Koronaviruspandemia Tanskassa

**Koronaviruspandemia Tanskassa** on osa maailmanlaajuista SARS-CoV-2 -koronaviruksen levittäytymistä. Ensimmäinen tartunta todettiin maassa 27. helmikuuta 2020, ja 20. joulukuuta siellä oli 128&nbsp;321 vahvistettua tartuntaa, 87&nbsp;560 parantunutta ja 1&nbsp;007 kuollutta.

## Kevään 2020 aalto
Ensimmäinen koronavirustartunta todettiin Tanskassa 27. helmikuuta 2020 perheensä kanssa hiihtolomalla Sondrion maakunnassa Pohjois-Italiassa olleella tanskalaismiehellä.

Tanska oli yksi ensimmäisistä Euroopan maista, joka otti käyttöön rajoitustoimenpiteitä 13. maaliskuuta alkaen. Sairaalahoidossa olevien ihmisten määrä on vähentynyt maaliskuun lopusta lähtien, ja tehohoitoa ja hengityslaitetta tarvitsevien tapausten määrä on selvästi käytettävissä olevien resurssien alapuolella. Toisaalta maassa oli 31. maaliskuuta enemmän kuolleita kuin muissa Pohjoismaissa yhteensä. Yhteiskunnan erittäin hidas ja asteittaisen uudelleen avaaminen alkoi koulujen alaluokkien ja päivähoidon avaamisella 15. huhtikuuta, ja 6. kesäkuuta hallitus ilmoitti, että uimahallit ja sisäliikuntakeskukset (jotka oli tarkoitus avata vasta neljännessä vaiheessa elokuussa) saavat avata ovensa jo 8. kesäkuuta. Myös kokoontumisrajoituksia höllennettiin: 8. kesäkuuta alkaen rajoitus koskee yli 50, 8. heinäkuuta yli sadan ja 8. elokuuta yli 200 henkilön kokoontumisia. Yli 500 henkilön kokoontumiskielto on voimassa ainakin elokuun loppuun saakka. Rajojen avaaminen alkoi 15. kesäkuuta. Tuolloin Statens Serum Institut -laitoksen (SSI) johtaja Kåre Molbak, yksi maan johtavista terveysasiantuntijoista, ei uskonut toisen aallon tulevan maahan.

## Syksyn 2020 aalto
Elokuun lopussa tartuntojen määrä alkoi jälleen kasvaa. Syyskuussa aiemmin vain Kööpenhaminan seudulla voimassa olleet rajoitukset laajenivat koskemaan koko maata, ja Suomen THL:n vastineen Sundhedsstyrelsenin johtaja Søren Brostrøm sanoi viruksen leviävän nyt koko maassa ennakoitua nopeammin. 18. syyskuuta Tanskassa kerrottiin 454 uudesta koronatartunnasta, ja ihmisiä kehotettiin siirtymään etätöihin.

Myöhemmin maan minkkitarhoilla havaittiin uusi muunnos koronaviruksesta, minkä arvioitiin uhkaavan tulevan koronavirusrokotteen toimivuutta. 4. marraskuuta Tanska ilmoitti lopettavansa kaikki maan noin 15–17 miljoonaa minkkiä. Tanskasta pelättiin tulevan "uusi Wuhan". 6. marraskuuta mennessä uusi mutaatio oli havaittu jo 214 ihmisellä, ja todennäköisesti rokotteelle vastustuskykyisen muodon oli saanut 12 ihmistä. Uusi muunnos levisi myös mm. Kroatiaan. Tapaukset olivat Pohjois-Jyllannissa. Myöhemmin hallituksen päätös osoittautui lainvastaiseksi. Minkkejä haudattiin alle 200 metrin päähän uimajärvestä ja juomavesilähteestä, ja lisäksi mätänemiskaasut nostivat joukkohaudoista minkinraatoja maanpinnalle. Maatalousministeri Morgens Jensen erosi tilanteen takia ja hänen seuraajansa Rasmus Prehn ilmoitti kannattavansa minkkien poistamista joukkohaudoista ja raatojen tuhkaamista.

17. joulukuuta Tanska sulki kaikki ostoskeskukset ja tavaratalot, ja joulupäivänä kaikki muutkin kaupat suljetaan elintarvikeliikkeitä ja apteekkeja lukuun ottamatta. Tämä aiheutti edellisenä päivänä ruuhkia ostoskeskuksissa, kun ihmiset tungeksivat jouluostoksille. Tuolloin koronaviruksen ilmaantuvuusluku Tanskassa oli yli 500 tapausta 100 000 asukasta kohden, kun Suomessa se oli vain 112. Joulukuun 18. päivänä Tanskassa todettiin 4&nbsp;508 tartuntaa, mikä oli siihenastinen ennätys. 

## Toimenpiteitä
Yrittääkseen vähentää pandemian taloudellisia vaikutuksia hallitus on ottanut käyttöön suuria talouspaketteja kaikkien parlamentin puolueiden tuella. Silti on arvioitu, että maan bruttokansantuote vähenee 3–10 prosenttia vuonna 2020.

## Koronatartunnan jäljityssovellus smitte|stop
Tanskassa on käytössä mobiilisovellus smitte|stop koronatartunnan jäljitystä helpottamaan. Se on ladattavissa sekä Android että iPhone puhelimiin niiden sovelluskaupasta. 

Tanskan terveysministeriö ja muut alan viranomaistahot ovat yhdessä kehittäneet smitte|stop -sovelluksen osana viranomaisten taistelua COVID-19:tä vastaan. Teknisen kehittämisen on tehnyt Netcompany. Lisäksi Trifork on kehittänyt valtuutuspalvelimen, jota käytetään järjestelmässä. 

Se on yhteensopiva usean eri EU-maan vastaavien sovellusten kanssa.

## Lähteet

## Aiheesta muualla