open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Risto Hieta

**Risto Juha Sakari Hieta** (s. 19. syyskuuta 1956 Mänttä) on suomalainen rooli- ja tietokonepelikulttuurin parissa vaikuttava henkilö. Hän on laatinut itse lukuisia roolipelejä, ja hänet tunnetaan myös pelejä käsittelevissä lehdissä ilmestyneistä palstoista ja kolumneista.

Hieta tuli monelle tutuksi Nordic- tai Nordic the Incurable -nimellä ''MikroBitti''-lehden Peliluola-palstan pitäjänä. Peliluolassa julkaistiin pelivinkkejä, ennätyksiä ja pienimuotoisia peliarvosteluita. Lukijoiden lähettämillä kirjeillä oli tärkeä osa palstan sisällössä. Palstan alussa oli usein tarina, joka perustui Nordicin pelaamien roolipeliseikkailujen tapahtumiin. Ensimmäinen Peliluola oli *MikroBitin* numerossa 3/1985 ja viimeinen julkaistiin vuonna 1998. Varsinkin palstan alkuaikoina, jolloin pelaamista käsittelevää kirjoittelua ilmestyi Suomessa hyvin vähän, Peliluola oli merkittävä suomalaiselle tietokone- ja roolipelikulttuurille. Myöhemmin Nordic kirjoitti kolumneja *[[Pelit (lehti)|Pelit]]*-lehteen. Hieta on lisäksi avustanut suomalaisia roolipelilehtiä, kuten ''Sinistä lohikäärmettä'', ''Magusta'' ja ''Claymorea''. Hän on kirjoittanut myös *[[Skrolli]]*-lehteen.

Tietokonepelien arvostelijana Hieta toimi *MikroBitin* alkuaikoina ja pelisuosikki vuosien ajan oli ''Boulder Dash'', joka sai Nordicilta "vuoden peli" -tittelin vielä lukuisia vuosia ilmestymisensä jälkeen. 

Hieta julkaisi vuonna 1986 ensimmäisen suomalaisen roolipelin, ''Miekka ja magia''. Muita hänen suunnittelemiaan pelejä ovat muun muassa Ace-pelien kustantamat *Elhendi* ja *Astra* sekä Myrrysmiesten kustantama *Lännen maat*. Hän on myös tehnyt useita pieniä roolipelejä Arctic Ranger Production -yhtiön nimissä. 

Hieta työskenteli Fantasiapelit-ketjun liikkeessä Tampereella, kunnes jäi eläkkeelle vuonna 2022. Vuonna 2006 hänelle myönnettiin elämäntyöpalkintona Kultainen lohikäärme Ropecon-tapahtumassa.

## Julkaisuja

*JAMES BOND 007 Agenttipeli, Voitto Pohjola Ky, 1984
**[[Acirema|The Secret Treasure of Raguoc in the Acirema Dungeons]]* (roolipeli), omakustanne, 1985
**[[Miekka ja magia (roolipeli)|Miekka ja Magia]]* roolipeli, Pro-Ultimate oy, Tampere, 1987
**Rapier*, roolipeli, ACE-pelit 1989
**Astra*, roolipeli (Ari Tukiaisen kanssa), ACE-pelit, 1991
**Elhendi*, roolipeli, ACE-pelit, 1993 
**Roolipeliopas*, ARP, Tampere 1994
**Kalmo*, zombiroolipeli, ARP, Tampere 1999
**Väinö D20*, pelinjohtajaton roolipeli, ARP, Tampere, 2000
**Lännen maat*, tarinapeli, Myrrysmiehet, Helsinki, 2013
**Valon maa*, opetusroolipeli, Otavan opisto, 2013
**Marsin agentit*, parviälyroolipeli, Myrrysmiehet, Helsinki, 2014
**Tupilak*, noppapeli Grönlannista, Myrrysmiehet, Helsinki, 2015

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* 
* 
* JAMES BOND 007 Agenttipeli Board Game Geek -sivustolla
Robert Moran

**Robert Moran** (s. 8. tammikuuta 1937 Denver, Colorado, Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen säveltäjä.

Moran on opiskellut Wienissä ja Oaklandissa. Hän asuu Philadelphiassa. 

Moran on säveltänyt muun muassa oopperoita ja baletteja.

## Lähteet
Päämääränä Cold Mountain

**Päämääränä Cold Mountain** (*Cold Mountain*) on vuonna 2003 ensi-iltansa saanut yhdysvaltalainen draamaelokuva, jonka on ohjannut ja käsikirjoittanut Anthony Minghella. Käsikirjoitus perustuu Charles Frazierin samannimiseen kirjaan. Elokuvan päärooleissa esiintyvät Jude Law, Nicole Kidman, Renée Zellweger, Philip Seymour Hoffman ja Natalie Portman. Elokuva sijoittuu Yhdysvaltojen sisällissotaan.

Law näyttelee Etelävaltioiden sotilasta nimeltä W. P. Inman, joka tympääntyneenä sotaan lähtee kohti kotiaan Cold Mountainilla, Pohjois-Carolinassa, ja rakastamaansa naista Adaa (Kidman). Cold Mountain on vuori Pohjois-Carolinassa Appalakeilla. W. P. Inman oli oikea Etelävaltioiden sotilas, joka karkasi palveluksesta kahdesti.

Elokuva kuvattiin Transilvanian alueella Romaniassa.

*Päämääränä Cold Mountain* merkitsi melkoista täyskäännöstä elokuvaleikkauksessa. Walter Murch käytti leikatessaan elokuvaa Applen alle tuhat dollaria maksavaa Final Cut Pro -ohjelmaa ja normaalia PowerMac G4 -konetta. Tämä oli iso askel suuren budjetin filmeille, joissa oli yleensä käytetty leikkaukseen kalliita Avid-järjestelmiä.

## Näyttelijät

## Palkintoja
### [[Oscar]]it
*Paras naissivuosa: Renée Zellweger
Ehdokkaana:
*Paras miespääosa: Jude Law
*Paras kuvaus: John Seale
*Paras leikkaus: Walter Murch
*Paras elokuvamusiikki: Gabriel Yared
*Paras laulu: T-Bone Burnett, Elvis Costello (*Scarlet Tide*)
*Paras laulu: Sting (*You Will Be My Ain True Love*)
### [[BAFTA]]t
*Paras naissivuosa: Renée Zellweger
*Paras elokuvamusiikki: Gabriel Yared
Ehdokkaana:
*Paras elokuva
*Paras miespääosa: Jude Law
*Paras ohjaaja: Anthony Minghella
*Paras sovitettu käsikirjoitus: Anthony Minghella
*Paras kuvaus: John Seale
*Paras leikkaus: Walter Murch
*Paras puvustus: Ann Roth, Carlo Poggioli
*Paras maskeeraus: Paul Engelen, Ivana Primorac
*Paras tuotantosuunnittelu: Dante Ferretti
*Paras äänitys: Eddy Joseph, Ivan Sharrock, Walter Murch, Mike Prestwood Smith, Matthew Gough
### [[Golden Globe]]t
*Paras naissivuosa: Renée Zellweger
Ehdokkaana:
*Paras draamaelokuva
*Paras miespääosa draamaelokuvassa: Jude Law
*Paras naispääosa draamaelokuvassa: Nicole Kidman
*Paras ohjaaja: Anthony Minghella
*Paras käsikirjoitus: Anthony Minghella
*Paras elokuvamusiikki: Gabriel Yared
*Paras laulu: Sting (*You Will Be My Ain True Love*)

## Aiheesta muualla
*
Dana International (albumi)

**Dana International** on laulaja Dana Internationalin ensimmäinen albumi. Se julkaistiin 1993 Israelissa. Albumi oli erittäin suosittu Israelissa, Egyptissä ja Jordaniassa.  Albumi sisältää cover-version Baccaran *Yes Sir, I can boogie*sta ja hepreaksi käännetyn version Queenin *The Show Must Go On*ista (Ha-hatzga chayyevet l-himshakh).

Ensimmäinen single "Sa'ida Sultana" oli niin suosittu, että laulajaa kutsutaan arabimaissa yhä tällä nimellä. Osa kappaleista on laulettu  englanniksi, osa hepreaksi ja  arabiaksi.

Laulajan transsukupuolisuus kohautti varsinkin Egyptissä, jossa julkaistiin kirja Dana International -albumista, missä Danaa kutsuttiin "saatanan lähettilääksi". Kirjan toimitti Daniel Pipes ja se julkaistiin 1995.

## Kappaleet
#
#
#
#
#
#
#
#
#
#
#
#
#

## Aiheesta muualla
* http://www.phreak.co.uk/dana/index.html – Kattava sivusto mm. mainitusta kirjasta
Aapinen

**Aapinen** on kirja, jonka tarkoituksena on opettaa lukemista ja jossa käydään tavallisesti eri kirjaimet läpi aakkosjärjestyksessä.

## Suomalaisen aapisen historia

Ensimmäinen tunnettu suomenkielinen kirja oli aapinen, Mikael Agricolan *[[Abckiria]]* vuodelta 1543. Sitä ei tosin ollut tarkoitettu niinkään lapsille, vaan lähinnä lukutaitoa opettaville papeille. *Abckirian* aapisosa käsittää neljä sivua ja katekismusosa 12 sivua. Vuonna 1629 julkaistulla suomenkielisellä aapisella oli myös kirkolliset tarkoitusperät. Enemmän lapsille suunnattu oli *[[Yxi paras lasten tawara]]*, vuoden 1666 katekismuksen aapisosa, jonka oli kirjoittanut piispa Johannes Gezelius vanhempi ja joka julkaistiin erillisenä 12-sivuisena painoksena. Gezeliuksen tavoite oli saada kansa omaksumaan sisälukutaito. Pälkäneläinen Daniel Medelplan kaiversi Gezeliuksen aapisen puulaatoille, jotta sitä voitiin painaa käsin. Sota-aikoina kirjapainot eivät toimineet ja aapisista oli pulaa. Esimerkiksi ennen isoavihaa 1700-luvun alussa arvioitiin vain joka kolmannen suomalaisen osaavan auttavasti lukea.

Jaakko Juteinin *Lasten kirjassa* (1816) oli myös ei-uskonnollista aineistoa, jonka määrä aapisissa alkoi nousta.
Henrik Gabriel Porthan oli sitä mieltä, että ensimmäisen kirjan tulisi herättää lapsen uteliaisuus ja mielenkiinto. Lapsen kyvyt ja tarpeet alettiinkin ottaa huomioon myös heille tarkoitetuissa teoksissa.

Suomenkielisen aapisen kuva-aiheena ja symbolina on perinteisesti esiintynyt **aapiskukko**. Maailman vanhin säilynyt aapiskukko on painettu puolalaisen aapisen kanteen 1500-luvulla. Aapiskukko esiintyy myös Pälkäneen kunnan vanhassa vaakunassa.

## Lähteet

## Kirjallisuutta
* 
* 

## Aiheesta muualla

* Oululaisen Barckin kirjapainon painama aapinen vuodelta 1856.
*Hilkka-Maija Keskinen esittelee aapisia, Kirjastokaista-video
Come as You Are

"**Come as You Are**" on grungeyhtye Nirvanan kuuluisa kappale, johon laulaja-kitaristi Kurt Cobain otti vaikutteita Killing Joke -metalliyhtyeeltä. Kappale on yksi Nirvanan tunnetuimmista.

## Taustaa

"Come as You Are" julkaistiin vuonna 1991 Nirvanan menestysalbumilla *[[Nevermind]]*. Kappaleessa on kuuluisa vesimäinen kitara. Kappale julkaistiin singlenä seuraavana vuonna. Kappaleen b-puolena on Nirvanan Nevermind-albumin bonuskappale ”Endless, Nameless”. Kappaleen videossa on Nevermindin kannessa oleva vauva Spencer Elden, joka ui dollarin perässä.

Kappale on Nevermind-albumin kolmas raita ja toinen single. Video on monella tapaa melko samanlainen kuin "Smells Like Teen Spirit" -video, sillä siinäkin Nirvana soittaa synkässä huoneessa. Videon ohjasi Kevin Kerslake, joka on ohjannut myös yhtyeen videot "Lithium", "In Bloom" ja "Sliver".

## Toiset versiot

"Come as You Are" -kappaleen akustinen versio äänitettiin 18. marraskuuta vuonna 1993 yhtyeen *[[MTV unplugged]]* -keikalla New Yorkissa. Tämä versio julkaistiin vuonna 1994 *[[MTV Unplugged in New York]]* -albumilla. Toinen liveversio (sähköisenä) äänitettiin 25. marraskuuta vuonna 1991 Paradisossa Amsterdamissa. Se julkaistiin vuonna 1994 yhtyeen videolla *Live! Tonight! Sold Out!!*.

*Nevermind*-albumin alkuperäinen versio "Come as You Are" -kappaleesta julkaistiin vuonna 1996 kokoelma-albumilla *Fender 50th Anniversary Guitar Legends*. Toinen alkuperäinen versio kappaleesta julkaistiin lokakuussa vuonna 2002 yhtyeen kokoelma-albumilla Nirvana. Kappaleen demoversio julkaistiin vuonna 2005 yhtyeen  -kokoelma-albumilla.

## Kappaleet

#
#
#
#

## Listasijoitukset

*Kappale oli sijalla 49 *Kerrang!*-lehden "100 parhaan rock-laulun kategoriassa" (1998).
*Kappale oli sijalla 28 *Kerrang!*-lehden "100 parhaan singlen kategoriassa" (2002).
*Kappale oli sijalla 9 *NME*-lehden "Top 20 Nirvanan kappaleet" (2004).
*Kappale oli sijalla 10 *Q's*-lehden "10 parhaat Nirvanan kappaleet" (2004).
*Kappale oli sijalla 445 *[[Rolling Stone]]* -lehden "500 parhaan kappaleen kategoriassa" (2004).

## Aiheesta muualla
* Nirvana - Come As You Are YouTubessa
Endstand

**Endstand** on suomalainen hardcore punk -yhtye, joka perustettiin vuonna 1996 Riihimäellä. Endstand on tunnettu nimi punk-piireissä myös ulkomailla, kuten Saksassa, jossa yhtye soitti usein Euroopan-kiertueillaan. Yhtye tekikin yli puolet esiintymisistään ulkomailla.

Laulaja Janne Tamminen pyörittää Combat Rock Industry -levy-yhtiötä yhdessä Jani Koskisen (I Walk The Line) kanssa. CRI on julkaissut myös Endstandin levyjä.

Yli kymmenen vuotta kestäneen uran tehnyt yhtye hajosi motivaation puutteen vuoksi alkuvuodesta 2008. Endstand kokoontui yhteen jälleen kesällä 2024 ja soittaa muutamia keikkoja vuoden 2025 aikana.

## Kokoonpano

* Janne Tamminen – laulu
* Joel Sipilä – basso
* Mika Kaukonen – kitara
* Pekka Hänninen – rummut

### Entiset jäsenet

* Jani – rummut (1996–2000)
* Henrik ”Henkka” Furu – rummut (2000–2005)
* Jani Asp – kitara (2002–2003)
* Juho Angervuori – kitara (2003–2006)
* Tapio Vartiainen – kitara (2006–2007)

## Diskografia

### Studioalbumit
* 
* 
* 
* 
* 

### Kokoelma-albumit
* 
* 

### Demot
* 

### Split-albumit
* 
* 
* 
* 

### EP:t
* 
* 
* 
* 
* 

### Kokoelmilla mukana
* *Mother Earth* (Lifeforce Records, 1997) – kappale ”Human Beast”
* *Hardcore Ball 2* (?) – kappale ”Equality”
* *7 Reprises De 7 Seconds* (Weewee Records, 1999) – kappale ”Bully”
* *Isältä pojalle: Suomipunk 1978–2001* (Johanna Kustannus, 2001) – kappale ”Nothing Left”
* *The Broken Rule Affair* (Kablys Records, 2002)
* *There's No Place Like Home* (Geek Scene Recordings, 2004) 
* *That's Life at the Wild at Heart! Vol.2* (livealbumi, Berlin Records, 2004) – kappale ”Fall”
* *The Combat Rock Sound* (Combat Rock Industry, 2005)
* *The Combat Rock Sound volume 2* (Combat Rock Industry, 2006)
* *Lifeforce Records Sampler 2006* (Lifeforce Records, 2006) – kappale ”Right from the Start”

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*
Länsi-Suomi (sanomalehti)

**Länsi-Suomi** oli Raumalla viisi kertaa viikossa ilmestynyt, vuonna 1905 perustettu sitoutumaton sanomalehti. Lehden levikki oli noin 12 000 kpl, ja sen päälevikkialuetta oli Rauman seutukunta.   Länsi-Suomen printti- ja verkkosisältöjen yhteistavoittavuus on 80 000 lukijaa (KMT 2017). Nimestään huolimatta lehden levikkialue ei kattanut koko Länsi-Suomea, vaan se välitti paikallisia uutisia ja tapahtumatietoja Raumalla ja sen kymmenessä ympäristökunnassa. 

Lehden päätoimittaja oli marraskuuhun 2014 Pasi Katajamäki, sen jälkeen tehtävää hoiti vt. päätoimittajana Kaija Ulmanen. Toimitusjohtaja on Reima Numminen. Länsi-Suomi kuuluu Sanomalehtien liittoon. Toukokuussa 2015 päätoimittajana aloitti pitkään kaupunkilehti Uuden Rauman päätoimittajana työskennellyt Janne Rantanen. Rantasen tehtäviin kuuluu myös johtaa paikallislehti Raumalaista ja julkaisijayhtiö Marva Median digitaalista toimitusta.

## Historia

### Lehtiuudistus 2018-2019
Vuonna 2018 Länsi-Suomi liittyi maakuntalehtien yhdistyksen Lännen Median osakkaaksi. Vuodesta 2019 lähtien Länsi-Suomen printtiversio on ilmestynyt viitenä päivänä viikossa aiemman seitsemän sijaan: tiistaisin, torstaisin, perjantaisin, lauantaisin ja sunnuntaisin. Ilmestymispäivien vähentämisen taustalla on levikin väheneminen ja sisältöjen siirtyminen verkkoon. Ilmestymättöminä päivinä lehti keskittyy enemmän verkkosisällön tuottamiseen. 

### 2023–2024
Elokuussa 2023 Sanoma ilmoitti ostavansa Marva Median, joka julkaisee *Länsi-Suomi*-sanomalehteä. Saman vuoden lokakuussa konserni kertoi suunnittelevansa sen yhdistämistä *[[Satakunnan Kansa]]n* kanssa. Yhteinen lehti alkoi ilmestymään helmikuun 2024 alussa. Uuden lehden nimeksi tuli ''Satakunnan Kansa Länsi-Suomi''.

## Päätoimittajat
* Aaro Jalkanen 1905–1907
* Kaarlo Franssila 1907–1911
* Teuvo Valanne 1911
* O. W. Kankaanranta 1911–1919
* Väinö Lahtonen 1919–1932
* Toivo Armas Aalto-Setälä 1932–1933
* Olavi Kostia 1934–1935
* Lauri Lohi 1935–1938
* Toivo Armas Aalto-Setälä 1938
* Jaakko Koskela 1938–1942
* Toivo Armas Aalto-Setälä 1942
* Arvi Tapiola 1942–1955
* Kauko Vahe 1955–1980
* Matti Nurmi 1980–1989
* Mikko Uola 1989–1992
* Jyrki Niittyranta 1992–1994
* Jarmo Virmavirta 1994–1996
* Pauli Uusi-Kilponen 1996–2007
* Mikko Honkala 2008
* Pasi Katajamäki 2008–2014
* Kaija Ulmanen 2014–2015 (vt.)
* Janne Rantanen 2015–2023 
* Samuli Leivonniemi 2023 (vt.)

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Länsi-Suomen verkkosivut
* Mikko Uola, *Länsi Suomi 1905–1990*, Rauma: Länsi-Suomi, 1990 
* Oy Länsi-Suomen yhtiöesitys Pörssitiedossa
Hunt Emerson

**Hunt Emerson** (s. 28. tammikuuta 1952) on englantilainen sarjakuvataiteilija. Hänen absurdeja teoksiaan on käännetty monille kielille, myös suomeksi. Ne perustuvat usein klassisiin tarinoihin. Emerson kävi Suomessa, Helsingin sarjakuvafestivaaleilla 1999.

## Teoksia
* Lady Chatterleyn rakastaja, Tammi, 1989
* Vanhan merimiehen tarina, Tammi, 1990
* Casanovan viimeinen kukoistus, Tammi, 1994
* Firkin, Semic, 1995
* 

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Suomessa julkaistuja Emersonin sarjakuvia
Kotouttaminen

**Kotouttaminen** on maahanmuuttajien sopeuttamista elämään ja toimimaan uuden kotimaansa yhteiskunnassa. Se sisältää yleensä valtiovallan aktiivisia toimia, kuten maan kielen opetusta ja aktiivisia työllistämistoimia. Yleensä kotouttamiseen osallistuvat myös Punaisen Ristin kaltaiset järjestöt mutta myös maahanmuuttajien omat yhdistykset. Kotouttamisen tarkoituksena on luoda maahanmuuttajalle mahdollisimman nopeasti itsenäisen ja tasavertaisen kansalaisuuden vaatimat valmiudet. Laissa määritellään kotouttaminen määräaikaiseksi prosessiksi, yleensä kolmen vuoden mittaiseksi. Yhteiskuntaan sopeutuminen ja uuden elämän rakentaminen on todellisuudessa huomattavasti pidempiaikainen.

Suomessa kotouttamista säätelee *laki kotoutumisen edistämisestä*. Kotouttamisasioiden johtamisesta vastaa Suomen työ- ja elinkeinoministeriö.

Suomessa maahanmuuttaja voi valita kotouttamiskieleksi myös ruotsin. Maahanmuuttajista osa on valinnut kotouttamiskieleksi ruotsin, koska ovat kokeneet sen suomen kieltä helpommaksi. Työ- ja elinkeinoministeriön raportissa Osallisena Suomessa -hankkeen suosituksista Suomen ruotsinkielisiltä ja kaksikielisiltä alueilta löytyy hyviä esimerkkejä kotoutumisesta ja työllistymisestä ruotsin kielellä.

## Kielipolitiikka

Keskeisimpiä kotouttamistoimintoja on kielen opettaminen. Maahanmuuttajalapsille opetetaan sekä suomea että äidinkieltä. Äidinkieli toimii ajattelun kielenä ja on myös pohjana koko opiskelulle ja persoonallisuuden kehittymiselle. Vankka äidinkielen taito on tärkeä edellytys vieraan kielen omaksumiselle sekä menestykselliselle opiskelulle. Äidinkielen merkitystä ei helposti huomaa ennen kuin sen käyttö tulee vaikeaksi. Lapsen arkikieli voi olla hyvinkin sujuvaa, mutta ongelmia voi esiintyä vaikeimpien asioiden ja abstraktikäsitteiden käsittelyssä. Oman kielen avulla oppilas oppii muodostamaan ja ymmärtämään käsitteitä sekä omaksumaan asioita. Siksi sen hallinta on tärkeää koulumenestyksen kannalta. 

## Kotouttamispolitiikan arviointi
Kaikkiaan 56 maata käsittävä ja MIPEX-indeksin avulla tehty tutkimus osoitti vuonna 2020, että Suomi yhdessä Ruotsin kanssa edusti maailman parasta kotouttamispolitiikkaa mitattuna muuttajien yhtäläisillä oikeuksilla, mahdollisuuksilla ja turvallisuuden tasolla. 

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Riku Perhoniemi& Inga Jasinskaja-Lahti: "Maahanmuuttajien kotoutuminen 7 vuoden seurannan valossa" Finnish journal of ethnicity and migration 2/2007 21-34.
* Miikka Pyykkönen: "Järjestäytyvät diasporat; etnisyys, kansalaisuus, integraatio ja hallinta maahanmuuttajien yhdistystoiminnassa" Jyväskylä studies in education, psychology and social research 306: Jyväskylän yliopisto 2007
* Tilastokeskus - Maahanmuuttajat ja kotoutuminen
Angloarabi

**Angloarabi** on täysiverinen hevosrotu, joka on syntynyt muiden kahden täysiverirodun eli arabianhevosen ja englannintäysiverisen risteytyksenä. Alun perin angloarabeja alettiin kasvattaa Ranskassa 1800-luvulla. Angloarabiksi lasketaan nykyään yleensä hevonen, jonka vanhemmat ovat molemmat angloarabeja, angloarabi ja arabi, angloarabi ja englantilainen täysiverinen tai englantilainen täysiverinen ja arabi. Ranskassa angloarabirotuun hyväksymiseksi hevosen suvussa edellytetään olevan vähintään neljäsosa arabianhevosta.

## Ominaisuudet
Angloarabien ominaispiirteitä ovat avoimet sieraimet, pitkät korvat, valppaat silmät ja takana sijaitseva säkä. Angloarabin liikkuminen on notkeaa ja ylvästä ja sen luonne on rohkea ja tulinen. Säkäkorkeus on noin 163–170 cm. Angloarabi on väriltään useimmiten rautias tai ruunikko, mutta useimmat yksiväriset väritykset ovat hyväksyttyjä.

## Käyttö
Parhaissa angloarabeissa yhdistyvät arabianhevosen ja englannintäysiverisen parhaat piirteet. Angloarabit menestyvät kaikissa ratsastuksen olympialajeissa (este-, kenttä- ja kouluratsastus), ja niille järjestetään myös laukkakilpailuita. Angloarabit sopivat kevyen rakenteensa puolesta erinomaisesti myös matkaratsastukseen. 

Angloarabeja on kaikkialla maailmassa, mutta varsinkin Ranskassa rotu on hyvin suosittu. Useat ranskalaiset siittolat ovat erikoistuneet angloarabien kasvattamiseen. 

Angloarabin nimeen liitetään yläviitteenä tunnus **x** (joskus virheellisesti **xo**).

## Aiheesta muualla

Angloarabi Hevosmaailma.netissä
Greatest Hits (Joe Cocker)

**Joe Cocker's Greatest Hits** on rock/pop-laulaja Joe Cockerin kokoelmalevy, joka sisältää hänen tunnetuimpia kappaleitaan vuosilta 1969–1976. Albumi julkaistiin vuonna 1998.

## Kappaleet
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 

## Alkuperäisten albumien kappalelähteet
**With A Little Help From My Friends* (1969) (1. & 9.)
**Joe Cocker!* (1969) (10. & 11.)
**Mad Dogs & Englishmen* (1970) (7. & 12.)
**Joe Cocker: Something To Say* (1972) (2., 4. & 6.)
**I Can Stand A Little Rain (1974) (8.)
**Jamaica Say You Will* (1975) (5.) 
**Stingray'' (1976) (3.)
Neloset (kuntaryhmä)

**Neloset** on kuntaryhmä pääkaupunkiseudun liepeillä. Kuntaryhmän tarkoitus on kehittää yhteistyötä Helsingin alueen kuntien kesken. Kuntaryhmään kuuluvat Kirkkonummi, Vihti, Hyvinkää ja Sipoo. Neloset katsovat kuntiensa olevan tarpeeksi suuria vastaamaan palveluiden tuottamisesta itsenäisinä kuntina.
Free (Dana Internationalin albumi)

**Free** on laulaja Dana Internationalin ensimmäinen Euroopassa julkaistu albumi. Se julkaistiin 14. kesäkuuta 1999 Danan voitettua Euroviisut. Albumin singlejä olivat mm. "Free" ja "Woman in love". Albumin tyyli poikkesi jyrkästi Dana Internationalin jo tuotemerkiksikin tulleesta house-musiikkityylistä ja menestyi heikohkosti. *Freen* keskivertomenestyksen jälkeen Dana palasi levyttämään hepreaksi ja julkaisi levyjään vain Israelissa.

## Kappaleet
# 
#
#
#
#
#
#
#
#
#
#
#
#
Lavasoft

**Lavasoft** tai **Nicolas Stark Computing AB** on Saksassa 1990-luvulla perustettu ja sittemmin Ruotsiin siirtynyt ohjelmistoyritys, jonka tunnetuin tuote on Ad-Aware. Yrityksen pääkonttori siirtyi Åsarpista Göteborgiin keväällä 2005. Syksystä 2004 Lavasoftilla on ollut pääkonttoria suurempi osasto Helsingin Ruoholahdessa. Keväällä 2006 yhtiön johto lakkautti koko Suomen toimintonsa. 

Toimitusjohtajana on Ann-Christine Åkerlund.

## Aiheesta muualla
* Lavasoftin kotisivut
Pete Sampras

**Peter ”Pete” Sampras** (s. 12. elokuuta 1971 Washington) on yhdysvaltalainen tennispelaaja. Häntä pidetään yhtenä kaikkien aikojen parhaista pelaajista. Hän voitti Wimbledonin tennisturnauksen miesten kaksinpelin seitsemän kertaa, Yhdysvaltain avoimen tennisturnauksen viidesti ja Australian avoimen turnauksen kahdesti. Ranskan avoimia hän ei kyennyt urallaan voittamaan, mutta pääsi vuonna 1996 välieriin. Sampras on voittanut 14 Grand Slam -turnausta, mikä oli miesten ennätys vuoteen 2009, kunnes Roger Federer voitti 15. Grand Slam -turnauksensa. Sampras oli maailmanlistan ykkösenä 286 viikkoa, jolla hän on kaikkien aikojen tilastossa kolmantena. Palkintorahoja hän keräsi urallaan yli 43 miljoonaa dollaria.

## Tennis ja nuoruus

Pete Sampras syntyi Washingtonissa Sam ja Georgia Samprasin kolmantena lapsena. Hän osoitti poikkeuksellista urheilullisuutta jo nuorena. Vuonna 1978 Samprasin perhe muutti Palos Verdesiin, Kaliforniaan. Seitsemänvuotiaana Pete rupesi pelaamaan yhä enemmän tennistä. Samprasin perhe liittyi Peninsula Racquet Clubiin, jossa he pelasivat perheen kesken paljon tennistä. Peter Fisher koulutti hänestä hyvän tennispelaajan. Ammattilaiseksi hän siirtyi vuonna 1988 ollessaan 17-vuotias. Hänen ensimmäinen tittelinsä on Philadelphiasta helmikuulta 1990. Saman vuoden elokuussa hän voitti ensimmäisen Grand Slam -turnauksensa Yhdysvaltain avoimissa. Tie ei ollut helppo, sillä puolivälierissä hän voitti kahdeksankertaisen Grand Slam -voittajan Ivan Lendlin, välierissä nelinkertaisen Yhdysvaltain avointen voittajan John McEnroen ja finaalissa kahdeksankertaisen Grand Slam -voittajan Andre Agassin. Pete Samprasista tuli nuorin mies, joka on voittanut Yhdysvaltain avoimet. Voittaessaan hänellä oli ikää 19 vuotta ja 28 päivää. Sampras lopetti uransa virallisesti vuonna 2003. Viimeisessä ammattilaistason tennisturnauksessaan hän voitti US Openin vuonna 2002.

Sampras on kuusinkertainen International Tennis Federationin maailmanmestari. Hän voitti kyseisen tittelin vuosina 1993–1998. Sampras valittiin International Tennis Hall of Fameen kesällä 2007.

## Lähteet
Pharao

**Pharao** oli tuottajien Alexander Hawkingin ja DJ Stevie Steven perustama saksalainen eurodanceyhtye. Yhtyeen jäseniä olivat egyptiläis-intialainen laulaja Kyra Pharao ja amerikkalainen räppäri Deon Blue. Yhtye tuli tunnetuksi ympäri maailmaa vuonna 1994 kappaleillaan "There Is A Star" sekä "I Show You Secrets". Molemmat singlet nousivat Top-10 listoille joka puolella Eurooppaa. USA:ssa There is a Star julkaistiin vuoden 1995 alussa, ja se menestyi hyvin, varsinkin klubeilla. Debyyttialbumi *Pharao* julkaistiin myös USA:ssa. Se saavutti sijan # 35 ja myi platinaa. Pharao julkaisi toisen albuminsa *The Return* vuonna 1997 mutta ei saavuttanut suosiota uudestaan. Yhtye lopetti vuonna 2001.

Pharaon musiikkivideossa *There Is A Star* näkyy suomalaisen Eero Aarnion suunnittelema pallotuoli.

## Diskografia
### Albumit
* *[[Pharao (albumi)|Pharao]]* (1994)
* *[[The Return (Pharao)|The Return]]* (1998)
* Best of 1994-1998 (2015)

### Singlet
* "I Show You secrets" (Skandinavia 1994-04)
* "I Show You Secrets" (Itävalta 1994)
* "I Show You Secrets" (Yhdysvallat 1994)
* "I Show You Secrets" (The Secret Remixes Of Pharao) (1994)
* "I Show You Secrets" (Remix) (1994)
* "I Show You Secrets" (Remixes 2) (1994)
* "I Show You Secrets" (LP) (Yhdysvalloissa 1994)
* "I Show You Secrets" (Sony Masterpiece Series No 001) (1994)
* "There Is A Star" (LP) (1994-09)
* "There Is A Star" (1994-09)
* "There Is A Star" (Remixes) (LP) (1995)
* "World of Magic" (LP) (1995)
* "World of Magic" (1995-01)
* "World of Magic" (Remixes) (LP) (1995)
* "World of Magic" (Remixes) (1995)
* "Temple of Love" (LP) (1997)
* "Temple of Love" (1997-01-31)
* "Temple of Love" (Remixes) (1997-03-26)
* "Once Upon A Time" (1997-12-01)

## Lähteet
Kyra Pharao

**Kyra Pharao** aka Claudia Banerjee (s. 17. helmikuuta 1971, Kairo, Egypti) on saksalainen laulaja. Hänen äitinsä oli Egyptistä ja isänsä Intiasta. Hänen vanhempansa erosivat, kun hän oli kymmenenvuotias, ja hän muutti Müncheniin. Siellä hän opiskeli klassista musiikkia ja harrasti balettia ja kuorolaulua. Hän on vuonna 1994 perustetun Pharao-yhtyeen laulajana.

## Lähteet
Siipiopastin

**Siipiopastin** eli **semafori** on yksi varhaisimpia rautatieliikenteen ohjauksessa käytettäviä opastimia.

## Historia
Monet rautateiden alkuaikojen opastimet olivat siipiopastimia. Tuolloin lamppuina käytettiin pääasiassa öljylyhtyjä sekä kynttilöitä, joiden valoteho ei ollut riittävä päiväkäyttöön. Valo-opasteita ei siis voitu käyttää päiväsaikaan, koska ne eivät näkyneet riittävän hyvin.

Siipiopastin kehitettiin korvaamaan asemamiehen näyttämiä käsiopasteita. Yleisesti seis–opaste annettiin aina siipi vaakasuorassa. Alkuaikoina ajon salliva opaste annettiin laskemalla siipeä noin 45 asteen kulmaan alas, mutta tämä muutettiin myöhemmin siten että ajon salliva opaste annettiin nostamalla siipeä 45 asteen kulmaan ylös. Muutos tehtiin sen vuoksi, että opastimen mekanismin vikaantuessa siipi pääsi putoamaan ala-asentoon ja näytti virheellisesti ajon sallivaa opastetta. Kun ajon salliva opaste näytettiin siipi yläviistoon, mekanismin vikaantuessa siipi palautui aina takaisin seis-asentoon.

## Siipiopastin Suomessa
Suomessa on ollut käytössä muutamia yleisiä siipiopastinmalleja. Aluksi opastimet olivat puurakenteisia ja niiden siipi osoitti ajon sallivassa asennossa alaspäin. Siiven asento kuitenkin muuttui vikaantumisien vuoksi. Uudemmat metallirakenteiset siipiopastimet ovat ilmeisesti perua Ruotsista, sillä niiden yhdennäköisyys on silmin nähtävissä.

Erään version mukaan Suomeen viimeisimmät siipiopastimet tulivat ilmeisesti Ruotsin kautta Saksasta. Saksassa siipiopastimet sijoitettiin raiteen oikealle puolelle kuten Suomessakin. Saksalaisen siipiopastimen siivet osoittivat radalta poispäin. Kun saksalaisesta opastinjärjestelmästä otettiin Ruotsissa mallia, opastin siirrettiin raiteen vasemmalle puolelle ja mastoa käännettiin 180°, jotta siivet osoittaisivat edelleen radalta poispäin. Suomen rataverkolle tuodut siipiopastimet olivat suoraan perua Ruotsista. Ne asetettiin sellaisenaan raiteen oikealle puolelle, jolloin siivet osoittivat radalle päin.

### Siipien lukumäärä
Alun perin suomalaisessa siipiopastimessa oli 1–3 siipeä. Näistä ylin siipi oli seis-asennossa aina vaakasuorassa, ja mahdolliset alemmat siivet olivat pystysuorassa maston suuntaisina.

### Siipiopastimien opasteet
Siipiopastimella saatettiin antaa siipien lukumäärän mukainen määrä opasteita:

* **kolme siipeä viistosti ylöspäin** tarkoitti samaa kuin kahdella siivellä annettava opaste, mutta tällöin saattoi olla voimassa jokin erityisehto. Yleisimmin kolmella siivellä ilmaistiin kuitenkin se, kummalle puolelle pääraidetta vaihteesta käännyttäisiin.

Lopulta kolmas eli alin siipi poistettiin Suomessa tarpeettomana, sillä kahdella siivellä voitiin antaa riittävä määrä informaatiota.

### Viimeiset siipiopastimet
Suomen rataverkolla on ollut runsaasti siipiopastimia. Niitä on kuitenkin poistettu tarpeettomina turvalaitosten uusimistöiden yhteydessä. Suomen viimeiset rautatieliikenteen ohjaukseen käytetyt siipiopastimet sijaitsivat Huutokosken rautatieasemalla, ja niistä viimeinen poistettiin käytöstä marraskuussa 2003.

## Lähteet
Semafori

**Semafori** voi tarkoittaa jotain seuraavista:
* Siipiopastin rautatieliikenteessä
* Lippusemafori eli lippuviittoilu merillä
* Semafori taideteos
* Semafori, tietotekniikassa käytettävä synkronointitoiminto
Huutokosken rautatieasema

**Huutokosken rautatieasema** () sijaitsee Joroisten kunnan Huutokosken kylässä noin kahdeksan kilometriä Joroisten keskustan luoteispuolella. Huutokoski on risteysasema: siellä risteävät rataosat  ja . Henkilöliikenne asemalla lopetettiin vuonna 1992 ja tavaraliikenne lakkautettiin 2000.

Huutokosken asemarakennus on rakennettu IV luokan aseman tyyppipiirustusten mukaan vuonna 1912. Museovirasto on luokitellut aseman valtakunnallisesti merkittäväksi rakennetuksi kulttuuriympäristöksi.

Huutokosken vanha kampiasetinlaite on sijoitettuna Pieksämäelle Savon radan museon eteen.

## Historia

Huutokoskelle tuli rautatie, kun Pieksämäen ja Savonlinnan välinen rata rakennettiin. Huutokoskelta rakennettiin samaan aikaan rata Varkauteen, ja Huutokoskesta tuli risteysasema. Radat valmistuivat vuonna 1914, ja Huutokoski avattiin liikenteelle 1. marraskuuta 1914.

Huutokosken asemarakennus rakennettiin IV luokan aseman piirustusten mukaan. Piirustukset laati rautatiehallituksen arkkitehti Thure Hellström. Asemarakennus valmistui vuonna 1914 ja se edustaa myöhäistä jugendia. Aseman alkuperäinen ulkoasu on säilynyt hyvin. Asemarakennuksen lisäksi asema-alueella on muun muassa tavaramakasiini, asuinrakennuksia ja talousrakennuksia.

Aseman ympärille ei syntynyt suurta asutuskeskusta. Vuonna 1992 lakkautettiin henkilöliikenne Savonlinnan suuntaan. Henkilöliikenne lakkautettiin kokonaan 31. toukokuuta 1992 ja tavaraliikenne vuonna 2000. Huutokoski muutettiin miehittämättömäksi vuonna 2003.

### Viimeiset siipiopastimet
Huutokosken rautatieasemalla sijaitsivat Suomen rataverkon viimeiset mekaaniset siipiopastimet ja AGA-kaasuvilkkulaitteistolla varustetut kaasuvaloesiopastimet. Opastimet poistettiin käytöstä lopullisesti 3. marraskuuta 2003 kello 9.30, kun Varkauden tulosuunnan siipiopastin kytkettiin irti kampiasetinlaitteesta. Tulosuuntien siipiopastimet korvattiin kolmivaloisilla pääopastimilla ja lähtöluvan antaa Pieksämäen kauko-ohjaaja radiolla, joten lähtöopastimia ratapihalla ei ole.

Liikennepaikan miehitys päättyi 6. marraskuuta 2003, kun uusi liikenteenohjauslaitteisto otettiin käyttöön. Nykyisin Huutokosken toimintoja ohjataan kaukokäytöllä Pieksämäeltä käsin.

## Kuvia

Tiedosto:783-4240.jpg|Taajamajuna H 783 ja tavarajuna T 4240 kohtaavat Huutokoskella elokuussa 2007.
Tiedosto:Dv12 Hko.jpg|Matkustajajuna Huutokoskella toukokuussa 2008.
Tiedosto:Huutokosken rautatieasema Hannu Vallas.jpg|Ilmakuva Huutokosken asema-alueesta vuodelta 1997.


## Lähteet

## Aiheesta muualla

*Vaunut.org: Kuvia Huutokoskelta
Olympus-tietoliikennesatelliitti

**Olympus** oli Euroopan avaruusjärjestön ensimmäinen suuri tietoliikennesatelliitti, joka laukaistiin vuonna 1989 Ariane 4-kantoraketilla.

Sen rakensivat brittiläiset British Aerospace ja Marconi Space Systems, hollantilainen Fokker, italialainen Selenia Spazio ja kanadalainen Spar Aerospace.

Satelliitti tuotti ja käytti 7000&nbsp;W sähkötehoa. Siinä oli 12 kappaletta 200 watin lähetinkanavia. Sen massa oli 2530&nbsp;kg, josta radiohyötykuormaa 360&nbsp;kg. 

Olympus I sijaitsi geostationaarisella radalla asemassa 19 W eli Atlantin päällä. Sen lähetystaajuudet olivat Ku-alueella 12 GHz (downlink, suunnattavat DBS-lähetyskeilat 5&nbsp;kpl) / 18&nbsp;GHz (uplink), 12&nbsp;GHz / 14&nbsp;GHz sekä Ka-alueella 20&nbsp;GHz ja 30&nbsp;GHz. 

Ku-aluetta käytettiin televisiokanavien välitykseen ja testaukseen (mm. analoginen HDTV, HD-MAC). Riippuen lähetyskeilojen suuntauksesta tv-kanavat olivat katseltavissa Suomessa halkaisijaltaan 60–180 senttimetrin satelliittiantennilla. Suunniteltu käyttöaika oli 7 vuotta, mutta satelliitti kärsi teknisistä ongelmista keväällä 1992 ja poistettiin käytöstä elokuussa 1993.

## Aiheesta muualla
* 
* 
*
Hallitusmuoto

**Hallitusmuoto** on itsenäisen valtion yleensä perustuslain säätämisjärjestyksessä annettu laki, jossa määritellään valtion valtaa käyttävät instituutiot. Suomessa tämä nimi on ollut vuonna 1919 säädetyllä perustuslailla. Se samoin kuin kolme muutakin perustuslakia kumottiin vuonna 2000, kun voimaan tuli Suomen nykyinen perustuslaki.

## Jaottelu

Suppeammassa mielessä hallitusmuodolla tarkoitetaan usein valtiojärjestelmän perustyyppiä, etenkin sitä, onko kyseessä tasavalta vai monarkia ja jälkimmäisessä tapauksessa erityisesti sitä, onko kyseessä perustuslaillinen monarkia. Antiikista alkaen hallitusmuodon perusjako on ollut seuraava: 
#yksi hallitsee – monarkia, autokratia, tyrannia tai diktatuuri
#pieni joukko hallitsee – oligarkia, aristokratia
#kansa hallitsee – demokratia. 
Tässä perusjaottelussa demokratia voidaan määritellä ainoastaan sekahallinnoksi, jossa yhdistyy kaksi ja tai kolme edellä luetelluista perusmuodoista. 
1700-luvulle tultaessa jaottelu oli muuttunut. Juristin koulutuksen saanut filosofi ja kirjailija Montesquieu jakoi teoksessaan *Lakien henki* perustyypit näin: 
# tasavaltainen
# kuningasvaltainen (monarkkinen)
# despoottinen.  
Montesquieu määritteli kaksi tasavallan tyyppiä näin: ”Tasavaltainen hallinto on se, jossa ylin päätäntävalta on koko kansalla tai sen osalla … Kun ylin valta on koko kansalla, kyseessä on demokratia. Kun ylintä valtaa käyttää vain osa kansasta, kyseessä on aristokratia.”

## Suomen hallitusmuotojen historia

Ruotsin vallan aikana Suomessa noudatettiin Ruotsin hallitusmuotoja, jotka annettiin 1634, 1719, 1720 ja 1772. Hallitusmuotona on usein pidetty myös vuoden 1634 hallitusmuodon korvannutta vuoden 1660 lakia ja 1693 annettua Kaarle XI:n testamenttia. Eri hallitusmuodot eli perustuslain luonteisia määräyksiä sisältäneet lait eivät ole keskenään kovinkaan vertailukelpoisia, sillä niissä oli paljon myös hallintoa koskevia asioita. Vuoden 1772 hallitusmuotoa täydennettiin vuoden 1789 yhdistys- ja vakuuskirjalla. Molemmat korvattiin Ruotsissa vuoden 1809 hallitusmuodolla. 

Suomessa molemmat pysyivät voimassa koko autonomian ajan ja ne korvasi vasta vuoden 1919 hallitusmuoto, joka puolestaan korvattiin vuonna 2000 uudella perustuslailla. Suomen Venäjään liittämisen vuoksi osa vuosien 1772 ja 1789 lakien säännöksistä jäi pois käytöstä. Niihin tehtiin myös muutoksia vuoden 1869 valtiopäiväjärjestyksellä, vuoden 1886 julistuskirjalla ja  vuoden 1906 valtiopäiväjärjestyksellä.

## Katso myös
* Vallanjako-oppi
* Valtiomuoto

## Lähteet
Huutokoski

**Huutokoski** tarkoittaa seuraavia asioita:

* Huutokoski, kylä Joroisissa
* Huutokoski, rautatieasema Joroisissa
* Huutokoski, kylä Polvijärvellä.
Jamaica, Land We Love

**Jamaica, Land We Love** on Jamaikan kansallislaulu. Sen musiikin on säveltänyt Robert Lightbourne, sanoitukset kirjoittanut Hugh Sherlock. Sovitus on Mapletoft Poullen. Laulun lisäksi myös God Save the Queen on kuninkaallisessa käytössä.

## Laulun sanat englanniksi
:Eternal Father bless our land
:Guard us with Thy mighty hand
:Keep us free from evil powers
:Be our light through countless hours
:To our leaders, Great Defender,
:Grant us wisdom from above
:Justice, truth be ours forever
:Jamaica, land we love
:Jamaica, Jamaica, Jamaica, land we love.

:Teach us true respect for all
:Stir response to duty's call
:Strengthen us the weak to cherish
:Give us vision lest we perish
:Knowledge send us, Heavenly Father,
:Grant us wisdom from above
:Justice, truth be ours forever
:Jamaica, land we love
:Jamaica, Jamaica, Jamaica, land we love

## Lähteet
Elo

**ELO** tai *elo* tarkoittaa seuraavia asioita:
*elo, elämä
*elo, korjuukypsä vilja
*Elo-luku, kahden pelaajan peleissä käytettävä tilastollinen vahvuusluku
*elo, koirarotu
*ELO, Electric Light Orchestra
*Kuopion Elo, suomalainen jalkapalloseura
*Kauppakeskus Elo, kauppakeskus Ylöjärvellä
*Keskinäinen Työeläkevakuutusyhtiö Elo, työeläkeyhtiö
*Elo-säätiö, ruokakulttuuriin keskittynyt säätiö
*Elo, etunimi
* Elo, sukunimi
Sukevan rautatieasema

**Sukevan rautatieasema** () on rautatieasema Suomen rataverkon rataosalla , Sukevan taajamassa Sonkajärvellä. Hirsinen asemarakennus on valmistunut vuonna 1905, ja sen on suunnitellut tuolloinen rautatiehallituksen pääarkkitehti Bruno Granholm.

Sukevan asemalla pysähtyvät kaikki VR:n henkilöjunat reitillä Helsinki–Kuopio–Oulu. Kaikki henkilöjunat käyttävät raidetta yksi. Asemalla kuormataan myös raakapuuta. Asemalta oli aiemmin myös pistoraide Suprom Oy:lle, mutta pistoraiteen vaihde on purettu.

## Historia

Sukeva avattiin liikenteelle rataosan valmistuessa 16. lokakuuta 1904. Asemarakennus rakennettiin Bruno Granholmin V luokan aseman piirustusten mukaan. Toivalan ja Mäntyluodon asemarakennukset on rakennettu samojen piirustusten mukaan. Sukevalla oli myös vesitorni, mutta se on purettu. Asemarakennus on säilyttänyt alkuperäisen ulkoasunsa hyvin.

Sukevan aseman ympäristöön kehittyi teollisuutta. Vuonna 1909 Sukevalle perustettiin saha ja vuonna 1918 terva- ja tärpättitehdas.

Lipunmyynti Sukevan asemalla loppui 4. kesäkuuta 2000. Syyskuussa 2006 Sukevan rautatieasema muutettiin miehittämättömäksi rataosan turvalaitetöiden valmistuessa. Tällöin rataosan kaikkien liikennepaikkojen liikenteenohjaustoiminnot siirtyivät hoidettaviksi kaukokäytöllä Iisalmesta käsin. Turvalaitetöiden myötä Sukevalta purettiin kesän 2005 aikana yksi Pohjois-Suomen viimeisistä kampiasetinlaitteista. Semaforit oli purettu jo aiemmin ja korvattu valo-opastimilla.

## Lähteet
* Aro, Jari: Sukevan keskusvankilan historiikki, 1989  (Arkistoitu versio)
* Suomen vankilat, koonnut: Jouko Nevalainen, julkaisija: Oikeusministeriön vankeinhoito-osasto, Helsinki, 2. painos, 1961, s. 49–58

### Viitteet

## Aiheesta muualla

*VR: Sukevan rautatieasema
*Vaunut.org: Kuvia Sukevan rautatieasemalta
Sten

**Sten**, **Stén** tai **Steen** tarkoittaa seuraavia:

* Sten, miehen nimi
* Sten, brittiläinen konepistoolimalli
* Steen & Strøm, norjalainen tavarataloketju
*Sten, Stén tai Steen, sukunimi muun muassa seuraavilla henkilöillä:
** Alexander Steen (s. 1984), ruotsalais-kanadalainen jääkiekkoilija
** Andreas Myran Steen (s. 1988), norjalainen maastohiihtäjä
** Anitra Steen (s. 1949), ruotsalainen virkamies
** Anna Sten (1908–1993), venäläinen näyttelijä
** Cassandra Steen (s. 1980), saksalainen kevyen musiikin laulaja
** Daniel Sten, oik. *Ina Lange* (1846–1930), suomalainen pianisti, musiikkihistorioitsija ja kirjailija
** Einar Steen-Nøkleberg (s. 1944), norjalainen pianisti ja musiikkipedagogi
** Hanna van der Steen (s. 1973), suomalainen lastenkirjailija
** Harald Heide Steen (1911–1980), norjalainen elokuvanäyttelijä
** Helge Stén (1923–1965), suomalainen kuvataiteilija
** Ida Sten (s. 1984), suomalainen maantiepyöräilijä
** Jan Steen (1626–1679), hollantilainen taidemaalari
** Joakim With Steen, *JOWST* (s. 1989), norjalainen DJ, tuottaja ja lauluntekijä
** Johannes Steen (1827–1906), Norjan pääministeri 1891–1893 ja 1898–1902
** Juha Sten (s. 1983), suomalainen koripalloilija
** Magnus Steen (?–1697), suomalainen professori, Turun akatemian rehtori
** Melissa Stén (s. 1999), suomalainen televisioesiintyjä ja aikuisviihdetaiteilija
** Meri Stén (1901–1985), suomalainen näytelmäkirjailija
** Minna Sten (s. 1987), suomalainen koripalloilija
** Noah Steen (s. 2004), norjalainen jääkiekkoilija
** Oscar Steen (s. 1982), ruotsalainen jääkiekkoilija
** Oskar Steen (s. 1998), ruotsalainen jääkiekkoilija
** Paprika Steen (s. 1964), tanskalainen näyttelijä
** Reiulf Steen (1933–2014), norjalainen poliitikko ja ministeri
** Sanna Stén (s. 1977), suomalainen soutaja
** Signe Heide Steen (1881–1959), norjalainen näyttelijä
** Stefan Steen (s. 1993), ruotsalainen jääkiekkomaalivahti
** Tapio Sten (s. 1949), suomalainen koripalloilija
** Thomas Steen (s. 1960), ruotsalainen jääkiekkoilija
** Thorvald Steen (s. 1954), norjalainen kirjailija
** Tiina Sten (s. 1986), suomalainen koripalloilija
** Viveca Sten (s. 1959), ruotsalainen rikoskirjailija.
Petri Hervanto

**Petri Kalevi  Hervanto** (s. 13. lokakuuta 1973 Raisio) on suomalainen iskelmälaulaja, näyttelijä ja muusikko. Hänet kruunattiin tangokuninkaaksi Seinäjoen Tangomarkkinoilla vuonna 1999. 

## Ura
Hervanto aloitti esiintymisen vuonna 1986. Vuodet 1986–1996 hän kiersi Suomea esiintymässä useiden yhtyeiden kanssa, joista viimeisin oli Hecuma. 

Vuonna 1995 Hervanto pääsi Tangomarkkinoiden semifinaaliin ja kaksi vuotta myöhemmin sijoitus oli 11. Hän voitti tangokuninkuuden vasta kolmannella yrittämällä.  Tangokuninkuuden myötä Hervanto sai taustayhtyeekseen tanssiorkesteri Lumipallon. Vaikka Hervanto oli kiertänyt esiintymässä vuosia, musiikkiammattilaiseksi hän kykeni ryhtymään vasta kuninkuuden jälkeen. Ennen tangokuninkuuttaan Hervanto toimi varastopäällikkönä. 

Vuonna 2001 Hervanto teki debyyttinsä näyttelijänä Turun kaupunginteatterin musikaalissa *Ankkurilyhty*, jossa hän esitti muun muassa Olavi Virtaa. Hän on näytellyt myös Varkauden teatterissa Baddingia, Dannya ja Tauno Paloa.

Pitkän levytystauon jälkeen Petriltä ilmestyi vuonna 2025 uusi single nimeltään "Jouluyön muisto" 

Hervanto asuu nykyisin Varkaudessa. Hän on naimisissa vuoden 1994 tangokuningatar Tiina Räsäsen kanssa ja vetää varkautelaista kuntosalia.

## Saavutukset
* 1996 - Lavatähti-finalisti
* 1999 - Tangokuningas 
* 1999 - Syksyn Sävel -finalisti, Lehdistön suosikki

## Esiintymiset ulkomailla
* Huhtikuu 2000 *Tango 2000 -koulutusmatka*, konsertteja ja tv-esiintymisiä, Buenos Aires, Argentiina ja Montevideo, Uruguay.
* Lokakuu 2001, Tangomarkkinoiden ja Matkailun edistämiskeskuksen järjestämä esiintymismatka Tiina Räsäsen kanssa, Norja
* Lokakuu 2002, Tangomarkkinoiden ja Seinäjoen kaupungin järjestämä matka Tiina Räsäsen kanssa, UFRA-messut, Schweinfurt, Saksa

## Diskografia
*2000 - *Petri Hervanto*, CD 
*2001 - "Tää rakkaus kestää", CD-single
*2025 - "Jouluyön muisto", single

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Kenttäposti

**Kenttäposti** (kp) on kriisitilanteisiin suunniteltu Suomen puolustusvoimien postinkuljetus- ja osoitejärjestelmä, jossa postia kuljetetaan rintamalle ja rintamalta. Se oli tärkeä kommunikaatioväline kotiväen sekä rintamalla taistelevien sotilaiden välillä talvi- ja jatkosotien aikana. Ensimmäisen kerran kenttäpostia koekäytettiin kesällä 1939 valmiusasemaan määrätyissä joukko-osastoissa.

Suomessa kenttäpostijärjestelmää ylläpidetään edelleen Puolustusvoimien logistiikalaitoksen ja Postin yhteistyönä. Se mahdollistaa taistelevien joukkojen yhteydenpidon kotiin kun digitaalisten laitteiden käyttö on turvallisuussyistä mahdotonta. Normaalin kirjepostin lähettäminen on normaalioloissa vähentynyt, mutta poikkeusoloissa sen lisääntyvään käyttöön on varauduttu. Kenttäpostijärjestelmän toimivuutta testataan säännöllisesti esimerkiksi sotaharjoitusten yhteydessä.   

## Kenttäposti talvi- ja jatkosodassa
Suomessa talvisodan ja jatkosodan aikana kenttäposti oli tarkan valvonnan eli sensuurin alaisena. Kenttäpostilähetyksiin ei kirjoitettu osoitteita, jotta ne eivät paljastaisi yksiköiden sijaintia viholliselle vääriin käsiin joutuessaan. Selväkielisten osoitteiden sijasta käytettiin ns. *peitelukua*, joka toimi postia edelleen lähetettäessä avaimena yksikön kulloiseenkin sijaintiin. Peitelukutaulukkoja käsittelivät tähän tehtävään erityisesti valitut henkilöt. Vastaavasti kirjeiden alussa oleva paikkamerkintä saattoi olla esimerkiksi ”*Kankaalla kannon päässä*”, ”*Korsussa*” tai ”*Siellä jossakin*”, joka lienee näistä tunnetuimpia.

Kenttäpostilla oli suuri merkitys sekä rintaman että kotirintaman mielialojen ylläpitäjänä. Vaikka sotilaallisesti täsmällisiä tietoja ei saanut ilmaista, kenttäposti kuljetti tunnelmia ja osoitti välittämistä. Jatkosodan aikana lähetettiin vuosittain 64–126 miljoonaa kenttäpostilähetystä. 

Kenttäpostiopas (1941) antoi sotilaille ohjeita kenttäpostin toiminnasta ja kenttäpostikirjeiden sisällöstä. Kiellettyä oli  kiellettyä kirjoittaa asioista, joista vihollinen voisi hyötyä; esimerkiksi joukkojen sijainnista, joukkojen siirtämisestä, joukko-osaston vahvuudesta tai aseistuksesta ei saanut kirjoittaa. Lisäksi oli kiellettyä lisätä kirjeisiin ”sopimattomia kirjoituksia tai piirustuksia”. 

Sodan aikana oli käytössä sensuurijärjestelmä. Jokaisessa keskuskenttäpostikonttorissa oli sensuuritoimisto postin tarkastamista varten. Tarkastamisen lisäksi kirjeitä lukemalla seurattiin ihmisten mielialoja. 

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Puolustusvoimain joukot 1941–1945 peitelukuina (Kansallisarkisto, koonnut Pentti Kopsa)
*Erkka Pehkonen: "Poikasi täältä jostakin" : narratiiviset resurssit, diskurssit ja luovuus kirjoittaen kerrotuissa identiteeteissä jatkosodan aikaisissa kirjeissä
* Mikä on kenttäposti ja kuinka se toimii sodan aikana, Hakkapeliitta, 15.08.1939, nro 33, s. 8, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
*Talvisodan kenttäpostia. https://talvisodanjosleimat.blogspot.com/
Andrea Luchesi

**Andrea Luchesi** (23. toukokuuta 1741 Motta di Livenza – 21. maaliskuuta 1801 Bonn) oli italialainen säveltäjä.

Luchesi aloitti musiikinopintonsa vanhemman veljensä johdolla. 15-vuotiaana Luchesi muutti Venetsiaan jatkamaan opintojaan. Loppuvuodesta 1771 Luchesi siirtyi Bonniin, jossa hän pääsi hovin orkesterin kapellimestariksi vuonna 1774. Vuonna 1775 Luchesi avioitui Anthonetta d'Anthoinin kanssa. Lukuun ottamatta matkaansa Venetsiaan vuosina 1783–1784 Luchesi vietti loppuelämänsä Bonnissa.

Luchesi sävelsi muun muassa konserttoja ja oopperan *L'isola della fortuna*.
Saverio Mercadante

**Giuseppe Saverio Raffaele Mercadante** (16. syyskuuta 1795 Bari – 17. joulukuuta 1870 Napoli) oli italialainen klassisen musiikin, erityisesti oopperoiden säveltäjä. Kevyemmän musiikin puolella hänet tunnettaneen parhaiten E-mollihuilukonserttonsa *Rondò Russo* -osasta tehdyistä kansanomaisista sovituksista.

Mercadante syntyi Barissa, mutta opiskeli Napolissa. Hän aloitti uransa soitinmusiikin säveltäjänä. Myöhemmin hän kiinnostui enemmän oopperasta. Mercadante toimi Wienissä, Madridissa ja Lissabonissa ennen palaamistaan Italiaan vuonna 1831.

## Aiheesta muualla
*Vapaasti käytettävissä olevia Mercadanten partituureja Mutopia Project
From Hell

**From Hell**, televisioesityksessä käytetty myös nimeä **Viiltäjä**, on vuonna 2001 valmistunut kauhuelokuva, joka perustuu löyhästi Alan Mooren ja Eddie Cambellin *[[Helvetistä]]*-sarjakuvaan. Elokuvassa pohditaan Viiltäjä-Jackin henkilöllisyyttä ja motiiveja. Hughesin veljesten ohjaaman trillerin pääosia esittävät Johnny Depp ja Heather Graham.

## Juoni

Prostituoituja alkaa kuolla mystisesti Lontoossa ja komisario Frederick Abberline (Depp) alkaa tutkia murhia. Tutkimuksia tehdessään hän tapaa prostitoidun Mary Kellyn (Graham) ja rakastuu tähän, mutta Viiltäjä-Jack varjostaa heidän onneaan.

## Näyttelijöitä
Throw Rag

**Throw Rag** on yhdysvaltalainen punk rock -yhtye. Tällä hetkellä yhtyeen laulajalla, Captain Sean Doella, on myös toinen yhtye nimeltään Charley Horse, jossa on jäseniä muun muassa Nashville Pussysta.

## Jäsenet
### Nykyiset

* Captain Sean Doe - laulu
* Dean (Dino) McQueen - kitara, laulu
* Franco Fontana - basso
* Chango Von Streicher - rummut

### Entiset

* Jacko The Cobra - pyykkilauta, laulu, huuliharppu, saha, kello, metsästystorvi

## Diskografia
### Albumit
* Tee-Tot - 2001
* Desert Shores - 2003
* 13ft. And Rising - 2005
* 2nd Place - 2008

### DVD:t
* Live at the House of Blues - 2004

## Aiheesta muualla
* Throw Ragin viralliset sivut