open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Buddy Miles

**Buddy Miles** (alkuperäinen nimi **George Miles**, 5. syyskuuta 1947 Omaha, Nebraska – 26. helmikuuta 2008 Austin, Texas) oli yhdysvaltalainen rock- ja R&B-rumpali, joka muistetaan parhaiten yhteistyöstään Jimi Hendrixin kanssa.

Buddy Milesin soittotyyli on helposti tunnistettavissa. Useimmiten hän soitti vain peruskomppia läpi koko kappaleen musiikkityylistä riippumatta. Milesin kompissa keskeistä oli tietynlainen terävyys. Esimerkiksi virveli oli hänellä säädetty erittäin kireälle, ja virveliniskut olivat teräviä. Milesin tavoitteena oli mitä ilmeisimmin luoda yksinkertaisen kompin avulla intensiivinen rytmi.

## Ura lyhyesti

Buddy Miles sai ensi kertaa mainetta valkoisen blueskitaristi Michael Bloomfieldin johtaman Electric Flag -yhtyeen rumpalina vuosina 1966–1967. Myöhemmin Miles johti omaa The Buddy Miles Express -yhtyettään, jonka tekemän levyn tuottajana toimi Jimi Hendrix. Vuoden 1969 lopulla Hendrix ja Miles muodostivat basisti Billy Coxin kanssa Band of Gypsys -nimisen orkesterin, jonka ohjelmistoon kuului sekä Milesin että Hendrixin säveltämiä kappaleita. Milesin kuuluisin sävellys on ehkä "Them Changes", jonka sekä The Buddy Miles Express että Band of Gypsys versioivat.

Funkia ja rockia fuusioinut Band of Gypsys toimi vain muutaman kuukauden. Eri lähteet kertovat ristiriitaisia tietoja siitä, saiko Hendrix tarpeekseen Milesista vai päinvastoin. Band of Gypsys ehti kuitenkin konsertoida uutena vuonna 1970 New Yorkissa Fillmore East -konserttitalossa. Näistä konserteista on koostettu kaksi live-levyä, *[[Band of Gypsys]]* (1970) ja *[[Live at the Fillmore East]]* (1999). 

Band of Gypsys teki lyhyestä urastaan huolimatta suuren vaikutuksen myöhempiin funk-muusikoihin. Milesin soittoa kuullaan myös muutamilla Hendrixin viimeisen studioalbumin *[[First Rays of the New Rising Sun]]in* kappaleilla.

Vuonna 1972 Miles teki yhteisen levyn toisen kitaravirtuoosin, Carlos Santanan, kanssa. Miles jatkoi soolouraansa matalalla profiililla vieraillen myös Pori Jazzissa 1990-luvun lopulla.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Buddy Milesin viralliset kotisivut
Filosofian kandidaatti

**Filosofian kandidaatti** (FK) on vanha suomalainen ylemmän korkeakoulututkinnon nimi, jota käytettiin ennen vuotta 1992 niin humanistisella kuin luonnontieteellisellä alalla. Uusia filosofian kandidaatin tutkintoja ei voi enää suorittaa.

Oppiarvon nimi on seuraus siitä, että nykyiset Helsingin yliopiston matemaattis-luonnontieteellinen ja humanistinen tiedekunta muodostivat aikaisemmin yhdessä *filosofisen tiedekunnan*, joka oli kuitenkin jo kauan jakautunut kahteen käytännössä eri tiedekuntien tavoin toimivaan osastoon. Helsingin yliopistosta oppiarvon nimi omaksuttiin Suomen muihinkin yliopistoihin. Vuonna 1951 otettiin molemmissa osastoissa käyttöön alemmat yliopistotutkinnot, jotka saivat nimet luonnontieteiden kandidaatti ja humanististen tieteiden kandidaatti. Tästä huolimatta filosofian kandidaatti säilytettiin molemmissa osastoissa ylemmän tutkinnon nimenä. 

Vuosien 1972–1994 välisenä aikana filosofian kandidaatille myönnettiin pyynnöstä maksua vastaan **filosofian maisterin** arvonimi joko promootion yhteydessä tai ilman sitä. Nykyisen käytännön mukaan filosofian maisteri on tutkinnon nimi ja maisterin arvo saadaan suorittamalla se.  

Tutkinnon nimi perustuu historiallisesti filosofia-tieteeseen ja siinä saavutettuun alustavaan edistykseen, jota osoittaa ehdokkuuteen viittaava käsite kandidaatti (< lat. *candidatus*, ’valkoisiin puettu’, alkujaan julkisen viran hakija Rooman valtakunnassa).

## Katso myös

*Luonnontieteelliset yliopistotutkinnot
*Humanistiset yliopistotutkinnot

## Lähteet
Ailinglaplap

**Ailinglaplap**  (Marshalliksi: *Aelōn̄ļapļap*) on atolli Tyynellämerellä. Se koostuu 56 saaresta. Atolli kuuluu Marshallinsaariin. Pinta-alaa sillä on noin 15 neliökilometriä. Ailinglaplapissa oli 1&nbsp;729 asukasta vuonna 2011. Marshallinsaarten entinen presidentti Kessai Note sekä nykyinen presidentti Christopher Loeak ovat kotoisin Ailinglaplapilta.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Evankelisuus

**Evankelisuus** voi tarkoittaa

* Suomessa toimivaa evankelista herätysliikettä
** tai sen organisoitunutta toimintaa suomen kielellä Suomen Luterilaisessa Evankeliumiyhdistyksessä
** tai ruotsiksi Svenska Lutherska Evangeliföreningenissä
* Yleisesti protestanttista kristillisyyttä
* evankelis-luterilaisten ja reformoitujen seurakuntien yhteistä kirkkoyhteisöä Saksassa
* Evankelikalismia eli herätyskristillisyyttä.
Ksylofoni

**Ksylofoni** on eripituisten puukapuloiden muodostama idiofoninen lyömäsoitin, jota soitetaan muovi-, kumi- tai puupäisillä malleteilla. Kapuloiden eli "kielien" koko on viritetty sellaiseksi, että kustakin tulee haluttu sävel. Tyypillisesti ääniala on kolme ja puoli oktaavia, kirjoitetusta f:stä c4:ään. Ksylofoni soi oktaavin kirjoitettua korkeammalta. Fysikaalisesti voidaan sanoa, että sen ominaisvärähtely on viritetty halutulle taajuudelle. Ksylofonin kielet järjestetään pianon koskettimien tapaan, "mustat koskettimet" omaan riviinsä "valkoisten" taakse. Ksylofonilla on kielien alla kaikuputkien rivi.

Ksylofonissa on kirkkaampi ääni kuin sen sukulaissoittimessa marimbassa. Moderneissa ksylofoneissa on kielten alla resonanssiputket, jotka toimivat passiivisina äänenvahvistimina.

Klassisessa musiikissa ksylofonia ovat käyttäneet mm. Dmitri Šostakovitš, Camille Saint-Saëns, Giacomo Puccini ja Gustav Mahler. Konserttoja soittimelle ovat säveltäneet Toshiro Mayuzumi ja Daniel Bukvich. Muuta nimenomaan ksylofonille sävellettyä musiikkia ovat tehneet Alan Hovhaness, Thomas Pitfield (ksylofonisonaatti) ja Patrick Moore, joka tunnetaan myös tähtitieteen alalta.

## Katso myös
* marimba
* metallofoni
* kellopeli
* vibrafoni
* amadinda

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Queensland

**Queensland** on pinta-alaltaan Australian toiseksi suurin osavaltio. Se sijaitsee Australian mantereen koillisosassa, ja sen pääkaupunki on Brisbane. Queenslandin väkiluku oli 4&nbsp;703&nbsp;193 vuoden 2016 väestönlaskennassa ja pinta-ala 1&nbsp;852&nbsp;642&nbsp;km². Pinta-alaltaan se on noin 5,1 kertaa Suomen kokoinen.

## Maantiede
Osavaltion pääkaupunki Brisbane sijaitsee rannikolla 100 kilometriä Uuden Etelä-Walesin rajalta pohjoiseen. Queenslandissa sijaitsee myös yksi pinta-alaltaan (43&nbsp;310&nbsp;km²) maailman suurimmista kaupungeista Mount Isa (pääkatu 188&nbsp;km) sekä viisi Unescon maailmanperintökohdetta, joista yksi on kuuluisa Iso valliriutta. Ilmasto Queenslandissa on pääosin trooppinen.

Queenslandin pohjoisosan tunnettu turistikaupunki on Cairns.

Suurimmat kaupungit Brisbanen lisäksi ovat Gold Coast ja Sunshine Coast.

## Hallinto
Queensland on Australian osavaltio, mikä tarkoittaa että sillä on oma itsenäinen hallinto ja lainsäädäntö. Osavaltion lait eivät saa olla ristiriidassa liittovaltion lakien kanssa. Kuninkaan seremoniallista valtaa osavaltiossa pitää kuvernööri. Osavaltion päämies on hallituksen pääministeri. Australian parlamentissa Queenslandilla on 12 edustajaa ylähuoneessa ja 30 edustajaa alahuoneessa.

Queenslandilla on yksikamarinen 89 paikkainen parlamentti. Parlamentin edustajat valitaan osavaltion 89 vaalipiiristä suorilla vaaleilla noin kolmen vuoden välein. Vaalit voittaneen puolueen johtajasta tulee pääministeri ja hän kokoaa hallituksen. Osavaltion toimeenpanovalta on kuvernöörillä, joka allekirjoittaa osavaltion lait ja muut viralliset asiakirjat.

Osavaltion tuomiovalta on tuomioistuimilla. Alimpia tuomioistuimia ovat maistraatit (), niiden yläpuolella ovat käräjäoikeudet (*District Courts*). Queenslandin korkein oikeus (*Supreme Court*) on osavaltion korkein tuomioistuin. Tuomioistuimet ovat liittovaltion tuomioistuinten alapuolella.

Paikallishallinnosta vastaavat paikallishallintoalueet, joita Queenslandissa on 73. Paikallishallintoalueet vastaavat kuntia ja niillä on pieni verotusoikeus jotta ne voivat ylläpitää tehtäviään kuten kirjastoja, tiestöä tai jätehuoltoa.

## Talous
Queenslandin pääelinkeinot ovat kaivosteollisuus, vehnänviljely sekä karjankasvatus.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Viralliset sivut 
* Kalervo Kurkiala : Suomalaista siirtomaata etsimässä, Hakkapeliitta, 01.02.1930, nro 5, s. 11, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
Everstiluutnantti

**Everstiluutnantti** (lyhenne **ev.luutn.** tai sotilaskäytössä **evl**; ruots. *överstelöjtnant*) on Suomen puolustusvoimissa käytettävä maa- ja ilmavoimien upseerinarvo. Merivoimissa sitä vastaa komentaja.
Everstiluutnantin arvoon voidaan ylentää reservissä tai vakinaisessa palveluksessa oleva majuri, joka on suorittanut yleisesikuntaupseerin tutkinnon tai upseerin tutkinnon ja esiupseerikurssin ja palvelee sotilasarvoa vastaavassa tehtävässä. 

Reserviläinen voi poikkeustapauksessa saavuttaa everstiluutnantin arvon. Yleneminen on mahdollista, jos koulutettava havaitaan sopivaksi sodan ajan tehtävään puolustusvoimissa. Ylennyksen edellytyksenä on yleensä korkeakoulututkinto. Eräitä puolustusvoimien korkeissa siviiliviroissa toimineita on ylennetty reservissä everstiluutnanteiksi. Tällaisia ovat mm. puolustusministeriön ylijohtaja Pauli Järvenpää, puolustusvoimien teknillisen tutkimuslaitoksen osastonjohtajana toiminut professori Lasse Salonen ja puolustusvoimien pääasessorin virkaa hoitanut varatuomari Kalervo Artema. Politiikan saralla ansioitunut keskustalainen kansanedustaja ja moninkertainen puolustusministeri Arvo Pentti sai myös vastaavan ylennyksen 1960-luvulla. Hänellä oli tosin taustalla kadettiupseerin tutkinto sotavuosilta ja lisäksi Pentti oli myös Mannerheim-ristin ritari.

Vakinaisessa palveluksessa toimiva upseeri toimii everstiluutnantin sotilasarvossa joukkoyksikön komentajana, mutta pääsääntöisesti Pääesikunnan, puolustushaaraesikunnan, Pääesikunnan alaisten laitosten ja joukko-osastojen vanhempana osastoesiupseerina  tai erikoistutkijan tehtävissä. Sodan ajan tehtävä on esimerkiksi prikaatin komentaja ja ylempien johtoportaiden esiupseerin tehtävät.

Everstiluutnantin arvomerkissä maavoimissa kauluslaatassa on kaksi isoa heraldista ruusua. Everstiluutnantista lähinnä ylempi arvo on maa- ja ilmavoimissa eversti.

## Arvomerkit


Kuva:Yleisesikuntaeverstiluutnantti_kauluslaatta.svg|Yleisesikunta-everstiluutnantin kauluslaatta
Finland-AirForce-OF-4.svg|Suomen ilmavoimien everstiluutnantin kauluslaatta


## Lähteet

## Aiheesta muualla
Bob Kane

**Robert ”Bob” Kane** (alk. **Kahn**; 24. lokakuuta 1915 – 3. marraskuuta 1998) oli yhdysvaltalainen sarjakuvantekijä, joka loi tunnetun supersankarihahmon Batmanin eli Lepakkomiehen.

## Elämäkerta

Kane syntyi New Yorkin Bronxissa aškenasijuutalaisperheeseen. Hän aloitti ammattinsa sarjakuvapiirtäjänä Jerry Igerin toimittamassa *WOW What a Magazine!* -lehdessä vuonna 1936. Kane aloitti 1930-luvun puolivälissä työskentelyn Eisner-Iger-studiolla, missä hän toimi studiopiirtäjänä () vuoteen 1939 saakka. Hän piirsi vitsisarjakuvia (*gag cartoons*) ja komediallista seikkailusarjakuvaa *Peter Pupp*. Floyd Gottfredsonin Mikki Hiiri -strippien innoittama Peter Pupp saattoi taistella lentokoneella mielipuolisen keksijän jättiläisrobotteja vastaan. Myöhemmin samanlaiset juonenkäänteet ilmenivät sävyltään vakavampina Batman-sarjakuvassa. Vuonna 1938 Kane aloitti työt National Comicsille (myöhempi DC Comics), jossa hänen ensimmäiset sarjakuvansa olivat humoristisia yhden tai kahden sivun mittaisia täytesarjoja (*fillers*).

Kane kehitti lepakkoasuun pukeutuneen kostajan hahmon, Batmanin, yhdessä Bill Fingerin kanssa. ”The Bat-Man” (alkuperäinen kirjoitusasu) ilmestyi ensimmäisen kerran *Detective Comics* -sarjakuvalehden numerossa 27 vuonna 1939. Batman oli siitä erikoinen supersankari, että hänellä ei ollut supervoimia kuten Teräsmiehellä. Kane on kertonut, että hän sai inspiraation Batmanin hahmoon Chester Gouldin sarjakuvasta *[[Dick Tracy]]*. Kaksi ensimmäistä Batman-tarinaansa Kane signeerasi nimellä Robert Kane. Pian se muuttui muotoon Bob Kane, josta tuli ikään kuin Batmanin tavaramerkki. Vaikka Batmania piirsivät myös monet muut taiteilijat, piirtäjän signeerauksena oli aina Bob Kane vuoteen 1964 saakka. 

1960-luvun lopulla Kane alkoi pitää taidenäyttelyjä eri puolilla Yhdysvaltoja. Lisäksi hän oli mukana kehittämässä televisioon animaatiohahmoja Courageous Cat ja Cool McCool.

Kane kirjoitti omaelämäkerran *Batman & Me*.

## Aiheesta muualla

*Comic Book Artists → Bob Kane in the Yahoo! Directory 
*
ʻOkina

**ʻOkina** on havaijissa ja eräissä muissa polynesialaisissa kielissä käytettävä kirjain, joka ääntyy glottaaliklusiilina . Se on konsonantti, joka voi esiintyä vain joko sanan alussa jonkin vokaalin edessä, kuten itse kirjaimen nimessä, tai sanan sisällä kahden vokaalin välissä, kuten Havaijin omakielisessä nimessä *Hawai‘i* . ʻOkina on nimenomaan havaijinkielinen nimi, joka kirjaimellisesti tarkoittaa erotinta. ʻOkina muuttaa paitsi äänneasua mutta myös merkityksiä (esim. *moa* vs *moʻa*; kana vs. keitetty). 

Tongassa vastaavan kirjaimen nimi on *fakauʻa*, wallisissa *fakamoga*, tahitissa *ʻeta* ja rarotongassa *ʻamata*, joista kukin tavalla tai toisella viittaa kurkussa ääntyvään, kovaan tai glottaaliseen äänteeseen. Samoan kielen *koma liliu* ’pilkku ylösalaisin’ luonnehtii merkin ulkoasua. 

Vuonna 2012 Samoa päätti palauttaa ʻokinan osaksi virallista kirjaimistoa. 

Ulkoasustaan huolimatta ʻokina ei ole heittomerkki eikä ylipäätään välimerkki, vaan kirjain tai joidenkin luonnehdintojen mukaan tarke. Aakkosena ʻokina on yksilajinen, joten sillä ei ole erikseen suur- ja pienaakkosmuotoa; tarvittaessa suuraakkosena kirjoitetaan ʻokinaa seuraava vokaali.

Kirjaimen perusulkoasu on havaijin ja tongan oikeinkirjoituksessa vakioitu, ja Unicode-merkistössä sitä vastaa *tarkkeenomainen ylösalainen pilkku* (U+02BB), joka ei kuitenkaan sisälly kaikkiin fontteihin. Tavallisesti samannäköinen on ylösalainen puolilainausmerkki (U+2018), jota usein käytetäänkin ʻokinan korvikkeena, mutta se voi joissain fonteissa näyttää *käänteiseltä* puolilainausmerkiltä. Myös heittomerkkiä tai jopa gravisaksenttia saatetaan käyttää ʻokinan korvikkeena, vaikka kumpikin on tähän tarkoitukseen periaatteessa väärän muotoinen.

## Lähteet
Päästäiset

**Päästäiset** (Soricidae) ovat pieniä samettiturkkisia nisäkkäitä, joiden kuono on pitkä ja suippo. Ne muistuttavat ulkonäöltään hiiriä, mihin viittaa niiden kansanomainen nimitys **nokkahiiret**. Niitä on kutsuttu myös **supiaisiksi** ja **karjapiekoiksi**.

Päästäisten kuono on hyvin liikkuva, ja kaiken aikaa touhuava eläin nuuhkii sillä alinomaa ympäristöään. Päästäisten ulkokorvat ja silmät ovat hyvin pienet ja joko kokonaan tai osaksi turkin suojassa. Kupeilla on hajurauhasia, joiden erite on vahvatuoksuista.

Päästäiset ovat hyvin aktiivisia, ja niiden aineenvaihdunta on erittäin vilkas. Niinpä päästäinen voi syödä kuudessa tunnissa jopa kaksi kertaa painonsa verran. Ravinnon puutteessa se myös kuolisi nälkään alle päivässä. Vilkas aineenvaihdunta ja alituinen liikkuminen aiheuttavat sen, etteivät päästäiset muutenkaan elä vanhoiksi. Varhaiskeväällä syntyneet eläimet tulevat sukukypsiksi ja voivat lisääntyä jo ensimmäisen kesänsä aikana. Ne poikaset, jotka selviytyvät talven yli, lisääntyvät seuraavana kesänä ja kuolevat yleensä saman vuoden syksyllä, siis noin puolitoistavuotiaina. Päästäisiä on vaikea tarkkailla, koska ne elävät tiheän kasvuston suojassa, kaivamissaan käytävissä tai myyrien koloissa. Suuri osa vapaana ulkoilevista kissoista pyydystää ja tappaa päästäisiä, mutta jättää saaliin syömättä päästäisen myskirauhasten erittämän pahan hajun takia.

Päästäisten yksi erikoisimmista piirteistä on valtavat aivot suhteutettuna ruumiin muuhun painoon. Aikuisen päästäisen aivot painavat lajista riippuen keskimäärin kymmenesosan ruumiinpainosta. Useimpien nisäkkäiden keskuudessa tällainen suhde on harvinainen.

Päästäiset kuuluvat almikkien, kontiaisten ja siilien kanssa Eulipotyphla-lahkoon. Suuren lahkon lajeista 85 prosenttia on päästäisiä. Molekyylimallien perusteella siilit ovat päästäisten läheisempiä sukulaisia, ja niiden linjat erosivat 71–61 miljoonaa vuotta sitten. Päästäiset on aiemmin luokiteltu hyönteissyöjiin ja lahkoon Soricomorpha.

Päästäisten heimo jaetaan kolmeen alaheimoon: Myosoricinae, Crocidurinae (kotipäästäiset) ja Soricinae (varsinaiset päästäiset). *[[Mammal Species of the World]]* -julkaisun mukaan päästäisiin kuuluu yhteensä 26 sukua ja 376 lajia.

## Suomessa elävät päästäislajit
Suomessa elää kuusi päästäislajia:
* Metsäpäästäinen (*Sorex araneus*)
* Korpipäästäinen eli mustapäästäinen (*Sorex isodon*)
* Idänpäästäinen (*Sorex caecutiens*)
* Vaivaispäästäinen (*Sorex minutus*)
* Kääpiöpäästäinen (*Sorex minutissimus*)
* Vesipäästäinen (*Neomys fodiens*)

## Lähteet
Ctrl+Alt+Del

**Ctrl+Alt+Del** (CAD) on englanninkielinen pelaamisesta ja pelikulttuurista kertova verkkosarjakuva. Sarjakuvaa piirtää ja käsikirjoittaa Tim Buckley. Internetissä hänet tunnetaan nimimerkillä Absath. Sarjakuvan nimi viittaa PC-tietokoneista tuttuun näppäinyhdistelmään Control-Alt-Del. Sarjakuvan tunnuslause on ”Tragically l337”.

Sarjakuva alkoi ilmestyä 23. lokakuuta 2002. Nykyään se ilmestyy maanantaina, keskiviikkona, perjantaina ja lauantaina.

## Hahmot
### Päähahmot

* **Ethan** on 25-vuotias pelifanaatikko. Hän seurustelee Lilahin kanssa. Ethan työskentelee Game Havenissa (Peli turva/suojasatama).
* **Lucas** on 26-vuotias Ethanin kämppäkaveri. Hän on rauhallisempi ja järkevämpi kuin Ethan. Lucasilla on tapana löytää itselleen psykopaattisia tyttöystäviä.
* **Lilah** on 25-vuotias peleistä pitävä nainen. Hän seurustelee Ethanin kanssa. Lilah on ammattipelaaja.
* **Scott** on 27-vuotias Linuxin käyttäjä, jonka mielestä Microsoft on paha. Hän työskentelee web-designerinä.
* **X-Bot** Tunnettu nimellä Zeke (Ezekiel) on Ethanin rakentama antropomorfinen Xbox-konsoli.

### Sivuhahmot
* **Ted** on pingviini, joka asuu Scottin kanssa. Ethan vihaa Tediä
* **Barry** on GameHavenin omistaja ja Ethanin työnantaja.
* **Rob** on Ethanin mielestä ärsyttävä Counter-Strike-fanboy joka työskentelee GameHavenissa.
* **Chef Brian**
* **Player 1, Player 2, Player 3 ja Player 4** ovat joukko väkivaltaisia pelaajia.
* **Emma** on Lucasin entinen tyttöystävä.
* **Ashley** on Lucasin entinen tyttöystävä.

## Kirjat
**Insert Coin: Ctrl+Alt+Del Volume One*: Vuoden 2004 alussa Tim Buckley julkaisi *Insert Coin: Ctrl+Alt+Del Volume One* -sarjakuvakirjan, johon oli koottu alkuvuosien sarjakuvastrippejä.
**Press Start: Ctrl+Alt+Del Volume Two*
**Critical System Failure: Ctrl+Alt+Del Volume Three*
**Analog and D+Pad*

## Aiheesta muualla
*Sarjakuvan kotisivu
LuK

**LuK** voi tarkoittaa seuraavia:
* Schaeffler-yhtiön kytkin- ja vaihteistobrändi
* *luonnontieteiden kandidaatti*, ks. Yliopistolliset tutkinnot Suomessa.
Dareios

**Dareios** oli seuraavien Persian kuninkaiden nimi:

*Dareios I Suuri, hallitsi 521–486 eaa.
*Dareios II Okhos, hallitsi 424–404 eaa.
*Dareios III Kodomannos, hallitsi 336–330 eaa.
Diplomityö

**Diplomityö** on diplomi-insinöörin, arkkitehdin tai maisema-arkkitehdin tutkinnon päätteeksi tehtävä itsenäinen opinnäytetyö, joka tehdään pää- tai sivuaineeseen liittyvästä aiheesta. Vastaava opinnäytetyö muissa ylemmissä korkeakoulututkinnoissa on nimeltään pro gradu -tutkielma. Englannin kielellä diplomityöstä ja pro gradu -töistä käytetään nimitystä *master's thesis*. Työn laajuus on 30 opintopistettä, ennen vuoden 2005 tutkintouudistusta 20 opintoviikkoa. Diplomityö toteutetaan usein jollekin yritykselle tai oman yliopiston laitokselle työsuhteessa tai stipendillä. Jonkin verran diplomitöitä tehdään myös "omarahoitteisesti" opintotuella. Näin tehtyjen töiden määrä vaihtelee kulloisenkin alan työtilanteen mukaan, mutta on suhteellisen pieni.

Koska tarkastettavaksi jätetty diplomityö on julkinen asiakirja, pyritään yritystenkin toimeksiannosta tehtävät diplomityöt kirjoittamaan siten, ettei niissä ole sellaista materiaalia, jota ei voi julkaista. Osa yliopistoista hyväksyy diplomitöille perustellusta hakemuksesta määräaikaisen luottamuksellisuusaseman. Näissäkin tapauksissa työn nimi ja tiivistelmä ovat aina julkisia.

Diplomityön aihetta haetaan opintojen loppuvaiheessa. Aiheen ja työn kielen vahvistaa teknillisen yliopiston tiedekunta tai sitä vastaava elin, ja samalla nimitetään työlle tarkastaja, joka on yleensä työn aihetta vastaavan alueen professori. Tarkastajan (joskus käytetään nimitystä valvoja) lisäksi on lähes aina erillinen ohjaaja, joka käytännössä ohjaa työn tekemistä. Ohjaajaa ei asetus vaadi, joten hänelle ei ole asetettu muodollisia pätevyysvaatimuksia. Pääsääntöisesti pyritään siihen, että hänellä olisi vähintään diplomi-insinöörin tutkintoa vastaava tutkinto.

Koska diplomityöt tehdään usein yritysten toimeksiannosta, ne ovat usein konstruktiivisia. Tyypillisesti yrityksellä on konkreettinen ongelma tai tehtävä, jonka ratkaisijaksi tai tekijäksi diplomityön tekijä palkataan. Tämän takia tyypillinen diplomityö sisältää tehtävän kuvauksen, ympäristön tai yrityksen asettamat rajoitukset ja tavoitteet, ratkaisuvaihtoehdot, ratkaisun valinnan, toteutuksen kuvauksen ja arvioinnin. Diplomityö voi olla myös perinteinen tutkielma, mutta tällaiset ovat harvinaisia yritysrahoituksen takia. Näiden kahden ääripään väliin asettuvat teknologian evaluointityöt, jossa diplomityön tavoitteena on antaa käsitys kulloisestakin "state of the art" -tilanteesta jollain alueella. Viimeksi mainittuja töitä teettävät sekä yritykset että yliopistot: yritykset arvioidessaan mihin suuntaan tuotekehitystä pitäisi suunnata ja yliopistot opetus- ja tutkimustehtäviensä tueksi.

Diplomityöhön kuuluu myös työtä esittelevä seminaariesitelmä tai muu vastaava esittelytilaisuus. Lisäksi opiskelijan on suoritettava diplomityöhön liittyen kypsyysnäyte, jolla opiskelijan tulee osoittaa perehtyneisyyttä diplomityön alaan sekä suomen tai ruotsin kielen taitoa. Mikäli kypsyysnäyte on annettu jo alemman tutkinnon yhteydessä, kielitaitoa ei tarkasteta enää diplomityön yhteydessä.

## Katso myös
* Lopputyö
* Yliopistolliset opinnäytetyöt

## Lähteet
Tekniikan lisensiaatti

**Tekniikan lisensiaatti** (TkL, ) on teknis-tieteellisen alan tieteellinen jatkotutkinto. Pohjakoulutuksena on ylempi korkeakoulututkinto, useimmiten diplomi-insinöörin tutkinto. Nykyään lisensiaatintutkinto jätetään kuitenkin usein suorittamatta ja tähdätään maisterintutkinnosta suoraan tohtorintutkintoon. Lisensiaatintutkintoon kuuluvat lisensiaatintyö sekä sitä tukevat syventävät opinnot. Näitä tutkintoon liittyviä maisterintutkinnon jälkeisiä syventäviä opintoja tarvitaan yhtä paljon kuin tohtorintutkintoon (aiemmin noin 60 opintopistettä, vuoden 2013 alusta 40 opintopistettä lähes kaikissa yliopistoissa), joten lisensiaatti voi valmistua tohtoriksi tekemällä vain väitöskirjan. Lisensiaatin tutkinnolla ei kuitenkaan ole selkeätä sijaa Bolognan prosessin mukaisessa tutkintoluokittelussa.

## Lähteet
Tekniikan kandidaatti

**Tekniikan kandidaatti** (TkK, ) on teknis-tieteellisen alan alempi korkeakoulututkinto. Tekniikan kandidaatin tutkinto sijoittuu muiden kandidaatin tutkintojen tavoin Bolognan prosessin ensimmäiseen sykliin (Bachelor-taso). Tutkinnon laajuus on yhteensä 180 opintopistettä, sisältäen lopputyönä suoritettavan *kandidaatintyön*. Valtaosa valmistuvista kandidaateista jatkaa opintojaan diplomi-insinööriksi tai arkkitehdiksi.
Filosofian tohtori

**Filosofian tohtori** (fil. tri, FT) on tieteellinen jatkotutkinto yliopistossa sekä humanistisella että luonnontieteellisellä alalla. Lähes kaikilla kyseisillä aloilla suoritettava tohtorintutkinto on filosofian tohtori.

Tohtorin tutkintoja on suoritettu filosofian alalta saksalaisissa yliopistoissa jo 1500-luvulla, mutta ne eivät ole olleet valtiollisesti tunnustettuja. Preussissa on myönnetty virallisesti tunnustettu filosofian tohtorin arvo vuonna 1771, mutta kyseessä ei ole ollut tutkijapätevyys vaan osoitus opinalan tiedollisesta hallinnasta ja oppineisuudesta.  

Ensimmäinen naispuolinen filosofian tohtori oli Elena Lucrezia Cornaro Piscopia (1646-1684), joka suoritti tutkintonsa 25. kesäkuuta 1678 Padovan yliopistossa. 

Suomen ensimmäinen naispuolinen filosofian tohtori oli Lydia Maria Sesemann, joka sai filosofian tohtorin arvon 15. toukokuuta 1874.

## Katso myös
*Yliopistolliset tutkinnot Suomessa

## Lähteet
* 
* 
* 
### Viitteet

## Aiheesta muualla
Darius

**Darius** on alkujaan Persian muinaisten kuninkaiden nimen *Dareios* latinalaistettu muoto, jota käytetään myös englannin kielessä. Tämän nimiset kuninkaat on lueteltu sivulla Dareios.

Darius -nimisiä henkilöitä ovat myös muun muassa:

* Darius sukunimenä:
** Adam Darius (1930–2017), yhdysvaltalainen tanssija, miimikkotaiteilija, kirjailija ja koreografi
** Steponas Darius (1896–1933), liettualainen lentäjä
* Darius etunimenä:
** Darius N. Couch (1822–1897), yhdysvaltalainen kenraali, liikemies ja luonnontutkija
** Darius Dimavičius (s. 1968), liettualainen koripalloilija
** Darius Garland (s. 2000), yhdysvaltalainen koripalloilija
** Darius Kasparaitis (s. 1972), liettualainen jääkiekkoilija
** Darius Khondji (s. 1955), iranilainen elokuvaaja
** Darius Lukminas (s. 1968), liettualainen koripalloilija
** Darius Maskoliūnas (s. 1971), liettualainen koripalloilija ja valmentaja
** Darius McCrary (s. 1976), yhdysvaltalainen näyttelijä
** Darius Milhaud (1892–1974), ranskalainen säveltäjä
** Darius Olaru (s. 1998), romanialainen jalkapalloilija
** Dárius Rusnák (s. 1959), slovakialainen jääkiekkoilija
** Darius Songaila (s. 1978), liettualainen koripalloilija ja valmentaja
** Darius Vassell (s. 1980), englantilainen jalkapalloilija
** Darius Waldemar Witkowski, *Dario* (s. 1950), puolalaissyntyinen iskelmälaulaja
Luxorin temppeli

**Luxorin temppeli** on muinaisen Egyptin aikainen temppeli keskellä Luxorin kaupunkia Egyptissä. Temppeli on 254 metriä pitkä ja portin kohdalta 65 metriä leveä. Siinä on peräkkäisiä rakennuksia, joissa on pihoja, pylväikköjä, kappeleita ja patsaita. Egyptiläiset pitivät Luxorin temppelialuetta alkukummun paikkana ja jumala Amon-Ran eteläisenä asuntona. Heidän erilaisissa juhlissaan, kuten Opet-juhlassa ja vuosikymmenjuhlassa, Amon-Ra siirtyi sinne läheisestä Karnakin temppelistä uudistuakseen ja luomisen jatkuvuuden varmistamiseksi.

19. dynastian Ramses II:n rakennuttaman porttipylonin edustalla on jäljellä kolme Ramses II:n alkuperäisestä kuudesta patsaasta ja toinen kahdesta alkuperäisestä obeliskista. Toinen obeliski lahjoitettiin Ranskalle, ja se on nykyisin Pariisissa Place de la Concorde -aukiolla. Porttien jälkeen on Ramses II:n piha, sitten pylväikkö, 18. dynastian Amenofis III:n piha, ja eteläpäädyssä useita pienempiä saleja. Temppelialueelle oli rakennettu ensimmäinen temppeli viimeistään Thutmosisten aikana. Jotkin sen vanhimmista kivistä ovat Hatšepsutin ajalta. Amenofis III rakennutti oman rakennuksensa Thutmosiksen temppelin tilalle. Myöhemmin Ramses II rakennutti temppeliin oman suuren kolossaalipatsaiden reunustaman pihansa (57 × 51 metriä), jonka pylväikkö yhdistää Amenofis III:n rakennukseen. Sen pituusakseli on hiukan vinossa vanhempiin rakennuksiin nähden, sillä se kohdistettiin Karnakin temppeliin, ja sen poikkiakseli kohdistettiin joen länsirannan kuolintemppeleihin.

Temppeli oli aikoinaan katettu sekä sivuilta että päältä, ja valo tuli suurista ikkunoista. Seinien koristelusta on jäljellä muun muassa pylonien kuvaus Ramses II:n sotaretkestä Kadeshiin.

## Lähteet
Lisensiaatti

**Lisensiaatti** ( < *licentiare* 'saada lupa', lyhenne *lis.*) on yliopistollisen jatkotutkinnon nimitys. *Lisensiaatti* on alun perin tarkoittanut sitä, joka on saanut luvan luennoida yliopistossa. Suomen lisäksi lisensiaatin oppiarvo myönnetään eräissä muissakin maissa, mutta esimerkiksi Yhdysvaltojen korkeakoulujärjestelmässä on vain kandidaatin (*bachelor*), maisterin (*master*) ja tohtorin (*doctor*) arvot.

Pohjakoulutuksena on ylempi korkeakoulututkinto (useimmissa tapauksissa maisterintutkinto). Nykyään lisensiaatintutkinto jätetään kuitenkin usein suorittamatta ja tähdätään maisterintutkinnosta suoraan tohtorintutkintoon. Tässäkin tapauksessa tohtorin arvoon vaaditaan hyväksytyn väitöskirjan lisäksi maisterintutkinnon jälkeisiä syventäviä opintoja saman verran kuin lisensiaatintutkintoon (yleensä 60 opintopistettä). Lisensiaatintutkintoon kuuluvat lisensiaatintyö sekä sitä tukevat syventävät opinnot.

Lääketieteen, hammaslääketieteen ja eläinlääketieteen alalla lisensiaatti on ylemmän korkeakoulututkinnon nimitys. Nämä tutkinnot ovat tavanomaista maisterintutkintoa laajempia.
__NOTOC__
## Suomessa suoritettavat lisensiaatintutkinnot
### Tieteelliset jatkotutkinnot

*elintarviketieteiden lisensiaatti (ETL)
*erikoiseläinlääkäri
*farmasian lisensiaatti (FaL)
*filosofian lisensiaatti (FL)
*erikoishammaslääkäri
*hallintotieteiden lisensiaatti (HTL)
*kasvatustieteen lisensiaatti (KL)
*kauppatieteiden lisensiaatti (KTL)
*liikuntatieteiden lisensiaatti (LitL)
*erikoislääkäri
*maatalous- ja metsätieteiden lisensiaatti (MML)
*musiikin lisensiaatti (MuL)
*oikeustieteen lisensiaatti (OTL)
*psykologian lisensiaatti (PsL)
*yleisesikuntaupseeri
*tekniikan lisensiaatti (TkL)
*teologian lisensiaatti (TL)
*terveystieteiden lisensiaatti (TtL)
*valtiotieteiden lisensiaatti (VTL)
*yhteiskuntatieteiden lisensiaatti (YTL)

### Ylemmät korkeakoulututkinnot
*eläinlääketieteen lisensiaatti (ELL)
*hammaslääketieteen lisensiaatti (HLL)
*lääketieteen lisensiaatti (LL)

## Lähteet
Poliisiopisto

**Poliisiopisto** () on yhdysvaltalainen komediaelokuvasarja, jonka seitsemän osaa valmistuivat vuosina 1984–1994. Lisäksi aiheesta on tehty televisiosarja sekä piirrossarja. Elokuvissa on usein nähty asetelma, jossa joukko surkimuksia (tässä tapauksessa poliisialokkaat) yrittävät todistaa olevansa jotain ja stereotyyppiset auktoriteettihahmot pyrkivät lyttäämään heidät.

Elokuvien näyttelijäkatras vaihteli vuodesta toiseen. Eräs suosituimmista hahmoista oli Larvell Jones, jota näytteli Michael Winslow. Hahmon suosio perustui Winslow’n uskomattomaan kykyyn tehdä mitä ihmeellisimpiä ääniefektejä suullaan. *Helsingin Sanomien* Helena Ylänen nosti esiin George Gaynesin esittämän rehtori Lassardin, ”kiltin, riettaan vanhan herrasmiehen, hauraan unissakävelijän”. Hahmo ei Yläsen mielestä koskaan käske eikä moiti vaan on aina ihastunut, korkeintaan hivenen kiusaantunut, ja tuo näin uskottavuutta tarinan perusasetelmalle, poliisioppilaiden merkilliselle kunnioitukselle rehtoriaan ja opinahjoaan kohtaan.

## Elokuvat
* *[[Poliisiopisto (elokuva)|Poliisiopisto]]* (*Police Academy*, 1984)
* *[[Poliisiopisto 2: Eka komennus]]* (*Police Academy 2: Their First Assignment*, 1985)
* *[[Poliisiopisto 3: Jatkokoulutuksessa]]* (*Police Academy 3: Back in Training*, 1986)
* *[[Poliisiopisto 4: Korttelipoliisit]]* (*Police Academy 4: Citizens on Patrol*, 1987)
* *[[Poliisiopisto 5: Tehtävä Miami Beach]]* (*Police Academy 5: Assignment: Miami Beach*, 1988)
* *[[Poliisiopisto 6: Suuri rikosaalto]]* (*Police Academy 6: City Under Siege*, 1989)
* *[[Poliisiopisto 7: Moskovan keikka]]* (*Police Academy 7: Mission to Moscow*, 1994)

## Televisiosarjat
* *[[Poliisiopisto (animaatiosarja)|Poliisiopisto]]*, animaatiosarja (1988–1989)
* *[[Poliisiopisto (televisiosarja)|Poliisiopisto]]*, televisiosarja (1997)

## Päähenkilöt
* Carey Mahoney – Steve Guttenberg (1–4)
* Moses Hightower – Bubba Smith (1–6)
* Eugene Tackleberry – David Graf 
* Larvell Jones – Michael Winslow 
* Zed McGlunk – Bob Goldthwait (2–4)
* Carl Sweetchuck – Tim Kazurinsky (2–4)
* Thomas "House" Conklin – Tab Thacker (4–5)
* Eric Lassard – George Gaynes 
* Thaddeus Harris – G. W. Bailey (1, 4–7)
* Carl Proctor – Lance Kinsey (2–6)
* Laverne Hooks – Marion Ramsey (1–6) 
* Debbie Callahan – Leslie Easterbrook (1, 3–7)
* Ernie Mauser – Art Metrano (2–3)
* Nick Lassard – Matt McCoy (5–6)

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Tim Skold

**Tim Skold** (syntymänimeltään **Thim Sköld**) on ruotsalaissyntyinen muusikko.

Skold syntyi 14. joulukuuta 1966 Skövdessä, Ruotsissa, mutta asuu nykyään Los Angelesissa, Yhdysvalloissa. Hän on naimisissa Erin-nimisen naisen kanssa ja on Marilyn Manson -yhtyeen entinen kitaristi/basisti. Hän on aikaisemmin soittanut myös yhtyeissä KMFDM, MDFMK, Ohgr, Shotgun Messiah ja Kingpin sekä julkaissut useamman sooloalbumin.

Syksyllä 2008 ilmestyi Skoldin "*Behind the Player*" DVD jossa hän kertoo musiikki urastaan ja opettaa soittamaan Marilyn Mansonin *Putting Holes in Happiness*in bassolla ja kitaralla.

2009 huhtikuussa ilmestyi Skold vs. KMFDM:än ensimmäinen albumi.

## Videografia

* *Behind the Player - Tim Skold* (2008)

## Diskografia
### Doctor Midnight & The Mercy Cult

* *[[I Declare: Treason]]* (2011)

### Skold vs. KMFDM

* *[[Skold vs. KMFDM]]* (2009)

### Marilyn Manson

* *[[The Golden Age of Grotesque]]* (2003)
* *[[Personal Jesus]]* single (2004)
* *[[Eat Me, Drink Me]]* (2007)

### MDFMK

* *[[MDFMK (albumi)|MDFMK]]* (2000)

### KMFDM

* *[[Attak]]* (2002)
* *[[Adios (albumi)|Adios]]* (1999)
* *[[Symbols]]* (1997)

### Sooloalbumi

* *[[Skold]]* (Heinäkuun 30. päivä 1996)
* *[[Neverland]]* (1996)
* *[[Dead God]]* (Ei julkaistu virallisesti, vuodettiin luvatta internettiin)
* *[[Anomie]]* (Toukokuun 10. päivä 2011)
* *[[The Undoing]]* (Huhtikuun 22. päivä 2016)
* *[[Never Is Now]]* (Huhtikuun 5. päivä 2019)

### Shotgun Messiah

* *[[Violent New Breed]]* (1993)
* *[[I Want More]]* (1992)
* *[[Second Coming (Shotgun Messiah)|Second Coming]]* (1991)
* *[[Shotgun Messiah]]* (1989)

### Kingpin

* *[[Welcome To Bop City]]* (1988)

## Aiheesta muualla

* Marilyn Manson
* KMFDM
Kaksoistutkinto

**Kaksoistutkinto** tarkoittaa Suomessa yleensä ammatillisen perustutkinnon sekä ylioppilastutkinnon suorittamista rinnakkain. Käytännössä lukion kurssit luetaan hyväksi ammatillisen perustutkinnon vastaavia ammattitaitoa täydentäviä tutkinnon osia eli nk. yhteisiä opintoja korvaavina. Kaksoistutkintoon tähtäävistä opinnoista käytetään myös nimeä *ammattilukio*. Kaksoistutkinto on suosittua etenkin kaupan alan ammatillisissa perustutkinnoissa, kuten merkonomi tai datanomi, mutta järjestely on mahdollista kaikissa ammatillisissa perustutkinnoissa.

## Opiskelun rakenne
Kaksoistutkintoa suorittavan oppilaan pääasiallinen oppilaitos on ammatillinen oppilaitos, jossa hän opiskelee suurimman osan ajastaan ammatilliseen perustutkintoon vaadittuja ammattiaineita. Lukion kurssien opetus voidaan järjestää joko lukion tai ammatillisen oppilaitoksen tiloissa. Opiskelu kestää kurssien määrästä ja suoritustahdista riippuen 3–4 vuotta.

Lukion osalta opiskelija suorittaa ylioppilastutkintoon vaaditun oppimäärän, eli kirjoitettavien aineiden pakolliset kurssit sekä kaksoistutkinnon suorittajille tarjottavan määrän syventäviä kursseja. Lukujärjestysteknisistä seikoista johtuen syventävien kurssien määrä jää yleensä selvästi pienemmäksi kuin normaalissa lukio-opiskelussa. Myös muut ammatillisen perustutkinnon yhteiset opinnot voidaan mahdollisuuksien mukaan suorittaa lukion kursseina.

Ammatillisesta oppilaitoksesta riippuen yhteiset opinnot voidaan sijoittaa omille jaksoilleen, mikäli opinnot suoritetaan lukiolla. Näin vältytään vaihtamasta opiskelupaikkaa kesken koulupäivän, jolloin opiskelu tapahtuu koko jakson samoissa tiloissa.

Kaksoistutkinnon suorittaminen vaatii opiskelijalta hyvää motivaatiota, itsekuria ja oma-aloitteisuutta. Omatoimista opiskelua on runsaasti ja joitain kursseja voi joutua suorittamaan aikuislukiossa tai itsenäisesti opiskellen. Esimerkiksi pitkän matematiikan ja fysiikan opinnot ovat niin laajat, että opinnot saattavat venyä neljän vuoden mittaisiksi.

Viimeisenä vuonna oppilas osallistuu lukion oppimäärää suorittavien opiskelijoiden tavoin ylioppilaskirjoituksiin ja saa hyväksytystä suorituksesta ylioppilastutkintotodistuksen, mutta ei lukion päättötodistusta.

Myös kahden ammatillisen tutkinnon suorittaminen on mahdollista. Esimerkiksi sähköalan perustutkintoa opiskeleva voi suorittaa sekä automaatioasentajan että elektroniikka-asentajan tutkinnot.

## Kolmoistutkinto
Kolmoistutkinnossa opiskelija suorittaa ammatillisen perustutkinnon ohessa koko lukion oppimäärän. Tällöin hän saa myös lukion päättötodistuksen. Kolmoistutkinto kestää yleensä hieman pidempään kuin pelkkä kaksoistutkinto.

## Katso myös
* Kaksoistutkintolakki
* Ammattioppilaitos

## Aiheesta muualla
*Useampi tutkinto samanaikaisesti (Koulutusnetti)
* Kaksoistutkinto
Stubb

**Stubb** on muun muassa seuraavien suomalaisten henkilöiden sukunimi:

* Alexander Stubb (s. 1968), tasavallan presidentti, pääministeri 2014–2015
* Elisabeth Stubb (s. 1980), filosofian tohtori
* Göran Stubb (s. 1935), jääkiekkovaikuttaja
* Suzanne Innes-Stubb (s. 1970), brittiläis-suomalainen juristi, Alexander Stubbin puoliso
* Tor Stubb (1919–1994), fyysikko ja professori.

## Katso myös
* Stubb (Ähtävä)
Agora

**Agora** () oli tori antiikin kreikkalaisessa kaupungissa. Sana tarkoittaa kreikaksi toria, avointa kokoontumis- ja markkinapaikkaa. Agorat olivat usein kaupunkien taloudellisia, hallinnollisia, sosiaalisia ja intellektuaalisia keskuksia. Tunnetuin agora, Ateenan Agora, sijaitsi Ateenassa Akropoliin ja Kerameikoksen välissä, ja toimi useiden antiikin kreikkalaisten filosofien ja sofistien kokoontumispaikkana. Roomalaisessa arkkitehtuurissa agoraa vastasi forum.
__NOTOC__
## Antiikin aikaisia agoroita

* Ateenan Αgora
* Ateenan arkaainen agora
* Ateenan roomalainen agora
* Delfoin roomalainen agora
* Deloslaisten agora, Delos
* Efesoksen hallinnollinen agora
* Efesoksen kaupallinen agora
* Eteläinen agora, Miletos

* Italialaisten agora, Delos
* Kompetaliastien agora, Delos
* Kosin Αgora
* Läntinen agora, Miletos
* Pohjoinen agora, Miletos
* Theofrastoksen agora, Delos
* Thessaloniken Αgora

## Katso myös
*Agorafobia
*Agorismi

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Yleislakko

**Yleislakko** on kaikkia tai ainakin useimpia ammattialoja koskeva lakko. Yleislakko pyrkii kaiken työnteon lamauttamiseen tietyllä seudulla tai koko maassa. Tavoitteiltaan yleislakko on ensisijaisesti joko ammatillinen, työntekijöiden etuvaatimuksia tukeva tai poliittinen. Muita poliittisia vaikutuskeinoja, joita ei tule sekoittaa lakkoiluun, voivat olla esimerkiksi työnseisaukset tai ulosmarssit. 

Poliittisilla yleislakoilla pyritään yleensä painostamaan maan hallitusta. Varsinkin tietyissä maissa ne ovat usein demonstratiivisia ja lyhytkestoisia, mutta voivat myös jatkua etukäteen määräämättömän ajan tai kunnes tavoitteet saavutetaan.

Eräät sosialistiset suuntaukset, varsinkin syndikalismi, painottavat yleislakon merkitystä vallankumouksen välineenä. Useisiin modernin ajan merkittäviin vallankumouksiin onkin liittynyt yleislakko, esimerkiksi Venäjän vuoden 1905 vallankumoukseen.

## Yleislakot Suomessa
Suomen historiaan kuuluu kolme varsinaista yleislakkoa. Vuoden 1905 suurlakko (30. lokakuuta – 6. marraskuuta 1905) ja osin myös marraskuun 1917 yleislakko (14.–19. marraskuuta 1917) olivat luonteeltaan poliittisia lakkoja, joilla ajettiin muun muassa äänioikeuden laajentamista ja muita laajoja yhteiskunnallisia tavoitteita. Vuoden 1956 yleislakko (1.–20. maaliskuuta 1956) oli sen sijaan perinteisempi työtaistelu, joka pantiin toimeen työnantajajärjestöjen torjuttua ammattijärjestöjen uhkavaatimuksen hintatason palauttamisesta ennalleen ja yleisen palkankorotuksen toteuttamisesta.

Lisäksi maaliskuussa 1986 SAK järjesti kaksi päivää kestäneen lähes kaikkia teollisuusaloja koskeneen lakon, josta käytettiin nimitystä yhteislakko.

## Lähteet
Bushidō

**Bushidō** () oli japanilaisten samurai-sotureiden elämäntapaohjeistus.
Siinä soturin tien harjoittamiseen liitettiin eettisiä ja kunniakäsityksiä.
Bushidō ei ollut kirjoitettu lakikokoelma vaan kokoelma elämänohjeita, jotka siirtyivät perimätietona sukupolvelta toiselle. 
Näin bushidō kasvoi ja kehittyi pitkien sodankäynnin vuosisatojen aikana. Bushidōlla ei siis ole tarkkaa ilmaantumisvuotta, vaan se on pidemmän prosessin tulos.
Bushidō oli tie, jota samuraiden oli noudatettava jokapäiväisessä elämässään, mitä heiltä odotettiin ja mihin heidät koulutettiin. 
## Bushidō - moraalioppia soturille
Feodaaliajan Japanissa eurooppalaista ritaria vastaava käsite (*[[bushi]]*) oli olemassa jo ennen *samurai*-käsitteen vakiintumista. *Bu-shi-dō* tarkoittaakin kirjaimellisesti käännettynä *soturiherrasmiehen tietä*. Bushidō syntyi sodankäyntitaitojen kehittyessä samalla kun Japanissa omaksuttiin mannermaalta, lähinnä Kiinasta levinneitä filosofisia, eettisiä ja uskonnollisia aineksia. Japanin kansallisella tasolla se huomioitiin Minamoto no Yoritomon perustaessa Kamakura-kaudella shogunaatin ja raivatessa tiensä Japanin johtoon ja ensimmäiseksi shōguniksi. Koska *bushin* omat sotataidot olivat erittäin tehokkaita ja kuolettavia, bushidō antoi hänelle selkeät säännöt siitä, milloin hänen toimintansa oli "oikein" ja  milloin "väärin".

## Bushidon seitsemän hyvettä
* 義 – **Gi** – Oikeudenmukaisuus, velvollisuudentunto
* 勇 – **Yū** – Rohkeus
* 仁 – **Jin** – Armeliaisuus
* 礼 – **Rei** – Kohteliaisuus
* 誠 – **Makoto** - Rehellisyys
* 名誉 – **Meiyo** – Kunnia
* 忠義 – **Chūgi** – Uskollisuus
* 孝 - **Kō** - Vanhempien kunnioitus
* 智 - **Chi** - Viisaus
* 悌 - **Tei** - Huolenpito vanhuksista

## Katso myös
* Ada-uchi
* Budo
* Fukushu
* Iaido
* Kendo
* Seppuku

## Lähteet
* 
* 
* 
* 
* 
* 

### Viitteet

## Aiheesta muualla

* Hanami Web - Shinsengumi  
* http://cc.oulu.fi/~histwww/japani/Aki.htm
Jyväsjärvi

**Jyväsjärvi** on järvi Jyväskylässä. Jyväskylän keskusta sijaitsee sen pohjoispuolella. Järven eteläpuolella on Kuokkalan kaupunginosa. Järven yli keskustasta Kuokkalaan johtaa kaksi siltaa: Kuokkalan silta ja Ylistön silta.

Jyväsjärven pinta-ala on 330 hehtaaria ja järven pinnan korkeus merenpinnasta 78,3 metriä. Suurimman osan vesistään järvi saa Tourujoen kautta, jota pitkin järveen laskevat muun muassa Tuomiojärven, Palokkajärven ja Alvajärven vedet, mutta Jyväsjärveen laskee myös Köyhänoja Köhniönjärvestä. Jyväsjärvi on yhteydessä Päijänteeseen kapean ja noin 700 metriä pitkän Äijälänsalmen kautta.

Jyväsjärven rannalla sijaitsevat muun muassa Jyväskylän yliopiston Mattilanniemen ja Ylistön kampusalueet. Järvi on Ylistöllä sijaitsevan bio- ja ympäristötieteiden laitoksen keskeinen tutkimusjärvi: järven tilaa seurataan moderneilla mittalaitteilla ja järven historiasta sekä nykykunnosta on tehty useita selvityksiä ja opinnäytetöitä.

Jyväsjärven rantaa myötäilee Rantaraitti, jalankulun ja pyöräilyn väylä, joka palkittiin Vuoden tie 2005 -arvonimellä Suomen Kuntaliiton, Suomen Tieyhdistyksen ja Tiehallinnon järjestämässä ”Tie paikallaan - katu kohdallaan" -kilpailussa. Väylä kiertää koko Jyväsjärven. Myös järven jää on talvisin suosittu ulkoilupaikka. Sinne aurataan talvisin pitkä retkiluistelurata.

## Historia
Ennen 1800-luvulla suoritettuja ruoppauksia, jotka laskivat Jyväsjärven vedenpinnan Päijänteen pinnan tasoon, nykyisen Äijälänsalmen tilalla oli Äijälänjoki, jota pitkin Jyväsjärven vedet virtasivat Päijänteeseen. Vielä aikaisemmin Jyväsjärvi laski Päijänteen Pohjanlahteen Pohjanjokea, jota ei enää ole olemassa. Vedenpinnan lasku johti siihenkin, että Lutakon edustalla sijainneen Vasikkasaaren rantaviiva kuroutui mannerrantaviivaan kiinni.

Jyväsjärveä on täytetty useita kertoja. Yhdellä kerroista järveä täytettiin Lutakon kohdalla niin, että alueen tehdasrakentamisen tilalle saatiin pääasiassa asumista ja muodostettua uusi kaupungin osa.

### Järven saastuminen ja puhdistuminen 1900-luvulla

Jyväskylän kaupunkiin rakennettiin viemäriverkosto 1900-luvun alussa. Tästä lähtien kaupungin jätevesi laskettiin puhdistamattomana Jyväsjärveen. Kaupungin kaatopaikka sijaitsi Mattilanniemessä järven rannalla. Viemäriverkoston lisäksi Tourujokea pitkin järveen valui teollisuuden jätevesiä. Erityisesti Kankaan paperitehdas laski jätevetensä suoraan jokeen. Tämän johdosta Jyväsjärvestä tuli hyvin saastunut. Huonoimmillaan järven tila oli 1970-luvun alussa, jolloin Jyväsjärven kaloja kuoli joukoittain.

Kuokkalaan valmistui vuonna 1974 jätevedenpuhdistamo, jonne päätyivät kaikki kaupungin jätevedet vuodesta 1977 alkaen. Järven vesi on tämän jälkeen puhdistunut. Jyväsjärven kalat ovat olleet rajoituksetta syömäkelpoisia vuodesta 1997 alkaen ja järvessä voi jälleen uida.

## Katso myös
* Ainolanranta
* Agora Center
* Lutakko
* Äijälä

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Jyväskylän yliopiston Jyväsjärvi-sivut
* Jyväsjärven tilan kehitys 1840–2000 – Pilaantumisen ja elpymisen aikakaudet
Muusa

**Muusat** () eli **runottaret** olivat kreikkalaisessa mytologiassa taiteiden ja tieteiden jumalattaria. Muusa on nykyään taiteellisen innoituksen symbolihahmo.

## Mytologia

Hesiodoksen *[[Jumalten synty|Jumalten synnyn]]* mukaan muusat olivat ylijumala Zeuksen ja muistin jumalattaren Mnemosynen tyttäriä. Heidän johtajanaan toimi itse Apollon, *Apollōn Mūsagetēs* (*Muusain Apollon*). Heidän syntymäpaikkansa oli Pierian lähde tai virta lähellä Olymposvuorta. Muusat olivat nymfejä, jotka elivät alkuaan vuorilla ja puroissa. Myöhemmin heidän asuinpaikkansa tarkentui Parnassos- ja Helikon-vuoriksi sekä Kastalian ja Hippokrenen lähteiksi. Helikonin itäpuolella sijaitsi Muusien laakso, joka oli merkittävä muusille omistettu pyhäkköalue. Siellä vietettiin näiden kunniaksi Museia-juhlaa.

Muusien määräksi vakiintui yhdeksän. He olivat:
* Kalliope – eeppisen runouden muusa, päämuusa
* Euterpe – musiikin muusa
* Kleio – historiankirjoituksen muusa
* Erato – lyyrisen runouden muusa
* Melpomene – tragedian muusa
* Polyhymnia – pyhän runouden ja laulun muusa
* Terpsikhore – tanssin muusa 
* Thaleia – komedian muusa
* Urania – tähtitieteen muusa

Klassisissa kouluissa opeteltiin muusien nimet niiden alkutavuista muodostetun hokeman avulla: “Klio–Me–Ter–Thal / Eu–Er–Ur–Po–Kal”.

Maalaustaiteella, kuvanveistolla ja arkkitehtuurilla ei ollut omaa muusaa. Muusat kuvastavatkin aikansa kulttuuriarvoja.

Museo-sana juontuu kreikkalaisesta sanasta *[[museion]]*, joka tarkoitti yhdeksälle muusalle omistettua paikkaa. Myöhemmin on käytetty sanaa muuso kuvaamaan miespuolista muusaa.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Muusat

**Muusat** voi viitata seuraaviin:

* muusa eli runotar, jumalatar kreikkalaisessa mytologiassa
* *Muusa*, rinnakkaisnimitys Herodotoksen teokselle *[[Historiateos]]* 
* Muusat, Terho Sakin pronssipatsas Turussa
* Merikosken muusat, Terho Sakin graniittiveistos Oulussa
* Muusa/Muistijälki, Wäinö Aaltosen veistoksen ja Juhani Pallasmaan ympäristötaideteoksen muodostama kokonaisuus Turussa
Luettelo hedelmistä

Tämä on **luettelo** ihmisen ravinnokseen käyttämistä **[[Hedelmä (ruoka)|hedelmistä]]** *gastronomisen* määritelmän mukaan. Vertaa hedelmän *kasvitieteellinen* määritelmä. __NOTOC__

## A
*Ananas, ananaksen eli hedelmäananaksen hedelmä
*Ananaskirsikka (inka-marja, kapinkarviainen), karviaiskoison hedelmä
*Annoona, suomuannoonan eli kirimoijan hedelmä
*Appelsiini, appelsiinin hedelmä
*Aprikoosi, aprikoosin eli hedelmäaprikoosin hedelmä
*Avokado, avokadon eli hedelmäavokadon hedelmä

## B
*Banaani, hedelmäbanaanin hedelmä

## C
*Cantaloupemeloni

## D
*Durio

## F
*Feijoa

## G
*Galiameloni
*Granaattiomena
*Granadilla
*Greippi
*Guava, hedelmäguavan hedelmä

## H
*Hunajameloni
*Hunajapomelo

## J
*Jakkihedelmä, intianleipäpuun hedelmä
*Japaninruusukvitteni

## K
*Kaki eli kakiluumu, persimon tai sharon
*Kaktusviikuna
*Karambola eli tähtihedelmä
*Kastanja, jalokastanjan hedelmä
*Keittobanaani
*Keltapassio
*Kiivi, kiivin hedelmä
*Kirsikka
*Kirsikkaluumu eli myrobalaani
*Kiwai, japaninlaikkuköynnöksen hedelmä
*Kiwano eli kivakurkku
*Kookospähkinä
*Kumkvatti eli kääpiösitrus
*Kvitteni

## L
*Limetti
*Limkvatti
*Litsi
*Longaani
*Luumu, luumupuun eli tarhaluumupuu hedelmä

## M
*Mandariini
*Mango
*Mangostani eli punamangostani
*Meloni

## N
*Nashi eli omenapäärynä, hiekkapäärynä
*Nektariini

## O
*Omena, omenapuiden, erityisesti tarhaomenapuun hedelmä
*Oliivi, öljyoliivipuun eli oliivipuun (öljypuun) hedelmä

## P
*Papaija
*Passiohedelmä eli kärsimyshedelmä, punapassion eli punapassionin eli punagranadillan hedelmä
*Persikka
*Pepino eli päärynämeloni
*Pikkusitrukset (klementiini, satsuma, mineola, pomeranssi, temple, topaz)
*Pitaija (pitahaya, lohikäärmehedelmä), eräiden kaktusten kuten tarhametsäkaktuksen eli metsäkaktuksen hedelmä
*Pomelo
*Pähkinä
*Päärynä

## R
*Rambutaani
*Rumeliini eli tangelo, ugli

## S
*Sapodilla, sapotillapuun hedelmä
*Salaki
*Sitruuna, sitruunan eli mehusitruunan hedelmä
*Sokerimeloni
*Sweetie

## T
*Taateli, välimerentaatelin, aitotaatelin eli taatelipalmun hedelmä
*Tomaatti
*Tomatillo eli puutomaatti

## V
*Verkkomeloni 
*Vesimeloni
*Viikuna, aitoviikunan, viikunan eli viikunapuun hedelmä
*Viinirypäle, viiniköynnöksen, erityisesti aitoviiniköynnöksen hedelmä
*Verigreippi 

## Y

Yuzu Japanin sitruuna