 - Åminnen koulu]. Histan kartanon alueelle omistajien Artturi ja Hilda Ihamuotilan aloitteesta ja heidän huolenpitonsa alaisuuteen perustettiin syyslukukauden alussa 1905 pienten lasten koulu, josta kehittyi myöhemmin myös yläkoulu. Alkuaikoina koulua vastustettiin ja jopa vahingoitettiin.

## Kunnalliset
Kansakoulujen perustamisessa vilkkain kausi oli vuosien 1870–1890 välillä, koska vuoden 1865 kunnallisasetus määräsi perustamaan kouluja eri piireihin. Aktiivisin aloitteentekijäryhmä paikallistasolla oli papisto. Paikallisen väestön suuri enemmistö – rahvas ja talonpojat – olivat puolestaan aktiivisia kansakoulujen vastustamisessa.

Kahdeksassa kunnassa kymmenestä nämä ryhmät asettuivat vastustamaan ensimmäisen kansakoulun perustamista. Vastustajien pääargumentti oli talous. Myös kansakoulutietojen hyödyllisyydestä esitettiin runsaasti epäilyjä. Kansakoulun perustamista ajaneet ryhmät saivat voimakasta tukea hankkeelleen kuvernööreiltä.

Luettelo seuraavassa ei ole täydellinen.

* 1858 - Vähäkyrö, Savilahden kansakoulu (läntisen Suomen ensimmäinen kansakoulu)
* 1866 - Lappeenranta
* 1867 - Kangasniemi
* 1867 - Helsinki, suomenkieliset kansakoulut osoitteissa Kirkkokatu 11 ja Iso Roobertinkatu 59, ruotsinkieliset Kasarmikatu 21 (entinen vuoro-opetuskoulu) ja Fredrikinkatu 47.
* 7. marraskuuta 1867 Orimattila (Kuivannon kansakoulu)
* 1868 - Karkkila (Pyhäjärvi U.l.), Haaviston Kosken tilalla 
* 1869 - Tyrvää
* 1869 - Jämsä
* 1869 - Leivonmäki, Simola
* 1869 - Hattula, Pelkolan koulu
* 1870 - Kannus, kirkonkylän kansakoulu,
* 1870 - Mäntsälä, kirkkoherra Abraham Ehnroosin testamentin turvin.
* 1870 - Mikkelin maalaiskunta, Linnanmäki
* 1870 - Mikkelin maalaiskunta, Suonsaaren vaivaishuoneen kansakoulu (Karl Wilhelm Siljander)
* 1870 - Iitti
* 1870 - Valkeala
* 1870 - Rovaniemi
* 1870 - Lohtaja
* 1870 - Savolahti, Oulun läänin ensimmäinen kansakoulu.
* 1871 - Kruununhaka, Helsinki
* 1871 - Vihti, Pietilän kylä ensimmäinen koulurakennus valmistui 1873 Ojakkalaan
* 1871 - Vehkalahti, Husulan kansakoulu
* 1871 - Tottijärvi
* 1871 - Hauho, Alvettula
* 1872 - Tampere 
* 1872 - Turku
* 1872 - Hamina
* 1872 - Mikkelin kaupunki
* 1872 - Orivesi
* 1872 - Karkku
* 1872 - Simo, Simoniemi
* 1872 - Räisälä
* 1873 - Pietarsaari
* 1873 - Lempäälä
* 1873 - Kangasala
* 1873 - Suoniemi
* 1873 - Lieksa
* 1873 - Kuopion pitäjä, Kehvon Haapalahti
* 1874 - Heinjoki
* 1874 - Kauhava
* 1874 - Tornio
* 1874 - Tyrväntö, Lahdentaan koulu
* 1875 - Alatornio, Raumon koulu
* 1875 - Kymi, Helilän kansakoulu
* 1875 - Ruokolahti, Salosaaren Vaittilassa
* 1875 - Muhos, Ponkila
* 1875 - Kankaanpää
* 1875 - Tuusniemi
* 1875 - Punkalaidun, Sarkkilan kansakoulu, opettajana Jaakko Lehtiö 
* 1876 - Kuusamo
* 1876 - Loimaa, Vesikosken koulu
* 1876 - Renko
* 1876 - Kaavi
* 1877 - Lapinjärvi, Porlammin kylän kansakoulu
* 1877 - Vesilahti (Palhon kartanon isäntä Aug. Peltonen)
* 1878 - Lappee
* 1880 - Kalajoki, Pohjankylä
* 1880 - Multia
* 1880 - Ylistaro
* 1881 - Pyhäjärvi
* 1882 - Kauhajoki 
* 1882 - Paimio
* 1882 - Kempele
* 1882 - Rantsila
* 1882 - Mietoinen
* 1882 - Somero, Kirkonmäki
* 1883 - Paltaniemi, Paltamon kansakoulu 
* 1884 - Nurmo (Albert Emil Tallroth)
* 1884 - Savitaipale
* 1886 - Pyhäjoki
* 1886 - Juupajoki, Kopsamo
* 1887 - Utajärvi
* 1888 - Vilppula
* 1888 - Somero, Somerniemi, Keltiäinen
* 1890 - Jyväskylän maalaiskunta, Puuppolan Rässälässä
* 1891 - Perho 
* 1892 - Rääkkylä, koulu perustettiin kuvernöörin määrättyä 1000 markan uhkasakon.
* 1890-luku - Yli-Ii
* 1893 - Rauman maalaiskunta, Unajan kylä
* 1893 - Kuolajärvi (vuodesta 1936 Salla)
* 1894 - Lahden kauppala
* 1895 - Somero, Terttilä
* 1896 - Taipalsaari
* 1897 - Sahrajärvi, Multia
* 1897 - Somero, Häntälä
* 1897 - Somero, Ollila
* 1897 - Somero, Viluksela
* 1898 - Muonio, Ylimuonio
* 1898 - Kolari
* 1898 - Lieto, Yliskulma
* 1899 - Sodankylä
* 1899 - Kannus Märsylän kansakoulu
* 1899 - Kyläsaaren koulu
* 1899 - Kannus Hanhinevan kansakoulu 
* 1899 - Kannus, Mutkalammin kansakoulu 
Pojille PM
* 1900 - Oulainen, Matkanivan koulu
* 1901 - Somero, Somerniemi, Oinasjärvi
* 1902 - Inari, Muddusjärven kylä. Kyrön eli nykyisen Ivalon koulu valmistui jo 1899, mutta paloi.

* 1902 - Reisjärvi
* 1902 - Somero, Hirsjärvi

## Lähteet
* 2. Kansanopetuksen kehitys Haapavedellä

### Viitteet