open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Olympicin kansallispuisto

**Olympicin kansallispuisto** () on yhdysvaltalainen kansallispuisto, joka sijaitsee Yhdysvaltojen Washingtonin osavaltiossa Olympian niemimaalla. Presidentti Theodore Roosevelt julisti nykyisen kansallispuiston alueen kansalliseksi suojelumonumentiksi vuonna 1909. Presidentti Franklin D. Roosevelt kohotti sen kansallispuiston asemaan 29. kesäkuuta vuonna 1939. Vuodesta 1981 lähtien Olympic on kuulunut UNESCOn maailmanperintöluetteloon. Kansallispuisto koostuu kahdesta erillisestä osasta: kapeasta kaistaleesta Tyynenmeren rannalla sekä isosta yhtenäisestä alueesta edellisestä itään. Yhteensä puisto kattaa 3&nbsp;734&nbsp;km² laajuisen alueen, ja sitä hallinnoi muiden Yhdysvaltain kansallispuistojen tapaan maan National Park Service.

## Luonto
### Rannikko
Rannikkokaista on 117&nbsp;km pitkä mutta vain muutaman kilometrin levyinen. Rannat ovat hiekka- sekä kalliorantoja. Rannoilla on suuria määriä ajopuuta, jota joet ovat tuoneet merelle.

Suosituin kohde rannikkokaistalla on 14&nbsp;km:n pituinen vaellusreitti Ozette Loop. Reitin lähtöpiste on Ozette Lake ja se sisältää merenrantaa sekä lähinnä sitkankuusesta, lännenhemlokista ja jättituijasta koostuvia rannikkometsiä.
 

### Vuoret
Puiston sisäosissa kohoaa vuoristo Olympic Mountains, jonka rinteitä peittävät vanhat jäätiköt. Vuoristo koostuu basaltista ja sedimenttikivilajeista. Korkein huippu Mount Olympus kohoaa 2428 m:n korkeuteen.

### Sademetsät

Puiston länsiosaa peittävät lauhkean vyöhykkeen sademetsät. Läntisissä laaksoissa vuoden sademäärä on 3000–3600&nbsp;mm ja aivan rannikollakin 2300&nbsp;mm. Nämä lauhkean vyöhykkeen sademetsät koostuvat pääasiassa havupuista, ennen kaikkea lännenhemlokista, sitkankuusesta, jättituijasta sekä douglaskuusesta. Etenkin kolme viimeksi mainittua saavuttavat valtavia mittasuhteita.

Myös puiston itäosat sisältävät vanhoja metsiä, mutta ilmasto on siellä merkittävästi kuivempi. Sitkankuusi puuttuu näistä metsistä, puut ovat pienempiä ja aluskasvillisuus on harvempaa.

## Matkailu
Muutama tie tunkeutuu puiston reunaosiin, ja Olympian niemimaata kiertävä valtatie 101 kulkee puiston pohjoisosan halki, mutta puiston sisäosiin ei pääse tietä myöten. Puistossa on kattava vaelluspolkuverkosto, joita pitkin pääsee tutustumaan vuoristoon, sademetsiin sekä rannikkoon, missä on mahdollista patikoida myös hiekkarantoja pitkin. Polkujen varrella on merkittyjä telttailupaikkoja; suurimmassa osassa puistoa telttailu on sallittu myös niiden ulkopuolella.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Olympicin kansallispuiston viralliset sivut
Kauko Jämsén

**Kauko Jämsén** (s. 22. heinäkuuta 1943 Helsinki) toimi Suomen Bulgarian suurlähettiläänä vuodesta 2005 vuoteen 2009. Ennen sitä hän oli Suomen pääkonsulina Pietarissa vuosina 2001&ndash;2005. Koulutukseltaan hän on valtiotieteen maisteri. Ulkoministeriön palveluksessa hän aloitti vuonna 1975.    

Paitsi diplomaattina, Jämsén on toiminut myös koripallovalmentajana ja toimittajana. Hän oli vuosina 1974–1976 Suomen koripallomaajoukkueen päävalmentaja, minkä lisäksi hän on valmentanut Helsingin NMKY:tä ja Porvoon Tarmoa. Vuosina 1970–1973 hän toimi Ilta-Sanomien työmarkkina- ja politiikantoimittajana ja vuosina 1973–1975 Helsingin Sanomien taloustoimittajana.

Jämsén on naimisissa matkailuyrittäjä Hannele Eerola-Jämsénin kanssa. Hänellä on viisi lasta.

Jämsénille on myönnetty seuraavat kunniamerkit:

*  Stara planinan ritarikunta (Bulgaria)

## Lähteet
Japanin kendō-liitto

**Japanin  kendō-liitto** (, ZNKR tai Zenkenren) perustettiin vuonna 1952. Japanin kendō-liitto on yksityinen organisaatio, joka toimii kendōn, iaidōn ja jōdōn harjoittelijoiden lisäämiseksi ja edistää edellä mainittujen lajien tunnetuksi tekemistä.

## Japanin kendō-liiton toiminta
Japanin kendō-liitto toimii läheisessä yhteistyössä Kansainvälisen kendoliiton () kanssa. Japanin kendō-liitto määrittelee, kehittää ja päivittää kendōn, ZNKR iaidōn ja ZNKR jodōn kilpailusäännöt ja katojen sekä tekniikoiden sisällöt. Japanin kendoliitto myös julkaisee ja päivittää käsikirjoja, joissa on kulloinkin voimassa oleva kendōn, iaidōn ja jodōn katojen, harjoitteiden ja perustekniikoiden  sisällöt.

## Lähteet

### Yleiset lähteet
* 
* 

## Aiheesta muualla
* Viralliset kotisivut
Juho Kirves

**Johan (Juho) Kirves** (25. toukokuuta 1868 Jaakkima – 1. tammikuuta 1961 Neuvostoliitto) oli suomalainen poliitikko, joka toimi SDP:n kansanedustajana vuosina 1907–1914 ja 1917–1918. Sisällissodan aikana hän työskenteli punaisten hallinnossa ja pakeni sodan jälkeen Neuvosto-Venäjälle. Kirveen viimeisistä elinvuosista ei ole tietoa.

## Elämä
Jaakkiman Miklin kylässä syntyneen Kirveksen vanhemmat olivat talollinen Petter Kirves ja Anna Parikka. Kansakoulun käytyään hän työskenteli metallimiehenä Kotkassa, Helsingissä, Pietarissa, Tverissä, Moskovassa ja Tulassa, kunnes asettui Viipuriin vuonna 1900. Viipurin työväenyhdistyksen johtohahmoihin lukeutunut Kirves valittiin kansanedustajaksi Suomen ensimmäisissä yksikamarisen eduskunnan vaaleissa maaliskuussa 1907. Kirves oli kansanedustajana vuoteen 1914, jonka jälkeen hän työskenteli Suomen Metalliteollisuustyöntekijäin Liiton taloudenhoitajana 1915–1916. Hänet valittiin jälleen eduskuntaan 1917.

Sisällissodan käynnistyttyä Kirves nimitettiin SDP:n uuden puolueneuvoston jäseneksi. Hän oli kannattanut parlamentaarista linjaa, mutta ryhtyi siitä huolimatta työskentelemään punaisten hallinnossa. Kirveen pääasialliset tehtävänsä olivat Neuvosto-Venäjän suhteita hoitaneissa komiteoissa. Hän kuului muun muassa Helsingissä toimineeseen suomalais-venäläiseen sekakomiteaan ja oli maaliskuun alussa nimetyn pääsuorituskomitean puheenjohtaja. Kirves työskenteli myös kansanvaltuuskunnan merenkulkuneuvoston virkailijana.

Sodan loppuvaiheessa Kirves pakeni Venäjälle, jossa hän toimi punapakolaisille perustetun Buin siirtolan komissaarina. Yrjö Laineen vuonna 1940 haastatteleman Matti Hiltusen mukaan Kirves työskenteli seuraavaksi Lahden turvesoille perustetussa suomalaiskollektiivissa, joka hajosi Kuusisen klubin murhien jälkeen syksyllä 1920. Vuosina 1920–1921 Kirves toimi poliittisena ohjaajana Omskissa, jonka jälkeen hän muutti Neuvosto-Karjalaan. Vuosikymmenen puolivälissä Kirves osallistui Suomessa maanalaisesti toimineiden kommunistien kouluttamiseen ja oli myöhemmin tuomarina Repolassa. 1930-luvulla Kirves asui Petroskoissa, jossa hän työskenteli Kansainvälinen Punaisen Avun MOPR:n Karjalan aluekomitean sihteerinä. SKP:n sisäisissä kiistoissa Kirves kannatti Kullervo Manneria, minkä johdosta hänet erotettiin väliaikaisesti puolueesta. 

Lehtitietojen mukaan Kirves oli elossa vielä keväällä 1937, mutta hänen myöhempiä vaiheitaan ei tunneta. Kirves julistettiin kuolleeksi Mikkelin raastuvanoikeuden päätöksellä 1. tammikuuta 1961. 

## Lähteet
Oral Fixation Volumes 1 & 2

__NOTOC__
**Oral Fixation Volumes 1 & 2** on Shakiran vuonna 2006 julkaistu kolmen levyn musiikkiboksi. Julkaisu sisältää Shakiran aikaisemmin ilmestyneistä levyistä espanjankielisen albubin *[[Fijación Oral Vol. 1]]* ja englanninkielisen albumin *[[Oral Fixation Vol. 2]]* sekä bonus-DVD:n, jolla on viisi musiikkivideota ja kolme MTV-esiintymistä.

## Kappaleet

### CD 1: Fijación Oral Vol. 1
# En Tus Pupilas
# La Pared
# La Tortura (ft. Alejandro Sanz)
# Obtener Un Sí
# Día Especial
# Escondite Inglés
# No
# Las de la Intuición
# Día De Enero
# Lo Imprerscindible
# La Pared (Acoustic version)
# La Tortura (Shaketon Remix)

### CD 2: Oral Fixation Vol. 2
# How Do You Do
# Illegal (ft. Carlos Santana)
# Hips Don’t Lie (ft. Wyclef Jean)
# Animal City
# Don’t Bother
# The Day And The Time
# Dreams For Plans
# Hey You
# Your Embrace
# Costume Makes The Clown
# Something
# Timor
# La Tortura (Alternate Version) (ft. Alejandro Sanz) (Bonus Track)

### DVD
**Musiikkivideot**
* La Tortura 
* Don’t Bother
* No
* Hips Don’t Lie  
* Día De Enero
**MTV 5 Star Performance**
* Hey You 
* Illegal 
* La Tortura
Future Film

**Future Film** on suomalainen elokuvien maahantuoja ja levittäjä, joka on toiminut vuodesta 1995 lähtien. Yhtiö levittää ja maahantuo kinofilmikopioita, kotitallenteita ja ohjelmia televisioon. Future Film on erikoistunut independent- ja taide-elokuviin. Sen markkinaosuus Suomen DVD-levyjen vähittäismyyntikaupasta oli vuonna 2008 seitsemän prosenttia.

Vuonna 2011 Future Film osti norjalaiselta Schibsted Media Groupilta elokuvien levittäjä Sandrew Metronome Distribution Finland Oy:n.

## Piirrossarjojen maahantuonti ja levitys

1990-luvulla Future Film tunnettiin parhaiten piirrossarjojen levittäjänä. Silloin tällöin Golden Voice jälkiäänitti Future Filmin julkaisuja (kuten *[[Hopeanuoli (manga ja anime)|Hopeanuolen]]* ja *[[Pikku ponit (1980-luvun sarja)|Pikkuponien]]*), mutta yleensä jälkiäänittäjä oli Agapio Racing Team.

2000-luvulla yhtiö on tekstittänyt ja julkaissut suomenkielisiä DVD-julkaisuja muun muuassa Love Hina, School Rumble, Fruits Basket, D•N•Angel, Berserk ja Ginga Densetsu Weed -sarjoihin.

## Lähteet
SxS

**SxS** on Sonyn ja Sandiskin kehittämä flash-muististandardi. Sonyn ja Sandiskin mukaan SxS-korteilla voidaan saavuttaa 800 Mbit/s tiedonsiirtonopeus ja purskeissa 2,5 Gbit/s.

## Lähteet
Etelän rintama

**Etelän rintama**  oli puna-armeijan toisen maailmansodan rintama, joka muodostettiin ensimmäisen kerran 25. kesäkuuta 1941 Odessan erityissotilaspiiristä. Se hajotettiin 28. heinäkuuta 1942. Rintama muodostettiin uudelleen 1. tammikuuta 1943 Stalingradin rintamasta. Se uudelleennimettiin 4. Ukrainan rintamaksi 20. lokakuuta. 

Malinovskin johtama etelän rintama osallistui puna-armeijan 1941–1942 talvioffensiiviin Harkovan alueella ja yhdessä Kaakon rintaman kanssa sen onnistui työntää Wehrmachtia takaisin sata kilometriä.

## Komentajat
Rintamankomentajina olivat:
* 25. kesäkuuta – 30. elokuuta 1941 armeijankenraali Ivan Tjulenev
* 30. elokuuta – 5. lokakuuta 1941 kenraaliluutnantti Dmitri Riabušev
* 5. lokakuuta – 24. joulukuuta 1941 kenraalieversti Jakov Tšerevitšenko
* 24. joulukuuta 1941 – 28. heinäkuuta 1942 kenraaliluutnantti Rodion Malinovski
* 1. tammikuuta – 2. helmikuuta 1943 kenraalieversti Andrei Jerjomenko
* 2. helmikuuta – 22. maaliskuuta 1943 kenraalieversti Rodion Malinovski
* 22. maaliskuuta – 20. lokakuuta 1943 armeijankenraali Fjodor Tolbuhin

## Lähteet
Alfa Romeo 158 L8C

**Alfa Romeo 158 L8C** oli Alfa Romeon 158 mallissa vuonna 1950 käytetty moottori. Mallilla voitettiin kuusi kilpailua, kuusi paalupaikkaa sekä kuusi nopeinta kierrosta seitsemästä osakilpailusta. Moottori oli ylivoimainen, koska se voitti kaikki kilpailut, joihin se osallistui. Giuseppe "Nino" Farina voitti Alfa Romeo 158 L8C -moottorilla myös maailmanmestaruuden kyseisenä vuonna.
Aikalainen

**Aikalainen** on tieteen, opetuksen ja kulttuurin sanomalehti, jota julkaisee Tampereen yliopisto. Se ottaa kantaa myös ajankohtaisiin yhteiskunnallisiin aiheisiin.

Lehden päätoimittaja Heikki Laurinolli irtisanoutui joulukuussa 2014, koska katsoi, että lehteä ollaan suitsimassa, kun se supistettiin ilmestyväksi kerran kuussa. Lehden vastaavana toimittajana toimii nykyisin Hanna Hyvärinen, joka sijaistaa perhevapaalla olevaa Tiina Lankista.

## Lähteet
*

### Viitteet

## Aiheesta muualla
*Aikalainen-lehden verkkosivut
Otto

**Otto** voi tarkoittaa seuraavia:

## Etunimenä
* Otto, monissa maissa yleinen miehen etunimi
*Otto-nimisiä hallitsijoita: 
** Pyhän saksalais-roomalaisen keisarikunnan keisareita: 
*** Otto I Suuri (912–973)
*** Otto II (955–983)
*** Otto III (980–1002)
*** Otto IV (1175/1176–1218)
** Otto, Austrasian major domus (640–643)
** Otto, Kreikan kuningas (1833–1862)
** Baijerin hallitsijoita:
** Otto I, Baijerin pfalzkreivi 1156–1180, Baijerin herttua 1180–1183
** Otto II, Baijerin herttua 1231–1253
** Otto III, Baijerin herttua 1290–1312
** Otto IV, Ala-Baijerin herttua 1309–1334
** Otto V, Baijerin herttua 1347–1349, Ylä-Baijerin herttua 1349–1351
** Otto, Baijerin kuningas 1886–1913

## Sukunimenä
* Otto, pääasiassa saksalainen sukunimi: 
** Bernhard Christian Otto (1745–1835), saksalainen lääkäri ja lintutieteilijä
** Björn Otto (s. 1977), saksalainen seiväshyppääjä
** Felix Otto (s. 1966), saksalainen matemaatikko
** Frei Otto (1925–2015), saksalainen arkkitehti ja rakennesuunnittelija
** Götz Otto (s. 1967), saksalainen näyttelijä
** Joel Otto (s. 1961), yhdysvaltalainen jääkiekkoilija ja valmentaja
** John Otto (s. 1977), Limp Bizkitin rumpali
** Kristin Otto (s. 1966), saksalainen uimari
** Lisa Otto (1919–2013), saksalainen oopperalaulaja
** Luise Otto-Peters (1819–1895), saksalainen kirjailija
** Miranda Otto (s. 1967), australialainen näyttelijä
** Nicolaus Otto (1832–1891), saksalainen keksijä, jonka mukaan on saanut nimensä ottomoottori, polttomoottorityyppi
** Rudolf Otto (1869–1937), saksalainen teologi, uskonnonfilosofi ja uskontotieteilijä
** Sylke Otto (s. 1969), saksalainen ohjaskelkkailija

## Muita merkityksiä
* otto, tililtänosto
* Ottopiste, seteliautomaattiketju
* Otto, Hartwallin lonkeromerkki
* 2962 Otto, asteroidi
* Otto, Helsingin Jokereiden maskotin nimi, tulee Otakar Janeckýn nimestä
* *Otocinclus* eli nuolimonni
* Alapaha blue blood bulldog, harvinainen koirarotu, kutsumanimi ”Otto”
* Hurrikaani Otto, Atlantilla marraskuussa 2016 raivonnut hurrikaani
* Otto Mann, hahmo *Simpsonit*-sarjassa

## Katso myös
* Otos
Confuciusornis

**Confuciusornis** oli variksenkokoinen esihistoriallisella ajalla elänyt lintusuku. Lintu eli varhaisliitukaudella noin 120 miljoonaa vuotta sitten nykyisen Kiinan alueella. Lintu on nimetty kiinalaisen moraalifilosofin Kungfutsen (*Confucius*) mukaan.

Suvusta tunnetaan neljä lajia: *C. sanctus* (tyyppilaji), *C. dui*, *C. chuonzhous* ja *C. suniae* (kaksi jälkimmäistä ovat mahdollisesti sama laji kuin *C. sanctus*). *Changchengornis hengdaoziensis* on samaan aikaan ja samalla alueella elänyt lähisukulainen. Changchengorniksilla oli pitkät pyrstösulat ja pehmeä  höyhenpeite. Viimeisimmät kladistiset analyysit ovat osoittaneet, että *Confuciusornis* voi olla läheisempää sukua *[[Microraptor gui|Microraptorin]]* ja muiden dromaeosaurusten kanssa kuin *[[Archaeopteryx]]iin* kanssa. Joka tapauksessa suku ei periydy *Archaeopteryxista*.

*Confuciusorniksen* fossiilit osoittavat, että sillä oli harvinaisen pitkä olkaluu. Olkapään lähellä oli tunnusomainen reikä, jonka tarkoituksena voi olla ollut keventää rakennetta. Hankaluu oli yksinkertaisen tangon mallinen. Rintalasta oli pieni ja yksinkertainen levy, jossa saattoi olla vähäinen kohouma, mutta joka kuitenkin oli sopimaton lentolihasten kiinnittymisalustaksi. Linnun lapaluut olivat kiinnittyneet korppiluihin ja tämä rakenne on voinut toimia lentolihasten kiinnittymiskohtana. Yhdenkään nykyisen linnun rintalastan rakenne ei ole vastaavankaltainen. Olkapäänivel oli poikittain toisin kuin nykyisillä linnuilla, minkä seurauksena *Confuciornis* ei voinut nostaa siipiään selän yläpuolelle.

## Lähteet
* **Mayr**, G.; Pohl, B. & Peters, D. S. (2005). A well-preserved *Archaeopteryx* specimen with theropod features. *Science* **310**(5753): 1483-1486. DOI 10.1126/science.1120331 (HTML abstract) Supporting Online Material

### Viitteet
Real Murcia

**Real Murcia Club de Fútbol** on espanjalainen jalkapalloseura Murcian kaupungista. Seuran edustusjoukkue pelaa kaudella 2021-2022 Espanjan neljänneksi korkeimmalla sarjatasolla Segunda División RFEF:ssä.

Seura perustettiin vuonna 1908 nimellä Murcia Club de Fútbol. Kauden 1922–1923 aikana kuningas Alfonso XIII myönsi sille tittelin Real (). Kaudeksi 1940–1941 seura nousi ensimmäistä kertaa Espanjan korkeimmalle sarjatasolle Primera Divisióniin, ja on sittemmin pelannut sarjassa kaikkiaan 18 kautta. Segunda Divisiónissa Real Murcia on pelannut 50 kautta, enemmän kuin mikään muu seura. Seuralla on myös eniten Segunda Divisiónin voittoja (kahdeksan) ja sarjanousuja Primera Divisióniin (yksitoista).

Real Murcian kotipeliasu muodostuu punaisesta paidasta, valkoisista housuista ja punaisista sukista. Seuran kotistadionina toimii vuonna 2006 valmistunut, 33&nbsp;045 -paikkainen Nueva Condomina.

## Aiheesta muualla

* Real Murcian virallinen sivusto
Lounaan rintama

**Lounaan rintama**  oli Puna-armeijan toisen maailmansodan rintama, joka muodostettiin 22. kesäkuuta 1941 Kiovan erityissotilaspiiristä. Se uudelleennimettiin 12. heinäkuuta 1942 Stalingradin rintamaksi. Lounaan rintama muodostettiin 25. lokakuuta 1942 uudelleen 1. kaartinarmeijasta ja uudelleennimettiin 3. Ukrainan rintamaksi 20. lokakuuta 1943. 

## Komentajat
Rintamankomentajina olivat:
* 22. kesäkuuta – 20. syyskuuta 1941 kenraalieversti Mihail Kirponos
* 20. syyskuuta – 18. joulukuuta 1941 Neuvostoliiton marsalkka Semjon Timošenko
* 18. joulukuuta 1941 – 4. huhtikuuta 1942 kenraaliluutnantti Fjodor Kostenko
* 4. huhtikuuta – 12. heinäkuuta 1942 Neuvostoliiton marsalkka Semjon Timošenko

* 25. lokakuuta 1942 – 27. maaliskuuta 1943 armeijankenraali Nikolai Vatutin
* 27. maaliskuuta – 20. lokakuuta 1943 armeijankenraali Rodion Malinovski

## Lähteet
Yön saalistajat (vuoden 1984 suomalainen elokuva)

**Yön saalistajat** on vuonna 1984 julkaistu suomalainen jännityselokuva. Visa Mäkisen ohjaama elokuva kertoo poliisista, joka soluttautuu Porissa toimivaan rikollisjärjestöön. *Yön saalistajissa* näytetään väkivaltaa ja paljasta pintaa suorasukaisemmin kuin 1980-luvun suomalaisessa viihde-elokuvassa yleensä oli tapana. 

## Näyttelijät
*Kauko Helovirta
*Ilmari Saarelainen 
*Sari Sarmas
*Matti Mäntylä
*Sirpa Taivainen
*Seppo Kulmala
*Reijo Kokko
*Matti Ruohola

## Vastaanotto
*Yön saalistajat* sai kriitikoilta erittäin kielteiset arvostelut, mutta nykyisin siitä on tullut jonkinlainen kulttielokuva. Elokuvateattereissa sen näki vain 1&nbsp;670 katsojaa, mutta ensimmäisessä televisioesityksessä 1987 lähes puolitoista miljoonaa, vaikka MTV esitti kelat aluksi väärässä järjestyksessä ja aloitti esityksen uudelleen niin, että tv-esitys kesti kaikkiaan kaksi ja puoli tuntia.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
### Arvostelut
*
Maserati 4CLT L4C

**Maserati 4CLT L4C** oli Maseratin Formula 1 -sarjassa käyttämä moottori. Moottoria käytettiin kaikkiaan viidessä autossa mallinimiltään:Maserati 4CL, Maserati 4CLT, Maserati 4CLT-48,  Maserati 4CLT-49 ja Maserati 4CLT-50. Myös viisi tallia käytti autoissaan tätä moottoria;  Officine Alfieri Maserati, Enrico Platé, Scuderia Ambrosiana, Scuderia Achille Varzi, Automovil Club Argentina ja Scuderia Milano.
Talbot T26C L6 4.5

**[[Talbot]] T26C L6 4.5** oli ranskalaisen Talbotin valmistama kilpa-automoottori, jota käytettiin Talbot-Lagon malleissa T26C, T26C-DA sekä T26C-GS.

## Lähteet
Pekka Puupää poliisina

**Pekka Puupää poliisina** on vuonna 1986 ensi-iltansa saanut suomalainen komediaelokuva, jonka on ohjannut Visa Mäkinen. 

## Juoni
Justiina passittaa Pekka Puupään ilmoittautumaan täydennyspoliisiksi vakituisen poliisikunnan ollessa sairaana. Samaan aikaan myös Puupäiden naapuri, Pukkila, ilmoittautuu täydennyspoliisiksi. Pekasta ja naapurista tulee poliisiparivaljakko, jotka rupeavat tekemään poliisin töitä. 

## Rooleissa

## Arvioita
*[[Video-opas|Video-oppaassa]]* vuodelta 1994 Asko Alanen sanoo elokuvan edustavan ”tunnettua porilaista laatua” ja antaa sille yhden tähden viidestä, mikä vastaa sanallista arviota ”huono”.

## Katso myös
* Pekka ja Pätkä -televisiosarja
* Pekka & Pätkä ja tuplajättipotti

## Lähteet
Liekkipatsas

**Liekkipatsas** viittaa seuraaviin:

* Liekki-patsas, Oskari Jauhiaisen suunnittelema muistomerkki Pyhäjoella
* Liekkipatsas, Alvar Aallon suunnittelema muistomerkki Suomussalmella
Kaarlo Hartiala

**Kaarlo Jakob Waldemar Hartiala**, entinen **Hartman** (12. lokakuuta 1919 Hancock, Michigan, Yhdysvallat – 25. syyskuuta 2009) oli suomalainen fysiologian professori ja Turun yliopiston rehtori ja kansleri. 

Hartialan vanhemmat olivat rovasti Rafael Hartman ja Hilja Maria Wargelin. Hänen puolisonsa vuodesta 1943 oli lääkäri Airi Inkeri Järvinen. Hartiala aloitti oppikoulun Joensuun lyseossa 1929 ja kirjoitti ylioppilaaksi Käkisalmen yhteislyseosta 1938. Lääketieteen lisensiaatiksi hän valmistui 1947 ja tohtoriksi 1951. Hän oli jo 1948–1950 opiskellut Yhdysvalloissa Rockefeller-säätiön apurahalla.

Hartiala nimitettiin Turun yliopiston ensimmäiseksi fysiologian professoriksi vuonna 1955. Professorina hän toimi aina eläkkeelle jäämiseensä vuonna 1984 saakka. Hartiala toimi Turun yliopiston rehtorina 1970–1975 ja kanslerina 1975–1984. Hartiala tuli tunnetuksi dopingaineiden vastaisen työn kärkihahmona. Hän oli muun muassa mukana luomassa eurooppalaisille olympiakomiteoille yhteistä lääketieteellistä komiteaa 1980-luvulla. Hän toimi Suomen olympiakomitean hallituksessa 1968–1976 ja sen valtuuskunnan puheenjohtajana 1976–1984. Sittemmin hän oli Euroopan olympiakomitean liittohallituksessa ja Kansainvälisen olympiakomitean lääketieteellisessä komissiossa. Työskentelystään niin urheilun kuin tieteenkin parissa hänet palkittiin useasti.

Suomen Urheilulääkäriyhdistys jakaa Hartialan mukaan nimettyä stipendiä nuorille liikuntalääketieteen tutkijoille.

## Teokset
* *Effect of anoxic anoxia on the humorally stimulated pancreatic secretion*, Suomalainen tiedeakatemia, 1951. (väitöskirja)
* *Polkuni tieteen turuilla, lääkärin ja tiedemiehen näkökulmasta*, WSOY 1979
* *Medi, lääkärikeskus 1–4*, toimituskunnan jäsen, WSOY 1980–1982
* *Polun varrelta – sanottua ja tehtyä*, 1990
* *Neljätoista vuottani nuijan varressa – ja nuijan alla*, 1991
* *Urheilun kahdet kasvot: terve sielu terveessä ruumiissa vai rahan ja dopingin vallassa*, 1997

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Ylen Elävä arkisto: Kaarlo Hartiala dopingväittelyssä 1991
Karjalan palautus (kirja)

**Karjalan palautus** on Pro Karelian -yhdistyksen pääsihteerin,kauppatieteiden maisteri Veikko Saksin kirjoittama kirja, joka käsittelee  Karjalan palautuskysymystä. Kirja on saanut julkisuutta myös Venäjällä Rossijskaja gazeta -lehdessä. Kirja sisältää taloudellisia suunnitelmia siitä, miten Karjalan palautus ei tulisi maksamaan Suomelle liikaa infrastruktuurimenoihin tarvittavina kustannuksina, vaan miten Karjalan palautus saataisiin Suomen valtiontaloudelle tuottavaksi investoinniksi. 

Venäjän Federaation virallisessa lehdessä Rossijskaja gazetassa, myös Suomesta usein kirjoittavan toimittajan Nadežda Sorokinan laatiman artikkeli oli otsikoitu *Suomalaiset haluavat palauttaa Karjalan, suomalaiset revansistit haluavat palan venäläistä maata*.  Suomen valtion virallinen kanta on se, että rajakysymys on ratkaistu Moskovan välirauhansopimukseen 1944 perustuen Pariisin rauhansopimuksella 1947.

Veikko Saksi täsmensi myöhemmin Suomenmaassa, ettei hänen tarkoituksenaan ollut se, että Suomen hallitus aloittaisi välittömästi neuvottelut Karjalan palauttamisesta Venäjän hallituksen kanssa, vaan se, että asiaa pidettäisiin esillä ja että suomalaiset alkaisivat keskustella asiasta.  Suomen ulkoasiainministeriön verkkosivujen uutispalstalla kirjoitettiin kuitenkin unkarilaislehti Magyar Nemzeti Magazin kokosivun artikkelista, jossa huomioitiin kirjaa. 

## Lähteet
Kaikenlaisia karkulaisia

**Kaikenlaisia karkulaisia** on vuonna 1981 ensi-iltaan tullut Visa Mäkisen ohjaama ja tuottama komediaelokuva. Kaikenlaisia karkulaisia toi 96 959 katsojaa elokuvateattereihin 

*Kaikenlaisia karkulaisia* oli Visa Mäkisen kolmas pitkän elokuvan ohjaus. Elokuvan ensi-ilta oli Porin Jaarli-teatterissa 20. elokuuta 1981.

## Näyttelijät

## Vastaanotto
*Helsingin Sanomien* Helena Ylänen piti elokuvaa pitkäpiimäisenä veijarihupailuna, jossa ammattikäsikirjoittaja Jussi Tuomisesta huolimatta ”ei ole huumoria, ei ole hulluutta, ei edes leikkiä. Kallista filmiä vain tuhlaantuu.” *[[Video-opas|Video-oppaassa]]* vuodelta 1994 Kari Hintikka kehotti kiertämään elokuvan kaukaa, vaikka se onkin hänestä Mäkisen parhaasta päästä. Hän antoi sille yhden tähden viidestä.

## Lähteet
Pekka & Pätkä ja tuplajättipotti

**Pekka & Pätkä ja tuplajättipotti** on vuonna 1985 ensi-iltansa saanut Visa Mäkisen elokuva. 

Elokuva on Mäkisen ainoa elokuva, jota ei ole koskaan esitetty kokonaisuudessaan televisiossa. Elokuvateatterilevityksen jälkeen se julkaistiin vuokravideotallenteena. VLMedia julkaisi elokuvan DVD:nä huhtikuussa 2017. Elokuva ei menestynyt teattereissa, sillä sitä kävi katsomassa vain noin 4&nbsp;000 katsojaa. 

Elokuvan teon jälkeen Mäkinen tuotti *[[Pekka ja Pätkä (televisiosarja)|Pekka ja Pätkä]]* -televisiosarjan. Televisiosarjassa tämä elokuva liitettiin 3-osaiseksi televisiosarjaksi *Pekka ja Pätkä: Pekan painajainen*, jossa Esko Roinen esittämä Pekka näkee unta toisesta Pekasta. Televisiosarjan jälkeen Visa Mäkinen teki vielä toisen Pekka Puupää-aiheisen elokuvan *[[Pekka Puupää poliisina]]*.

## Juoni

Poikamiehet Pekka Puupää ja Pätkä menevät tansseihin. Siellä he tapaavat Justiina Pöntön ja saman tien lempi leiskahtaa Pekan ja Justiinan välillä. He menevät oitis naimisiin ja Justiina muuttaa Pekan luokse asumaan. Pekka saa tiedon, että hänen Amerikan tätinsä Pimpinella on kuollut. Pekalle on tiedossa kahdeksan miljoonan markan perintö, mutta vain jos tämä onnistuu tuhlaamaan viikossa miljoona markkaa huvituksiin. Pekka ja Pätkä onnistuvat tuhlaamaan 100 000 markkaa ja lopuilla rahoilla Justiina maksaa asunnon vuokran 40 vuodeksi. Kuitenkin Pätkän taskuun jäi pahan päivän varalle jätetty markan kolikko ja perintö jää saamatta.

## Näyttelijät
* Mauri Kuosmanen - Pekka Puupää
* Jaakko Kallio - Pätkä
* Kristiina Elstelä - Justiina Pönttö-Puupää
* Ilmari Saarelainen - Pauli Pikkarainen, "vanhempi kiinteistönhoitaja"
* Anja Päivärinta - Vieno, Justiinan ystävätär
* Seppo Kolehmainen - korttelipoliisi
* Arvi Anttila - tuomari Ruponen, isännöitsijä
* Miro Honkanen - Make
* Veikko Hirviniemi - psykiatri
* Taneli Rinne - pankinjohtaja Parvi

## Arvioita
*[[Video-opas|Video-oppaassa]]* vuodelta 1994 Kari Salminen sanoo, ettei hauskoista vitseistä tai oikeasta veijarihengestä ole elokuvassa tietoakaan. Hän antaa elokuvalle 1–5 tähden sijasta pommin, mikä vastaa sanallista arviota ”täysin epäonnistunut tekele”.

## Lähteet
Agentti 000 ja kuoleman kurvit

**Agentti 000 ja kuoleman kurvit** on vuonna 1983 ensi-iltansa saanut Visa Mäkisen elokuva. Elokuva parodioi James Bond -elokuvaa ''Casino Royale'' vuodelta 1967. Elokuvissa sen näki 57 250 katsojaa.

## Rooleissa

## Arvioita
*[[Video-opas|Video-oppaassa]]* vuodelta 1994 Bello Romano sanoi, ettei Mäkisen yritys tehdä kotimaista toimintaelokuvaa ole täysin epäonnistunut. Hän antoi elokuvalle kaksi tähteä viidestä, mikä vastaa sanallista arviota ”keskinkertainen”.

## Lähteet
Avaruusluotain (lehti)

**Avaruusluotain** on Suomen avaruustutkimusseuran julkaisema jäsenlehti (ISSN 0356-021X), joka ilmestyy neljä kertaa vuodessa. Lehdessä kerrotaan seuran ja sen jäsenten toiminnasta sekä avaruustutkimuksesta yleensä.

## Lehden vaiheita

Ensimmäinen seuran lehti ilmestyi 13. elokuuta 1960. Sen nimi oli "SAF-bladet". Lehti oli käsin kirjoitettu ja hektografilla kopioitu. 30. tammikuuta 1960: SAF-bladet oli jo koneella kirjoitettu ja monistettu. Tammikuussa 1963 lehden nimeen tuli mukaan myös suomen kieli. Maaliskuussa 1963 lehti oli kaksikielinen tiedote. Vuonna 1965 ilmestyi lehti erikseen suomeksi ja ruotsiksi: ATS-lehti ja ATS-bladet. Vuonna 1966 ATS-luotain ilmestyi vain suomeksi, mutta sen lisäksi ilmestyivät SAF-information ja ATS-tiedottaa. Vuonna 1968 Suomen avaruustutkimusseuran lehti sai nimen "ATS-luotain – SAF-pejlaren", joka vuonna 1972 sai nykyisen nimensä *Avaruusluotain – Rymdpejlaren*.

Ennen 2000-lukua päätoimittajina toimivat muun muassa Heikki Oja, Jussi Leader, Jari Karvinen, Urpo Häyrinen ja Simo Tauriainen. Lehden päätoimittaja oli vuosina 2000–2005 Tero Siili, 2006–2009 Sini Merikallio ja vuodesta 2010 alkaen Tiera Laitinen sekä sittemmin vt. Matti Lepomäki.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Suomen avaruustutkimusseuran sivut
Pirtua, pirtua

**Pirtua, pirtua** on vuonna 1991 ensi-iltansa saanut Visa Mäkisen draamaelokuva. Siinä nuori mies taistelee kieltolain aikaan kylänsä pirtutrokareita vastaan.

Visa Mäkisen ensimmäinen yritys vakavan elokuvan tekemiseksi sai teattereissa vain 1&nbsp;650 katsojaa ja tuotti miljoonan markan verran tappiota, minkä seurauksena Mäkinen luopui elokuvien teosta. Televisioesityksissä MTV3-kanavalla *Pirtua, pirtua* sai vuoden 1995 huhtikuussa 287&nbsp;000 ja vuoden 2001 kesäkuussa 180&nbsp;000 katsojaa.

## Näyttelijät

## Arvioita
*[[Video-opas|Video-oppaassa]]* vuodelta 1994 Olavi Similä pitää Mäkisen ensimmäisen draamaelokuvan kuvausta laadukkaana mutta sisältöä onttona. Hän antaa elokuvalle kaksi viidestä, mikä vastaa sanallista arviota ”keskinkertainen”.

## Lähteet
Fraserin oireyhtymä

**Fraserin oireyhtymä** on harvinainen sairaus, joka aiheuttaa mm. erilaisia ruumiillisia poikkeavuuksia, yhdyssormisuutta ja -varpaisuutta, kehitysvammaisuutta sekä ylimääräisiä sormijäseniä. Keskeinen piirre on piilosilmäisyys, jossa iho peittää yhden tai molemmat silmät. Mahdollisia muita piirteitä ovat mm. epäsymmetrinen kallo, munuaisvaurio, piilokiveksisyys, kuurous, sokeus, mikropenis, klitoromegalia ja virtsarakon poikkeavuudet.

Fraserin oireyhtymän ennuste vaihtelee. Lähes 50 % siitä kärsivistä kuolee ensimmäisten elinvuosiensa aikana tavallisimmin kurkunpään ahtaumaan tai munuaisvaurioon. 

Fraserin oireyhtymän aiheuttaja on autosomin kautta peittyvästi periytyvä mutaatio. Fraserin oireyhtymä on elävänä syntyneistä lapsista 0,043:lla 10&nbsp;000:sta ja kuolleena syntyneistä 1,1:lla 10&nbsp;000:sta.

## Lähteet
Petter Portin

**Petter Erik Portin** (12. joulukuuta 1940 Kruunupyy – 25. helmikuuta 2023) oli suomalainen geneetikko ja Turun yliopiston perinnöllisyystieteen professori.

## Elämä ja ura

Kruunupyyssä vuonna 1940 syntynyt Portin pääsi ylioppilaaksi Nokian yhteiskoulusta vuonna 1959. Hän jatkoi opintojaan Turun yliopistossa, jossa hän toimi eri tehtävissä aina vuodesta 1969 alkaen. Portin valmistui filosofian tohtoriksi vuonna 1972 ja hänet valittiin perinnöllisyystieteen vs. apulaisprofessoriksi vuonna 1976. Professorin virkaan Portin nousi vuonna 1980 ja tässä tehtävässä hän toimi Turun yliopistossa aina eläköitymiseensä asti vuonna 2004.

Portin oli myös vuonna 1962 perustamassa Turun Yliopiston biologian ja maantieteen ainejärjestöä, Synapsia.

## Tutkimus- ja julkaisutoiminta

Portin tutki muun muassa banaanikärpäsen sukupuolisolujen kypsymisjakautumista, geenien vuorovaikutuksia, yksilönkehityksen mekanismeja, ihmisen hampaiston genetiikkaa sekä skitsofrenian genetiikkaa. Hänen eniten siteeratut julkaisunsa koskevat geenin käsitteen teoriaa. Nuorempana Portin tutki myös lintuja, ja julkaisi katsauksen Nokian linnustoon vuonna 1965.

Portin julkaisi tieteellisten kirjoitusten ohella noin viisisataa suomenkielisiä aikakausi- ja sanomalehtiartikkelia, sekä osallistui perinnöllisyystieteeseen liittyvistä aiheista käytävään julkiseen keskusteluun. Hänen lehtikirjoitustensa aiheina olivat erityisesti evoluutio ja muuntogeeniset kasvit. Kirjoituksissaan Portin pyrki korostamaan näkemystään, jonka mukaan muuntogeenisten kasvien havaitut hyödyt ylittävät selvästi niiden pelätyt haitat ja että haittoja korostetaan usein vain tunteen pohjalta. 

Portinilta ilmestyi muun muassa yleistajuinen genetiikan oppikirja *Ne geenit! Ne geenit!* (2006). *Biologian sanakirjasta* hän sai yhdessä muiden kirjoittajien kanssa tiedonjulkistamisen valtionpalkinnon vuonna 2002. Tieteellisen tuotantonsa lisäksi Portin julkaisi tieteenfilosofisia mietekokoelmia ja runoteoksia.

## Teokset

### Tietokirjat
* 
* 
* 
* 
* 

### Runoteokset ja mietelmät
* *Valkoinen timantti*, 2001
* *Musta timantti*, 2001
* *Pisara alkumerta*, 2001
* *Apollodoros, keskusteluja tieteestä, taiteesta, kulttuurista, kasvatuksesta ja uskonnosta*, 1996
* *Pikkuapollo, mietteitä tieteestä, taiteesta, kulttuurista, kasvatuksesta ja uskonnosta*, 1992

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Petter Portinin muistokirjoitus Helsingin Sanomissa
Myyrä (Nalle Puh)

**Myyrä** () on Disneyn Nalle Puh -sarjakuvissa, -elokuvissa ja -piirrossarjassa esiintyvä fiktiivinen henkilöhahmo. Toisin kuin muut tutut Nalle Puhin maailmaan kuuluvat päähahmot, Myyrä ei esiinny A. A. Milnen Nalle Puh -kirjoissa, vaan hahmon keksi Walt Disney itse. Hahmon englanninkielinen nimi *gopher* tarkoittaa itse asiassa taskurottaa eikä myyrää.

Myyrä esiintyi ensi kerran vuoden 1966 lyhytelokuvassa *[[Nalle Puh ja hunajapuu]]*, jonka sisältö nähdään alkujaksona kymmenen vuotta myöhemmin kootussa elokuvassa *[[Nalle Puh (vuoden 1977 elokuva)|Nalle Puh]]*. Myyrä esitellään elokuvassa hahmona, joka rakentaa paljon asioita, pääasiallisesti omia tunneleitaan (joihin hän näyttää putoavan useasti). Hän huomauttaa useissa kohtauksissa monimerkityksisesti ”en ole kirjassa”. Myyrän ulkonäkö ja koominen puhetapa perustuvat *[[Kaunotar ja Kulkuri]]* -elokuvassa esiintyneeseen majavaan. Myyrän englanninkielisenä äänenä toimi alun perin Howard Morris, joka vetäytyi eläkkeelle ja hänet korvasi Michael Gough. Suomenkielisessä versiossa äänen Myyrälle antoivat Pirkko Aarnio ja Veikko Honkanen.
Palasokeri

**Palasokeri** on kova, kuution muotoon hakkurilla pilkottu pala kokoon puristettua kidesokeria. Palasokeri tunnetaan myös nimellä sokerikuutio. Palasokerista on sekä valkoinen kidesokerista että ruskea ruokosokerista valmistettu versio.

Palasokeria voidaan käyttää kätevästi esimerkiksi kahvia tai teetä juodessa. Tuotemerkit, kuten Suomen Sokerin Sirkku ja Pulmu ovat olleet aikansa brändejä. Yksi Sirkku-pala painaa noin 2,6 grammaa ja Pulmu noin 3,2 grammaa.

Valmiina paloina myyty sokeri kehittyi käyttäjän itsensä paloittelemasta toppasokerista, joka oli yleinen sokerityyppi Suomessakin vielä 1930-luvulla.

## Lähteet
* 

### Viitteet

## Aiheesta muualla
ERA E

**ERA E** oli brittiläinen Formula 1 -auto, jolla osallistuttiin ainoastaan Britannian osakilpailuun 1950, jolloin Taso Mathieson ajatti Leslie Johnsonia kuljettajana ja Peter Walker puolestaan itseään sekä Tony Roltia. Autot lähtivät ruuduista 10. (Walkerin/Roltin) ja 12. (Johnsonin) ja molemmat keskeyttivät (Johnson toisella kierroksella kompressorivikaan ja Walker/Rolt kierroksella 5 vaihdelaatikkovikaan).

## Lähteet
Mitäs me sankarit

**Mitäs me sankarit** on vuonna 1980 ensi-iltansa saanut komediaelokuva, porilaisen elokuvaohjaajan ja monialayrittäjän Visa Mäkisen toinen elokuvatuotanto.

## Juoni

Elokuva kertoo porilaisista Kaista ja Ekistä jotka valmistuvat poliisikoulusta poliiseiksi. Erinäisten sattumusten jälkeen pojat erotetaan poliisivoimista, jonka jälkeen he perustavat etsivätoimiston. Yksityisetsivinä kaksikko hölmöilee ja poikien etsivälupakirja perutaan. Toimillaan he ovat joutuneet suuriin velkoihin ja näin turvautuvat "pimeisiin rahamarkkinoihin" ja saavat rikollispomolta rahat yhden prosentin päiväkorolla. Monien vaiheiden jälkeen pojat ajatuvat takaa-ajamaan rosvokoplaa, jonka saavat pidätettyä. Näistä urotöistä kaksikko saa poliisinvirkansa takaisin.

## Tuotanto
Visa Mäkisen toisen elokuvan käsikirjoitus tilattiin kokeneelta viihteentekijä Ismo Sajakorvelta ja sivurooleihin kiinnitettiin kolme suosittua näyttelijää Kauko Helovirta, Leo Lastumäki ja Tenho Saurén. Pääosia esittivät Porin Teatterin näyttelijä Timo Nissi ja Riihimäen Teatterin Erkki Teittinen, samoin sihteeriä esittänyt Marjut Sariola oli ammattilainen Tampereen Teatterista. Elokuva kuvattiin Porissa kesällä 1980 kahdella 16mm kameralla kuvaajina Matti Pulliainen ja Pertti Aherva. Leikkaajana toimi Heikki Arala nimellä Christian Achander (alkuteksteissä muodossa Gristian). Elokuva sai ensi-iltansa 12. syyskuuta 1980.

## Vastaanotto
*Mitäs me sankarit* sai elokuvateattereissa 142 328 katsojaa, enemmän kuin mikään Mäkisen myöhempi tuotanto.

## Arvioita
*[[Video-opas|Video-oppaassa]]* vuodelta 1994 Bello Romano kutsuu elokuvaa hölmöilyksi, josta saa hakea seikkailua tai toimintaa. Hän antaa elokuvalle 1–5 tähden sijasta pommin, mikä vastaa sanallista arviota ”täysin epäonnistunut tekele”.

## Muuta

Porilainen rockyhtye Saijaa Saijaa on levyttänyt albumin nimeltään *Mitäs me sankarit*.

## Lähteet
Shin’ichirō Tomonaga

**Shin’ichirō Tomonaga**, usein **Sin-Itiro Tomonaga**, (, 31. maaliskuuta 1906 – 8. heinäkuuta 1979) oli japanilainen fyysikko. Tomonaga vaikutti hyvin paljon kvanttisähködynamiikkaan. Tomonaga, Richard Feynman ja Julian Schwinger saivat Nobelin fysiikanpalkinnon vuonna 1965.

## Elämä
Tomonaga syntyi Tokiossa vuonna 1906. Hänen isänsä oli japanilainen filosofi Sanjūrō Tomonaga. Tomonaga oli perheen toinen lapsi ja vanhin poika. Tomonaga aloitti opiskelun Kioton yliopistossa vuonna 1926. Hän työskenteli Leipzigissä samassa ryhmässä Werner Heisenbergin kanssa ja tätä aiemmin oli samalla luokalla Hideki Yukawan kanssa. Kaikki kolme ovat saaneet Nobelin fysiikanpalkinnon.

Tomonaga kuoli syntymäkaupungissaan vuonna 1979.

Asteroidi 6919 Tomonaga on nimetty hänen muistokseen.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Biografia Nobel-säätiön sivuilla
Väinö Kivilinna

**Väinö Gabriel Kivilinna** (sukunimi vuoteen 1906 **Borg**) (13. lokakuuta 1875 Turku − 18. maaliskuuta 1950 Lempäälä) oli suomalainen oppikoulun lehtori ja toimittaja joka oli myös lyhyen aikaa Suomalaisen puolueen ja Maalaisliiton kansanedustajana.

Kivilinnan vanhemmat olivat seminaarinjohtaja Oskar Fredrik Borg ja Ida Agatha Savonius. Hän pääsi ylioppilaaksi 1893 ja valmistui filosofian kandidaatiksi 1899 ja lisensiaatiksi 1904.

Kivilinna toimi luonnonhistorian ja maantiedon opettajana tai lehtorina Kokkolan yhteiskoulussa 1903–1906, Viipurin vanhassa yhteiskoulussa 1906–1907, Jyväskylän seminaarissa 1910–1928, Porin lyseossa 1932–1937 ja Tampereen yhteislyseossa 1937–1939.  Kivilinna oli sosiaaliministeriön raittiusosaston raittiuslautakuntien ylineuvoja vuosina 1925–1932.

Hän oli myös toimittajana *[[Luonnonystävä]]*-lehdessä 1899 sekä päätoimittajana *[[Kokkola (sanomalehti)|Kokkola]]*-lehdessä 1905–1906, *[[Viipuri (sanomalehti)|Viipuri]]*-lehdessä 1906–1908, *[[Suomalainen (Jyväskylä)|Suomalainen]]*-lehdessä 1909–1911, *[[Nuorten nuija]]*-lehdessä 1909–1918, *[[Keskisuomalainen]]*-lehdessä 1918 ja *[[Saarijärven Paavo (sanomalehti)|Saarijärven Paavo]]* -lehdessä 1919–1921.  

Kivilinna oli Suomalaisen puolueen kansanedustajana 1907–1909 ja Maalaisliiton kansanedustajana 1922–1924. Hän oli jäsenenä useissa eduskunnan valiokunnissa sekä mukana Suomen valtuuskunnan jäsenenä Tarton rauhanneuvotteluissa 1920.

Kivilinna oli vuodesta 1904 naimisissa Synnöve Hovindin kanssa. Väinö Kivilinnan veli oli opettaja, Suomen metsästäjäliiton sihteeri ja tietokirjailija Martti Kivilinna.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*
Everlast (muusikko)

**Everlast** (oik. **Erik Schrody**, s. 18. elokuuta 1969 Valley Stream, New York) on amerikanirlantilainen rap-artisti ja laulaja-lauluntekijä. Hän on tunnettu rapia ja akustista rock-musiikkia sekoittelevasta tyylistään. Hän toimi House of Pain -yhtyeen keulahahmona vuosina 1992–1996, kunnes siirtyi soolouralle. Hän oli vuonna 2006 perustetun rap-yhtye La Coka Nostran jäsen, mutta lähti ryhmästä muutama vuosi myöhemmin. Vuonna 2000 hän voitti Grammyn Carlos Santanan kanssa tekemästään kappaleesta "Put Your Lights On". Hän kääntyi muslimiksi 2006.
Montgomeryn piirikunta (Virginia)

**Montgomeryn piirikunta** on Yhdysvaltojen Virginian osavaltiossa sijaitseva piirikunta. Vuoden 2010 väestönlaskennassa piirikunnassa oli 94&nbsp;392 asukasta. Piirikunta on nimetty amerikanirlantilaisen upseerin Richard Montgomeryn mukaan ja sen hallinnollinen keskus on Christiansburgin kaupunki. 

## Maantiede
PIirikunnan pinta-ala on noin 1&nbsp;008 km², josta 1&nbsp;005 km² on maata ja 3 km² vettä. Naapuripiirikunnat ovat:
*Craigin piirikunta – pohjoisessa
*Floydin piirikunta – etelässä
*Gilesin piirikunta – luoteessa
*Radford ja Pulaskin piirikunta – lounaassa
*Roanoken piirikunta – koillisessa
### Kaupunkeja
* Blacksburg
* Christiansburg

## Lähteet
*Virginia by County – Census 2000 Summary File 

## Aiheesta muualla
Tärppä

**Tärppä** () on kuvitteellinen kärppää muistuttava olento, joka mainitaan useasti A. A. Milnen *[[Nalle Puh]]* -kirjoissa. Milnen kirjoissa tärpät olivat ilmeisesti olemassa vain Nalle Puhin ja tämän ystävien mielikuvituksessa, mutta joissain Disney-yhtiön tekemissä Nalle Puh -animaatioissa ne oli kuvattu todellisina olentoina, jotka muistuttivat suuria kärppiä.

Tärpät mainitaan ensi kerran Nalle Puh -tarinassa, jossa Nalle Puh ja Nasu yrittävät napata "tärpän", mutta myöhemmin heille selviää, että kahden tärpän jalanjäljet lumessa olivatkin Puhin ja Nasun itsensä tekemiä, kun he olivat kiertäneet kehää (ainakin viidesti) ja seuranneet omia jälkiään.

Disney-animaatioissa tärppiä nähtiin ensi kerran lyhytelokuvassa *[[Nalle Puh ja tuulinen päivä]]* osana Puhin painajaisunta laulujaksossa ”Möhköfantit ja tärpät”. Televisiosarjassa *[[Nalle Puhin uudet seikkailut]]* esiintyi myös oikeita tärppiä. Sarjan suomenkielisessä dubbauksessa niitä tosin kutsuttiin "röpöläisiksi" ja *[[Nalle Puh ystävää etsimässä]]* -elokuvassa "näädiksi". Televisiosarjassa tärpät ovat Nalle Puhin ja tämän kumppaneiden vihollisia. Heidät tunnetaan siitä, että he varastavat hunajaa ja heillä on apunaan möhköfantti. Eräs tärppä ja möhköfantti -kaksikko (nimeltään *Tane* ja *Möhkö*) yritti varastaa useampaankin kertaan Nalle Puhin ja muiden hunajat.

Nalle Puh -kirjoissa ja animaatioissa on useita muitakin vastaavia hahmoja tai asioita, joita kutsutaan hassuilla nimiväännöksillä. Esimerkiksi *hinaja* () on hunajaa ja *jagulaari* on jaguaari.
ERA B

**ERA B** oli brittiläisen ERA:n kilpa-auto, jolla ajettiin vuosina 1950–1951. Bob Gerard ja Cuth Harrison ajoivat autolla kuudenneksi ja seitsemänneksi vuoden  Britannian osakilpailussa. Vuoden  Britannian osakilpailussa autolla ajoivat Gerard ja Brian Shawe-Taylor, jotka sijoittuivat kilpailussa yhdenneksitoista ja kahdeksanneksi.

## Lähteet
Malmö Redhawks

**Malmö Redhawks** on ruotsalainen, Malmöstä kotoisin oleva jääkiekkoseura, joka pelaa Ruotsin pääsarjassa SHL:ssä. Seura on perustettu vuonna 1972 nimellä Malmö IF.

Malmö Redhawks (silloiselta nimeltään Malmö IF) on pelannut Ruotsin finaalissa vuosina 1992 ja 1994 voittaen mestaruuden molemmilla kerroilla. Seuran saavutuksiin kuuluu myös Euroopan Cupin voitto vuodelta 1993 ja pronssi vuodelta 1994. Malmö Redhawks on Elitserienin maratontaulukossa kymmenentenä. Joukkueen kotihallina toimii 12&nbsp;600 katsojaa vetävä Malmö Arena.

## Jäädytetyt numerot
***1** Peter Lindmark
***5** Roger Nordström
***18** Patrik Sylvegård
***25** Kaj Olsson
***66** Mats Lusth

## Päävalmentajat

* Putte Brännström 1972–1973
* Jan Stolpe 1973–1975
* Thomas Stafrén 1975–1976
* Danny Malone 1976–1977
* Jan Stolpe 1977–1978
* Tommy Andersson 1978–1981
* Tore Paulsryd 1981–1983
* Jan Stolpe 1983–1984
* Lennart Sundberg 1984–1987
* Lennart Källén 1987–1989
* Timo Lahtinen 1989–1994

* Hannu Jortikka 1994–1995
* Christer Abrahamsson 1995–1996
* Peo Larsson 1996
* Barry Smith 1996–1997
* Hannu Jortikka 1997–1998
* Stephan Lundh 1998–2001
* Per Bäckman 2001–2003
* Stephan Lundh 2003–2004
* Björn Kinding 2004
* Dan Hobér 2004–2005
* Lars Bergström 2005–2007

* Dave King 2007
* Torgny Bendelin 2007–2008
* Bobo Simensen 2008–2009
* Göran Karlström 2009–2010
* Robert Olsson 2010–2011
* Leif Strömberg 2011
* Ulf Taavola 2011–2013
* Mats Lusth 2013–2015
* Björn Hellkvist 2015–2016
* Peter Andersson 2016–2020)
* Martin Filander (2020)

* Joakim Fagervall (2020–2022)
* Tomas Kollar (2022–)

## Joukkue kaudella 2025–2026

### Valmennus & Joukkueenjohto
* **Päävalmentaja:** Tomas Kollar 
* **Apuvalmentaja:** Jens Nielsen 
* **Apuvalmentaja:** Bert Robertsson 
* **Maalivahtivalmentaja:** Cristopher Nihlstorp 
* **Fysiikkavalmentaja:** Stephen Breisner 
* **Taitovalmentaja:** Love Öhlund 
* **Huoltopäällikkö:** Mikael Petersson 
* **Huoltopäällikkö:** Jörgen Torstensson 
* **Puheenjohtaja:** Patrik Sylvegård 
* **Toimitusjohtaja:** Oscar Alsenfelt 
* **Apulaistoimitusjohtaja:** Andreas Hadelöv 

*Lähde: EliteProspects*

## Galleria

Tiedosto:Spelare i Malmö Red hawks.JPG|Malmön pelaajia vaihtoaitiossa
Tiedosto:Malmö Arena 2008.jpg|Malmö Arena
Tiedosto:Malmö Arena 11-2008.JPG|Malmö Arena sisältä


## Lähteet

## Aiheesta muualla

*Seuran kotisivut
Ruuvit löysällä (elokuva)

**Ruuvit löysällä** on vuonna 1989 ensi-iltansa saanut Visa Mäkisen ohjaama ja tuottama komediaelokuva. Sen käsikirjoituksen laati Kari Levola.

## Näyttelijät

## Vastaanotto
*Ruuvit löysällä* sai elokuvateattereissa yhteensä 717 katsojaa, mikä oli vuoden 1989 kotimaisten ensi-iltojen pienin katsojamäärä.

Vuoden 1994 Video-oppaassa Bello Romano antoi elokuvalle tähtien sijasta pommin, joka vastaa sanallista arviota ”täysin epäonnistunut tekele”. Hänen mukaansa elokuvan henkilöhahmot ”sekoilevat katsojan harmiksi selvittämässä murhaa”.

## Lähteet
ERA L6C

**[[English Racing Automobiles|ERA]] L6C** oli ERA:n käyttämä moottori. Sitä käytettiin ERA:n A-, B-, C- ja E-malleissa.

## Lähteet
Naapurissa kummittelee (elokuva)

**Naapurissa kummittelee** on vuonna 1986 tehty kauhuelokuva. Se on Naapurissa kummittelee -trilogian ensimmäinen osa. Elokuvan on ohjannut Steve Miner.

Roger Cobb on menestyvä kauhukirjailija, mutta nyt hänellä on kaikki ideat lopussa. Syynä onkin että hänen poikansa on kadonnut jäljettömiin, vaimonsa ottanut avioeron ja hänen tätinsä on tehnyt itsemurhan. Roger saa idean muuttaa tätinsä vanhaan taloon, jonka jätti Rogerille perinnöksi. Siellä Roger saisi aikaa ja rauhaa miettiä uutta kirjaa. Mutta pian Roger huomaakin että talossa asuu jokin muukin kuin Roger.

## Näyttelijät

## Arvioita
*[[Video-opas|Video-oppaassa]]* vuodelta 1994 *Naapurissa kummittelee* saa yhden tähden viidestä, mikä vastaa sanallista arviota ”huono”.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*
Answers in Genesis

**Answers in Genesis** (lyhennettynä AiG, ) on kansainvälinen kristillinen järjestö, joka on keskittynyt erityisesti Nuoren Maan kreationismiin: levittämään käsitystä, että Jumala loi maailman kuudessa päivässä alle 10&nbsp;000 vuotta sitten. Järjestö on perustettu vuonna 1994. Sen näkyvin saavutus on 28. toukokuuta 2007 avattu Luomismuseo () Petersburgissa Kentuckyssa Yhdysvalloissa.
Järjestö on vuonna 2016 avannut myös Ark Encounter -teemapuiston noin 60 km päässä Williamstownissa Kentuckyssa. Puistossa on 510 jalkaa pitkä ja 85 jalkaa leveä (155&times;26 m) Nooan arkin malli.

AiG tuottaa päivittäin puolitoistaminuuttisen tietoiskuohjelman, jota esitetään lukuisilla kristillisillä radiokanavilla. AiG:n päätavoite on levittää viestiä, jonka mukaan Raamattu on totta ja luomiskertomus on koko kirjan perusta. Järjestö on "puolikirkollinen" eli se ei ole opillisesti sitoutunut mihinkään kristinuskon suuntaukseen.

## Katso myös
* Kreationismi

## Lähteet
* Helsingin sanomat, verkkoliite, 15.4.2007.

## Aiheesta muualla
* Järjestön kotisivut