open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Lehtovaara (Ilomantsi)

**Lehtovaara** on pieni itäsuomalainen kylä. Se sijaitsee Pohjois-Karjalassa Ilomantsin kunnassa noin 20 kilometriä keskustaajamasta koilliseen Hattuvaaraan päin. Kylän erikoisuutena on ruotsalaistalot. Lähistöllä on hieno, rakentamaton järvialue hiekkapohjaisine kauniine järvineen. 

Lehtovaarassa toimi oma Naurisvaaran kyläkoulu vuoden 2004 kevätlukukauden loppuun asti, ja koulu lakkautettiin 1.8.2004.

## Kylät
Lehtovaaraan kuuluu myös pienempi kylä Naurisvaara. Kyläyhdistys toimii Lehtovaara–Korentovaaran nimellä.

## Lähteet
Guy Carleton

**Guy Carleton, paroni Dorchester**, (3. syyskuuta 1724 Strabane, Irlannin kuningaskunta – 10. marraskuuta 1808 Maidenhead, Englanti) oli brittiläinen kenraali. Hän toimi Quebecin provinssin kenraalikuvernööri vuosina 1768&ndash;1778 ja 1785&ndash;1795 sekä varakuvernöörinä 1766&ndash;1768. Hän oli myös brittijoukkojen ylipäällikkönä Yhdysvaltain vapaussodan loppuvaiheessa 1782–1783. Hän oli taitava strategi, mutta taktiikassa huomattavasti heikompi.

Kenraali Carleton torjui amerikkalaisten hyökkäyksen Quebeciin vuonna 1775. Hän ajoi siirtomaiden joukot Trois-Rivièresin kaupungin taakse ja komensi brittilaivastoa Valcourin saaren taistelussa vuonna 1776, jossa amerikkalaisten laivat tuhottiin.

Yorktownin piirityksen päätyttyä brittikenraali Cornwallisin antautumiseen Carleton nimitettiin brittiarmeijan ylipäälliköksi Henry Clintonin tilalle vuonna 1782. Carletonin tehtäväksi jäi lähinnä brittijoukkojen evakuoiminen Britannian päätettyä tehdä rauhan ja tunnustaa Yhdysvallat. Sen jälkeen ylipäälliköksi tuli vuonna 1783 John Campbell.

Carleton jäi eläkkeelle vuonna 1796 ja muutti tällöin Britanniaan.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*''Dictionary of Canadian Biography Online'': Carleton, Guy, 1st Baron DORCHESTER  – (ladattu 02.12.2006)
Sonny Boy Williamson

**Sonny Boy Williamson** on taiteilijanimi, jota ovat käyttäneet kaksi hyvin tunnettua bluesia soittavaa yhdysvaltalaista huuliharpistia. He eivät olleet toisilleen sukua ja nimien perässä olevat järjestysnumerot noudattavat vain yleisesti noudatettua käytäntöä sekaannusten välttämiseksi. Sonny Boy Williamson II syntyi 15 vuotta aiemmin, mutta hän tuli tunnetuksi artistiksi vasta reilusti yli 50-vuotiaana, jolloin ”ensimmäinen” Sonny Boy Williamson oli jo kuollut.

*Sonny Boy Williamson I (30. maaliskuuta 1914 – 1. kesäkuuta 1948), joka tunnetaan myös nimellä John Lee Curtis Williamson, syntyi Tennesseen Jacksonissa. Hän oli 1940-luvun suosituin bluesia soittava huuliharpisti, mutta hänet murhattiin vuonna 1948.

*Sonny Boy Williamson II (5. joulukuuta 1899 – 25. toukokuuta 1965), joka tunnetaan myös nimellä Aleck ”Rice” Miller, on kaimaansa kuuluisampi. Hän levytti Chess-levy-yhtiölle 1950- ja 1960-luvuilla ja oli yhtiön tunnetuimpia artisteja.
Formula 1 -kausi 1959

**Formula 1 -kausi 1959** oli kymmenes Formula 1 -kausi. Se alkoi 10. toukokuuta ja päättyi 12. joulukuuta 1959 yhdeksän kilpailun jälkeen. Mestaruuden vei nimiinsä Jack Brabham ja talleissa Cooper.

## Kilpailut

## Kuljettajien lopullinen järjestys

## Valmistajien lopullinen järjestys

## Lähteet
Marokon Grand Prix 1958

**Marokon Grand Prix 1958** oli Formula 1 -sarjan osakilpailu, joka ajettiin 19. lokakuuta 1958 Ain-Diab -radalla. Kilpailu oli kauden viimeinen, ja sen voitti Vanwallin Stirling Moss, jolle voitto oli kauden neljäs. Ferrarin Mike Hawthorn varmisti mestaruutensa, kun Vanwallin Tony Brooks ja Stuart Lewis-Evans eivät pystyneet keskeytystensä vuoksi auttamaan Mossia ja Ferrarin Phil Hill puolestaan päästi tallimääräyksellä Hawthornin ohitseen. 

Lewis-Evans kuoli kuusi päivää myöhemmin kilpailun onnettomuudessa saamiinsa vammoihin.

## Tulokset

## Muuta
*Jo Bonnierin viimeinen pistesija

## Lähteet
Hermanni (Salo)

**Hermanni** on Salon kaupunginosa aivan ydinkeskustassa. Se rajoittuu Salonjokeen, Salon toriin, Vähäjokeen, Oskarinkatuun ja Inkerinkatuun.

## Palvelut
Alueella sijaitsee Hermannin koulu.

## Historiaa
Alueella sijaitsi myös Kiva, yksi Salon elokuvateattereista.

## Lähteet
Lalitpur

**Lalitpur** voi tarkoittaa ainakin seuraavia asioita:
* Lalitpurin piirikunta, piirikunta Uttar Pradeshissa Intiassa
* Lalitpur, kaupunki Uttar Pradeshissa Intiassa
* Lalitpurin piirikunta, piirikunta Nepalissa
* Lalitpur (keskusta tunnetaan myös nimellä Patan), kaupunki Nepalissa.
Basilica di Santa Croce

**Basilica di Santa Croce** (Pyhän ristin basilika) on Firenzen fransiskaanien pääkirkko ja katolisen kirkon kirkko.

Legendan mukaan Santa Crocen perusti itse Franciscus Assisilainen. Nykyisen kirkon rakentaminen aloitettiin kuitenkin luultavasti 1294 ja sen maksoivat kaupungin rikkaimmat suvut. Paavi Eugenius IV vihki sen 1442.

Kirkko on suuri. Sen huomattavia ominaisuuksia ovat kuusitoista kappelia, joista monet on koristeltu Giotton ja hänen oppilaidensa freskoilla, sekä kuolinmuistomerkit. 1560 sisustan uudisti Giorgio Vasari vahingoittaen kirkon koristuksia. Uusgoottilainen Nicolò Matasnin käsialaa oleva fasadi on vuosilta 1857–1863. Irrallinen kellotorni rakennettiin 1842.

Noviisien kappelin on suunnitellut  Michelangelo Buonarroti  Cosimo de’ Medicin tilauksesta. Se valmistui noin 1445.

Vuoden 1966 tulva vahingoitti kirkon sisätiloja. Silloinen vedenkorkeus on merkitty pylväisiin.

## Muistomerkit

Santa Croce on monien merkkihenkilöiden viimeinen leposija. Sinne on haudattu Michelangelo Buonarroti,  Gioacchino Rossini ja Niccolò Machiavelli.  Galileo Galilei sai kristilliset hautajaiset 95 vuotta kuolemansa jälkeen. Kirkossa on Danten muistomerkki, mutta hänet on haudattu Ravennaan. 

Kirkossa on myös seuraavien henkilöiden muistomerkit:

* Leon Battista Alberti (arkkitehti 1400-luvulla)
* Vittorio Alfieri (runoilija ja näytelmäkirjailija 1700-luvulla)
* Eugenio Barsanti (polttomoottorin kehittäjä)
* Lorenzo Bartolini (kuvanveistäjä 1800-luvulla)
* Charlotte Bonaparte (Joseph Bonaparten tytär)
* Leonardo Bruni (Tasavallan kansleri, oppinut ja historioitsija 1400-luvulla)
* Ugo Foscolo (runoilija 1800-luvulla)
* Giovanni Gentile (filosofi 1900-luvulla)
* Lorenzo Ghiberti
* Vittorio Ghiberti
* Carlo Marsuppini (Tasavallan kansleri 1400-luvulla)
* Raffaello Morgheni (kaivertaja 1800-luvulta)
* Prinsessa Louise Stolberg-Gedernista (Charles Edward Stuartin vaimo)
* Guglielmo Marconi
* Enrico Fermi

## Lähteet

## Aiheesta muualla

*Satelliittikuvia Google Kartoissa
* Kuvia Basilikasta 
* Kuvia Pazzi-kappelista
Ӑ

**Ӑ** on kyrillinen kirjain. Se sisältyy tšuvassin aakkosiin ja on aakkosjärjestyksessä toinen kirjain. Se esiintyy ensi kerran Ivan Jakovlevin vuonna 1873 julkaisemassa tšuvassin aakkostossa.

## Ääntäminen
Ӑ on tšuvassissa pyöreän takavokaalin merkki. Se ääntyy aina redusoituneena ja voi esiintyä painollisena vain monitavuisen sanan ensimmäisessä tavussa. Sen äännearvo vaihtelee välisestä keskivokaalista [] pyöreään puoliväljään takavokaaliin [ɔ]. Äänne on hyvin lyhyt ja usein niin redusoitunut, että jää lähes ääntymättä.
Diane Lane

**Diane Colleen Lane** (s. 22. tammikuuta 1965 New York) on yhdys­valtalainen näyttelijä. Hän sai Young Artist -palkinnot teini-iässä tekemistään rooleista elokuvissa *[[Pienet sydämet (elokuva)|Pienet sydämet]]* (1979) ja *[[Rakkauden kosketus (elokuva)|Rakkauden kosketus]]* (1980).

## Yksityiselämä

Lane oli naimisissa Christopher Lambertin (1988–1994) ja Josh Brolinin kanssa (2004–2013). Molemmat avio­liitot päättyivät eroon.

## Valikoitu filmografia

* *[[Meren raivo]]* (2000)
* *[[Kohtalokas syrjähyppy]]* (2002)
* *[[Toscanan auringon alla (elokuva)|Toscanan auringon alla]]* (2003)
* *[[Man of Steel]]* (2013)

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Pathein

**Pathein**, aiemmalta nimeltään **Bassein**, on kaupunki Myanmarissa. Vuonna 2011 siellä oli noin 132&nbsp;000 asukasta.

Pathein sijaitsee Iravadi-joen suistossa, ja vaikka se on kaukana valtameren rannikosta, melko suuretkin alukset pääsevät Pathein satamaan, josta rahti voi jatkaa rautatien päärataa pitkin. Pathai on riisinkäsittelyn ja ulkomaankaupan keskeinen paikka. 

Kaupungin nimi pathai tulee burmankielen muslimia tarkoittavasta sanasta pathi. Brittiläiset siirtomaaisännät muuttivat sen muotoon Bassein. Kaupungissa on perinteisesti ollut paljon arabi- ja intialaistaustaisia kauppiaita. Siellä on myös merkittävät karen- ja rakhine-heimojen vähemmistöt. Sen sijaan moonilaisia on kovin vähän, vaikka Pathein on aikoinaan ollut osa heidän kuningaskuntaansa. Patheinin tunnetuimpia tuotteita ovat värikkäät päivänvarjot. Siellä  on myös useita merkittäviä buddhalaisia temppeleitä.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
No Anaesthesia!

**No Anaesthesia!** on Stonen vuonna 1989 julkaistu toinen albumi. Sitä pidetään yleisesti yhtyeen läpimurtolevynä, sekä suomalaisen metallimusiikin pioneeriteoksena. Levyltä julkaistiin singlenä kappale ”Back to the Stone Age”. Albumin nimi on viittaus Metallican ensimmäisellä levyllä julkaistuun basisti Cliff Burtonin soolokappaleeseen ”Anesthesia (Pulling Teeth)”. Albumilla Stonen musiikki on paljon monimutkaisempaa ja teknisempää kuin ensimmäisellä levyllä.

Albumi ylsi Suomen virallisen listan sijalle 15, ja se pysyi listalla yhteensä 3 viikkoa.

## Kappaleet
Kaikki kappaleet sovittanut Stone.

**A-puoli**
#
#
#
#
#

**B-puoli**
#
#
#
#

## Kokoonpano
* Janne Joutsenniemi – laulu, basso
* Jiri Jalkanen – kitara
* Roope Latvala – kitara
* Pekka Kasari – rummut

## Arvostelut
* Imperiumi  

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* 
*
Lehtovaara

**Lehtovaara** voi tarkoittaa:

## Paikannimeä
* Lehtovaara-niminen kylä Ilomantsissa Pohjois-Karjalassa
* Lehtovaara-niminen kylä Kajaanissa
* Lehtovaara, vaara Kajaanissa.

## Sukunimeä
Lehtovaara on suomenkielinen sukunimi. Tunnettuja nimenkantajia ovat:
* Arvo Lehtovaara (1907–1985), psykologian professori
* Jukka Lehtovaara (s. 1988), jalkapallomaalivahti
* Lina Lehtovaara (s. 1981), jalkapalloerotuomari
* Tero Lehtovaara (1937–2017), diplomaatti
* Timo Lehtovaara (s. 1965), kuoronjohtaja
* Urho Lehtovaara (1917–1949), hävittäjälentäjä ja Mannerheim-ristin ritari
* Veikko Lehtovaara (s. 1941), taidegraafikko

## Muuta
* Lehtovaara, ravintola Helsingissä.
* K. K. Lehtovaara, lentokonetehdas
Hat Yai

**Hat Yai** () on kaupunki Thaimaassa lähellä Malesian rajaa. Vuonna 2000 kaupungissa oli 187&nbsp;920 asukasta. Väestöstä on suurempi osuus muslimeita ja etnisiä kiinalaisia kuin muissa alueen kaupungeissa. Hat Yai on Songhlan provinssin suurin kaupunki, mutta Songkhla on provinssin pääkaupunki.

Hat Yaissa on kansainvälinen lentoasema ja rautatieasema. Myös valtatie kulkee sen kautta. Kaupunki on kasvanut rautatien risteysaseman ympärille. Asema siirrettiin nykyiseen paikkaan 1922, koska sen edellinen sijainti oli tulva-aluetta. Hat Yai sijaitsee noin 30 km rannikosta.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Uri

**Uri** on yksi Sveitsin 26 kantonista ja yksi neljästä alkuperäisestä vanhan valaliiton kantonista. 

Uri on väkiluvultaan Sveitsin toiseksi pienin: kantonissa on vajaat 37&nbsp;000 asukasta. Kantonin pinta-ala on 1&nbsp;076 neliökilometriä.  Kantonin hallinnollinen keskus ja suurin kaupunki on Altdorf. Andermatt on tunnettu talviurheilukeskus Urissa.

Vuoden 2019 lopulla kantonin vakituisista asukkaista 13 prosenttia on ulkomaalaisia. Osuus on maan toiseksi pienin.

## Maantiede
Uri sijaitsee maan keskiosassa Gotthardin solan ja Vierwaldstätterseen välillä. Suuri osa kantonin alueesta on vuoristoa ja kaikkiaan 54 % pinta-alasta on tuottamatonta aluetta. Urin länsiosa on osa Urin Alppeja, itäosa Glarusin Alppeja ja eteläosa Gotthardin massiivia.

Uri rajoittuu pohjoisessa Schwyzin kantoniin, idässä Glarusin ja Graubündenin kantoneihin, etelässä Ticinon kantoniin, lounaassa Valais'n kantoniin sekä lännessä Bernin, Nidwaldenin ja Obwaldenin kantoneihin.

## Hallinto ja asutus
Kantonin keskuspaikka on Altdorf, jossa oli vuoden 2018 lopussa 9&nbsp;401 asukasta. Kaikkiaan kantonissa on 20 kuntaa: 

Urin asutus on keskittynyt Reussin ja sen sivujokien laaksoihin. Uri on enimmäkseen saksankielistä aluetta: vuonna 2017 94 prosenttia kantonin asukkaista oli saksankielisiä.

## Talous
Urin työpaikat (yhteensä 18&nbsp;000) jakaantuivat vuonna 2016 sektoreittain seuraavasti:
* maa- ja metsätalous 8 %
* teollisuus 29 %
* palvelut 63 %.
Kantonin suurimmat työantajat olivat vuonna 2008 Dätwyler Cables und Rubber AG, kantonin hallinto ja kantonin sairaala.

## Liikenne
Useat valtakunnalliset liikenneväylät kulkevat Urin kautta:
* Valtatie 2 kulkee pohjois-eteläsuunnassa Urin läpi ja Gotthardin solan yli Luzernista Ticinoon.
* Moottoritie A2 kulkee Altdorfin ja Gotthardin maantietunnelin kautta Ticinoon.
* Valtatie 25 kulkee Wallisista Furkasolan ja Andermattin kautta Urserenlaaksoa pitkin Oberalppass-solaan ja Graubündeniin.
* SBB:n rautatie Arth-Goldausta Airoloon kulkee Göschenenin ja Gotthardin tunnelin kautta.
* Matterhorn Gotthard Bahnin rautatie kulkee Furkan pohjatunnelin ja Andermattin kautta Wallisista Graubündeniin. Lisäksi Andermattista on yhteys Göscheneniin.
* Gotthardin pohjatunneli alkaa Erstfeldistä ja alittaa Urin.

## Kuuluisia urilaisia
*Wilhelm Tellin kerrotaan olleen urilainen.
*Bernhard Russi on entinen alppihiihtäjä.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* 
*Dätwylerin kotisivut
Maribor

**Maribor** () on kaupunki Štajerskan perinteisellä alueella Sloveniassa. Se on Mariborin kunnan keskustaajama.

Kaupungissa on noin 95&nbsp;600 asukasta, joten se on Slovenian toiseksi suurin kaupunki pääkaupunki Ljubljanan jälkeen. Mariborin pinta-ala on 41 neliökilometriä.

Maribor sijaitsee vain 18 kilometrin päässä Itävallan rajalta Drava-joen varrella. Kaupunki oli pieni aina 1800-luvulle saakka, kunnes se kasvoi voimakkaasti teollisen vallankumouksen myötä. Kirjallisissa lähteissä Maribor mainitaan ensimmäisen kerran vuonna 1204 Marchburch-nimisen linnan lähistöllä sijaitsevana kauppapaikkana. Kaupunginoikeudet se sai vuonna 1254.
 
Kaupungissa on Mariborin yliopisto, joka on perustettu vuonna 1975 ja jossa opiskelee noin 25&nbsp;000 opiskelijaa. Kaupunkia palvelee Mariborin lentoasema, joka sijaitsee noin kymmenen kilometriä kaupungista etelään. Mariborin tuomiokirkko on peräisin keskiajalta.

Mariborissa on *[[Večer]]*-lehden toimitus.

## Ystävyyskaupungit
Mariborilla on yksitoista ystävyyskaupunkia:

* Graz, Itävalta
* Greenwich, Englanti
* Kraljevo, Serbia
* Marburg, Saksa
* Osijek, Kroatia
* Pétange, Luxemburg
* Pueblo, Kalifornia, Yhdysvallat
* Pietari, Venäjä
* Szombathely, Unkari
* Tours, Ranska
* Udine, Italia

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Kaupungin kotisivu
Vantaan Kiekko

**Vantaan Kiekko** (VaKi tai VaKi HT) oli vuonna 1974 perustettu vantaalainen jääkiekkoseura. Sen edustusjoukkue pelasi viimeksi II-divisioonaa kaudella 2006–2007. Korkeimmillaan seura pelasi toiseksi korkeimmalla sarjatasolla I-divisioonassa yhden kauden 1987–1988.

Seuran toimintaan on kuulunut jääkiekon lisäksi lentopallo.

## Historia
Parhaimmillaan VaKin edustusjoukkue pelasi I-divisioonaa. Nousu I-divisioonaan tapahtui kauden 1986–1987 päätteeksi, mutta seura kuitenkin putosi sarjasta heti kauden 1987–1988 jälkeen sijoituttuaan sarjan viimeiseksi.

Vantaan Kiekon A-juniorit nousivat kauden 1989 päätteeksi A-nuorten I-divisioonaan.

Vantaan Kiekon miesjoukkue luopui II-divisioonapaikastaan vuonna 1989 ja päätti aloittaa uudelleen IV-divisioonasta. Parhaimmillaan Vantaan Kiekkon miesjoukkue karsi 90-luvulla II-divisioonaan pääsystä, mutta ei onnistunut nousussaan. 1990-luvulla Vantaa Hockey Teamin kaaduttua talousvaikeuksiin ja lopetettua toimintansa alkoi VHT:n organisaatiosta tulla henkilöitä VaKiin.

Viimeisin Vantaan Kiekon edustusjoukkue (VaKi HT) pelasi kauden 2006–2007 osan kautta II-divisioonaa, kunnes se erotettiin sarjasta joulutauon aikana syystä, joka vieläkin on epäselvä. Vantaan Kiekko ry ei ole entinen jääkiekkoseura, vaikka sillä ei juuri nyt ole sarjapaikkaa tai joukkuetta missään ikäluokassa. Joukkueita ei ole, koska Vantaan Kiekko ry:lle ei ole annettu Vantaalla jäävuoroja ollenkaan.

Vantaan Kiekko ry on Suomen Jääkiekkoliitto ry:n sekä TUL:n jäsenseura ja omistaa myös huomattavan määrän osakkeita Myyrmäen Urheiluhallit Oy:ssä, joka hallinnoi Myyrmäen Urheilupuistossa jää- ja muita liikuntahalleja.
Ә

**Ә**, **ә** on kyrillinen švaa-kirjain, joka sisältyy abhaasin, baškiirin, dungaanin, kalmukin, kazakin, kurdin ja tataarin aakkosiin. Se kuului myös azerin ja turkmeenin aakkosiin, kunnes näitä kieliä alettiin kirjoittaa latinalaisella kirjaimistolla. (Myös latinalaiseen kirjaimistoon sisältyy švaa, joka on samannäköinen kuin kyrillinen vastineensa, mutta teknisesti ne ovat Unicode-merkistössä eri kirjaimia.)

## Ääntäminen

Ә ääntyy azerissa, baškiirissa, kazakissa ja tataarissa laveana väljänä etuvokaalina . Dungaanissa se on lavea puolisuppea takavokaali  ja kalmukissa ja kurdissa välinen keskivokaali . Abhaasissa ә ei ole minkään äänteen merkki, vaan se osoittaa edeltävän konsonantin labiaalistumista, jota kansainvälisen foneettisen aakkoston mukaan merkitään yläindeksinä olevalla w-kirjaimella . Kirjain ә muodostaa siten edeltävän kirjaimen kanssa digrafin, jolla on oma paikka aakkosjärjestyksessä.
Leila Haaparanta

**Leila Tuulikki Haaparanta** (o.s. *Taiminen*, s. 20. lokakuuta 1954 Kalvola) on suomalainen filosofi. Hän on Tampereen yliopiston filosofian emeritaprofessori. Haaparanta on myös teoreettisen filosofian dosentti Helsingin yliopistossa. Hän jäi eläkkeelle vuodenvaihteessa 2018–2019.

Haaparanta opiskeli Helsingin yliopistossa aluksi kirjallisuustiedettä, suomalais-ugrilaista kielentutkimusta ja historiaa, yleistä kielitiedettä ja puheoppia ja siirtyi filosofian pääaineopiskelijaksi vasta myöhemmin. Pro gradu -tutkielmansa hän teki Oiva Ketosen ohjauksessa behavioraalisesta merkitysteoriasta ja intentionaalisuudesta. Gradun ja lisensiaatintutkimuksen jälkeen Haaparanta työskenteli Jaakko Hintikan tutkimusprojektissa ja kiinnostui modernin logiikan filosofisesta taustasta ja olemisen kysymyksestä. Hän väitteli filosofian tohtoriksi vuonna 1985. Väitöskirja *Frege's Doctrine of Being* käsitteli logiikan epistemologista ja metafyysistä perustaa ja sai kansainvälistä näkyvyyttä. Postdoc-tutkimusta Haaparanta teki Yalen yliopistossa.

Haaparanta valittiin Suomalaisen Tiedeakatemian jäseneksi vuonna 2002. Academia Europæa -tiedeakatemian jäsen hän on ollut vuodesta 2011.

Haaparannan puoliso on professori Pertti Haaparanta.

## Julkaisuja
* *Semi-Ramistic studies essays in honour of Raimo Tuomela* (1980)
* 
* 
* *Frege synthesized: Essays on the philosophical and foundational work of Gottlob Frege* (1986)
* 
* *Nainen, järki ja ihmisarvo esseitä filosofian klassikoiden naiskäsityksistä* (1986)
* *Language, knowledge, and intentionality perspectives on the philosophy of Jaakko Hintikka* (1990)
* Haaparanta, Leila (toim.): *Mind, Meaning and Mathematics. Essays on the Philosophical Views of Husserl and Frege.* (1994)
* *Mind and cognition philosophical perspectives on cognitive science and artificial intelligence* (1995)
* 
* 

## Kirjallisuutta
* 

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Haaparanta, Leila: Millainen on filosofinen ongelma? (Virkaanastujaisluento, 1999). *niin & näin* 4/1999, 3–6.
Ӕ

**Ӕ** (**ӕ**) on kyrillinen kirjain. Se sisältyy osseetin aakkosiin ja on aakkosjärjestyksessä toinen kirjain. Se on ligatuuri, jonka pohjana ovat kyrilliset kirjaimet а ja е. Vastaavalla tavalla on muodostettu latinalaisen kirjaimiston æ.

## Ääntäminen
Ӕ ääntyy osseetissa laveana lähes väljänä etuvokaalina [æ].
Johannes Prinz

**Johannes Prinz** (s. 1958) on itävaltalainen kuoronjohtaja. Hän toimi lapsena Wiener Sängerknaben -poikakuoron sopraanosolistina ja opiskeli myöhemmin kuoronjohtoa mm. Ferdinand Grossmannin ja Erwin Ortnerin johdolla. 

Prinz toimi sekä laulajana että varajohtajana Arnold Schönberg -kuorossa ja perusti vuonna 1982 *Chor der Wiener Wirtschaftsuniversitätin*, jonka konserttimatkat ovat ulottuneet Australiaan ja Kaukoitään saakka. Muita merkittäviä Prinzin johtamia kuoroja ovat *Kammerchor der Wiener Musikuniversität*, *Wiener Kammerchor*, *[[Wiener Singverein]]* ja *World Youth Choir*.

Johannes Prinz toimii kuoronjohdon professorina Grazin musiikkikorkeakoulussa Itävallassa. Hän on lisäksi opettanut lukuisilla kuoronjohtokursseilla kotimaansa ulkopuolella.

## Aiheesta muualla
* Johannes Prinzin elämäkerta Singverein der Gesellschaft der Musikfreunden sivuilla 
* Johannes Prinzin teokset
Evanna Lynch

**Evanna Patricia Lynch** (s. 16. elokuuta 1991 Termonfeckin) on irlantilainen näyttelijä. Hänet tunnetaan roolistaan Luna Lovekivana Harry Potter -elokuvasarjassa. Hän teki ensiesiintymisensä elokuvassa *[[Harry Potter ja Feeniksin kilta (elokuva)|Harry Potter ja Feeniksin kilta]]* vuonna 2007.

## Elämä

Lynch on kotoisin Termonfeckinin pienestä rannikkokaupungista Irlannissa.  Hän oli Harry Potter -kirjojen ihailija jo ennen kuin hänet valittiin Luna Lovekivan rooliin.  Lynchin isä kuuli, että elokuvan koe-esiintymistilaisuudet olivat alkaneen ja päätti viedä tyttärensä paikan päälle. Lynch tuli valituksi ja pääsi juttelemaan kuvauspaikalla J. K. Rowlingin kanssa. Kirjailija luonnehti Lynchiä ”täydelliseksi” valinnaksi ja ilmoitti heti: ”Hän on Luna!” Elokuvan arvosteluissa Lynch sai myönteistä palautetta roolistaan.

Vuonna 2012 Lynch sai roolin indie-elokuvasta *[[Monster Butler]]*, joka perustuu tositarinaan brittiläisestä sarjamurhaajasta. Hän esiintyy myös prinsessa Alenan roolissa *Sinbad*-televisiosarjan ensimmäisen kauden päätösjaksossa. Hiljainen todistaja -televisiosarjan 24. kauden kaksiosaisessa aloitusjaksossa Lynch esittää roolihahmoa nimeltä Paisley Robertson, jonka poikaystävä istuu vankilassa.

Vuonna 2021 Lynch julkaisi kirjan *Opposite Of Butterfly Hunting: The Tragedy and The Glory of Growing Up; A Memoir*. Kirjassa Lynch kertoo elämästään kasvamalla Harry Potter -elokuvien kanssa,sekä pitkäaikaisesta anoreksiastaan.

Lynchilla ja näyttelijä Daniella Monetilla on myös oma yritys Kinder Beauty, joka myy vegaanisia kauneudenhoitotuotteita.

## Filmografia

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* 
* Henri Lassander: Evanna Lynch ikävöi jo Luna Lovekivaa . Dome.fi 17.11.2010.
*
Laura Innes

**Laura Elizabeth Innes** (s. 16. elokuuta 1957 Pontiac, Michigan; joidenkin lähteiden mukaan olisi syntynyt vuonna 1959) on yhdysvaltalainen näyttelijä ja televisio-ohjaaja.

Innes tunnetaan muun muassa Kerry Weaverin roolista televisiosarjasta *[[Teho-osasto (televisiosarja)|Teho-osasto]]*, jossa hänen hahmonsa oli mukana toisesta kaudesta lähtien. Hän jätti sarjan vuonna 2007. Sen lisäksi Innes on muun muassa ohjannut televisiosarjojen jaksoja muiden muassa *[[West Wing]]iin*. Television lisäksi hän on luonut uraa niin teatterissa kuin elokuvissakin. Innes on ollut kolme kertaa ehdolla Emmyyn.

Innes on naimisissa näyttelijä David Brisbinin kanssa ja heillä on kaksi lasta.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*
Dungaani

**Dungaani** tarkoittaa seuraavia asioita:

* dungaanit, kansa Keski-Aasiassa
* dungaani, siniittinen kieli.
Alexandre Koyré

**Alexandre Koyré** (29. elokuuta 1892, Taganrog – 28. huhtikuuta 1964, Pariisi) oli ranskalainen venäläissyntyinen filosofi, joka kirjoitti tieteen historiasta ja  tieteen filosofiasta.

Koyré syntyi Venäjällä Taganrogin kaupungissa.

Koyré keskittyi työssään erityisesti Galileo Galileihin, Platoniin ja Isaac Newtoniin.

Hänen tunnetuin työnsä on *From the Closed World to the Infinite Universe*, joka muodostuu sarjasta luentoja Johns Hopkinsin yliopistossa vuodelta 1959. Se käsittelee varhaisen nykyaikaisen tieteen nousua ja muutosta tutkijoiden todellisuuskäsityksessä Nicolaus Cusanuksesta ja Giordano Brunosta alkavan Newtoniin saakka kestävän aikakauden aikana. Kirja oli pikemminkin kokoelma Koyrén näkemyksistä kuin varsinainen järjestelmällinen teos.

Koyré epäili tutkijoiden kokeisiin pohjautuvaa luonnonlakien kehittämistä. Hän väitti näiden kokeiden perustuvan mutkikkaisiin lähtöoletuksiin ja todistavan pikemminkin vain näiden lähtöoletusten ennusteet kuin mitään varsinaista totuutta.

Koyré vaikutti moniin amerikkalaisiin ja eurooppalaisiin tieteenfilosofeihin kuten Thomas Kuhniin ja Paul Feyerabendiin.

## Aiheesta muualla
* Centre Alexandre Koyré
Epälineaarinen järjestelmä

**Epälineaarinen järjestelmä** on systeemi, jonka vaste ei ole verrannollinen siihen kohdistettuun syötteeseen. Epälineaariseen systeemiin ei päde superpositioperiaate toisin kuin lineaariseen systeemiin.

Epälineaarinen kehitys voi olla kaoottista, jolloin verraten pieni tapahtuma saa aikaan merkittävän tapahtumaketjun. Epälineaarisuudesta johtuen systeemin kehityksessä voidaan tunnistaa perhosvaikutus. Toisin sanoen systeemin alkutilassa tapahtuvat pienetkin muutokset kertaantuvat ja voivat aiheuttaa suuriakin muutoksia systeemin myöhempiin tiloihin.

## Katso myös

*Kompleksisuusteoria
*Kompleksisuus
Oskar (lentokenttä)

**Oskar** oli toinen kahdesta ruotsalaisen vapaaehtoisyksikön Lentorykmentti 19:n talvisodan aikaista päätukikohdasta. Se perustettiin 1. tammikuuta – 11. tammikuuta 1940 Rovaniemen Olkkajärven jäälle. Oskar-kentän tarkoituksena oli tukea Rovaniemen ilmapuolustusta Neuvostoliiton pommituksia vastaan.

Rovaniemeä pommitettiin ainakin 31. joulukuuta, 31. tammikuuta ja 13. maaliskuuta 1940.

## Lähteet
Svea (lentokenttä)

**Svea** oli ruotsalaisen vapaaehtoisyksikön, Lentorykmentti 19:n, talvisodan aikana Posion Aholaan perustama lentotukikohta.  18. tammikuuta 1940 perustetun tukikohdan nimi tuli ruotsin kielen sanasta **s**ödra. Kenttä toimi pelkästään koneiden varalasku- ja tankkauspaikkana 1. maaliskuuta 1940 asti, jolloin kentälle siirrettiin yksi rykmentin Gloster Gladiator -koneista torjumaan neuvostopommikoneiden lentoja Rovaniemen ja Oulun suuntiin. Kenttä joutui venäläisten ilmahyökkäyksen kohteeksi kerran, 10. maaliskuuta 1940. Hyökkäys ei kuitenkaan aiheuttanut kentälle vaurioita.

## Lähteet
Ulrik (lentokenttä)

**Ulrik** oli ruotsalaisen vapaaehtoisyksikön, Lentorykmentti 19:n, talvisodan aikana Ouluun perustama lentotukikohta. 15. tammikuuta 1940 valmistuneen tukikohdan nimi tuli Oulun ruotsinkielisestä nimestä Uleåborg. Tukikohdan tarkoituksena oli tukea Oulun ilmapuolustusta Neuvostoliiton pommituksia vastaan. Kohdatakseen ajoissa Oulua idästä lähestyvät neuvostopommittajat, osa Ulrikin henkilökunnasta tukeutui Vaalan Nimisjärven jäälle perustettuun Ulrik 2 -tukikohtaan. 

## Lähteet
Ulrik 2 (lentokenttä)

**Ulrik 2** oli ruotsalaisen Lentorykmentti 19:n talvisodan aikana Vaalan Nimisjärven jäälle perustama lentotukikohta. 

Tukikohta toimi F19:n Gloster Gladiator -hävittäjien työkenttänä niiden täydentäessä Oulun ilmapuolustusta sekä suojatessa tärkeää Vaalankurkun rautatiesiltaa Neuvostoliiton pommikoneiden hyökkäyksiltä. Nimisjärveltä 7. maaliskuuta 1940 torjuntalennolle startannut vänrikki Einar Theler ampui Gladiator-hävittäjällä alas kaksi SB-2-pommikonetta.

## Lähteet
* 
* 

### Viitteet
Veitsiluoto (lentokenttä)

**Veitsiluoto** oli ruotsalaisen vapaaehtoisyksikön, Lentorykmentti 19:n, talvisodan aikana Kemin Veitsiluotoon, Ajoksen saareen perustama päälentotukikohta. Varsinainen lentokenttä sijaitsi jäällä Veitsiluodon sellutehtaan edustalla. Osaston lentokoneet oli hajasijoitettu metsään rakennettuihin lentokonesuojiin. Osaston henkilökunta oli majoitettu tehtaan tiloihin; miehistö tehtaan kokoontumistilaan ja päällystö tehtaan ympäristössä sijaitseviin huviloihin. Rykmentin esikunta sijaitsi tehtaan konttorissa. Kentälle osoitettiin ilmatorjunnaksi yksi Svenska Frivilligkåreniin kuuluva kahden 40 mm:n Bofors-ilmatorjuntatykin jaos, jota johti vänrikki Uno Engström. Jaos puolusti ensiksi Kemin rautatieasemaa, Kemijoen ylittävää siltaa sekä lentokenttää. Helmikuun lopussa se siirrettiin Rovaniemen kautta Nautsiin osasto Pennaseen kuuluvaksi.

## Lähteet
* 

### Viitteet
Nora (lentokenttä)

**Nora** oli etutukikohta, jonka ruotsalainen vapaaehtoisyksikkö Lentorykmentti 19 perusti talvisodan aikana 17. tammikuuta 1940 Hirvasjärvelle, 30 kilometriä Märkäjärveltä eli nykyisestä Sallan kirkonkylästä etelään. Tukikohdan nimi tuli ruotsin kielen sanasta *norra*. Kenttä oli varustettu toimimaan yksittäisten Hawker Hart&nbsp;I -pommikoneiden tukikohtana. Kenttä joutui 26. tammikuuta 1940 neuvostoliittolaisten pommitusten kohteeksi mutta ei kärsinyt vaurioita. 30. tammikuuta Noran toiminta siirrettiin Nora 2:lle.

## Lähteet
Nora 2

**Nora 2** oli ruotsalaisen vapaaehtoisyksikön, Lentorykmentti 19:n, talvisodan aikana 30. tammikuuta 1940 Kemijärvelle perustama lentotukikohta. Kemijoen länsirannalle, noin 6 kilometriä Kemijärvestä kaakkoon perustettu tukikohta jatkoi Hirvasjärvellä sijainneen Nora-tukikohdan toimintaa sen jouduttua neuvostopommittajien hyökkäyksen kohteeksi 26. tammikuuta 1940. Tukikohtaan tukeutui, kuten Norassakin, yksi Hawker Hart I -pommikone kerrallaan.

## Lähteet
Piazza dei Miracoli

**Piazza dei Miracoli** ("Ihmeiden kenttä"), virallisesti **Piazza del Duomo** ("Katedraaliaukio"), on laaja muurien ympäröimä alue Pisan keskustassa ja keskiajan taiteen suurimpia muistomerkkejä. Osittain päällystetyllä ja osin ruohon peittämällä alueella on neljä tunnettua ja merkittävää rakennusta: Tuomiokirkko, Kastekappeli, Kellotorni ("Pisan kalteva torni") ja Camposanto (hautausmaarakennus). Alue rakennettiin 300 vuoden aikana vuodesta 1063 alkaen. Vuonna 1987 alue nimettiin UNESCOn maailmanperintökohteeksi.

## Tuomiokirkko

Aukion sydän on Duomo Santa Maria Assunta eli Pisan katedraali. Tuomiokirkon rakennutti arkkitehti Buschetus, ja rakentaminen aloitettiin vuonna 1063 heti saraseenien laivastosta saavutetun voiton jälkeen. Kirkko vihittiin vuonna 1118, minkä jälkeen sen runkohuonetta vielä pidennettiin.

Rakennuksessa yhdistyy itämainen rakennustaide kreikkalais-bysanttilaisiin elementteihin sekä itämaisiin ja lombardialaisiin koristeluihin. Marmorisen katedraalin pohjakaava on latinalaisen ristin mallinen, sen runkohuoneessa on viisi ja poikkilaivassa kolme laivaa, ja sen kupoli on ovaalinmuotoinen.

## Kastekappeli

Kastekappelin rakentaminen aloitettiin vuonna 1152, ja se sai lopullisen muotonsa vuonna 1358, jolloin romaaninen aukollinen kupoli suljettiin. Kappelin portaali on koristeltu köynnös-, lehti- ja ruusukekuvioin, ja reliefikasetteihin on kuvattu ihmisten toimia eri kuukausien aikana. Kappelin sisällä on kahdeksankulmainen kasteallas, jonka teki vuonna 1246 Guido Bigarelli. Saarnatuoli on Nicola Pisanon tekemä vuodelta 1260, ja se on ensimmäinen irrallinen saarnatuoli.

## Kalteva torni
Pisan kalteva torni on katedraalin kellotorni. Sen rakentaminen aloitettiin vuonna 1173, ja se valmistui vuonna 1350. Tornista on tullut suosittu turistinähtävyys sen kaltevuuden johdosta.

## Camposanto

Camposanto on kaupunginmuurin laidalla sijaitseva 126 metriä pitkä ja 52 metriä leveä hautausmaarakennus. Sen rakentaminen alkoi vuonna 1278 varhaiskeskiaikaisen hautausmaan paikalle.

Tähän goottilaiseen rakennukseen on haudattu sukupolvien ajan paikallisia ylimyksiä ja kirkonmiehiä. Vanhimmat sarkofagit ovat peräisin antiikin ajalta. Rakennuksessa on paljon freskoja, kuten Benozzo Gozzolin maalaamat Vanhaan testamenttiin perustuvat freskot 1400-luvulta.

Rakennuksen seinällä roikkuvat myös Pisan menneestä merimahdista kertovat vanhat satamaporttien ketjut. Meriherruudesta kilpailleet genovalaiset varastivat ketjut vuonna 1342, ja viisisataa vuotta myöhemmin firenzeläiset palauttivat ne Pisaan.

Toisen maailmansodan aikana liittoutuneet pommittivat rakennuksen erehdyksessä pahoin. Vuosikymmeniä kestäneen restauroinnin jälkeen monia freskoja on saatu entisöityä.

## Lähteet
* 

### Viitteet

## Aiheesta muualla

*Virallinen kotisivu
Kihlanki

**Kihlanki** on pieni Muonion kunnassa Muonionjoen varressa sijaitseva noin kolmenkymmenen asukkaan kylä Kolarin kylältä noin 35 kilometriä Muonioon päin. Itse Muonion kirkonkylälle on matkaa noin 45 kilometriä.
Nautsi

**Nautsi** () oli Suomeen vuosina 1920–1944 kuuluneen Petsamon kunnan läntisin kylä Neuvostoliitolle sodan jälkeen luovutetulla alueella. Se sijaitsi Petsamon länsiosassa Paatsjokeen laskevan Nautsijoen varrella lähellä Norjan ja Inarin rajoja, ja kylän kautta kulki Jäämerentie. Nautsin naapurikyliä olivat Petsamon puolella pohjoisessa Höyhenjärvi ja idässä Suonikylä ja lännessä Inarin puolella Paatsjoki. Pohjoisessa Nautsi rajoittui Norjaan, sillä valtakunnan raja kulki Paatsjoessa. Valtioneuvoston vuonna 1930 vahvistaman Petsamon uuden kyläjaon mukaan Nautsi tuli kuulumaan Höyhenjärven kyläkuntaan..

Nautsin eli venäjäksi vanhastaan *Njahtšan* (Няхча) ensimmäiset asukkaat olivat lähtöisin Salmijärven kylästä. Vuonna 1904 Nautsissa oli 12 asukasta.

Inarijärven ja Jäämeren välillä on aikoinaan kuljettu Paatsjokea pitkin. Vuonna 1916 Tie- ja vesirakennusten ylihallitus alkoi rakentaa vesireitin varrelle maantietä Ivalosta Paatsjoen laaksoon. Venäjän vallankumous ja Suomen sisällissota keskeyttivät tietyömaan, mutta reitin varrelle ehdittiin rakentaa hirsirakenteiset kestikievarit  eli majatalot talousrakennuksineen arkkitehti Thure Hellströmin laatimilla tyyppipiirustuksilla. Yksi majataloista sijaitsi Nautsissa. Petsamon tultua liitetyksi Suomeen maantien rakentamista jatkettiin 1920-luvun alussa, ja tie nimettiin Jäämerentieksi.

Petsamon ensimmäisessä koulupiirijaossa vuonna 1921 Nautsi kuului Salmijärven koulupiiriin. Vuonna 1932 aloitti toimintansa Höyhenjärven koulupiiri, johon Nautsikin kuului. 

Talvisodassa Neuvostorykmentti valtasi Nautsin Petsamoa puolustaneelta osasto Pennaselta 7.3.1940. Neuvostoliiton sotatiedotuksessa mainittiin ”Nautsin kaupungin” tulleen valloitetuksi. Todellisuudessa Nautsissa oli vain kestikievari ja muutama talo. Talvisodan viimeisenä päivänä 13. maaliskuuta 1940 neuvostoliittolainen pommikone joutui tekemään pakkolaskun Nautsiin. Lentäjä räjäytti koneen ennen kuin suomalaiset ehtivät paikalle.

Nykyisin kylä on asumaton ja lähin asutuskeskus on Rajakoski, jonne erkanee tie entiseltä Jäämerentieltä suunnilleen Nautsin kohdalta. Kylän alue kuuluu nykyisin Petsamon piirin Nikelin kuntaan.

## Lähteet
*

### Viitteet

## Aiheesta muualla
* Sää http://www.fallingrain.com/world/RS/49/Nautsi.html
Pisan katedraali

**Pisan katedraali** () on Pisan kaupungin katedraali Italiassa. Se sijaitsee kaupungin Piazza dei Miracolilla eli Piazza del Duomolla. Tuomiokirkon rakennutti arkkitehti Buscheto, ja rakentaminen aloitettiin vuonna 1063 heti saraseenien laivastosta saavutetun voiton jälkeen. Kirkko vihittiin vuonna 1118, minkä jälkeen sen runkohuonetta vielä pidennettiin.

Rakennuksessa yhdistyy itämainen rakennustaide kreikkalais-bysanttilaisiin elementteihin sekä itämaisiin ja lombardialaisiin koristeluihin. Marmorisen katedraalin pohjakaava on latinalaisen ristin mallinen, sen runkohuoneessa on viisi ja poikkilaivassa kolme laivaa, ja sen kupoli on ovaalinmuotoinen. Katedraali tunnetaan erityisesti sen kallistuneesta kellotornista, Pisan tornista.

Kirkossa on kolme portaalia, joiden yläpuolella on tiheä pienoispylväsgalleria. Alkuperäiset pronssiovet sulivat tulipalossa 1595; uusissa ovissa on kohtauksia Neitsyt Marian elämästä.

Kirkon sisätiloille antaa leimansa eri tyylien sekoitus ja värillisestä marmorista muodostuvat kontrastiset raidat. Kirkon taiteellinen pääteos on Giovanni Pisanon marmorinen saarnatuoli.

## Lähteet

* 

### Viitteet
Pornograffitti

**Pornograffitti** (**"Extreme II: Pornograffitti"**) on Yhdysvaltain Bostonista kotoisin olevan Extreme-yhtyeen toinen levy. Levy ilmestyi vuonna 1990. Yhtye teki ns. läpimurtonsa tällä levyllä. Levyllä on yhteensä 13 kappaletta ja se sisältää yhtyeen suurimmat hitit *Hole Hearted*, *Get The Funk Out* ja *More Than Words*. 

## Kappaleet
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
#  (CD-bonus)

## Arviot
* Allmusic: 

## Lähteet
Hara (työkalu)

**Hara** on työväline jossa on piikkejä tai haaroja. Varsinkin maataloudessa haroiksi kutsutaan erilaisia työkaluja, joita käytetään maan möyhentämiseen, multaukseen tai perkaukseen. Haralla voidaan tarkoittaa myös työkalua, jossa piikkien tilalla on esimerkiksi kitkemiseen tarkoitettu lapa.

Kaskihara.tif|Kaskihara
Perunahara; lyhyt ”säylähara” Uusi-Lampilan talosta Porvoon Kerkkoosta.tif|Perunahara; lyhyt ”säylähara” Uusi-Lampilan talosta Porvoon Kerkkoosta.


## Lähteet
Nimisjärvi

**Nimisjärvi** on Vaalan kuntaan kuuluva kylä, joka sijaitsee samannimisen järven rannalla. Siellä toimi talvisodan aikana Flygflottilj 19:n lentokenttä Ulrik 2.
Vuoden kainuulainen kylä

**Vuoden kainuulainen kylä** valitaan Kainuussa, kuten joissakin muissa Suomen maakunnissa. Valinnan taustalla on Suomen Kylätoiminta, ja valinnan tarkoituksena on maaseudun elinvoimaisuuden kehittäminen.

## Vuoden kainuulainen kylä eri vuosina

*1997 Veneheitto, Vaala
*2006 Jormua, Kajaani
*2007 Ruhtinansalmi, Suomussalmi
*2010 Heinämäki, Sotkamo
* 2011 Ruhtinansalmi, Suomussalmi
* 2012 Laakajärvi, Sotkamo
* 2013 Neittävä, Vaala
* 2014 Suovaara, Sotkamo
* 2015 Lehtovaara
---
* 2024 Vuokki, Suomussalmi
* 2025 Laakajärvi
Kuolajärvi (kylä)

**Kuolajärvi** (, myöh. Кайралы, *Kairaly*) on kylä Alakurtin maalaiskunnassa, Kantalahden piirin länsiosassa Murmanskin alueella, Venäjällä. Kylä sijaitsee Kuolajärven yläosan Ylijärven ja alaosan Alajärven välisellä kannaksella, Sallan raja-asema – Alakurtti – Kantalahti -tien varrella Suomen ja Venäjän rajasta noin 25 kilometriä itään.

## Historia
 
Nykyinen kylä sijaitsee vanhan Kuolajärven kylän osan, Keskiniemen paikalla, jossa oli muun muassa Kairalan talo ja tästä on johdettu paikan venäjänkielinen nimi. Muut laajan kyläkokonaisuuden osat olivat Ylipää, Mikkolanniemi ja Alapää. Ne levittäytyivät 18 kilometrin matkalle pohjois-etelä-suuntaisen Aapajärven ja Kuolajärven muodostaman järviketjun rannoille. Asukkaita oli noin 400 ja taloja kuutisenkymmentä 1930-luvulla.

Talvisodassa Neuvostoliiton Puna-armeija miehitti suomalaisten evakuoiman ja polttaman Kuolajärven kylän alueen, kunnes se oli Moskovan rauhassa 1940 muun Sallan silloisen itäpuoliskon mukana luovutettava Neuvostoliitolle. Jatkosodan alussa Pohjois-Suomessa olleet Saksan asevoimien joukot puolestaan hyökkäsivät Neuvostoliittoon ja valtasivat myös Kuolajärven rauniokylän. Suomen tehtyä Moskovan välirauhan saksalaisten oli vetäydyttävä ja kyläalue palautui Neuvostollitolle 1944.

## Lähteet
Länsi-Uusi-Guinea

**Länsi-Uusi-Guinea** () on Indonesiaan kuuluva alue, joka muodostuu Uuden-Guinean saaren läntisestä puoliskosta ja muutamista pienemmistä lähisaarista. Uuden-Guinean saaren itäpuoliskolla on Papua-Uuden-Guinean valtio. Hallinnollisesti Länsi-Uusi-Guinea jakautui aiemmin Papuan ja Länsi-Papuan provinsseihin. Vuosina 2022 ja 2023 ne jaettiin edelleen pienempiin osiin, ja siitä lähtien provinsseja on kuusi: Etelä-Papua, Keski-Papua, Lounais-Papua, Länsi-Papua, Papua ja Ylänkö-Papua.

Alueella on itsenäistymistä ajavia ryhmiä.

Länsi-Uuden-Guinean pinta-ala on 420&nbsp;540 neliökilometriä.

## Väestö

Länsi-Uuden-Guinean alkuperäisväestö on pääosin melanesialaista ja jakautunut satoihin eri kieliä puhuviin heimoihin. Indonesian hallituksen siirtolaisuusohjelma on kuitenkin viimeisen 30 vuoden aikana tuonut Länsi-Uuteen-Guineaan satojatuhansia uudisasukkaita Indonesian muista osista. 

Vuonna 2005 Länsi-Uuden-Guinean asukasluku oli 2&nbsp;647&nbsp;000. Kuten joissakin muissakin Indonesian itäisissä osissa ja Papua-Uudessa-Guineassa, väestön valtauskonto on kristinusko. Vuonna 2000 54&nbsp;prosenttia länsipapualaisista piti itseään protestantteina ja 24&nbsp;prosenttia katolilaisina. Muslimeja oli 21&nbsp;prosenttia ja alle yksi prosentti ilmoitti olevansa buddhalaisia tai hinduja. Suurten maailmanuskontojen rinnalla harjoitetaan kuitenkin yleisesti myös animismia.

## Historia

Länsi-Uuden-Guinean kirjoitettu historia alkaa pääosin eurooppalaisten tulosta, joskin jo vanhoista indonesialaisista lähteistä löytyy mainintoja yhteyksistä alueelle. Espanjalaiset, portugalilaiset ja alankomaiset vierailivat Länsi-Uuden-Guinean rannikolla 1500-luvulta lähtien. Alankomaat perusti alueelle ensimmäisen pysyvän tukikohdan vuonna 1828 ja julisti alueen siirtomaakseen.

1930-luvulla syntyivät ensimmäiset papualaiset kansallistunteen ilmaukset. Toisen maailmansodan yhteydessä Japani miehitti vuonna 1942 Länsi-Uuden-Guinean pohjoisrannikon (ks. Uuden-Guinean sotaretki). Alue säilyi sodan jälkeen Alankomaiden hallinnassa, kunnes sen hallinto elokuussa vuonna 1962 siirrettiin Indonesian ja Alankomaiden välisellä sopimuksella väliaikaisesti 12 kuukaudeksi YK:lle. Marraskuussa 1962 Länsi-Irianin nimellä tunnetulle alueelle lähetettiin YK:n rauhanturvajoukko (UNSF). Vuonna 1963 alue liitettiin Indonesiaan. 

Alueella toimi myös itsenäisyysliike, joka julisti alueen itsenäiseksi Länsi-Papuan tasavallaksi, mutta se kukistettiin.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Free West Papuan sivut
* PapuaWeb
Harald Bohr

**Harald August Bohr** (22. huhtikuuta 1887 Kööpenhamina – 22. tammikuuta 1951 Kööpenhamina) oli tanskalainen matemaatikko. Hän oli fyysikko Niels Bohrin nuorempi veli.

## Matematiikka

Bohr toimi pitkään Kööpenhaminan yliopiston professorina. Hänen tutkimuksensa käsittelivät pääasiassa analyysiin liittyviä lähes jaksollisia funktioita. Hän työskenteli pitkään G. H. Hardyn kanssa. Hän keksi muun muassa kompleksilukuja koskevan Bohrin epäyhtälön.

## Jalkapallo

Bohr oli myös erinomainen jalkapalloilija. Hän pelasi Tanskan maajoukkueessa ja saavutti Tanskan riveissä olympiahopeaa vuoden 1908 kesäolympialaisissa tehden turnauksessa kaksi maalia. Veljensä tavoin hän edusti seurajoukkuetasolla Akademisk Boldklubia, vuodesta 1903 vuoteen 1909.
Järvikylä (Vaala)

**Järvikylä** on kylä Vaalan kunnassa Pohjois-Pohjanmaalla. Se sijaitsee Oulujoen pohjoisrannalla, Jylhämän ja Vaalan kirkonkylän pohjoispuolella valtatien 22 varrella. Kylä muodostuu Järvikylän, Korpelanvaaran, Mäkelän ja Varpuvaaran kulmakunnista, ja se on syntynyt Alajärven, Keskijärven ja Järvenjärven ympärille.
Hara

**Hara** voi tarkoittaa seuraavia asioita ja henkilöitä:

* Hara, kylä Noarootsin kunnassa Viron luoteisosassa
* Hara, taajama Hagforsin kunnassa Ruotsissa
* Hara, taajama Östersundin kunnassa Ruotsissa
* Hara, kyläkunta Naganon prefektuurissa Japanissa
* hara eli kirjovirtamonni (*Hara hara*), torpedomonneihin kuuluva kalalaji
* hara, lyhytpiikkinen harava
* hara, maataloustyökalu
* hara, japanilainen budokäsite
* Hara, sukunimenä:
** Ayumi Hara (s. 1979), japanilainen jalkapalloilija
** Erkki Hara (1914–1997), suomalainen kokoomuksen kansanedustaja
** Goo Hara (1991–2019), eteläkorealainen laulaja ja näyttelijä
** Hiromi Hara (s. 1958), japanilainen jalkapalloilija
** Hiroshi Hara (1936–2025), japanilainen arkkitehti
** Marika Hara (s. 1986), suomalainen pyörä- ja hiihtosuunnistaja
** Marjatta Hara-Pietilä (s. 1951), suomalainen arkkitehti ja entinen uimari
** Masafumi Hara (s. 1943), japanilainen jalkapalloilija
** Matti Hara (s. 1936), suomalainen radiotoimittaja
** Natsuko Hara (s. 1989), japanilainen jalkapalloilija
** Natsumi Hara (s. 1988), japanilainen jalkapalloilija
** Setsuko Hara (1920–2015), japanilainen näyttelijä
** Taichi Hara (s. 1999), japanilainen jalkapalloilija
** Tameichi Hara (1900–1980), japanilainen upseeri
** Tatsunori Hara (s. 1988), japanilainen baseballpelaaja
** Teruki Hara (s. 1998), japanilainen jalkapalloilija
** Ville Hara (s. 1974), suomalainen arkkitehti
** Yumiko Hara (s. 1982), japanilainen kestävyysjuoksija.
Joutsijärvi

**Joutsijärvi** voi tarkoittaa:

* Joutsijärvi, kylä Kemijärvellä
* Joutsijärven rautatieasema Kemijärvellä
* Joutsijärvi ja Ala-Kappale, järvi Kemijärvellä
* Joutsijärvi, järvi Rovaniemellä
* Joutsijärvi, järvi Sastamalassa
* Joutsijärvi, järvi Kullaalla Ulvilassa
* Joutsijärvi, järvi Ylöjärvellä
* Joutsijärvi, sukunimenä:
** Jonimatti Joutsijärvi (s. 1984), suomalainen runoilija.

## Katso myös
* Jousjärvi
* Joutsjärvi
Ryti-Lehtola

**Ryti-Lehtola** on Lehtolan, Rytilahden ja Äpräksen kylien muodostama kyläkokonaisuus, jossa on Kemijärven seurakunnan leirikeskus ja Jumiskon voimalaitos. Vuonna 2003 lakkautetun kyläkoulun tiloissa toimii kurssikeskus. Ryti-Lehtolan kyläseuran puheenjohtajana toimii nykyään kirvesmies Juha Lehtola. Aiempia puheenjohtajia ovat olleet muun muassa Sulo Leskel ja Erkki Nyberg.

## Kirjallisuutta
*Leskelä, Sulo (toim.): *Ryti-Lehtolan kyläkirja : historiikki kylän vaiheista 1700-luvulta nykypäivään.* Ryti-Lehtolan kyläseura, 1996. .
Osasto Suoranta

**Osasto Suoranta** oli talvisodan Lapin Ryhmään kuulunut talvisodassa kapteeni Hugo Suorannan komennossa taistellut sotilasosasto, joka taisteli Neuvostoliiton 88. divisioonaa vastaan Sallassa Savukoskella ja Pelkosenniemellä lähellä.

Neuvostoliittolaiset pyrkivät kohti Savukoskea ja Pelkosenniemeä päästäkseen Sodankylään ja sieltä Rovaniemelle sekä lopuksi Tornioon.

## Lähteet
Sholapur

**Sholapur** tai **Solapur** () on kaupunki Maharashtran osavaltion kaakkoisosassa Intiassa, lähellä Karnatakan rajaa. Vuonna 2001 siellä oli 3&nbsp;855&nbsp;383 asukasta.  Kaupungin suurin työllistäjä on perinteisesti ollut puuvillateollisuus. Koska sateet vaihtelevat vuodesta toiseen ja kuiva kausi on pitkä, seudulle on rakennettu mittava keinokastelujärjestelmä puuvillasadon varmistamiseksi.  Solapur on myös tärkeä rautateiden ja maanteiden risteyspaikka. 


Tiedosto:Saat Rasta Solapur 01.JPG|Sholapurin katunäkymää.
Tiedosto:Pune Sholapur Highway.JPG|Sholapurin ja Punen välinen valtatie.
Tiedosto:Time Display At Solapur Station - panoramio.jpg|Sholapurin rautatieasema vuonna 2011.


## Lähteet
Zürich (kantoni)

**Zürichin kantoni** sijaitsee Sveitsin pohjoisosassa. Kantoni on väkiluvultaan maan suurin: siellä on runsaat 1,5 miljoonaa asukasta. Kantonissa sijaitsee Sveitsin väkiluvultaan suurin kaupunki, Zürich, joka on myös kantonin pääkaupunki.

## Sijainti
Kantonin alue on kumpuilevaa Mittellandia, jota halkovat luoteeseen laskevat joet kuten Limmat, Thur ja Sihl. 

Zürichin kantoni rajoittuu pohjoisessa Reinjokeen ja Saksaan sekä Schaffhausenin kantoniin, etelässä Zürichjärveen sekä Zugin ja Schwyzin kantoneihin, idässä Thurgaun ja Sankt Gallenin kantoneihin sekä lännessä Aargaun kantoniin. 

## Historiaa
Zürich on kuulunut Sveitsin valaliittoon vuodesta 1351.

## Asukkaat ja hallinto
Zürichin kantoni on saksankielinen: saksaa puhuu 82 prosenttia asukkaista. Toiseksi yleisin kieli on englanti. Suurin uskonnollinen ryhmä ovat protestantit (vuonna 2017 28 prosenttia). Katolisia on 26 prosenttia. Kantonin vakituisista asukkaista 27 prosenttia on ulkomaalaisia (31.12.2019).

### Kunnat ja kaupungit
Zürichin kantonissa on 162 kuntaa (1.1.2019 alkaen), jotka muodostavat 12 hallintoaluetta (). Kantonissa on 32 väkiluvultaan yli 10&nbsp;000 asukkaan kuntaa eli kaupunkia (tilanne 31.12.2019).

Kantonin kaupungit ovat:

## Talous
Zürichin kantonin osuus maan bruttokansantuotteesta oli vuonna 2015 maan suurin, 21,5 prosenttia, arvoltaan 141 miljardia frangia. Zürichin kaupunki lähikuntineen on Sveitsin liike-elämän, erityisesti pankki- ja vakuutusalan, keskus. 

Kantonissa oli vuonna 2014 yhteensä 994&nbsp;538 työpaikkaa. Näistä 84 prosenttia oli palvelusektorilla. Teollisuus työllisti 15 prosenttia kantonilaisista. Alkutuotanto (maa- ja metsätalous, kalastus) työllisti 1,2 prosenttia seudun työntekijöistä. 

### Liikenne
Zürichin alue on Sveitsin liikenteen keskus. Sveitsin suurin lentoasema, Zürichin lentoasema, sijaitsee Klotenissa. Moottoritiet A1, A3 ja A4 kulkevat kantonin halki.

Rautateitä on kantonin alueella 519 kilometriä ja rautatietiheys on maan toiseksi suurin, 30 km/100 km². Zürichin päärautatieasemalta on suorat junayhteydet maan eri puolille sekä kaikkiin naapurimaihin (Ranska/Pariisi; Saksa/Hampuri, München, Berliini, Stuttgart; Itävalta/Wien; Italia/Milano).

### Matkailu
Matkailu on kantonissa merkittävä elinkeino: matkailijoiden yöpymisten määrä hotelleissa ja muissa matkailuyrityksissä oli vuonna 2017 noin 5,4 miljoonaa.

## Lähteet
*

### Viitteet

## Aiheesta muualla
Alhaisi

**Alhaisi** on Salon kaupunginosa. Alue rajoittuu Perniöntiehen, Kirjolankatuun ja rantarataan.

## Palvelut
Alueella sijaitsevat Tyksin Salon sairaala, Salon pääterveysasema, Salon kaupan ja terveyden ammattioppilaitos, Alhaisten koulu ja Hakastaron koulu.

## Lähteet
Maathorneferura

**Maathorneferura** oli heettiläisten imperiumin prinsessa, joka avioitui Egyptin faarao Ramses II:n kanssa tämän hallittua 34 vuoden ajan. Hän oli Hattusili III:n ja tämän vaimon, Puduchepan, tytär. Maathorneferuran alkuperäinen nimi ei ole tiedossa.

Taniksessa on rikkoutunut patsas Ramseksesta, jonka vierellä on myös Maathorneferura koskettaessaan Ramseksen jalkoja.