open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Kausatiivi

**Kausatiivi** (lat. *causare* ’aiheuttaa’) on kielitieteen termi, jolla voidaan viitata sellaisten lauserakenteiden muodostamiseen, joissa toiminnan taustalle lisätään toimijan lisäksi toiminnan aiheuttaja (esimerkiksi espanjan *el padre le *'hizo** comer las papas'' ’isä **pani** hänet syömään perunat’), tai erityisesti aiheuttamista ilmaiseviin [[Verbi|verbeihin]] tai niiden muodostamiseen. 

Joidenkin kielten [[Nomini|nominintaivutukseen]] kuuluu myös kausatiiviksi nimitetty [[Sija|sijamuoto]].

== Kausatiiviverbit ==
Kausatiiviverbi eli aiheutusverbi laajemmassa merkityksessä on aiheuttamista ilmaiseva verbi (esim. ''tappaa'' ’aiheuttaa kuolema’), suppeammassa mielessä verbijohdannainen, joka osoittaa kantasanan ilmaiseman toiminnan aiheuttamista (esim. [[Suomen kieli|suomen kielessä]] verbistä ''elpyä'' voidaan muodostaa kausatiivijohdos ''elvyttää'').

Kausatiiviverbien alalajina erotetaan toisinaan kuratiivi- eli teettoverbit, joilla ilmaistaan (tietoisen ja tahallisen) toiminnan teettämistä jollakulla toisella (esim. ''etsittää'' ’panna joku etsimään’).

Kausatiivijohdosten kantasanana on usein verbi, mutta myös joitakin [[adjektiivi]]- (''jalostaa, kaunistaa'') ja [[substantiivi]]<nowiki/>kantaisia (''marjastaa, keihästää'') verbejä voidaan kutsua kausatiivisiksi.

== Kausatiivisija ==
Kausatiiviksi tai [[Kausaali|kausaaliksi]] nimitetty sijamuoto, joka voi ilmaista toiminnan syytä tai aihetta, tunnetaan joidenkin kielten kieliopeissa, esimerkiksi [[tokaari B]]:n ja [[Mokšan kieli|mokšamordvan]]. Mokšan ''-nksa-''päätteinen kausatiivisija, joka ilmaisee toiminnan tarkoitusta (esim. ''mol'an kel'mä **ved'ənksa**'' ’menen kylmää **vettä hakemaan*'’), on syntynyt suhteellisen myöhään kieliopillistumalla [[Postpositio|postpositiosta]] *inksa.*

[[Suomen kieli|Suomen]] kielen *-ten*-päätteisiä [[pronomini]]<nowiki/>kantaisia tai [[Superlatiivi|superlatiivisia]] [[Adverbi|adverbeja]] *(joten, täten, siten, vähiten, vanhemmiten)'' on kieliopinharrastaja Panu Mäkinen nimittänyt ”kausatiivisijaksi”. Normaalisti ne suomen kieliopeissa määritellään adverbijohdoksiksi.

## Lähteet
Lakedaimon

**Lakedaimon** (; ) oli kreikkalaisessa mytologiassa myyttinen Spartan perustaja ja spartalaisten esi-isä. Hän oli Zeuksen ja nymfi Taygeten poika.

Lakedaimon meni naimisiin Sparten, Eurotaksen tyttären, kanssa, ja nimesi valtakuntansa pääkaupungin tämän mukaan Spartaksi. Hän sai tämän kanssa lapset Amyklaan ja Eurydiken, josta tuli myöhemmin Akrisioksen puoliso ja Danaen äiti.

**Lakedaimon** on myös antiikin nimitys Spartan kaupungille; laajemmassa merkityksessä koko Lakonian maakunnalle.

## Lähteet
Kames-muodostumat

**Kames-muodostumat** ovat syntyneet jääkauden aikana glasifluviaalisesti eli jäätikön sulamisen aiheuttaman maa-aines kuljetuksen johdosta. Maa-aines kames-muodostumissa on lajittunutta. 

Kames-muodostumat voidaan jakaa kolmeen päätyyppiin: Kames-kummut, kames-terassit ja kames-maasto

## Kames-kummut
Kames-kummut voivat näyttää hyvin pitkälti kumpumoreenilta, mutta ovat lajittunutta soraa ja hiekkaa. Muodoltaan ne ovat pyöreähköjä tai pitkänomaisia. Kames-kumpujen suunta ei ole tarkkaan määräytynyt.

## Kames-terassit
Kames-terassit sijaitsevat yleensä tunturien ja vaarojen rinteillä. Kames-terassit syntyivät, kun tunturien ja vaarojen rinteiden ja jäätikön välissä kulkenut palmikkojoki toi lajittunutta maa-ainesta siihen.

## Kames-maasto
Kames-maasto on yleensä harjujen ja reunamuodostumien lähelle syntynyttä kumpuista ja kuoppaista maastoa. Kuoppaisuus on syntynyt jäälohkareiden ja jääpalojen sulaessa maa-aineksen sisältä.
Gripsholmin linna

**Gripsholmin linna** () sijaitsee pienehkössä Mariefredin kaupungissa Strängnäsin kunnassa Södermanlandin maakunnassa, Mälarenjärven saaressa Ruotsissa. Linnan rakennutti kuningas Kustaa Vaasa vuonna 1537. Rakennusmestarina oli saksalainen Henrik von Cöllen.

Bo Joninpoika Grip rakennutti alueelle alun perin linnakkeen vuoden 1380 tienoilla. Nykyinen linna on nimetty linnakkeen mukaan. Kuningatar Margareeta osti linnan Bo Joninpojan jälkeläisiltä 1400-luvun alussa. Se siirtyi 1400-luvun loppupuolella Sten Sturelle, joka lahjoitti sen 1498 perustamalleen kartusiaaniluostarille. Kustaa Vaasa takavarikoi 1526 linnakkeen luostarilta itselleen. Vuonna 1537 hän ryhtyi rakentamaan paikalle uutta linnaa, joka otettiin juhlallisesti käyttöön 1544, tosin keskeneräisenä.

Gripsholmin linnaa käytettiin moneen otteeseen vankilana. Eerik XIV piti veljeään Juhanaa ja tämän puolisoa Katariina Jagellonicaa vankeina Gripsholmissa 1563–1567. Kuningas Sigismund syntyi Gripsholmissa. Juhana III puolestaan sulki Eerikin ja tämän puolison Kaarina Maununtyttären Gripsholmiin vuosiksi 1571–1573. Myös Kustaa IV Aadolf oli joitakin kuukausia vankina Gripsholmissa tultuaan syöstyksi valtaistuimelta 1809.

Gripsholmia käytettiin myös asuntolinnana. Kaarle IX:n leski Kristiina asui linnassa 1600-luvun alussa ja Kaarle X Kustaan leski Hedvig Eleonoora 1600-luvun loppupuolella. Hedvig Eleonoora uudisti linnaa perusteellisesti. Kustaa III ja Kustaa IV Aadolf käyttivät linnaa ajoittain asuntonaan. Kustaa III suunnitteli linnaan suuria uudistuksia, mutta niistä vain muutamat, kuten teatteri ja valtiollinen viinanpolttimo, toteutuivat.

Kuningas Oskar II:n suojeluksessa perustettiin vuonna 1889 yhdistys, joka otti tehtäväkseen palauttaa Gripsholmin linna Hedvig Eleonooran uudistuksia edeltäneeseen asuun. Entisöintityöt valmistuivat 1903.

Gripsholmin linna on museona. Vuodesta 1822 linnassa on ollut Ruotsin valtion muotokuvakokoelma, jossa nykyään on noin 4&nbsp;500 teosta.

## Lähteet
* C. J. Gardberg ja P. O. Welin: *Suomen keskiaikaiset linnat*. Otava, 1993.

## Aiheesta muualla

* Ruotsin linnojen esittelysivusto 
* Tietoa Gripsholmin linnasta Ruotsin hovin sivuilla, sisältäen muun muassa kattavan historia-osion   
* Nationalmuseum  } 
* Kungahuset  }
* Statens fastighetsverk  
* Kohtalojen linna. Grisholman linna ja sen historialliset vaiheet, Hakkapeliitan joulu, 01.12.1927, s. 52, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
Skotlannin Valioliiga

**Skotlannin Valioliiga** () on Skotlannin miesten jalkapallon korkein sarjataso. Sarja perustettiin vuonna 2013 Scottish Premier Leaguen tilalle, joka myös kääntyi suomeksi Valioliiga. Uusi Scottish Premiership perustettiin vuonna 2013, kun korkein sarjataso yhdistettiin toisen, kolmannen ja neljännen sarjaportaan kanssa Scottish Professional Football Leagueksi.

Skotlannin Valioliiga on tasoltaan hyvää eurooppalaista keskitasoa. Sarja sijoittui UEFA:n maapistevertailussa sijalle 11. ajanjaksolla 2020–2024.

## Pelisysteemi
Liigassa 12 joukkuetta kohtaavat kauden aikana jokainen kolme kertaa toisensa, minkä jälkeen kuusi parasta ja kuusi viimeistä pelaavat keskenään yhden kierroksen. Liigan voittaja pääsee Mestarien liigan karsintoihin. Toiseksi ja kolmanneksi sijoittuneet karsivat paikoista UEFA:n Eurooppa-liigaan. Viimeiseksi sijoittunut joukkue putoaa Mestaruussarjaan ja Mestaruussarjan ensimmäinen nousee Valioliigaan.

## Historia
Skotlannin Valioliiga on suhteellisen uusi liigan nimi, mutta sitä tulee pitää vanhan liigan uudelleennimeämisenä. Kyseessä on yksi maailman vanhimmista jalkapallosarjoista. Alkuperäinen Scottish Football League perustettiin vuonna 1890.

Vuonna 1893 liiga alkoi sallia ammattilaispelaajat, ja samalla perustettiin toinen divisioona. Vuoteen 1946 asti ylimmän sarjatason nimi oli Division One. Sen jälkeen nimi vaihtui yhdeksäksi kaudeksi Division A:ksi, kunnes se palasi jälleen Division One -nimiseksi. 1970-luvulle asti Scottish Football Leaguen sarjasysteemi koostui kahdesta divisioonasta, 1. ja 2. divisioonasta, joiden välillä joukkueet nousivat ja putosivat. 

Vuonna 1975 ylimmän sarjan nimi muuttui Premier Divisioniksi. 1970-luvun puolivälissä systeemiä muutettiin siten, että liigan sarjatasojen määrä nostettiin kolmeen. 1990-luvulla perustettiin vielä neljänneksi korkein sarjataso, 3. divisioona.

Vuonna 1998 ylimmän sarjatason seurat erosivat Skotlannin jalkapalloliigasta ja perustivat nykyisen valioliigan. Aikaisemmin sponsorirahat oli jaettu kaikkien jalkapalloliigan divisioonien seurojen kesken. Aluksi valioliigassa pelasi vain 10 joukkuetta, mutta sittemmin joukkueita otettiin mukaan kaksi lisää. Nykyinen pelisysteemi, jossa viimeinen kierros pelataan kahtena kuuden joukkueen ryhmänä, astui voimaan vuonna 2000.

Vuonna 2013 korkein sarjataso yhdistettiin Scottish Professional Football Leagueksi Skotlannin toisen, kolmannen ja neljännen sarjaportaan kanssa. Premiershipin sarjajärjestelmä ei muuttunut Premier Leagueen nähden.

## Joukkueet kaudella 2025–2026

Seuraavat joukkueet pelaavat kaudella 2026 Skotlannin valioliigassa:

## Mestarit

Huom! 1891–1997 ovat valiodivisioonan mestareita. **Korostetut** ovat Skotlannin Premier Leaguen mestareita (1998–2012) ja vuodesta 2013 eteenpäin Scottish Premiershipin mestareita.

## Lähteet
*
*
*
*

### Viitteet

## Aiheesta muualla
* Virallinen sivusto
Phleng Chat

**Phleng Chat** (”Kansallislaulu”, เพลงชาติ) on vuodesta 1939 Thaimaan kansallislaulu. Laulun sävelsi Peter Feit (thainkielinen nimi Phra Jenduriyang, 1883-1968), joka oli saksalaisen maahanmuuttajan poika ja kuninkaan musikaalinen neuvonantaja. Laulu sävellettiin vain muutama päivä sen jälkeen, kun maasta tuli perustuslaillinen monarkia vuonna 1932. Laulu esitettiin ensi kerran maan yleisradiossa heinäkuussa 1932. Thaimaan virallisena kansallislauluna säilyi kuitenkin maan kuningashymni Phleng Sanrasoen Phra Barami.

Laulun alkuperäiset sanat laati Khun Wichimatra. Vuonna 1939, jolloin maa muutti nimensä Siamista Thaimaaksi, julistettiin myös kilpailu uusien sanojen luomiseksi. Kilpailun voitti eversti Luang Saranupraphan (1896–1954). Laulu julistettiin virallisesti Thaimaan kansallislauluksi 10. joulukuuta 1939. Maan pääministeri Phibunsongkhram määräsi, että kansallislaulu tulee soittaa maan yleisradiossa joka päivä klo 8:00 ja 18:00, jolloin kaikkien on osoitettava kunnioitustaan nousemalla seisomaan. Määräys on voimassa edelleen. 

## Thainkieliset sanat

## Suomenkielinen käännös
:Vapaiden maata yhdistää kansa, rotu ja verenperintö
:olemme kansallisvaltio, meidän thaitten omaa maata jokainen jyvänen
:olemme säilyneet yhtenäisenä erottamattomana
:olemalla aina täysin hengessä yhtä
:me thait olemme rauhanomaisia, mutta uhattuna emme pelkää
:itsenäisyyttä emme anna kenenkään loukata
:joka veripisaran annamme kansakunnalle uhrina
:jotta maa meidän vapaiden nousee on voittava eläköön!

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Kuuntele laulettu versio Phleng Chat Thaista
* Kuuntele instrumentaaliversio Phleng Chat Thaista
Rosendalin linna

**Rosendalin linna** sijaitsee eteläisessä Djurgårdenissa, Tukholmassa, Ruotsissa. Se rakennettiin vuosina 1823–1827 arkkitehti Fredrik Blomin suunnittelmien mukaan empiretyyliä mukaillen kuningas Kaarle XIV Juhanan kesäresidenssiksi. Se ei ole koskaan toiminut kenenkään kuninkaallisen virallisena asuntona.

Rakennuksen seinät ovat puuta, mutta ne on verhoiltu tiilellä. Rakennuksen korotetussa keskiosassa on lanterniini ja Kolmårdenin marmorilla koristeltu joonilainen portiikki. Sisällä pääselin seiniä ja kattokupolia koristavat seinämaalaukset. Linnan sisustuksesta vastasi sisustusarkkitehti Emanuel Limnell. Limnell käytti vahvoja värejä, ja loi linnaan *Punaisen salongin*, *Sinisen salongin*, *Keltaisen salongin* sekä *Vihreän salongin*. Linnan sisustukseen ja ulkonäköön ei ole jälkeenpäin juuri koskettu, joten vielä nykypäivänäkin linna on lähes alkuperäisessä, eurooppalaista empireä edustavassa asussaan.

Linnan puutarhassa on muun muassa 1821 valmistunut niin sanottu kuningattaren paviljonki, jääkellari vuodelta 1832 sekä G. T. Chiewitzin piirtämä orangeria vuodelta 1848.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Phleng Sanrasoen Phra Barami

**Phleng Sanrasoen Phra Barami** (”Sanrasoen Phra Baramin laulu”,  &#3648;&#3614;&#3621;&#3591;&#3626;&#3619;&#3619;&#3648;&#3626;&#3619;&#3636;&#3597;&#3614;&#3619;&#3632;&#3610;&#3634;&#3619;&#3617;&#3637;) on Thaimaan kuningashymni. Laulu sävellettiin alun perin Siamin kuninkaan Chulalongkornin Singaporeen tekemän matkan johdosta vuonna 1871. Laulun sävelsi Pjotr Shurovsky (1850-1908). Laulun sanoitti prinssi Narisasa Nuvadtivongs (1863-1947), jonka kutsumanimi ”Sanrasoen Phra Barami” esiintyy myös laulun nimessä. Vuoden 1913 tienoilla kuningas Rama VI (Vajiravudh) uudisti tekstiä. Vuoteen 1939 Phleng Sansoen Phra Barami oli Thaimaan kansallislaulu, tuolloin sen tilalle valittiin Phleng Chat. Kuningashymnillä on kuitenkin edelleenkin virallinen asema, ja se soitetaan maan yleisradiossa aamuin illoin sekä elokuvateattereissa ennen esitystä. Samoin sitä käytetään luonnollisesti kuninkaallisissa seremonioissa. 

## Käännös
:Minä, Hänen Majesteettinsa palvelija,
:lasken sydämeni ja pääni hänen jalkojensa juureen
:kunnioittaakseni häntä ja siunatakseni häntä,
:maamme suojelijaa,
:Chakri-dynastian suurta,
:Siamin kansan johtajaa,
:arvossa korkeinta,
:joka suojeli ja ohjasi minua.
:Koko kansa on onnellinen ja elää rauhassa.
:Rukoilemme, että sen, mitä toivotkaan,
:kohtalo antaisi sinulle,
:niin kuin sydämessäsi halajat,
:että se toisi sinulle hyvää.
:Tervehdimme sinua, Hurraa!

## Lähteet
Ilkka Mesikämmen

**Ilkka Tapani Mesikämmen** (15. maaliskuuta 1943 Turku – 13. heinäkuuta 2025 Turku) oli suomalainen jääkiekkopuolustaja.

Mesikämmen pelasi urallaan TPS:ssä ja Ässissä. Turussa hän kiekkoili vuodet 1959–1967 sekä 1970–1978 ja Ässissä 1967–1970. Hän oli urallaan neljä kertaa mitaleilla. Vuonna 1976 Mesikämmen juhli ainoata mestaruuttaan, kun TPS voitti kultaa ensimmäisellä liigakaudella. Yhteensä Mesikämmen pelasi SM-sarjassa ja -liigassa 417 ottelua pistein 62+60 ja pudotuspeleissä 18 ottelua.

Mesikämmen edusti Suomea neljissä MM-kilpailuissa ja kerran olympialaisissa. Yhteensä hän pelasi 72 A-maaottelua ja teki pisteet 7+3.

Hänen poikansa Roni Mesikämmen pelasi urallaan 61 ottelua SM-liigassa. Myös Ronin poika Konsta on jääkiekkoilija. Hän aloitteli uraansa aikuisten sarjoissa KeuPa HT:n Mestis-joukkueessa keväällä 2016.

Ilkka Mesikämmen pelasi lisäksi jalkapalloa muun muassa Turun Palloseurassa, jonka riveissä hän esiintyi kolmessa Mestaruussarjan ottelussa vuonna 1963.

## Saavutukset ja palkinnot
*1 Suomen mestaruus (1976)
*2 SM-hopeaa ja 1 -pronssi
*Valinta SM-sarjan All Stars -kentälliseen (1964)
*Suomen Jääkiekkoleijona #62

## Lähteet
*
*Mesikämmenen tiedot Jääkiekkomuseon sivulla

### Viitteet
Ulriksdalin linna

**Ulriksdalin linna** () on kuninkaallinen palatsi, joka sijaitsee Edsvikenin rannalla Brunnsvikenin pohjoispuolella Solnan kunnan Ulriksdalissa. Se rakennettiin vuonna 1644 valtakunnan linnanpäällikölle Jakob De la Gardielle. Linnan suunnittelusta vastasi arkkitehti Hans Jacob Kristler. Linnan nimi oli alun perin *Jacobsdal*, mutta kuningatar Hedvig Eleonooran aikakaudella sen nimi vaihtui nykyiseen muotoonsa. Nykyisen ulkoasunsa linna sai 1700-luvulla.

Viimeksi linnaa asuttivat Kustaa VI Aadolf ja kuningatar Louise vuodesta 1923 vuoteen 1973 saakka.

Linna kuuluu nykyisin valtion haltuun ja on vuodesta 1935 valtiollinen muistomerkki. Linnan lisäksi alueella on Ulriksdalin linnanteatteri (Confidencen), Ulriksdalin linnankappeli, Ulriksdalin majatalo ja talvipuutarha, jossa on nykyisin patsaita 1700-luvulta 1900-luvulle. 

Linna on ollut auki yleisölle vuodesta 1986 kesäaikana.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Sawao Katō

**Sawao Katō** (, s. 11. lokakuuta 1946 Gosen, Niigatan prefektuuri) on japanilainen aktiiviuransa lopettanut telinevoimistelija ja yksi kaikkien aikojen menestyneimmistä olympiaurheilijoista.

Katō on yksi yhdestätoista vähintään kahdeksan olympiakultaa voittaneista urheilijoista. Katō voitti vuosina 1968–1976 kahdeksan kultaa, kolme hopeaa ja yhden pronssin. Myös Katōn Takeshi-veli kuului Méxicon 1968 olympialaisten kultamitalijoukkueeseen.

## Saavutukset
### Kesäolympialaiset

* México 1968
** Kultaa moniottelussa, permannolla ja joukkuekilpailussa
** Pronssia renkailla
* München 1972
** Kultaa moniottelussa, nojapuilla ja joukkuekilpailussa
** Hopeaa hevosella ja rekillä
* Montreal 1976
** Kultaa nojapuilla ja joukkuekilpailussa
** Hopeaa moniottelussa

### MM-kilpailut
* Kultaa joukkuekilpailussa 1970 ja 1974

## Lähteet

* 
* 

### Viitteet

## Aiheesta muualla
* Katō (nojapuut)(English)
Le Lion rouge

**Pincez tous vos koras, frappez les balafons** (”Näppäilkää koorianne, lyökää balafoneja”) on Senegalin kansallislaulu. Laulu otettiin käyttöön maan itsenäistyessä vuonna 1960. Laulun on sanoittanut kuuluisa afrikkalainen kirjailija ja Senegalin myöhempi presidentti Léopold Sédar Senghor. Sen on säveltänyt Herbert Pepper, joka myös sävelsi Keski-Afrikan tasavallan kansallislaulun ”La Renaissance”. Laulussa mainitut korat ovat harppumaisia soittimia, balafonit taas afrikkalaisia ksylofoneja.

## Ranskalaiset sanat ja käännös

## Lähteet
Drammen

**Drammen** on kaupunki Norjassa, 40 kilometriä Oslosta lounaaseen, Oslonvuonon sivuvuonon Drammenvuonon pohjukassa. Drammen oli ennen lääniuudistusta Buskerudin läänin hallintokeskus vuoteen 2020 asti ja uudelleen vuodesta 2024, jolloin lääni palautettiin. Drammen jakautuu Drammenselvan-joen molemmille puolille ja koostuu kolmesta alueesta: Bragernes on Drammenselvan-joen pohjoispuolella, Strømsø ja Tangen sijaitsevat länsiosassa. Drammenissa oli vuoden 2022 alussa 102&nbsp;273 asukasta. Se on asukasluvultaan Norjan seitsemänneksi suurin ja Østlandetin toiseksi suurin kunta.

Bragernesin  markkinat ovat kuuluisia ja ne ovat suurin norjalainen kaupallinen markkina-alue, josta löytää mitä erikoisimpia matkailutuotteita. Se sijaitsee Drammenselvan-joen rannalla, aivan Drammenin keskustan läheisyydessä. Kaupungin keskuksessa on yli 40 ruokailupaikkaa, pieniä kahviloita, elegantteja ravintololoita. Myymälöitä Drammenissa on yli 300 kappaletta.

Drammenin erikoisuutena sekä matkailukohteena on vuoren sisälle rakennettu spiraalinmuotoinen ajotie Drammen-vuoren huipulle, josta on näköala yli kaupungin. Muutaman kilometrin päässä kaupungista on Drammen Camping -leirintäalue jonka pinta-ala 3,2 hehtaaria.

## Historia
Bragernes ja Strømsøy saivat kaupunkioikeudet vuonna 1715, vuonna 1811 niihin yhdistyi Tangen ja nykyinen kaupunki syntyi.

1909 Drammen sai ensimmäisenä Pohjoismaissa johdinautot. Linja oli toiminnassa vuoteen 1967 saakka.

Arkeologisesti arvokas löytö tehtiin Åskollenin luolasta, josta löydettiin 6&nbsp;000–7&nbsp;000 vuotta vanha hirvieläimen piirros.

Drammeniin liitettiin vuonna 2020 Svelvikin ja Nedre Eikerin kunnat.

## Media
Sanomalehti *[[Drammens Tidende]]* ilmestyy kuudesti viikossa.

## Kuvia

Drammens teater.jpg|Drammenin teatteri
Bragernes kirke.jpg|Bragernesin kirkko
Ypsilon i Drammen.jpg|Ypsilon-silta ja Kaakkois-Norjan yliopiston kampus


## Lähteet

## Aiheesta muualla
Esko Paltanen

**Esko Juhani Paltanen** (28. marraskuuta 1937 Pori - 7. kesäkuuta 1989 Toronto, Kanada) oli suomalainen jääkiekkovaikuttaja.

Paltanen oli pitkään mukana jääkiekon taustaorganisaatioissa. Hän oli Suomen Jääkiekkoliiton vahvoja miehiä 1970-luvulla. Paltanen toimi liiton toimitusjohtajana 1972–73 ja 1988–89. Hän oli myös mukana liittohallituksessa ja -valtuustossa 1970-luvulla.

Paltanen oli Suomen toinen edustaja Kansainvälisessä jääkiekkoliitossa, kun hän istui liiton hallituksessa vuodet 1975–1982.

Paltanen kuoli 1989 sairauskohtaukseen ollessaan Suomen Jääkiekkoliiton toimitusjohtajana. Suomen Jääkiekkomuseo on aateloinut Paltasen Suomen Jääkiekkoleijonaksi numerolla 63.

## Lähteet
*
*Paltasen tiedot Jääkiekkomuseon sivulla

### Viitteet
Erkki Ala-Könni

**Martti Erik (Erkki) Ala-Könni** (2. helmikuuta 1911 Ilmajoki – 2. syyskuuta 1996 Tampere) oli suomalainen etnomusikologi, suomalaisen kansanperinteen tutkija ja tallentaja. Hän väitteli Helsingin yliopistossa filosofian tohtoriksi kansanmusiikista 1956 ja johti Tampereen yliopiston kansanperinteen laitosta 1965–1976. Ala-Könni keräsi merkittävän kokoelman suomalaista kansanmusiikkia ja virsiperinnettä ja otti kymmeniätuhansia kansatieteellisiä valokuvia. Yhdessä Martti Pokelan kanssa hän oli elvyttämässä kanteleensoittoa, kun kansanmusiikki alkoi elpyä 1960-luvulla.

Ala-Könni pysyi koko ikänsä aktiivisena etelä- ja keskipohjalaisen kulttuurin ystävänä ja kannattajana. Hän oli perustamassa Kaustisen kansanmusiikkijuhlia.

Erkki Ala-Könni sai Suomen Kulttuurirahaston tunnustuspalkinnon 1970. Vuonna 1998 paljastettiin Heikki Häiväojan suunnittelema Ala-Könnin muistomerkki synnyinkunnan Ilmajoen kunnantalon vieressä. Muistomerkissä olevan mitalin suunnitteli Aimo Tukiainen 1981.
__NOTOC__
## Lähteet

## Teoksia
* *Die Polska-Tänze in Finnland: Eine ethnomusikologische Untersuchung.* 1956.
* *Suomen kansanmusiikki: Tutkielmia neljältä vuosikymmeneltä.* 1986.

## Kirjallisuutta
* 
* 

## Aiheesta muualla
*
Amhara (osavaltio)

**Amhara** on yksi Etiopian yhdeksästä etnisin perustein muodostetusta osavaltiosta (). Se on amhara-kansan kotimaa. Osavaltion pääkaupunki on Bahir Dar. 

Amharassa sijaitsee Etiopian suurin sisävesiallas Tanajärvi sekä Simienin kansallispuisto, jossa on Etiopian korkein vuori Ras Dashen (4&nbsp;550 metriä).

Vuoden 2012 heinäkuun virallisten väestötilastojen mukaan Amharassa on noin 18,9 miljoonaa asukasta, joista miehiä on noin 9,5 miljoonaa ja naisia noin 9,4 miljoonaa. Alueen pinta-ala on noin 154&nbsp;709 neliökilometriä ja asukastiheys noin 122 ihmistä neliökilometriä kohti.

## Maatalous
Osavaltion karjankasvattajat omistavat 9,6 miljoonaa nautaa, 6,3 miljoonaa lammasta, 4,1 miljoonaa vuohta, 257&nbsp;000 hevosta, 8&nbsp;900 muulia, 1,4 miljoonaa aasia ja 14&nbsp;000 kamelia, 8,4 miljoonaa siipikarjaeläintä ja 919&nbsp;000 mehiläispesää.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Geto Boys

**Geto Boys** (alun perin **Ghetto Boys**) on yhdysvaltalainen gangsta-rap-yhtye Houstonista, Texasista. Yhtyeen muodostavat Scarface, Bushwick Bill ja Willie D, mutta heistä yksikään ei ole vuonna 1986 perustetun yhtyeen alkuperäisjäsen, joita olivat K-9, Raheem ja Jukebox. Vuosina 1991-1993 yhtyeessä oli jäsenenä myös Big Mike.

Alkuperäisen Ghetto Boys -kokoonpanon hajottua 80-luvun lopulla perustettiin yleisölle paremmin tutuksi tullut Geto Boys. Gangsta rapin pioneereihin luettava yhtye on julkaissut kahdeksan albumia vuosina 1988-2005. Ryhmä on tunnettu erittäin väkivaltaisista sanoituksistaan ja kappaleissa käsitellään usein murhia, väkivaltaa ja muuta rikollista toimintaa. Ryhmän yhteisten levyjen lisäksi kaikki jäsenet ovat olleet aktiivisia myös soolourillaan. Parhaiten yksin menestyneimmän jäsenen, Scarfacen, levy The Diary on saanut The Source -lehdessä arvostetut viisi pistettä.

Vuonna 1991 Geto Boys sai kyseenalaista mainetta onnettomuudesta, jossa masentunut ja päihtynyt Bushwick Bill sai luodin silmäänsä, pakotettuaan tyttöystävänsä ampumaan häntä. Bill selvisi täpärästi hengissä ja We Can't Be Stopped -levyn kansikuva otettiin sairaalassa heti tapaturman jälkeen.

## Nimi
Ensimmäisellä albumilla *5th Ward Chronicles: Making Trouble* (1988) ja toisella *Grip It! On That Other Level* (1989) lausumanimi Ghetto Boys noudatti oikeaoppista englanninkielen oikeinkirjoitussääntöä. Vasta kolmannella albumilla, *The Geto Boys*, lausunta vaihdettiin tiedetystä "Ghetto":sta nykyiseksi "Geto":ksi. Legendan mukaan "Geto"-lausunta on peräisin north houstonilaisesta kadun inspiroimasta tagista, joka syntyi Willowridge High Schoolissa Missouri Cityssä, Texasissa 1980-luvun lopulla.

## Diskografia
### Albumit
**[[Making Trouble]]* (1988)
**[[Grip It! On That Other Level]]* (1989)
**[[The Geto Boys]]* (1990)
**[[We Can't Be Stopped]]* (1991)
**[[Till Death Do Us Part (Geto Boysin albumi)|Till Death Do Us Part]]* (1993)
**[[The Resurrection]]* (1996)
**[[Da Good Da Bad & Da Ugly]]* (1998)
**[[The Foundation]]* (2005)

### Kokoelma-albumit
**[[Geto Boys Best: Uncut Dope]]* (1992)
**[[Greatest Hits (Geto Boysin albumi)|Greatest Hits]]* (2002)
**[[Best of the Geto Boys]]* (2008)

## Kokoonpanot

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Geto Boys MusicBrainz -sivustolla
Vendetta

**Vendetta** viittaa muun muassa seuraaviin: 
* Verikosto, italiaksi *vendetta*
* *[[Vendetta (albumi)|Vendetta]]*, power metal -yhtye Celestyn albumi
* *[[Vendetta (kappale)|Vendetta]]*, Bushidon single
* *[[Verikosto (vuoden 1999 elokuva)|Verikosto]]* (*Vendetta*), Nicholas Meyerin ohjaama elokuva vuodelta 1999, pääosassa Christopher Walken
* *[[Vendetta (vuoden 2013 elokuva)|Vendetta]]* (*Vendetta*), Stephen Reynoldsin ohjaama elokuva vuodelta 2013
* *[[V niin kuin verikosto]]* (*V for Vendetta*), Alan Mooren ja David Lloydin 1980-luvulla ilmestynyt sarjakuva
* *[[V niin kuin verikosto (elokuva)|V niin kuin verikosto]]* (*V for Vendetta*), Mooren ja Lloydin sarjakuvaan perustuva James McTeiguen ohjaama elokuva vuodelta 2005
;Australian laivasto
* HMAS Vendetta (D69), V-luokan laivueenjohtaja
* HMAS Vendetta (D08), Daring-luokan hävittäjä
;Britannian kuninkaallinen laivasto
* HMS Vendetta, V-luokan laivueenjohtaja
Delta-jengi

**Delta-jengi** (*National Lampoon's Animal House* tai lyhyemmin *Animal House*) on yhdysvaltalainen vuoden 1978 komediaelokuva, jonka on ohjannut John Landis. Sen tuotantoyhtiönä toimi Universal Studios, ja se julkaistiin National Lampoonin nimen alaisuudessa.

Elokuva perustuu Chris Millerin kertomuksiin kokemuksistaan Dartmouth Collegen "Alpha Delta Phi" -opiskelijaveljeskunnassa.

Elokuva sai ilmestymisvuonnaan pääosin positiivisia arvosteluja. Time-lehden ja Roger Ebertin arvoisteluissa sitä sanottiin vuoden parhaaksi elokuvaksi. Tämä on todella hyvin elokuvalta, jonka budjetti oli alle kolme miljoonaa ja tuotti voittoa yli 141 miljoonaa.

Elokuva valittiin vuonna 2001 Yhdysvaltojen kongressin kirjaston National Film Registryyn, johon kootaan esteettisesti, historiallisesti tai kulttuurisesti merkittäviä amerikkalaiselokuvia. *[[The New York Times]]in* kriitikot valitsivat *Delta-jengin* vuonna 2004 yhdeksi kaikkien aikojen tuhannesta parhaasta elokuvasta maailmassa. Vuonna 2017 BBC:n äänestyksessä 253 eri puolilta maailmaa olevaa elokuvakriitikkoa valitsi sen kaikkien aikojen sadan parhaan komedian listalle. 

## Näyttelijät

## Tuotanto
Käsikirjoittaja Harold Ramis on kertonut Universal Studiosin antaneen heille paljon vapauksia.

## Sisarsarjat
*Delta-jengi* elokuvan suuren suosion myötä ABC-kanava alkoi tuottamaan tilannekomediasarjaa *Delta House*. Sitä esitettiin 13 jaksoa vuonna 1979. Delta Housessa esiintyy elokuvasta tuttuja hahmoja, vaikka ainoastaan rehtoria esittänyt John Vernon toisti roolinsa.

CBS halusi oman *Delta-jengiin* perustuvan tilannekomediasarjan, *Co-Ed Fever*. Sitä tehtiin kuusi jaksoa, joista vain yksi pääsi levitykseen vuonna 1979.

NBC:llä oli *Delta-jengiin* perustuva tilannekomediasarjan *Brothers and Sisters*, jonka kaikki 12 jaksoa esitettiin vuonna 1979.

*Delta-jengiin* käsikirjoittajat kertoivat suunnittelevansa vuoteen 1967 sijoittuvaa jatko-osaa elokuvalle, mutta Universal perui projektin, koska samantapaisen *[[Svengijengi ’62]]* -elokuvan jatko-osa *[[Juhlat ovat ohi]]* menestyi todella huonosti.

Tuottaja Matty Simmons alkoi työstää uutta jatko-osaa vuonna 1982, mutta sekään ei saanut tuulta siipien alle.

## Lähteet
* Animal House: The Inside Story. August 13, 2008.

### Viitteet

## Aiheesta muualla
* 
* 
* 
* Animal House Rotten Tomatoes.comissa
Heikki Kahila

**Heikki Tauno Kahila** (s. 7. elokuuta 1936 Varkaus) on suomalainen uutisankkuri ja televisiojuontaja. Hän työskenteli Yleisradion pääuutislähetyksissä 14 vuotta 1960–1970-luvulla.

## Ura

Kahila aloitti toimittajana Ylen uutisissa vuonna 1962. Uutisten lukijana hän työskenteli kesään 1978 saakka. Sen jälkeen hän juonsi muun muassa *Hyvä Suomi* -ohjelmaa ja muita reportaasiohjelmia. Vuosina 1981–1997 hän toimi Ylen viihdetoimituksessa tuottajana ja toimittajana.

Kahila lauloi myös Songilo-lauluyhtyeessä yhdessä tunnettujen televisioesiintyjien Aarre Elon, Jukka Virtasen, Alpo ”Apeli” Halisen ja Jani Uhleniuksen kanssa. Hän on juontanut useita televisio-ohjelmia, kuten *Yhden illan juttu* ja *[[Kesäillan valssi (televisio-ohjelma)|Kesäillan valssi]]* ja esiintyi muun muassa cameoroolissa lasten televisioelokuvassa *[[Villahousupakko]]* sekä useissa muissa elokuvissa. 1980- ja 1990-luvuilla Heikki Kahila työskenteli tuottajana ja toimittajana TV1:n Viihdetoimituksessa. 

Vuonna 2000 virallisesti eläkkeelle jäänyt Kahila pyrkii nyttemmin edistämään paritanssia, toimii ravintolaviihteen käsikirjoittajana, kolumnistina  ja viihdekonsulttina. Hän toteutti vaimonsa Pia Kahilan kanssa vuonna 2005 Seinäjoen kaupunginteatteriin tanssimusikaalin, joka pohjautui vanhoihin Suomi-filmeihin.

## Elokuvarooleja
* *[[Pähkähullu Suomi]]* (1967)
* *[[Vodkaa, komisario Palmu]]* (1969)
* *[[Kahdeksas veljes]]* (1971)
* *[[Saatanan radikaalit]]* (1971)
* *[[Kiljusen herrasväki (elokuva)|Kiljusen herrasväki]]* (1981)
**[[Salaisen agentin äiti]]* (1987)
* *[[Vääpeli Körmy – taisteluni]]* (1994)
* ''Siivoton juttu'' (1997)
* *[[Hotelli Voodoo]]* (1997)

## Teoksia
* *Ääneen elettyä.* Gummerus 2013. 

## Tunnustuksia
*Kahila voitti Telvis-palkinnon parhaana miespuolisena televisioesiintyjänä vuosina 1970–1977. 
*Vuonna 2012 Kahila palkittiin elämäntyöstään Kultaisella Venlalla.

## Yksityiselämä
Heikki Kahilan nuorempi veli Matti (1946–2019) oli tunnettu DJ ja karaokeisäntä.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Itse asiassa kuultuna Heikki Kahila, 1.5.2020
*Karismaattinen uutisikoni Heikki Kahila hurmaa James Bondina
* 
*
1729 (luku)

**1729** (**tuhatseitsemänsataa&shy;kaksikymmentäyhdeksän**) on luonnollinen luku, jota edeltää luku 1728 ja seuraa luku 1730.

## Matematiikassa

### Taksilukuna
Lukua 1729 kutsutaan Hardyn–Ramanujanin luvuksi G. H. Hardyn ja Srinivasa Ramanujanin mukaan. Se kuuluu taksilukuihin, koska se on pienin luku, joka voidaan ilmoittaa kahden positiivisen kuutioluvun summana kahdella eri tavalla: 1729 = 1^3 + 12^3 = 9^3 + 10^3.

Luku on tunnettu kaskusta, jonka mukaan G. H. Hardy tuli tapaamaan Srinivasa Ramanujania. Hardy kertoi tulleensa taksilla numero 1729 ja sanoi, että se oli varsin tylsä luku. Ramanujan osasi kuitenkin heti kertoa luvun erikoislaatuisuuden. Kaskua pidetään esimerkkinä Ramanujanin matemaattisesta päättelykyvystä.

### Numeroiden summaan liittyen
* Luvun 1729 numeroiden summa (19) kerrottuna samalla luvulla takaperin (91) on 1729 itse.
* 1729 on Harshad-luku, koska se on jaollinen numeroidensa summalla.
* 91 on pienin yhtä suurempi luku, joka voidaan ilmoittaa (vähintään) kahdella tavalla kahden (ei välttämättä positiivisen) kokonaisluvun kuutioiden summana: 91 = 4^3 + 3^3 = 6^3 + (-5)^3.

### Muissa yhteyksissä
* 1729 on kolmas Carmichaelin luku.
* 1729 on kolmas Zeiselin luku.
* 1729 on kaksitoistakulmioluku.
* 1729 on keskitetty kuutioluku, koska se voidaan ilmaista muodossa n^3+(n+1)^3.
* 1729 on neliöluvun 33^2 eli 1089 tekijöiden summa.

## Muualla
* 1729 Beryl on pikkuplaneetta.

## Lähteet
Teija

**Teija** on suomalainen naisen etunimi.  Nimi on lyhentymä kreikkalaisperäisen, *Jumalan lahjaa* tarkoittavan Dorotea-nimen suomalaisesta muunnoksesta *Toroteija*.

Helmikuuhun 2025 mennessä nimi Teija on annettu noin 7825 naiselle, joista valtaosa on syntynyt vuosien 1940 ja 2000 välisenä aikana.

## Nimipäivä
Teijan nimipäivä on 6. helmikuuta. Päivä on vanhastaan ollut  varhaiskristillisen marttyyrin, Pyhän Dorothean muistopäivä.

## Tunnettuja Teijoja
* Teija-Tuulia Ahola (s. 1963), kuvataiteilija ja taideopettaja
* Teija Alaviiri (s. 1981), maantiepyöräilijä
* Teija Auvinen, o.s. *Lappalainen* (s. 1959) näyttelijä
* Teija Dahlström, o.s. *Raukko* (s. 1965), pituushyppääjä
* Teija Hannila (s. 1980), kolmiloikkaaja ja pituushyppääjä
* Teija Huusko (s. 1981), klassisen baletin opettaja ja kirjailija
* Teija Isorättyä (s. 1980), kuvanveistäjä
* Teija Kurvinen, Big Brother 2012 -voittaja 
* Teija Laitinen (s. 1961), liiketaloustieteen ja laskentatoimen professori
* Teija Lehtimäki (s. 1981), suomalainen ampumahiihtäjä
* Teija Lehto (s. 1965), kuvataiteilija ja taidegraafikko
* Teija Nieminen, ampumahiihtäjä
* Teija Paajamaa, televisio-ohjaaja
* Teija Puumala (s. 1968), korkeushyppääjä
* Teija Rekola, lasten- ja nuortenkirjailija
* Teija Saari (s. 1978), seiväshyppääjä
* Teija Sopanen (1933–2011), televisiokuuluttaja, toimittaja ja elokuvanäyttelijä, Suomen Neito 1953
* Teija Stark (1968–1992), aitajuoksija
* Teija Stormi-Rousu, *DJ Stormy*, valtiotieteilijä ja reggaemuusikko
* Teija Suominen (s. 1978), aitajuoksija
* Teija Tiilikainen (s. 1964), Ulkopoliittisen instituutin johtaja
* Teija Virkberg, ent. *Niskala* (s. 1993), keskimatkojen juoksija
* Teija Vuorenmaa (s. 2002), lentopalloilija
* Teija Waaramaa-Mäki-Kulmala (s. 1959), mediatutkija

## Lähteet
Energiatekniikka

**Energiatekniikka** on kaikki yhteiskunnassa käytettävät energiantuotannon, -siirron ja -käytön laitteet, koneet ja järjestelmät käsittävä tekniikan ala. Energiaintensiivisen teollisen yhteiskunnan perusta on laajamittainen primäärienergian hyödyntäminen. Helposti hyödynnettävien primäärienergioiden vähetessä erilaisilla tekniikoilla pyritään parantamaan primäärienergian hyödyntämistä eli hyötysuhdetta sitä muunnettaessa käytettäväksi sekundäärienergiaksi. Myös sekundäärienergiaa käyttävien laitteiden hyötysuhdetta pyritään parantamaan eli mahdollisimman suuri osa sekundäärienergiasta pyritään saamaan halutuksi työksi tai lämmöksi. 

Perinteisesti energiatekniikka on laskettu konetekniikan osa-alueeksi, sillä se on ollut aikaisemmin lähinnä mekaanisten koneiden käyttöä. Sähköiset ja kemialliset lähestymistavat kuitenkin eriyttävät sitä omaksi alakseen. Esimerkiksi aurinko- ja polttokennoissa ei ole merkittäviä mekaanisia osia. 

## Energian muodot
Termodynamiikan periaatteiden mukaan energia voidaan jakaa kahteen päälajiin, lämpöön ja työhön. Näistä työ voidaan muuttaa täydellisesti toisiksi työn muodoiksi tai lämmöksi, mutta lämpöä voidaan muuttaa työksi vain osittain. Työ on siis kahdesta energian muodosta arvokkaampi. 

## Energiantuotantotekniikka
Energian tuotannossa käytettäviä tekniikoita, laitteita ja järjestemiä ovat
*Sähköntuotanto
**voimalaitokset
***ydinreaktorit
***höyrykattilat
***turbiinit
***generaattorit

*Lämmöntuotanto
**lämpölaitokset ja lämpövoimalaitokset
***kattilat

## Energiansiirtotekniikka
Primaarienergian siirtomuoto on
*polttoaineiden jakelu
Hyödynnettävään muotoon muutettujen sekundäärienergioiden siirtomuotoja ovat
*sähköverkko
*kaukolämpöverkko

Sähköä siirretään kantaverkon kautta sähköasemille, missä jännite muunnetaan 110 kV:n vahvuiseksi. Tämän jälkeen sähkö siirretään jakeluverkon kautta käyttöpaikkoihin, jolloin jännite muutetaan 400 tai 230 volttiin.

## Energiankäyttötekniikka
Kaikki tekniikka tarvitsee energiaa toimiakseen, joten kaikkea tekniikkaa voidaan tarkastella energiankäyttötekniikkana. 

Energiankäyttökohteet jaetaan yleensä:
*kotitaloudet
*liikenne
*teollisuus
*julkiset tilat 

Sähkö siirretään sähkön käyttöpaikoille verkkopalveluyhtiöiden välityksellä.

## Energiatehokkuus
Energiatehokkuudella viitataan energian hyödyntämisen tehokkuuteen, jolloin hyötysuhteiden lisäksi otetaan huomioon haluttuun vaikutukseen pääsemiseksi käytetty sekundäärienergian määrä. Käytännön esimerkki: Energiatehokas on auto, jolla saadaan suuri määrä tavaraa tai ihmisiä kuljetettua pienellä primäärienergian käytöllä. Auton propulsiojärjestelmän hyvä hyötysuhde auttaa tämän päämäärän toteuttamisessa, mutta ei kuitenkaan yksistään ratkaise sitä. Auton liikkumiselle ei voida mielekkäällä tavalla määrittää hyötysuhdetta, koska konservatiivisessa kentässä liikkumiseen (kun yleensä palataan samalle potentiaalitasolle) tarvittava energia on periaatteessa nolla. Sama koskee mm. talojen lämmitystä, sillä ihannetapauksessa talo on eristetty niin, että sitä ei tarvitse lämmittää.

## Lähteet

## Katso myös
* Maailman energiankulutus ja energiavarat
Yhdysvaltain elintarvike- ja lääkevirasto

**Yhdysvaltain elintarvike- ja lääkevirasto** (, lyh. **FDA** tai **USFDA**) on vuonna 1906 perustettu Yhdysvaltain valtiollinen virasto, jonka vastuulla on toimialan säädösten laatiminen Yhdysvaltojen markkinoille. FDA:n säädösten piiriin kuuluvat elintarvikkeet, ravintolisät, lääkkeet, eläinlääkkeet, verta sisältävät tuotteet, lääkintälaitteet, säteilevät laitteet ja kosmetiikka.

FDA syntyi Yhdysvaltain kongressin aloitteesta Federal Food, Drug, and Cosmetic Actin pohjalta, jonka *Public Health Service Act* -osa vanheni vuonna 1944.

FDA:n päämaja sijaitsee Yhdysvaltojen Marylandissa. Sen alaisuudessa toimii 13 laboratoriota ja 223 toimistoa eri puolella Yhdysvaltoja.

FDA tekee tarkastuksia myös Yhdysvaltain ulkopuolella, jos kyseessä on tehdas, joka valmistaa Yhdysvaltojen markkinoilla myytäviä tuotteita. FDA tekee tarkistuksia esimerkiksi suomalaisissa lääketehtaissa, jotka valmistavat lääkkeitä Yhdysvaltojen markkinoille.

## Viraston vastuulla olevat tuotteet

* Elintarvikkeet
** tuotemerkinnät
** elintarvikkeiden turvallisuus
** pullotettu vesi
** lastenruuat

* Lääkkeet
** tuotteiden hyväksyntä ja rekisteröinti
** pakkausmerkinnät
** valmistusstandardit

* Lääketieteelliset laitteet
** uusien laitteiden hyväksyntä
** valmistus- ja käyttöstandardit
** laitteiden vikailmoitukset ja häiriöt
** lääketieteen ohjelmien hyväksyntä

*Kosmetiikka
** pakkausmerkinnät
** turvallisuus

* Elektroniikka
** laitteiden säteilystandardit (mikroaaltouunit, matkapuhelimet, televisiovastaanottimet, röntgenlaitteet, läpivalaisulaitteet, laserlaitteet, lamput ynnä muut)
** mammografialaitteiden valvonta

* Eläinten
** karjan ruoka
** eläinruuat
** eläinlääkkeet ja eläinlääkintä

* Biologia
** rokotteiden turvallisuus
** luovutetun veren turvallisuus
** ihmiskudokset ja siirtoelimet
** materiaalien allergisointi ja toksisuus

## Kritiikkiä
FDA on saanut kielteistä huomiota vaarallisten lääkkeiden tuomisesta markkinoille ja tietojen salaamisesta. Lisäksi yhdeksän FDA:n tutkijaa kirjoitti vuonna 2009 kirjeessä Barack Obaman hallinnolle, että FDA on asettanut Yhdysvaltojen kansalaiset vaaraan suosimalla lääketieteellisiä laitteita, joiden tehoa ei ole asianmukaisesti selvitetty.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

*U.S. Food and Drug Administration: FDA:n kotisivut
Liinamaa I

**Liinamaa I** on Suomessa 27. maaliskuuta 1968 solmittu ensimmäinen tulopoliittinen kokonaisratkaisu.  Se nimettiin tuolloin valtakunnansovittelijana ja neuvotteluiden vetäjänä toimineen Keijo Liinamaan mukaan. Pääneuvottelijoina olivat työnantajien STK:n toimitusjohtaja Päiviö Hetemäki ja työntekijöiden SAK:n puheenjohtaja Niilo Hämäläinen.

## Tausta
Rafael Paasion kansanrintamahallitus, joka aloitti työnsä 27. toukokuuta 1966, avasi mahdollisuuden tarttua Suomen talousongelmiin aiempaa tehokkaammin. Aiemmat hallitukset olivat olleet sisäpoliittisten kiistojen vuoksi liian heikkoja.

## Sisältö
Sopimuksen osapuolina olivat kaikki keskeiset työmarkkinajärjestöt SAJ:ä lukuun ottamatta ja valtio. Paasion hallituksesta neuvotteluihin osallistui ensi sijassa valtiovarainministeri Mauno Koivisto, joka laati yhdessä valtiovarainministeriön virkamiesten kanssa suunnitelman siitä, miten kokonaissopimuksesta saataisiin mahdollisimman suuri hyöty. Tarkoituksena oli, että palkat ja hinnat nousisivat vain tuotannon kasvun verran. Siten inflaatio pysyisi alhaisena, mikä parantaisi Suomen kilpailukykyä ulkomaankaupassa.

Tulopoliittisessa kokonaisratkaisussa sovittiin työehtosopimusten puitteista ja niihin liittyvistä laajemmista kokonaisuuksista. Työmarkkinaosapuolet solmivat ensin keskitetyn sopimuksen, jonka perusteella tuntipalkkoja korotettiin 16 penniä ja aiempina vuosina inflaatiota nostaneet indeksikorotukset poistettiin. Sitten hallitus ajoi eduskunnassa läpi joukon talous- ja sosiaalipoliittisia uudistuksia, jotka eduskunta hyväksyi huhtikuun alussa 1968.  Korkotasoa alettiin valvoa tiukasti, ja valtio sai laajat valtuudet hintojen, palkkojen ja vuokrien valvontaan ja säännöstelyyn. Vakauttamissopimuksena kokonaisratkaisu oli käänteentekevä ja merkitsi työmarkkinajärjestöjen, etenkin SAK:n ja STK:n, roolin korostumista. Presidentti Kekkonen piti sopimusta poikkeuksellisen merkittävänä.   

Sopimuksen erityisiä uudistuksia olivat:
* indeksiehtojen poistaminen mm. indeksitileiltä 
* talouspoliittinen valtuuslaki hintojen ja vuokrien valvontaan 
* jäsenmaksuperintäsopimus 

Sopimus oli yksivuotinen, ja sitä seurasi seuraavana vuonna Liinamaa II -sopimus, joka solmittiin samojen periaatteiden mukaan. Tulopoliittista sopimusta vastaan osoitettiin myös kritiikkiä: mm. SKP katsoi, että se rajoittaa poliittisen toiminnan mahdollisuuksia voimassaolonsa aikana.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*SAK:n TuPo-historiasivut
Liinamaa II

**Liinamaa II** on Suomessa 11. syyskuuta 1969 allekirjoitettu järjestyksessään toinen  tulopoliittinen kokonaisratkaisu.  Se nimettiin tuolloin valtakunnansovittelijana ja neuvotteluiden vetäjänä toimineen Keijo Liinamaan mukaan.  Numerointi oli tarpeen, sillä edeltävä sopimus (Liinamaa I) kantoi myös hänen nimeään.  

Sopimuksen osapuolina olivat työmarkkinajärjestöt ja valtio.  Siinä sovittiin työehtosopimusten puitteista ja niihin liittyvistä laajemmista kokonaisuuksista.  

Sopimuksen erityisiä uudistuksia olivat:
* erorahajärjestelmä 
* kokoontumisoikeus työpaikalla 

Sopimus oli yksivuotinen ja sitä seurasi seuraavana vuonna UKK-sopimus.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*SAK:n TuPo-historiasivut
Pietarin eläintieteellinen museo

**Pietarin eläintieteellinen museo** (, "Venäjän tiedeakatemian eläintieteen instituutin eläintieteen museo") on Pietarissa sijaitseva, vuonna 1832 perustettu eläintieteellinen museo. Se on Venäjän ja Euroopan suurin eläintieteen museo. Sen näyttelyissä on noin 30 000 näyttelyesinettä, ja sen kokoelmiin kuuluu yli 15 miljoonaa näytettä. Museo on osa Venäjän tiedeakatemian eläintieteen instituuttia. Näyttely on nykyään jaettu kahteen osaan: yksittäisiin tutkimuskappaleisiin ja luonnollisiin elinympäristöihin. Museon erikoisuuksiin kuuluu esimerkiksi muumioitunut mammutti  ”Dima”. Museossa on maailman suurin mammuttikokoelma. Lisäksi sieltä löytyy mm. Pietari Suuren 300 vuotta vanha täytetty hevonen, jolla hän ratsasti Pultavan taisteluun.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Jukka Norvanto

**Jukka Eerikki Norvanto** (s. ) on suomalainen radiopastori. Hän on koulutukseltaan teologian lisensiaatti ja diplomikielenkääntäjä. Jukka Norvanto on opettanut radiossa koko Raamatun lähes jae jakeelta Medialähetys Sanansaattajat ry:n (ent. Radiolähetysjärjestö Sanansaattajat) tuottamassa Raamattu kannesta kanteen -radio-ohjelmassa, jota on radioitu vuodesta 1997. Ensimmäiseen Raamatun läpikäyntiin kului vajaat seitsemän vuotta. Raamatun opetuksen toinen kierros alkoi vuoden 2005 alusta ja kolmas kierros kesällä 2010.

## Lyhyt elämäkerta
Jukka Norvanto syntyi Posiolla, jossa hän vietti nuoruutensa ja tutustui myös uskonasioihin. Kouluvuosien jälkeen hän opiskeli diplomikielenkääntäjäksi. Avioiduttuaan vaimonsa Liisan (o.s. Siitonen) kanssa he muuttivat Ruotsiin. Siellä Norvanto toimi Mariestadin seurakunnan työntekijänä ruotsinsuomalaisten parissa. Ruotsissa syntyi kaksi perheen kolmesta lapsesta. Myöhemmin Norvanto ryhtyi lukemaan teologiaa Helsingin yliopistossa ja sai pappisvihkimyksen 1988.

Norvanto työskenteli Vuokatinrannan kristillisen loma- ja kurssikeskuksen johtajana Vuokatissa ja sen jälkeen vuosina 1996–2014 hän työskenteli Medialähetys Sanansaattajissa Radioraamattukoulun johtajana ja Raamattu kannesta kanteen -ohjelman raamatunopettajana.

Norvanto on toiminut myös vuosina 2004–2006 Kyproksen turistipappina. Hän toimi myös Lähetysyhdistys Kylväjän lähetysteologina ja antanut raamatunopetusta niin Suomessa kuin ulkomailla. Tällä hetkellä hän on eläkkeellä, mutta jatkaa opetustoimintaa.

## Julkaisuja
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Kirja-arvostelut. Jukka Norvannon kirjoittamia kirjoja
* Raamattu kannesta kanteen -radio-ohjelma. Jukka Norvannon Raamattu kannesta kanteen -radio-ohjelman sivut ja opetukset
* Medialähetys Sanansaattajat. Järjestön kotisivut
Vjatšeslav Ivanov

**Vjatšeslav Ivanov** -nimisiä henkilöitä ovat olleet:

*Vjatšeslav Ivanovitš Ivanov (1866–1949), venäläinen runoilija
*Vjatšeslav Vsevolodovitš Ivanov (1929–2017), venäläinen filologi 
*Vjatšeslav Ivanov (1938–2024), venäläinen soutaja ja olympiavoittaja.
Kengu

**Kengu** () on Nalle Puh -kirjoissa, -elokuvissa, -sarjakuvissa ja -piirrossarjoissa esiintyvä fiktiivinen naaraskenguru, joka on useimpien muiden Puh-hahmojen tapaan oikeasti pehmoeläin. Kengu on ainoa selvästi naaraspuolinen hahmo Nalle Puh -tarinoissa, ja hän on äitihahmo monille Puolen hehtaarin metsän asukkaille. Hän on kiltti ja väriltään ruskea. Kengu yrittää auttaa kaikkia, ja suhtautuu usein ylihuolehtivaisesti etenkin omaan lapseensa Ruuhun.

Kengun suomenkielisinä ääninäyttelijöinä ovat toimineet Tiina Bergström ja Katja Aakkula.
Ruu

**Ruu** () on Nalle Puh -kirjoissa, -elokuvissa, -sarjakuvissa ja -piirrossarjoissa  esiintyvä kuvitteellinen satuhahmo. Ruu on ruskea kengurulapsi. Hän on erittäin utelias, vilkas ja yleensä hyvin innokas. Ruun äiti on Kengu ja hänen paras ystävänsä on Tikru.

Ruu on yksi Nalle Puh -tarinoiden hahmoista, joka aina joutuu pulaan ja lopulta oppii läksynsä, tosin usein kantapään kautta. Hänestä on kiva oppia uusia asioita ja pienen kengurun elämänkatsomus on hyvin rakastava ja sympaattinen. Usein hän myös kertoo ajatuksiaan ja tunteitaan, jotka saavat hänet vaikuttamaan vanhemmalta kuin hän onkaan.

Tikrun ja äitinsä lisäksi kengurupojan ystäviä ovat Nalle Puh, Nasu, Ihaa, Kani, Pöllö, Risto Reipas ja osittain tuntematon Myyrä.

Ruu esiintyy myös Kingdom Hearts -pelissä ja opettaa ensimmäisessä pelissä Tiikerin kanssa päähahmolle hyppimistä.

Ruun suomenkielisenä ääninä on säännöllisesti vuonna 1984 toiminut Johanna Nurmimaa *Nalle Puh ja Tiikeri* (1984) musiikkisadussa. Vuosina 1999–2000 toiminut Tomas Gerkov. Hän on näytellyt Ruuta mm. elokuvissa *[[Nalle Puh – yhtä juhlaa]]* (1999), *[[Tiikerin oma elokuva]]* (2000). Vuosina 2004–2011 toiminut Akira Takaki. Hän on näytellyt Ruuta mm. elokuvissa *[[Nalle Puh: Kevät ja Ruu]]* (2004), *[[Nalle Puh ja Möhköfantti]]* (2005), *[[Nalle Puh ja Möhköfantin halloween]]* (2005) ja *[[Nalle Puhin elokuva]]* (2011) sekä vuonna 2018 toiminut Vertti Uusitalo *[[Risto Reipas ja Nalle Puh]]* (2018) elokuvassa.
Tomáš Jelínek

**Tomáš Jelínek** (s. 29. huhtikuuta 1962 Praha, Tšekkoslovakia) on tšekkiläinen jääkiekkoilija. Pelipaikaltaan hän oli laitahyökkääjä.

Jelínek aloitti uransa Tšekkoslovakian pääsarjassa HC Sparta Prahassa kaudella 1979–1980. Seuraavat kaksi kautta hän pelasi HK Dukla Trencinissä, kunnes palasi Sparta Prahaan. Hän pelasi joukkueessa seitsemän kautta aina vuoteen 1989 saakka, jolloin siirtyi HC Ceské Budejoviceen. Syksyllä 1991 hän siirtyi SM-liigaan HPK:n riveihin. Kauden jälkeen Ottawa Senators varasi hänet NHL:ään  11. kierroksella numerolla 242. Jelínek siirtyi samana vuonna Pohjois-Amerikkaan ja pelasi kauden 1992–1993 Senatorsissa. Seuraavalla kaudella hän palasi kahden AHL-ottelun jälkeen takaisin Eurooppaan, missä pelasi aina uransa loppuun vuoteen 1999 saakka.

Yhteensä Jelínek teki NHL-urallaan 49 ottelussa seitsemän maalia ja kuusi syöttöä eli yhteensä 13 tehopistettä. Hän edusti Tšekkoslovakian maajoukkuetta vuoden 1992 talviolympialaisissa, jossa joukkue saavutti olympiapronssia. Hän oli mukana myös vuoden 1991 Kanada Cupissa sekä vuosien 1989, 1990 ja 1992 MM-kisoissa, joista saldona oli kolme MM-pronssia.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*