Kansainvälinen Suomalais-Ugrilainen Kongressi

**Kansainvälinen Suomalais-Ugrilainen Kongressi** (englanniksi *International Congress for Fenno-Ugric Studies*, venäjäksi *Международный конгресс финно-угроведов*, lyhyenä CIFU) on fennougristiikan viiden vuoden välein järjestettävä tieteellinen kongressisarja. Ensimmäisen kerran se järjestettiin Budapestissä vuonna 1960, kymmenes, vuonna 2005 järjestetty niin sanottu riemukongressi kokoontui Joškar-Olassa, Marin tasavallassa.

## Kuvaus

Kansainvälinen Suomalais-Ugrilainen Kongressi CIFU on fennougristiikan – laajemmassa ymmärryksessä uralistiikan – merkittävin ohjelmasarja, ammatillinen foorumi. Tapahtumiin osallistuu suomalais-ugrilaisten ja myös muiden kansojen tutkijoita. Ensimmäisessä kongressissa osanottajien määrä oli alle sata henkeä, mutta vuonna 2005 läsnäolijoita oli jo noin 600. Kansainvälinen Suomalais-Ugrilainen Kongressi on myös suomalais-ugrilaisia kieliä puhuvien kansojen kulttuurin ja historian tutkimuksen tärkein kansainvälinen tiedetapahtuma.

## Historiaa

Fennougristiikan tutkijat olisivat halunneet järjestää kansainvälisiä tapaamisia jo 1930-luvulla. Toisen maailmansodan jälkeisinä kylmän sodan aikoina kansainvälisten tiedetapahtumien järjestäminen rautaesiripun halki ei ollut helppo tehtävä. Vuonna 1955 Szegedissä ja sekä vuonna 1958 Helsingissä oli suomalais-ugrilaisessa teemassa otettu esiin ajatus kongressista. Vuonna 1947 Neuvostoliitossa oli järjestetty ensimmäinen yhteinen suomalais-ugrilainen konferenssi. Lopulta tutkijat järjestivät ensimmäisen kansainvälisen suomalais-ugrilaisen kongressin Budapestissa. Sen taustavoimina oli muutamia arvostettuja ja vaikutusvaltaisia tutkijoita, kuten suomalaiset Lauri Posti ja Kustaa Vilkuna, unkarilainen Gyula Ortutay, venäläinen Boris Serebrennikov, virolainen Paul Ariste ja tuolloisessa DDR:ssä vaikuttanut saksalainen Wolfgang Steinitz.

Kongressi jouduttiin koronaviruspandemian takia siirtämään, eli vuoden 2020 sijaan XIII kongressi järjestettiin vuonna 2022.

* I 1960 – Unkari, Budapest
* II 1965 – Suomi, Helsinki
* III 1970 – Neuvostoliitto, Neuvosto-Viro, Tallinna
* IV 1975 – Unkari, Budapest
* V 1980 – Suomi, Turku
* VI 1985 – Neuvostoliitto, Komin autonominen sosialistinen neuvostotasavalta, Syktyvkar
* VII 1990 – Unkari, Debrecen
* VIII 1995 – Suomi, Jyväskylä
* IX 2000 – Viro, Tartto
* X 15.–20. elokuuta 2005 – Venäjä, Marin tasavalta, Joškar-Ola. Tapahtumaan tuli osallistujia 16 maasta yhteensä noin 600 henkeä, joista noin 200 oli Marin tasavallasta. Kongressin järjesti Marin Yliopisto. Työ oli yhdessä 25 sektiossa. Sektioiden ohessa oli 4-4 symposiumia ja järjestettiin pyöreän pöydän neuvotteluja.
* XI 9.–14. elokuuta 2010 – Unkari, Piliscsaba. Kongressin keskeisenä teemana oli uralilaisten eli suomalais-ugrilaisten ja samojedien kansojen yhteiskunnallinen, kulttuurillinen ja kielellinen tilanne sekä tulevaisuudennäkymät.
* XII 2015 – Suomi, Oulu
* XIII 21.–26. elokuuta 2022 – Itävalta, Wien
* XIV elokuu 2025 – Viro, Tartto

## Katso myös

* Kansainvälinen suomalais-ugrilaisten opiskelijoiden konferenssi
* Suomalais-ugrilaisten Kansojen Maailmankongressi
* Suomalais-Ugrilainen Seura
* Estologia
* Fennistiikka
* Hungarologia
* Lappologia
* Permistiikka
* Samojedologia

## Lähteet

*
*
*
* 
*

### Viitteet