Tone (1937)

**Tone** () oli keisarillisen Japanin laivaston vuonna 1938 valmistunut Tone-luokan raskas risteilijä toisessa maailmansodassa.

## Valmistus

Alus tilattiin vuoden 1932 hankinnoissa Mitsubishin telakalta Nagasakista, missä köli laskettiin 1. joulukuuta 1934. Alus laskettiin vesille 21. marraskuuta 1937 ja valmistui 20. marraskuuta 1938. Alus otettiin palvelukseen samana päivänä päällikkönään Hara Teizo.

## Palvelus
*Tone* muodosti sisaraluksensa *[[Chikuma (1938)|Chikuman]]* kanssa 8. risteilijäviirikön, joka lähti 26. marraskuuta 1941 Hitokappunlahdelta vara-amiraali Mikawa Gunichin laivaston mukana merelle operaatiossa Z. Laivasto oli 2. joulukuuta Midwayn pohjoispuolella, kun se vastaanotti käskyn sotatoimien aloittamisesta 8. joulukuuta yhdistyneen laivaston komentajalta.  Kumpikin viirikön alus lähetti 7. joulukuuta ilmaan Aichi E13A1 tyypin 0 kellukekoneen tiedustelulennolle ennen hyökkäystä Pearl Harboriin. *Tonen* lentokone tiedustelu Lahainan ankkuripaikan, joka todettiin tyhjäksi. Lentokone miehistöineen tuhoutui palatessaan kovassa merenkäynnissä.

Viirikkö erkani 16. joulukuuta lentotukialusviirikkö 2:n ja hävittäjien *Urakazen* ja *Tanikazen* kanssa laivastosta hyökätäkseen Wakelle. Hyökkäys alkoi 21. joulukuuta *Tonen* lähettäessä ilmaan kaksi E8N2 kellukekonetta sukellusveneiden torjuntaan. Seuraavana päivänä aluksen lentokone oli pelastustehtävissä lentotukialuskoneiden iskiessä saarelle. Aluksen lentokone ilmoitti 23. joulukuuta ensimmäisenä taisteluiden päättyneen. Saaren kukistuttua viirikkö palasi Kuren laivastotukikohtaan, jonne se saapui 29. joulukuuta.

Alus lähti 10. tammikuuta 1942 Kuresta viirikön mukana Trukille, jonne se saapui 14. tammikuuta. Viirikkö lähti 17. tammikuuta Trukilta Uuden-Irlannin pohjoispuolelle, mitä käytettiin tukialueena Rabaulin valloituksessa operaatiossa R. Alus lähti 22. tammikuuta alueelta. Seuraavana päivänä aluksen lentokoneet pommittivat Bukaa ja 25. tammikuuta Amiraliteetteja. Alus palasi 27. tammikuuta Trukille.

Alus siirrettiin helmikuun alussa laivaston pääosan mukana Palaun, Celebesin kautta Darwinin pohjoispuolelle, mistä ne iskivät 19. helmikuuta Darwinin satamaan. Aluksen lentokoneet tiedustelivat aluetta ja muun muassa paikansivat maaleja lentotukialuskoneille. Alus palasi 21. helmikuuta Staring Bayhin tankkaamaan. Viirikkö liitettiin Hollannin Itä-Intian valtauksen operaatio J:n suojaamaan lentotukialuksia. Osasto lähti 25. helmikuuta Staring Baystä.

Alus lähetti 1. maaliskuuta 1942 E13A1 kellukekoneen tiedustelulennolle Joulusaarten vesille ja saarten länsipuoliselle alueelle. Koneet eivät löytäneet sotalaivoja vaan ainoastaan kauppalaivoja. Iltapäivällä *Akagin* lentokone havaitsi hävittäjä *USS Edsallin*, jota se luuli Marblehead-luokan kevyeksi risteilijäksi. Nagumo määräsi taistelulaivat *Hiein* ja *Kirishiman* sekä 8. risteilijäviirikön takaa-ajoon. Hävittäjän upottamiseen viirikkö käytti 844 kappaletta kahdeksan tuuman kranaattia ja 62 viiden tuuman kranaattia. Seuraavana päivänä alukset palasivat laivastoon.

Aluksen kellukekoneet osallistuivat 5. maaliskuuta Tjilatjapiin tehtyyn ilmahyökkäykseen. Seuraavana päivänä aluksen kellukekone pelasti brittiläisen merimiehen, joka oli ollut 27. helmikuuta Jaavalla upotetussa aluksessa. Hollannin Itä-Intian antauduttua 11. maaliskuuta alus palasi Staring Bayhin.

Viirikkö lähti 26. maaliskuuta Staring Baystä Celenesin kautta Nagumo Chuichin laivaston mukana Intian valtamerelle operaatioon C. Kanadan ilmavoimien PBY Catalina havaitsi 4. huhtikuuta laivaston Ceylonin eteläpuolella ja ilmoitti uhasta ennen alasampumista. Seuraavana päivänä lentotukialusten lentokoneet iskivät Colombon laivastotukikohtaan. *Tonen* Kawanishi E7K kellukekone havaitsi Britannian kuninkaallisen laivaston Itäisen laivaston risteilijät *HMS Cornwallin* ja *HMS Dorsetshiren*, jotka lentotukialuskoneet upottivat.

Alus joutui 9. huhutikuuta *Akagin* kanssa yhdeksän Britannian kuninkaallisten ilmavoimien No 11 laivueen Bristol Blenheim hyökkäyksen kohteeksi. Hyökkäys ei aiheuttanut vaurioita aluksille, mutta aluksia suojanneet A6M2 hävittäjät pudottivat neljä hyökkääjää ja viidennen ampui alas *Hiryulle* palaamassa ollut hävittäjä. Japanin laivasto aloitti 13. huhtikuuta paluumatkan Japaniin. Seuraavana päivänä risteilijät erkanivat *Hagikazen* ja *Maikazen* kanssa pääosastosta tankatakseen Makossa.

Makosta lähteneet risteilijät yrittivät 18. huhtikuuta tavoittaa amiraali Halseyn johtaman Yhdysvaltain laivaston lentotukialusosaston, jonka lentokoneet olivat pommittaneet Japania. Takaa-ajo oli kuitenkin tulokseton. *Tone* saapui 25. huhtikuuta Maizuruun, missä se siirrettiin telakalle huollettavaksi.

Alus vapautui telakalta 3. toukokuuta. Alus lähti 16. toukokuuta *Chikuman* kanssa Maizurusta Hashirajimaan, jonne ne saapuivat 18. toukokuuta. Alus lähti 27. toukokuuta Hashirajimasta vara-amiraali Nagumon lentotukialusosaston kanssa operaatio MI:hin. Alukselta lähetettiin 4. kesäkuuta tiedustelulennolle kaksi E13A1 Jake kellukekonetta, joiden tehtävänä oli löytää Yhdysvaltain laivaston lentotukialukset. Alukselta lähtenyt lentokone havaitsi Yhdysvaltain laivaston aluksia, jotka tunnistettiin lentotukialusryhmäksi. Lentotukialuksia ei kuitenkaan tunnistettu. *Tone* joutui ilmahyökkäykseen, jolloin toinen sen tiedustelukoneista tuhoutui.

Alus määrättiin 6. kesäkuuta *Chikuman* kanssa tukemaan vara-amiraali Hosogawa Boshiron 5. laivaston Aleuttien valtausta eli operaatiota AL, mistä se palasi 24. kesäkuuta Ominatoon. Alus lähti 28. kesäkuuta risteilijädivisioonansa mukana Ominatosta Hashirajimaan, jonne ne saapuivat 12. heinäkuuta. Aluksen päälliköksi tuli 14. heinäkuuta Kobe Yuji. Seuraavana päivänä alus lähti Hashirajimasta Maizuruun, missä se siirrettiin telakalle 16. heinäkuuta.

Alus lähti 6. elokuuta Maizurusta Kureen, jonne se saapui seuraavana päivänä. Alus lähti16. elokuuta  8. risteilijädivisioonansa  mukana Nagumon 3. laivastossa Hashirajimasta. Amiraali Yamamoto peruutti 20. elokuuta suunnitellun tankkauksen Trukilla, mikä korvattiin tankkauksella merellä matkalla Guadalcanalille. Laivasto risteili 24. elokuuta Guadalcanalin koillispuolella, jolloin *Tonelta* lähetettiin kellukekoneita tiedustelemaan. Seuranneessa Itäisten Salomonien taistelussa kumpikin osapuoli kärsi tappioita. Alus palasi 5. syyskuuta laivaston mukana Trukille.

Alus teki 9. syyskuuta lentotukialusosaston mukana partiomatkan Salomonsaarten pohjoispuolelle, mistä se palasi 23. syyskuuta Trukille. Alus teki 11. lokakuuta suojausosaston kanssa partiomatkan Salomonsaarten pohjoispuolelle. Laivasto tankattiin 17.-18. lokakuuta merellä. *Tone* erosi 19. lokakuuta *Teruzukin* kanssa laivastosta etsimään Yhdysvaltain laivastoa Santa Cruz saarten edustalta, kunnes Jaluitista lähtenyt Kawanishi H6K ilmoitti havainneensa Yhdysvaltain laivaston lentotukialukset Uusien-Hebridien edustalla. Vara-amiraali Nagumo määräsi aluksen palaamaan laivastoon.

Aluksen kellukekoneen lentäjä havaitsi 26. lokakuuta lentotukialus *USS Hornetin* tukiryhmineen. Lentotukialuksilta nousseet lentokoneet upottivat *Hornetin* ja vaurioittivat taistelulaiva *USS South Dakotaa* ja kevyt risteilijä *USS San Juania*. Alus palasi 30. lokakuuta laivaston mukana Trukille.

Alus lähti 9. marraskuuta vara-amiraali Kondon laivastossa Trukilta Ontong Jaavan alueelle. Laivaston tehtävänä oli suojata Guadalcanalille täydennyksiä toimittavan osan toimintaa. *Tone* muodosti *Sendain* ja *Ayanamin* kanssa itäisen tiedusteluosaston, jonka tehtävänä oli valvoa Tanakan saattueen itäpuolinen merialue. Aluksen tiedustelukoneet valvoivat Guadalcanalin eteläpuolista aluetta havaitsematta mitään erikoista. Alus palasi 18. marraskuuta Trukille, missä se oli pari seuraavaa kuukautta tehden vain partiomatkoja lähialueille.

Alus lähti 19. tammikuuta 1943 Trukilta Jaluitille, mistä se palasi 7. helmikuuta Trukille. Alus lähti 15. helmikuuta Trukilta laivaston mukana Japaniin ja saapui 21. helmikuuta huollettavaksi Maizuruun. Huollossa aluksen ilmatorjuntaa täydennettiin kahdella kaksiputkisella 25 millimetrin tykillä ja tyypin 21 ilmavalvontatutkalla.

Alus lähti 16. maaliskuuta 1943 Maizurusta Kureen. Alus saapui 20. maaliskuuta Saekiin, missä se kohtasi 22. maaliskuuta *Chikuman*. Alukset lähtivät Saekista Trukille, jonne ne saapuivat 27. maaliskuuta. Yhdysvaltain laivaston hyökättyä 11. toukokuuta Attulle lähetettiin 17. toukokuuta 8. risteilijädivisioonan *Tone* ja *Chikuma*  laivaston mukana Trukilta Jokosukaan, jonne laivasto saapui 22. toukokuuta.

Alus siirtyi 30. toukokuuta Yokosukasa Hashirajimaan, missä se aloitti miehistökoulutuksen Japaninmerellä seuraavana päivänä. Alukselle nousi 8. heinäkuuta Shinagawassa maavoimien sotilaita ja tarvikkeineen. Seuraavana päivänä alus lähti Shinagawasta laivaston mukana Trukille, jonne se saapui 15. heinäkuuta.

Alus lähti 19. heinäkuuta joukkoja kuljettaneessa laivasto-osastossa Trukilta Rabauliin, jonne se saapui 21. heinäkuuta. Joukkojen noustua maihina alus lähti 24. heinäkuuta saman osaston mukana paluumatkalle ja saapui Trukille 26. heinäkuuta.

Yhdysvaltain laivaston Task Force 15 hyökkäsi Tarawalle, Makinille ja Abemaman atollille. Alus lähti 18. syyskuuta Trukilta laivaston mukana etsimään ja tuhoamaan hyökännyttä Yhdysvaltain laivastoa. Alus palasi 25. syyskuuta laivaston mukana tuloksettoman etsinnän jälkeen Trukille. Yhdysvaltain laivaston Task Force 14:n lentokoneet hyökkäsivät 5.-6. lokakuuta Wake ja Marshall saarille. Japanin radiotiedustelu epäili Yhdysvaltain laivaston iskevän uudelleen Wakelle.  Uhan vuoksi 8. risteilijädivisioona siirrettiin 17. lokakuuta laivaston mukana Trukilta Eniwetokille Brownin atollille, jonne se saapui 20. lokakuuta. Alus lähti 23. lokakuuta Brownin atollilta partiomatkalle 250 merimailia Waken eteläpuolelle, mistä se palasi kohtaamatta Yhdysvaltain laivastoa. Alus palasi 26. lokakuuta laivaston mukana Trukille.

Alus lähti 31. lokakuuta Trukilta laivaston mukana Trukilta ja jätti kellukekoneensa saarelle. Alus saapui 6. marraskuuta Kuren telakalle huollettavaksi. Aluksen etummaiset kaksiputkiset 25 millimetrin ilmatorjuntatykit korvattiin neljällä kolmiputkisella 25 millimetrin tykillä, minkä jälkeen aluksella oli 25 millimetrint putkia kaikkiaan 20 kappaletta. Mayuzumi Haruo määrättiin 1. joulukuuta aluksen päälliköksi ja vastaanotti tehtävän 4. joulukuuta saavuttuaan alukselle. Alus vapautui 14. joulukuuta telakalta, minkä jälkeen aloitettiin miehistökoulutus Japaninmerellä.

Alus lähti 23. joulukuuta Kuresta 5. risteilijädivisioonan *Myokon* ja *Haguron* kanssa operaatio Bo-2-Go:hon. Alusten tehtävänä oli toimittaa täydennyksiä Trukin kautta Kaviengiin. Alukselle oli lastattu 525 maavoimien sotilasta ja 175 tonnia rahtia kuten ampumatarvikkeita, vedenpuhdistuslaitteistoja sekä 555 bambun runkoa. Alus saapui 29. joulukuuta Trukille, missä sille kuormattiin kolme Daihatsu proomua miehistöineen.

8. risteilijädivisioona lakkautettiin 1. tammikuuta 1944, jolloin *Tone* ja *Chikuma* liitettiin kontra-amiraali Nishimura Shojin 7. risteilijädivisioonaan, jonka aluksina olivat *Kumano* ja *Suzyua*. Operaatio Bo-2-Go:n jatkuessa alukset olivat kuitenkin 5. risteilijädivisioonan komentajan kontra-amiraali Hashimoto Shintaron alaisuudessa. Operaatioon määrätyt alukset lähtivät 2. tammikuuta Trukilta Kaviengiin saattjinaan 32. hävittäjädivisioonan *Fujinami* ja 27. hävittäjädivisioonan *Shiratsuyu*. *Tonella* oli kaksi kellukekonetta. Aluksen tähystäjä havaitsi iltapäivällä sukellusveneen. Osasto saapui 4. tammikuuta Kaviengille, missä joukot laskettiin maihin ja kuormat purettiin. Osasto lähti paluumatkalle Trukille. Seuraavana päivänä havaittiin toinen sukellusvene ennen saapumista Trukille.

Japanin laivaston esikunta antoi määräyksen evakuoida Truk. Alus lähti 1. helmikuuta laivaston mukana Palaulle, jonne se saapui 4. helmikuuta. Alus lähti 16. helmikuuta Palaulta laivaston mukana väistääkseen odotettua ilmahyökkäystä. Alus oli 20. helmikuuta laivaston mukana Etelä Kiinan merellä Singaporen pohjoispuolella ja saapui 27. helmikuuta Linggaan *Chikuman*, *Aoban* ja hävittäjä *Uranamin* kanssa.

Alus saapui 1. maaliskuuta Bankalle, mistä se lähti Intian valtamerelle häiritsemään liittoutuneiden kauppamerenkulkua operaatiossa Sa-1-Go. Alus upotti 9. maaliskuuta Britannian lipun alla matkanneen rahtilaivan SS *Beharin*. Aluksen miehistö pelasti upotetulta alukselta 108 henkilöä, joista neljä kuoli myöhemmin vammoihinsa. Alus saapui 15. maaliskuuta Bataviaan, missä siirrettiin maihin 32 sotavankia. Alus lähti Bataviasta Singaporeen. Aluksella vielä olleiden 72 sotavangin päät katkaistiin. Alus saapui 20. maaliskuuta Singaporeen.

Alus lähti 1. huhtikuuta *Chikuman* kanssa Singaporesta Sumbawalle ja Tengahille kuljettaen kalustoa 601. lentoryhmälle, joka valmistautui siirtymään lentotukialuksille. Alus saapui 4. huhtikuuta Singaporeen ja seuraavana päivänä Linggaan. Liikkuva laivasto) kokoontui 11. toukokuuta Linggaan, mistä se oli kaksi seuraavaa päivää ampumakoulutuksessa. Alus saapui 14. toukokuuta laivaston mukana Tawi Tawille, mistä se lähti seuraavana päivänä Tarakanille tankattavaksi. Alus palasi 17. toukokuuta Tawi Tawille.

Alus tankattiin 8. kesäkuuta Tawi Tawilla taistelulaiva *Yamatolta*. Se lähti laivaston mukana puolustamaan Mariaaneja. *Tone* ja *Suzuya* tankkasivat 17. kesäkuuta Batjanilla tankkeri *Kokuyolta*, minkä jälkeen tankkeri poistui alueelta. Alus suojasi 19. kesäkuuta laivastoa Filippiinienmeren taistelussa. Se oli 22. kesäkuuta Okinawalla, missä pienempiä aluksia tankattiin suuremmilta. Seuraavana päivänä alus lähti laivaton mukana Nakasugusta Hashirajimaan, jonne se saapui 24. kesäkuuta.

Alus oli 26. kesäkuuta - 8. heinäkuuta telakalla Kuressa, missä sen ilmatorjuntaa täydennettiin korvaamalla kaksi putkiset 25 millimetrin tykit neljällä kolmiputkisella 25 millimetrin tykillä. Niistä kaksi asennettiin komentosillan viereen ja kaksi puolikannelle. Lisäksi alukselle asennettiin yksiputkisia 25 millimetrin tykkejä, joiden asentamisen jälkeen putkia oli yhteensä 57 kappaletta. Alukselle asennettiin myös uudet antennit kahteen tyypin 22 merivalvontatutkaan ja tyypin 13 ilmavalvontatutkaan.

Alus lähti 8. heinäkuuta laivaston osasto B:n mukana Kuresta. Laivasto kuljetti joukkoja ja materiaalia Nakagusukunlahteen. Osasto lähti 12. heinäkuuta Okinawalta. Se joutui 14. heinäkuuta myrskyyn, jolloin *Tone* määrättiin etsimään osastosta kadonnutta hävittäjää. Alus saapui vielä samana päivänä Manilaan, mistä se lähti 17. heinäkuuta. Alus saapui 19. heinäkuuta Singaporeen ja edelleen Linggaan, missä se täydensi varastojaan 22. heinäkuuta *Kitakamimarulta* ja uudelleen 1. ja 5. lokakuuta.

Alus lähti 18. lokakuuta laivaston mukana Linggasta Bruneihin, jonne se saapui 20. lokakuuta. Vara-amiraali Shiraishin johtama 7. risteilijädivisioona kuului vara-amiraali Kurita Takaon 1. liikkuvan iskulaivaston osasto A:n toiseen ryhmään, kun laivasto lähti 22. lokakuuta Bruneista. Seuraavana päivänä alus pelasti joitakin sukellusveneen upottaman Kuritan lippulaivan *Atagon* eloonjääneitä.

Alus lähetti 24. lokakuuta Tablasinsalmesta jäljellä olevat kellukekoneensa tiedustelulennolle Mindorosaarten San Joseen. Saman päivän aikana osasto A joutui yhteentoista ilmahyökkäykseen. Alus määrättiin suojaamaan vaurioitunutta *Musashia*, joka myöhemmin upposi. Aluksen päällikkö Mayazumi sijoitti aluksensa kaksi kilometriä  pohjoiseen vaurioituneesta aluksesta, missä se joutui syöksypommittajien maaliksi. Aluksen lähelle osui kaksi pommia ja myöhemmin vielä yksi suoraan alukseen. Pommi aiheutti vain pienen tulipalon päällikön hytissä ja yhden 12,7 millimetrin konekiväärin ammysvarastossa. Myöhemmin toinen pommi läpäisi yläkannen kattilahuone 2:n yläpuolella, mutta pommi ei räjähtänyt. Seuraavana yönä osasto läpäisi San Bernardinon salmen ja eteni Leytenlahdelle.

Aamulla 25. lokakuuta aluksen tähystäjä ilmoitti havainneensa vihollisen hävittäjiä 20 kilometrin päässä oikealla. Osasto A avasi tulen  tulen havaitsemiaan aluksia kohti, mistä seurasi Samarin taistelu. Taistelussa alus käytti 18 kappaletta 8 tuuman kranaatteja hyökkäävää *USS Johnstoniin*. Hieman myöhemmin se joutui  neljän torpedopommittajan maaliksi ja joutui väistämään torpedoja kääntyen oikealle. *Tone* ja *Chikuma* aloittivat pakenevien saattuetukialusten takaa-ajon, mutta joutuivat uudelleen torpedopommittajien maaliksi, minkä jälkeen se ampui jälleen hyökkäävää hävittäjää. Alus ampui kohti *USS Gambier Baytä*, jota luultiin Ranger-luokan alukseksi. Alus joutui ilmahyökkäykseen, jossa aluksen päällikkö haavoittui.

*Tonen* tykkimiehet osuivat saattuetukialukseen, joka kallistui vaurioiden vuoksi. Alus joutui hävittäjien maaliksi, mutta ei vaurioitunut. *Tonen* tähystäjä ilmoitti torpedon osuneen *Chikumaan*. Taistelussa alus käytti kaikkiaan 408 kappaletta 8 tuuman kranaattia.

Kuritan käskettyä osastonsa irtautumaan alus joutui vielä ilmahyökkäykseen, jossa sen perään osui pommi. Aluksen runkoon tuli reikä ja se menetti ohjattavuuden. Aluksen nopeus laski 15 solmuun. Vaurioitunut alus joutui uudelleen ilmahyökkäykseen, jolloin siihen osui jälleen pommi. Se jäi kuitenkin suutariksi. Tuntia myöhemmin aluksen nopeus voitiin nostaa 30 solmuun. Alus saapui 28. lokakuuta osaston mukana Bruneihin, missä se tankattiin.

Alus lähti 8. marraskuuta Pratas Islandille, mutta määränpääksi vaihtui matkalla Manila. Alus lähti vielä samana päivänä Pescadoresille Makoon, jonne se saapui 12. marraskuuta. Seuraavana päivänä alus lähti Makosta Kureen. Alus saapui 17. marraskuuta Maizuruun, missä se siirrettiin telakalle. Alukselta poistettiin seitsemän yksiputkista 25 millimetrin tykkiä ja asennettiin takakannelle neljä kolmiputkista 25 millimetrin tykkiä. Muutoksen jälkeen aluksella oli kaikkiaan 62 kappaletta 25 millimetrin tykkiä. Aluksen tyyypin 21 tutka vaihdettiin tyypin 22 tutkaksi.

7. risteilijädivisioona lakkautettiin 21. marraskuuta, jolloin *Tone* liitettiin *Kumanon* kanssa 2. laivaston 5. risteilijädivisioonaan. Alus luokiteltiin 1. tammikuuta 1945 koululaivaksi, jolloin se siirrettiin Kuren koulutuslaivueeseen. Laivueen muut alukset olivat *Iwate*, *Izumo* ja *Yakumo*. Aluksen päälliköksi tuli 6. tammikuuta Okada Yusaku. Alus vapautui telakalta 18. helmikuuta, jolloin se lähti Maizurusta Kureen.  

Alus ankkuroitiin 20. helmikuuta 1945 Kuren satamaan. Alukseen osui 19. maaliskuuta ilmahyökkäyksessä pommi, joka jumitti tykkitornin numero 3. Alukseen osui ilmahyökkäyksissä 24. heinäkuuta kolme pommia ja 28. heinäkuuta kaksi pommia. Osumien seurauksena alus upposi matalaan veteen. Se poistettiin 20. marraskuuta alusluettelosta. Hylyn romutus saatiin 30. syyskuuta 1948 päätökseen.

## Lähteet
*

### Viitteet