open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Metz

**Metz** [ˈmɛs] on ranskalainen kaupunki Mosellen departementissa, Lorrainessa lähellä Saksan rajaa. Kaupungissa asui 120&nbsp;874 asukasta vuonna 2021.

Metzissä on modernin ja nykytaiteen museo Centre Pompidou-Metz.

## Historia
Ensimmäiset ihmisasutuksen merkit Metzistä ovat jopa 200&nbsp;000 vuoden takaa. Noin 10&nbsp;000 vuotta sitten alueelle vaelsi ihmisiä idästä. 3&nbsp;000 eaa.&nbsp;–&nbsp;1&nbsp;000 eaa. alueella asuivat liguurit, joista tiedetään hyvin vähän.

Julius Caesar valloitti Metzin 51 eaa. ja siitä tuli yksi alueen merkittävimmistä kaupungeista. Attila ryösti kaupungin 7. huhtikuuta 451. Frankkien aikana Metz oli huomattava kaupunki, ja se oli useiden Austrasian merovingikuninkaiden hallintokaupunki.

## Arkkitehtuuri
Roomalaisajan ja sitä edeltävien aikojen rakennukset ovat pääosin hävinneet. Roomalaisajan raunioita on nähtävissä niiden päälle rakennetun Metzin museon pohjakerroksessa. Roomalaisajalla (vuoden 400 paikkeilla) rakennettu ja myöhemmin Saint-Pierre-aux-Nonainsin kirkkona tunnettu rakennus on myös vielä pystyssä. 

Metz sijaitsee alueella, joka on ollut rajaseutua ison osan tunnetusta historiastaan. Eri aikakausina on rakennettu monia muureja ja linnoituksia, joista osa on säilynyt. Keskiaikaisia rakennelmia on jäljellä esimerkiksi osana Moselin ja Seillen yhtymäkohtaa reunustavia muureja. Seillen toisella puolella nousevalla kukkulalla on Bellecroixin linnoitus, jonka näkyvät osat ovat pääosin 1700–1800 -luvuilta. 

Metzin vanhoissa osissa on rakennusmateriaalina usein kellertävä kalkkikivi. Vanhojen osien kadut ovat kapeita ja näennäisen sekavasti toisiinsa liittyviä. Metzin ollessa osa Saksaa 1871–1918 rakennettiin muun muassa rautatieaseman seudulle väljemmin ja pääosin muista materiaaleista.

Kaupungin leimallisia rakennuksia ovat muun muassa vanhassa osassa sijaitseva St. Etiennen tuomiokirkko ja saksalaisella ajalla rakennetut postitalo ja rautatieasema sekä vuodesta 1230 alkaen Seillen ylityspaikkaa vartioimaan rakennettu Porte des Allemands. 

Keskustan ulkopuolelle on viime vuosikymmeninä rakennettu kerrostaloja lisääntyvän kaupunkiväestön asuttamiseksi. Elementtitaloryppäiden asuntojen edullisemmat kustannukset ovat johtaneet väestön jakautumiseen tulotasojen mukaan. Tätä voidaan pitää kaupunkisuunnittelullisena ongelmana, sillä esimerkiksi vuoden 2005 levottomuuksien aikaan mellakointia ja autojen polttoa ilmeni Metzin lähettyvillä eniten juuri näillä alueilla (esimerkiksi Borny, Woippy).

Metz sijaitsee Mosel- ja Seille-jokien yhtymäkohdassa. Sillat, saaret, rantapenkeret ja kanavat ovat siis myös keskeinen osa kaupunkikuvaa.

## Kuvia

Kuva:Cathedrale metz 2003.jpg|Metzin tuomiokirkko
Kuva:MetzGare1.jpg|Metzin rautatieasema
Kuva:Pdametz.JPG|Porte des Allemands


## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Kaupungin kotisivut
451

## Tapahtumia
*7. huhtikuuta – Attila ryösti Metzin.
* 20. kesäkuuta Katalaunien kenttien taistelu – Rooman ja visigoottien yhdistyneet joukot lyövät Attilan armeijan. 
* Khalkedonin kirkolliskokous kokoontui
* Halleyn komeetta ohitti maan.

## Kuolleita
*20. kesäkuuta – Teoderik I, visigoottien kuningas
Cimetière de Montmartre

**Cimetière de Montmartre** on hautausmaa Pariisin kahdeksannessatoista arrondissementissa. Lähes yhdentoista hehtaarin laajuinen hautausmaa avattiin 1. tammikuuta 1825. Nykyään siellä on noin 20&nbsp;000 hautaa. Hautausmaa sijaitsee Montmartren kukkulasta länteen. Se on suosittu turistikohde ja useiden kuuluisien montmartrelaisten taiteilijoiden hautapaikka.

Pariisin hautausmaat suljettiin terveysriskin vuoksi 1700-luvun loppupuolella. Sen vuoksi silloisen kaupungin ulkopuolelle perustettiin 1800-luvun alussa useita uusia hautausmaita. Cimetière de Montmartren lisäksi näitä olivat Cimetière du Père-Lachaise, Cimetière de Passy ja Cimetière du Montparnasse.

## Haudattuja
*Adolphe Adam (1803–1856), säveltäjä
*Charles-Valentin Alkan (1813–1888), säveltäjä
*André-Marie Ampère (1775–1836), (isä) fyysikko 
*Jean-Jacques Antoine Ampère (1800–1864), (poika) kirjailija
*Hector Berlioz (1803–1869), säveltäjä
*Lili Boulanger (1893–1918), säveltäjä
*Nadia Boulanger (1887–1979), säveltäjä
*Václav Brožík (1851–1901), taidemaalari
*Maxime Du Camp (1822–1894), kirjailija, valokuvaaja
*Fanny Cerrito (1817–1909), ballerina
*Edgar Degas (1834–1917), taidemaalari
*Léo Delibes (1836–1891), säveltäjä 
*Léon Foucault (1819–1868), fyysikko
*Théophile Gautier (1811–1872), runoilija ja kirjailija
*Yolanda Christina ”Dalida” Gigliotti (1933–1987), laulaja ja näyttelijä
*Jean-Léon Gérôme (1824–1904), maalari
*Edmond de Goncourt (1822–1896), kirjailija ja Goncourt-akatemian perustaja
*Fromental Halévy (1799–1862), säveltäjä
*Heinrich Heine (1797–1856), runoilija
*André Jolivet (1905–1974), säveltäjä
*Joseph Kosma (1905–1969), säveltäjä
*Emma Livry (1842–1863), ballerina
*Gustave Moreau (1826–1898), maalari
*Henri Murger (1822–1861), kirjailija 
*Vatslav Nižinski (1890–1950), balettitanssija
*Jacques Offenbach (1819–1880), säveltäjä
*Théophile-Jules Pelouze (1807–1867), kemisti
*Adolphe Sax (1814–1894), saksofonin keksijä
*Fernando Sor (1778–1839), kitaristi
*Stendhal (Marie-Henri Beyle, 1783–1842), kirjailija
*Marie Taglioni (1804–1884), ballerina
*Ambroise Thomas (1811–1896), säveltäjä
*François Truffaut (1932–1984), elokuvaohjaaja 
*Horace Vernet (1789–1863), maalari
*Émile Zola (1840–1902), kirjailija (siirrettiin Panthéoniin vuonna 1908)

## Galleria

Kuva:Vaslav Nijinsky tombstone.jpg|Vatslav Nižinskin hauta. Nižinski on esitetty nukke Petruškan hahmossa.
Kuva:Stendhal grave on cimetiere de montmartre paris 03.JPG|Stendhalin hauta
Kuva:Offenbach jaques grave montmartre paris 04.jpg|Jacques Offenbachin hauta
Kuva:IMG_Heinrich-Heine.JPG|Heinrich Heinen hauta
Kuva:Zola grave on cimetiere de montmartre paris 02.JPG|Émile Zolan hauta. Hänet siirrettiin Panthéoniin 1908.
Kuva:Ampere grave on cimetiere de montmartre paris 01.JPG| (vasen:) André-Marie Ampèren hauta + (oikea:) Jean-Jacques Antoine Ampère


## Lähteet

## Aiheesta muualla
Stade Français

**Stade Français** (CASG Paris) on pariisilainen urheiluseura, jonka nimen alla harrastetaan nykyisin peräti 22 eri lajia. Tunnetuimpia lienevät rugby- ja jalkapallojoukkueet. 

## Rugby
Stade Français'n rugbyjoukkueen kotikenttä on *Stade Jean-Bouin*, joka sijaitsee Pariisin kuudennessatoista "piirissä" (arrondissement). Stadionille mahtuu 20 000 katsojaa. Tällä hetkellä joukkue pelaa Ranskan ylimmällä sarjatasolla. Joukkueen tunnusvärit ovat punainen ja valkoinen.

### Saavutukset

* Ranskan mestaruus
:Alkuperäinen joukkue: 1893, 1894, 1895, 1897, 1898, 1901, 1905, 1908
:Nykyinen joukkue: 1998, 2000, 2003, 2004, 2007, 2015
* Heineken Cupin toinen sija: 2001

## Jalkapallo
Stade Français'n jalkapallojoukkue perustettiin vuonna 1900. Joukkueen suurin saavutus oli voittaa Ligue 2 vuonna 1952 ja edetä sitä kautta Ranskan pääsarjaan, Ligue 1:een.

## Historia
Alkuperäinen Stade Français on perustettu jo vuonna 1883. Vuonna 1995 se yhdistettiin *CASG Sports Clubs*-seuraan, minkä tuloksena joukkueen virallinen nimi on nykyisin Stade Français CASG Paris.

## Aiheesta muualla
* Joukkueen viralliset kotisivut 

## Lähteet
Jääpolte

**Jääpolte** tarkoittaa syksyllä routaantuneen maan pinnalle kerääntyneen veden jäätymistä. Jäätyminen aiheuttaa lopulta kasvien tuhoutumisen. Jääpolte syntyy tiivistyneen maan pinnalla seisovan veden tukahduttaessa kasvillisuuden kun se jäätyy talvella yhtenäiseksi jääpeitteeksi. Kasvit kuolevat kylmään ja hapenpuutteeseen. Hapenpuutteesta seuraa myös kasvien homehtuminen ja erilaisten sienitautien ilmaantuminen.

Edellä kuvattu maaperän jäätyminen voi olla kohtalokasta kasvinsyöjille, joille lumen alta kaivettavat kasvit muodostavat tärkeän osan talviravinnosta. Tällaisia lajeja ovat esimerkiksi hirvieläimet. Laajamittainen maan jäätyminen aiheuttaa siten paljon tavallista useampia nälkäkuolemia niiden keskuudessa. Poronhoidon kannalta maan jäätyminen onkin vakava ongelma, jolloin joudutaan turvautumaan hyvin pitkälle lisäruokinnan varaan.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* 
*
Kaarti

**Kaarti** tarkoittaa alkuaan hallitsijan henkivartiostoa. Sitä käytetään myös joukko-osastojen nimissä, kuten Suomessa Kaartin Jääkärirykmentti. Suomen sisällissodassa vuonna 1918 molemmista osapuolista käytettiin nimityksiä, joissa esiintyi sana kaarti: kapinaan noussut osapuoli oli Suomen punainen kaarti ja Suomen tasavallan joukot valkopohjaisten käsivarsinauhojen mukaan valkoinen kaarti.
BP (ajanlasku)

**BP** (lyhenne englannin sanoista *Before Present*, ’ennen nykyhetkeä’) on arkeologiassa ja muissa kaukaista menneisyyttä tutkivissa tieteissä käytetty ajanlasku. Lyhenteellä ilmoitetaan tutkimuskohteen radiohiiliajoituksella määritetty ikä. Radioaktiivisen <sup>14</sup>C-isotoopin puoliintumisajan ( vuotta) vuoksi radiohiiliajoituksella voidaan ajoittaa enintään noin  vuotta vanhoja esineitä. Laskennalliseksi nykyhetkeksi on määritelty vuosi 1950, joten käytännössä BP ilmoittaa esineen iän vuodesta 1950 taaksepäin laskettuna.

Lyhenne **cal BP** tarkoittaa ’kalibroituja vuosia ennen nykyhetkeä’ tai ’kalenterivuosia ennen nykyhetkeä’. Kalibrointia tarvitaan, koska hiilen määrä ilmakehässä vaihtelee. Vaihtelu voidaan puiden vuosirenkaista määritellä tarkasti noin  vuoden päähän. Sitä vanhemmissa BP-määrityksissä virhemarginaali on suuri. Kalibrointiin käytetään myös jäätiköiden ja sedimentin vuosittaisia kerrostumia, jotka ulottuvat kymmenien tuhansien vuosien päähän.

## Katso myös
* Iänmääritys
* Paleoklimatologia

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*
Pertti Pousi

**Pertti Juhani Pousi** (s. 24. kesäkuuta 1946 Helsinki) on entinen yleisurheilija ja toiminnanjohtaja. Hänen kolmiloikkaennätyksensä on 17,00 metriä, joka syntyi Kuortaneen juhannuskisoissa 1968. Tulos  oli Suomen ennätys ja jäi kolme senttimetriä maailmanennätyksestä. Hän paransi Kari Rahkamon nimissä ollutta Suomen ennätystä 60 sentillä. Ennätyksen ylitti vasta 16. heinäkuuta 2017 Simo Lipsanen alle 23-vuotiaiden EM-kilpailuissa Puolan Bydgoszczissa. Pousi hyppäsi samoissa vuoden 1968 juhannuskilpailuissa pituutta 804 senttiä, jolla hän on Suomen kaikkien aikojen tilastossa yhä jaetulla yhdeksännellä sijalla. Hän jakoi pituusennätyksellään myös 22-vuotiaiden Suomen ennätystä, kunnes Roni Ollikainen hyppäsi 16. kesäkuuta 2012 sentin pidemmälle.

Pousi kilpaili Méxicon 1968 olympialaisissa mutta karsiutui loppukilpailusta molemmissa lajeissaan: kolmiloikassa tuloksella 15,84&nbsp;m ja pituushypyssä tuloksella 763&nbsp;cm. Budapestin EM-kilpailuissa 1966 hän sijoittui pituushypyssä kahdeksanneksi ja karsiutui kolmiloikan loppukilpailusta. Ateenan EM-kilpailuissa 1969 hän karsiutui pituushypyn loppukilpailusta. Vuonna 1965 hän voitti Pohjoismaiden mestaruuden kolmiloikassa.Vuoden 1967 kesäuniversiadeissa hän sijoittui kolmiloikassa toiseksi ja pituushypyssä kolmanneksi.

Seuratasolla Pousi edusti Helsingin Kisa-Veikkoja. Hän voitti Suomen mestaruuden kolmiloikassa vuosina 1966, 1967, 1968 ja 1969, pituushypyssä vuosina 1967, 1968 ja 1969 sekä 4&nbsp;×&nbsp;100 metrin viestijuoksussa vuonna 1966.

Pertti Pousi opiskeli liikunnanopettajaksi Brigham Youngin yliopistossa Utahin Provossa. Siellä ollessaan hän edusti yliopiston urheiluseuraa Brigham Young Cougars. Sen edustajana hän voitti Yhdysvaltain yliopistojen eli NCAA-mestaruuden pituushypyssä vuonna 1968 ja kolmiloikassa vuonna 1969. 
 
Pousi ylitti vuonna 1965 kaikkien aikojen kolmantena suomalaisena kolmiloikassa 16 metrin rajan ja vuonna 1968 kaikkien aikojen kolmantena suomalaisena pituushypyssä kahdeksan metrin rajan. Nilkkavamma lopetti Pousin uran jo 23-vuotiaana. Hän toimi Invalidien Urheiluliiton toiminnanjohtajana vuosina 1974–2010.

## Lähteet
* 
* 

### Viitteet
Nicéphore Niépce

**Joseph Nicéphore Niépce** (7. maaliskuuta 1765 – 5. heinäkuuta 1833 Saint-Loup-de-Varennes) oli ranskalainen keksijä. Parhaiten hänet tunnetaan valokuvauksen pioneerina. Hän työskenteli myös pumppujen sekä varhaisten polttomoottoreiden kanssa tehden niihin parannuksia.

## Elämä
Joseph Nicéphore Niépce syntyi varakkaaseen perheeseen Ranskan Chalon-sur-Saônessa 1765 ja sai keskiluokkaisen kasvatuksen. Hän toimi jonkin aikaa opettajana ja palveli armeijassa, mutta palasi 1800-luvun alussa kotiseudulleen hoitamaan sukutilaansa. Yhdessä Claude-veljensä kanssa hän omisti vapaa-aikansa tieteellisille harrastuksille. Valokuvaus ei ollut hänen pääasiallinen mielenkiintonsa kohde, sillä hän kulutti veljensä kanssa lopulta koko perintöomaisuutensa polttomoottorin kehittämiseen. *Pyreolophore*-niminen keksintö, jonka veljekset kehittivät ja patentoivat 1807, oli tarkoitettu potkuritoimiseksi laivan voimanlähteeksi. Claude muutti lopulta Englantiin markkinoimaan polttomoottoria, ja Niépce jäi Ranskaan. Hän viehättyi 1813 Ranskaan saapuneesta litografiasta, koska oli itsekin jo pitkään haaveillut keksivänsä jonkinlaisen kuvanmonistusmenetelmän. Niépce alkoi vakavasti tutkia camera obscuran avulla saatujen kuvien pysyvää kiinnittämistä kemiallisella reaktiolla vuoden 1816 tienoilla. Camera obscuraa hän käytti aluksi, koska oli epävarma piirtäjänä. Erilaisten kemiallisten kokeiluiden jälkeen hän lopulta onnistui kehittämään ja kiinnittämään maailman ensimmäisen oikean valokuvan vuoden 1826 tienoilla. Hän nimesi keksimänsä menetelmän heliografiaksi.

Koska oli jatkuvassa rahapulassa, hän matkusti 1827 Englantiin veljensä luokse Kewiin lähelle Lontoota, jossa tapasi kasvitieteilijä Charles Bauerin. Bauer suositteli häntä kääntymään Kuninkaallisen seuran puoleen keksintönsä rahoittamiseksi. Kuninkaallinen seura kuitenkin palautti Niépcen anomuksen ja valokuvamateriaalin takaisin, koska ei voinut ottaa kantaa keksintöön, jonka yksityiskohtia Niépce ei ollut halukas paljastamaan ulkopuolisille.

Niépce palasi Ranskaan, jossa sai kohta kuulla veljensä menehtyneen sairauteen. Niépce jatkoi tutkimuksiaan heliografian parissa ja solmi yhteistyösopimuksen Louis Daguerren kanssa 1829. Niépce kuoli 1833, minkä jälkeen Daguerre ja Niépcen poika Isidore jatkoivat menetelmän kehittämistä. Parivaljakko julkaisi parannetun valokuvausmenetelmän Ranskan tiedeakatemian edessä 1839. Daguerren menetelmä sai nimen dagerrotypia, ja Niépcen elämäntyö jäi lopulta unohduksiin. Vasta 1952 valokuvahistorioitsija ja kriitikko Helmut Gernsheim löysi jo kadonneeksi luullun Niépcen ottaman valokuvan, jolloin Niépcen maine ja ansiot valokuvauksen edelläkävijänä palautettiin maailman tietoisuuteen.

## Lähteet
John Walker

**John George Walker** (s.&nbsp;12. tammikuuta 1952 Papakura) on uusiseelantilainen maileri ja olympiavoittaja. Walker voitti 1&nbsp;500 metriä Montrealin olympiakisoissa vuonna 1976. Walker teki mailin maailmanennätyksen 3.49,4 vuonna 1975. Hän alitti maililla maagisen neljän minuutin rajan 129 kertaa, ja hän oli myös ensimmäinen joka ylsi sataan haamumailiin.

Walker on toiminut aktiiviuran jälkeen ratsastusvälinekauppiaana ja osallistunut paikallispolitiikkaan Manukaun kaupungissa. Hänellä todettiin Parkinsonin tauti 1996.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Walker Uuden-Seelannin Olympiakomitean sivuilla
Kaali

**Kaali** eli **vihanneskaali** (*Brassica oleracea*) on ristikukkaisten heimoon kuuluva kasvilaji, jota viljellään vihanneksena. Sen luonnonvarainen kantamuoto kasvaa  Pohjois-Afrikan ja Etelä- ja Länsi-Euroopan rannikoilla. Kaalia on viljelty useita tuhansia vuosia, ja siitä on jalostettu koko joukko toisistaan suuresti eroavia viljelymuotoja. Kerä- eli valkokaali on Suomen suosituin vihanneskaali. 

## Kasvatus
Kaali on kaksivuotinen, mutta syötäväksi viljeltäessä sitä viljellään yksivuotisena. Siemenviljelys on kaksivuotinen. Kaali menestyy kosteahkolla savensekaisella maalla. Aarille istutetaan 400–450 tainta, ja sato on 350–500 kg.

## Kaalin terveysvaikutukset
On olemassa viitteitä siitä, että kaalien sisältämät rikkiyhdisteet saattavat suojata elimistöä syövältä ja säteilyn aiheuttamilta vaurioilta tehostamalla DNA-vaurioiden korjausta. 

## Muunnokset
Lukuisat eri lajikkeet voidaan ryhmittää seuraaviin lajikeryhmiin:
* Alboglabra-ryhmä (var. *alboglabra*) – härmekaali (kiinanbrokkoli)
* Botrytis-ryhmä (var. *botrytis*) – kukkakaalilla ylöspäin varsilehtien suojaama kupu muodostunut nuorista kutistuneista epämuodostuneista kukinnoista
* Broccolo-ryhmä – parsakukkakaali
* Capitata-ryhmä (var. *capitata*) – keräkaalilla on sileät lehdet sulloutuneet tiiviiksi kuvuksi; muotoja ovat valkokaali, suippokaali ja punakaali
* Gemmifera-ryhmä (var. *gemmifera*) – ruusukaalilla (brysselinkaali) lehtien hangoissa pieniksi kuvuiksi kasvavia ruusumaisia silmuja
* Gongylodes-ryhmä (var. *gongylodes*) – kyssäkaalin (kaalirapi) varsi turvonnut maanpinnan yläpuolella lanttumaiseksi mukulaksi, josta lehtiruodit kasvavat; vihreitä, sinipunaisia, kellanvalkeita lajikkeita
* Italica-ryhmä (var. *italica*) – parsakaali (), kukkakaalin näköinen. Kukinto pitkulaisempi ja mauttomampi
* Medullosa-ryhmä (var. *medullosa*) – rehuydinkaali
* Sabauda-ryhmä (var. *sabauda*) – kurttukaali (savoijinkaali) on tavallisen keräkaalin näköinen, mutta kuvut ovat pienemmät. Lehdet epätasaisesti kuopikkaat
* Sabellica-ryhmä (var. *sabellica*, var. *acephala*) – lehtikaali (koristekaali), jonka lehdet ovat suuret. Lehdet eivät ole kuvuiksi käpertyneet. Syötäväksi käyvät latvat ja nuoret lehdet käytetään
* Viridis-ryhmä (var. *viridis*) – rehukaali.

## Ruokalajeja

Kaalista valmistettuja ruokalajeja ovat muun muassa hapankaali, kaalikääryle, kaalilaatikko, kaalipata, kaalipaistos ja kaalikeitto.

## Lähteet

## Kirjallisuutta
* 

## Aiheesta muualla
* Laji.fi: Vihanneskaali (''Brassica oleracea'')
* United States Department of Agriculture (USDA): Brassica oleracea 
* Flora of China: Brassica oleracea 
* Dr. Duke's Phytochemical and Ethnobotanical Databases: Brassica oleracea  
* Centre for Agriculture and Biosciences International (CABI): Brassica oleracea (cabbages, cauliflowers)
Hautavajoama

**Hautavajoama** on kahden erkanevan mannerlaatan saumassa oleva tasapohjainen, jyrkkäreunainen, pitkä laakso. Laakso syntyy laattojen välin lohkeillessa palasiin erkaantumisen yhteydessä ja näiden palasten upotessa alemmas astenosfääriin.

Hautavajoamat levenevät joitain senttimetrejä vuodessa. Leveneminen johtaa aluksi kapeiden salmien syntyyn ja myöhemmin kokonaisten valtamerien aukeamiseen. Hautavajoama ei täyty merivedellä yhtäkkiä, vaan sitä edeltävät tulvimis- ja kuivumisjaksot, jolloin syntyy erilaisia meriä, suolajärviä ja suolatasankoja.

Monet maailman syvimmistä järvistä sijaitsevat hautavajoamissa, kuten Siperian Baikaljärvi, Afrikan Tanganjika ja Pohjois-Amerikan Yläjärvi. Hautavajoamien järvialtaissa on monenlaisia mineraalivaroja, ja niiden pintaan nousee öljyä ja kaasuja. Hautavajoamien aktiivisissa haaroissa esiintyy usein tulivuoritoimintaa.

Lähi-idästä Itä-Afrikkaan ulottuva Iso hautavajoama koostuu kolmesta haarasta: Punaisestamerestä, Adeninlahdesta ja 6&nbsp;000 kilometriä pitkästä Itä-Afrikan hautavajoamasta. Nämä kolme murroslaaksoa kohtaavat Djiboutissa Afarin syvängössä murroslaaksoille tyypillisessä 120 asteen kulmassa. Ison hautavajoaman laaksoista aktiivisia ovat Punainenmeri ja Adeninlahti, mutta Itä-Afrikan hautavajoama on passiivinen. Muita hautavajoamia ovat esimerkiksi Kuolleenmeren–Jordaninlaakson vajoama, Australiassa sijaitseva Spencerinlahden–Torrensjärven hautavajoama, Kamerunin hautavajoama sekä Pohjois-Amerikan Mississipinlahti, Reelfoot Rift ja Kalifornianlahti.

## Katso myös
* Syvänmeren hauta

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Rapsodia

**Rapsodia** tarkoittaa musiikkiterminä sävellystä, joka on yksiosainen, mutta koostuu useista osista, jotka ovat keskenään hyvin erilaisia tunnelmaltaan, tempoltaan ja muilta ominaisuuksiltaan. Äkillisissä, joskus improvisoidun tuntuisissa suunnanmuutoksissaan rapsodia on siten sävellysmuotona vapaampi kuin esimerkiksi muunnelma.

Erään määritelmän mukaan rapsodia on musiikkiteos, jossa ei ole muodollista rakennetta ja joka ilmaisee voimakkaita tunteita. Termin juuret ovat latinankielessä ja varhaisin käyttö on 1500-luvun puolivälistä.

## Lähteet
Mannerjalusta

**Mannerjalusta** eli **mannermaajalusta** on mantereita ympäröivä, yleensä matalan meren vyöhyke. 

## Topografia

Mannerjalusta päättyy yleensä jyrkkenevään rinteeseen, mannerrinteeseen, joka päättyy syvän meren tasankoon.

Jalusta on jaettu kolmeen osaan, joista jokaisella on omanlaisensa geomorfologia ja biodiversiteetti.

Jalustan muoto muuttuu huomattavasti mannerrinteen alkaessa. Muutos tapahtuu lähes poikkeuksetta 140 metrin syvyydessä. Tämä on todennäköisesti edellisen jääkauden aikaansaannosta, jolloin merenpinnan taso oli huomattavasti nykyistä alhaisempi.

Mannerrinteen kaltevuuskulma on keskimäärin kolme astetta, mutta vaihtelee noin yhden ja kymmenen asteen välillä. Rinteissä on myös paljon kanjoneita.

## Geografiset ominaisuudet
Jalustojen koko vaihtelee huomattavasti. On alueita, joilla ei ole mannerjalustaa käytännössä lainkaan, vaan syvän meren tasanko alkaa käytännössä heti. Alueet ovat yleensä kahden mannerlaatan törmäysvyöhykkeessä, esimerkiksi Chilen rannikko. Mannerjalustoista suurin, Siperian mannerjalusta, ulottuu mantereelta noin 1&nbsp;500 kilometrin etäisyydelle. Suuria mannerjalustojen päällä sijaitsevia meriä ovat muun muassa Pohjanmeri, Etelä-Kiinan meri ja Persianlahti. Mannerjalustat yltävät keskimäärin 80 kilometrin päähän mantereista. Mannerjalustojen syvyydet vaihtelevat, mutta pääasiallisesti ne ovat alle 150 metrin syvyisiä. Jalustan kaltevuuskulma on hyvin loiva, noin puoli astetta.

## Sedimentit
Mannerjalustat ovat sedimenttien peitossa. Vain 30–40 prosenttia sedimenteistä on jokien tuomia. Loppu on jäännöstä viime jääkaudesta. Sedimentit kasaantuvat keskimäärin 30 senttimetriä tuhannessa vuodessa, vaihteluvälin ollessa 15–40 senttimetriä. 

## Käyttö
Öljy-yhtiöt kiinnostuivat mannerjalustoista sen jälkeen, kun mantereiden öljy- ja kaasuesiintymät olivat tutkittu, ja siinä vaiheessa mannerjalusta-alueet jaettiin sopimuksin. Barentsinmeren mannerjalusta-alue on kuitenkin yhä tutkimatta, koska on epäselvää, kuuluuko se Norjalle vai Venäjälle.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Lentokoneiden varalaskupaikka

**Lentokoneiden varalaskupaikka** on usein maantielle tehty noin 2,5–4 kilometrin pituinen levennetty ja mahdollisesti vahvistettu osuus. 

Suomessa niitä käyttää pääasiassa Suomen ilmavoimat. Vuosittain osaa niistä käytetään lentosotaharjoituksissa, jolloin tie on suljettu. Joillain näistä on myös suojapaikkoja lentokoneille. 

Varalaskupaikkojen verkosto luotiin vuodesta 1965 alkaen osana Puolustusvoimien uudelleenvarustamisprojektia melko nopeassa tahdissa. 

Suomeen oli jo 1955 hankittu muutamia de Havilland Vampire -suihkuhävittäjiä, mitkä eivät olisi voineet käyttää työlentokenttinään jatkosodan aikaista soralentokenttäverkostoa.

Samaan aikaan 1960-luvulla Suomessa siirryttiin matkustajasuihkukoneiden aikakauteen, jolloin monet vanhat lentokentät, esimerkiksi Tampereen Härmälän lentokenttä, jäivät lyhyiksi. 

Varalaskupaikkojen rakentamista perusteltiin julkisuudessa siviililentoliikenteen tarpeilla, mikä teki niistä poliittisesti hyväksyttävämpiä. Syynä varalaskupaikkojen rakentamiselle olivat kuitenkin sotilaalliset tarpeet: ilmavoimien kenttien tuhoutuminen ohjusiskujen vuoksi edellytti, että sotilaslentoasemien ja siviililentokenttien lisäksi rakennettiin varalaskupaikat.

Varalaskupaikkoja ei ole käytetty siviilisuihkulentoliikenteen varalaskupaikkana.

## Varalaskupaikkoja

Nykyään varalaskupaikat ovat Suomessa joko maantietukikohtia tai nousuteitä. 

Maantietukikohdassa on yksi tai useampia varalaskupaikkoja toistensa lähellä sekä mahdollisesti linnoitettuja lentokoneitten seisontapaikkoja. 

Maantietukikohdista vilkkaimmin liikennöidyllä reitillä on Lusin varalaskupaikka valtatie 5:n varrella, kymmenen kilometriä Heinolasta pohjoiseen. 

Nousutie puolestaan on rullausetäisyydellä kiinteästä tukikohdasta. Tällainen tienosa on yleensä eri suunnassa kuin tukikohdan pääkiitotie, mikä tekee niiden yhtäaikaisesta tuhoamisesta hankalampaa. 

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Ajattelu

**Ajattelu** on informaation mentaalista esitystä ja käsittelyä, sekä näiden vuorovaikutusta.

## Ajattelun muotoja
Analyyttinen ajattelu tarkoittaa kokonaisuuden jakamista osiinsa, ja synteettinen ajattelu osien kokoamista kokonaisuuksiksi. Divergentti tai laajeneva ajattelu tarkoittaa monien erilaisten ideoiden keksimistä, ja konvergentti tai suppeneva ajattelu tarkoittaa keskittymistä yhteen ideaan, usein ratkaisun löytämiseksi.

Ajattelun voi jakaa neljään kategoriaan:

* Käsitteenmuodostus tarkoittaa sanojen ja muiden symbolien merkitysten opettelua ja pohtimista.
* Ongelmanratkaisu tarkoittaa siirtymistä ongelmatilanteesta ratkaisuun ylittämällä matkalla olevat esteet.
* Arviointi ja päätöksenteko tarkoittaa mahdollisuuksien pohtimista ja valintaa vaihtoehtojen väliltä.
* Päättely tarkoittaa johtopäätösten vetämistä näytön pohjalta.

Noin puolet hereilläoloajastaan ihminen unelmoi eli ajattelee jotain täysin muuta kuin sitä, mitä hän kyseisellä hetkellä on tekemässä. Tämä saattaa johtua siitä, että aivojen hermoverkkoa ylläpitävät osat aktivoituvat ajatustemme harhaillessa.. 

## Katso myös
* Ajattelen, siis olen
* Järki
* Kognitio
* Periaate

## Lähteet

## Kirjallisuutta
* 
* 
* 
* 
* 

## Aiheesta muualla

* Marjaana Lindeman: Elämysperäinen ja rationaalinen ajattelu. Tieteessä tapahtuu 5/1997.
* Tutkijat: Apinatkin tietoisia omasta ajattelustaan. Helsingin Sanomat 21.2.2011.
Cimetière de Passy

**Cimetière de Passy** on hautausmaa Passyn kaupunginosassa Pariisissa, kuudennessatoista kaupunginosassa (arrondissement). 

1800-luvun alussa kaikki Pariisin vanhat hautausmaat korvattiin uusilla. Cimetière de Montmartre perustettiin pohjoiseen, Cimetière du Père-Lachaise itään, Cimetière du Montparnasse etelään ja Cimetière de Passy kaupungin keskelle. Se avattiin vuonna 1820 kalliille alueelle lähelle Champs-Élysées'tä. Siitä tuli varakkaiden hautausmaa. 

Kaunista Eiffel-tornin varjossa sijaitsevaa hautausmaata ympäröivät kastanjapuut.

## Haudattuja

*Tristan Bernard (1866–1947), näytelmä- ja romaanikirjailija
*Georgi Brasov (1910–1931), aatelismies
*Natalia Brasova (1880–1952), aatelisnainen
*Bảo Đại (1913–1997), Vietnamin hallitsija
*Marcel Dassault (1892–1986), lentokonevalmistaja
*Claude Debussy (1862–1918), säveltäjä
*Ghislaine Dommanget (1900–1991), Monacon prinsessa
*Gabriel Fauré (1845–1924), säveltäjä
*Jacques Ibert (1890–1962), säveltäjä
*Paul Landowsky (1875–1961), arkkitehti ja kuvanveistäjä
*Georges Mandel (1885–1944), poliitikko, vastarintataistelija
*Édouard Manet (1832–1883), taidemaalari
*Octave Mirbeau (1848–1917), journalisti
*Leila Pahlavi (1970–2001), iranilainen prinsessa
*Marcel Renault (1872–1903), autonvalmistaja
*Haroun Tazieff (1914–1998), vulkanologisti, geologi

## Lähteet
Uv

**Uv** tarkoittaa seuraavia:

* ultraviolettisäteily, UV, sähkömagneettisen säteilyn taajuusalue
* Unge Venstre, UV, norjalainen puolue
* Union Valdôtaine, UV, italialainen puolue
* UV, eteläkorealainen yhtye.
* *[[UV (elokuva)|UV]]* (2007), Gilles Paquet-Brennerin ohjaama ranskalainen elokuva
Kryptokalvinistit

**Kryptokalvinistit** ovat luterilaisuuden alkuvaiheessa syntynyt ryhmä. Sitä on kutsuttu myös uuszwingliläisyydeksi. Kreikan kielen sana kryptein on suomennettuna kätkeä. Heitä siis pidettiin salakalvinisteina, jotka yrittivät tuoda luterilaisuuteen erityisesti kalvinistien ehtoollisoppia. Erityisesti aitoluterilaiset taistelivat kryptokalvinismia vastaan. Suomessa kalvinismia vastusti esimerkiksi Marcus Henrici Helsingius.

Saksassa suuntausta levitettiin innolla ja sen johdosta Bremen ja Pfalz siirtyivät vähitellen kalvinilaisuuteen. Ruotsissa tämän pyrkimyksen suosijana oli Kaarle IX. Kiivain taistelu kryptokalvinismin ja "aitoluterilaisuuden" välillä käytiin Saksissa. Kryptokalvinismia edustivat siellä filippistit, kuten Philipp Melanchthon, Kaspar Peucer ja heidän hengenheimolaisensa. Vaaliruhtinas, joka oli ankara luterilainen, esiintyi ankarasti ja jyrkästi filippistejä vastaan. Taistelun lopetti luterilaisten tunnustuskirjojen sovintokaava eli Yksimielisyyden ohje (*Formula concordiae*) luterilaisuuden voitolla.

## Katso myös
*Heidelbergin katekismus
*John Forbes
*Elenchus
*Albert Rizaeus Hardenberg
*Nikolaus Krell
*Saksin visitaatio-artiklat

## Lähteet
Kerrostuma

**Kerrostuma** on maan sisässä olevaa maa-ainesta, joka on suunnilleen samanlajista ja levittäytyneenä levymäisesti laajelle alueelle. Kerrostumat muuttuvat kiveksi maan sisällä paineessa tai kuumuudessa. Kerrostumat näyttävät sivusta katsottuna raidoilta, jotka erottuvat toisitaan esimerkiksi värinsä, vaaleutensa tai rakeisuutensa takia. Kerrostumia tutkitaan muun muassa stratigrafiassa.

Kerrostumat voivat syntyä joko maalla tai vedessä. Maalla ne voivat syntyä esimerkiksi tuulen kuljettamasta maa-aineksesta tai biologisessa systeemissä kerrostuvasta eloperäisestä aineesta, kuten soiden turve. Vedessä, yleensä meressä, syntyneet kerrostumat ovat syntyneet sedimentaation tuloksena veteen päätyneestä maa-aineksesta tai vedessä eläneiden eliöiden jäänteistä, kuten esimerkiksi piilevien kuorista. Muun muassa luoliin kulkeutuneesta aineksesta, kuten karikkeesta voi syntyä turvetta ja myös eläinten jäänteistä voi syntyä luolissa kerrostumia.

## Lähteet

## Katso myös
* sedimentti
Osavaltio

**Osavaltio** on liittovaltion osa, jolla on valta päättää tiettyyn rajaan saakka omasta lainsäädännöstään ja hallinnostaan.

Suvereeni valtaoikeudet on jaettu osavaltion ja liittovaltion kesken. Osavaltioilla ei ole asemaa kansainvälisessä oikeudessa toisin kuin liittovaltiolla. Sen sijaan liittovaltio yhtenä kokonaisuutena on suvereeni valtio kansainvälisen oikeuden mukaan.

## Luettelo liittovaltioiden ylimmän tason hallintoalueista

## Katso myös
* Autonomia

## Lähteet
Riutta

**Riutta** on meressä oleva harjanne, joka kohoaa vain vähän tai ei lainkaan merenpinnan yläpuolelle. Tunnettu erikoistapaus riutasta on koralliriutta. Koralliriuttoja on muodoltaan erilaisia, kuten pitkähkö ja rannan suuntaisesti kulkeva valliriutta tai muodoltaan sulkeutuva, joskus rengasmainen atolli. Australian koillispuolella on Iso valliriutta. Tämä 2300 kilometriä pitkä koralliriutta on maailman suurin. Ison valliriutan koralleista noin puolet ovat kuolleet viimeisten vuosikymmenten aikana ja riuttaa on pyydetty uhanalaiseksi julistettavaksi.

Riutta voi olla myös hiekkamoreenista koostuva. Tällainen on esimerkiksi Kolin kansallispuiston alueella, Pielisen järven keskellä sijaitseva saaristoa yhdistävä hiekkariutta. Tämä useita kymmeniä kilometrejä pitkä riutta muodostui viimeisen jääkauden aikana.

## Lähteet
Tete

**Tete** on maakunta luoteisessa Mosambikissa. Sen kokonaispinta-ala on 100&nbsp;724 neliökilometriä ja väkiluku 3&nbsp;269&nbsp;765 (2024, arvio). Maakunta rajoittuu pohjoisessa Sambian ja Malawin valtioihin sekä idässä Malawiin. Kaakossa ovat Zambezian ja Sofalan sekä etelässä Manican maakunnat. Lounaassa rajanaapurina on Zimbabwen valtio.
 
Maakuntakeskuksessa eli Teten kaupungissa asui 523&nbsp;973 ihmistä (2024) (305&nbsp;722; 2017). Kaupunki sijaitsee Sambesin varrella, 430 kilometrin päässä Intian valtameren rannikolta. Maakunnan länsiosassa on 240 km pitkä Cahora Bassan tekojärvi. Siitä 60 kilometriä alavirtaan on tarkoitus rakentaa vuosien 2026–2031 tienoilla uusi Mphanda Nkuwan vesivoimalaitos. 

Teteen johtaa rautatieyhteys piirin kaakkoisosasta Mutararan piirin risteysasemalta (Nhamayabue). Sinne saapuu rata pohjoisesta Malawista ja Sambesin vastarannalta Sofalan maakunnasta.

Maakunnan virallinen kieli on portugali, ja paikallisia kieliä ovat bantukieliin kuuluva nhúngue (nyungwe), njandža (cinhanja) ja sena.

## Piirijako
}
|-
| Vesipinta-ala || align=right|  || align=center|- || align=center|- || align=center|-  || align=right|
|-
| **Yhteensä** || align=right| ***' || align=right| * || align=right| * || align=right| ***' || align=right|****
|}

 Dôan ja Mararan piirit eivät esiinny vuoden 1997 ja 2007 väestötilastossa osana Teten maakuntaa. Nämä piirit on muodostettu vasta joulukuussa 2013. 

## Lähteet

## Aiheesta muualla

*Governo da Província de Tete (maakunnan virallinen sivusto)  (tete.gov.mz)
*
Tete (kaupunki)

**Tete** on pohjoisessa Mosambikissa sijaitsevan Teten provinssin pääkaupunki sekä myös laajan alueen hallinnollinen ja taloudellinen keskus. Sambesi virtaa kaupungin läpi, ja 650 metriä pitkän riippusillan ansiosta vilkas Malawin ja Zimbabwen välinen maantieliikenne kulkee Teten kautta.

Vuonna 2017 Tetessa oli noin 307&nbsp;300 asukasta, minkä myötä se oli tuolloin Mosambikin kuudenneksi suurin kaupunki. Kymmenen vuotta aiemmin (2007) Tetessä oli noin 153&nbsp;900 asukasta, minkä myötä se oli tuolloin Mosambikin yhdeksänneksi suurin kaupunki.

## Lähteet

 

## Aiheesta muualla
Pelagiolaisuus

**Pelagiolaisuus** tarkoittaa Pelagiuksen ja hänen kannattajiensa näkemystä, jonka mukaan ihmisellä on vapaa tahto ja luonnollinen kyky elää synnittömästi ja ansaita siten iankaikkinen autuus pelkästään omalla kilvoituksella ja rakkauden kaksoiskäskyn toteuttamisella (Luuk 10:25–28). Pelagiolaisuus pohjaa ensisijaisesti evankeliumeihin ja Jeesuksen opetukseen tekojen merkityksestä pelastuksessa (Matt 16:27, Luuk 10:25–28, Mark 12:28–34, Matt 25:31–45).

Pelagiolaisuuden taustalla oli huoli kristittyjen moraalista: *jos ihmisen teoilla ei ole mitään merkitystä, niin miksi lainkaan elää hyveellisesti?* Kyseessä oli myös vastausyritys ihmisen kyvyttömyyttä korostavaan kristillisyyden pääsuuntaukseen: *jos ihminen on täysin kyvytön tekemään mitään hyvää, niin miten hän voi olla vastuussa teoistaan*?

Antiikin aikana erityisesti kirkkoisä Augustinus vastusti pelagiolaisuutta muun muassa teoksessaan *[[Henki ja kirjain]]*. Augustinus painotti Paavalin kirjeitä, varsinkin Roomalaiskirjettä, ja uskon merkitystä tekojen sijaan. Pelagiolaisuus julistettiinkin vuonna 419 Karthagon kirkolliskokouksessa harhaopiksi. Siitä myöhemmin kehittynyt semipelagiolaisuus puolestaan julistettiin harhaopiksi Orangen kirkolliskokouksessa vuonna 529. 

Pelagiolaisuus aiheutti ongelman kirkolle ja sen auktoriteetille: jos ihminen kykenee löytämään Jumalan omin voimin, tällöin Kristuksen sovitustyöllä ei enää ole merkitystä, eikä Kristuksella ole enää vapahtajan asemaa, vaan hänellä on arvo enää profeettana ja opettajana. Lisäksi tällöin doktriini *ei pelastusta kirkon ulkopuolella* menettää mielekkyytensä. Tämän vuoksi se julistettiin kerettiläisyydeksi. Augustinus oli esittänyt predestinaatio-opin, mutta se ei koskaan noussut kirkon viralliseksi linjaksi. Katolinen kirkko omaksui perisyntikäsityksen, jonka mukaan perisynti ei ole synti sellaisenaan, vaan syntiä aiheuttava tila, Efesoksen kirkolliskokouksessa vuonna 439.

Pelagiolaisuus nousi esille uudelleen reformaation aikana erityisesti Erasmus Rotterdamilaisen opettamana, ja kristillinen humanismi, vastakohtana fundamentalismille, nojaa pelagiolaisuuteen. Pelagiolaisuus tuotiin luterilaisuuteen filippistien taholta, vaikka Martti Luther itse pitikin sitä *kirottuna harhaoppina* ja tuomitsi sen ankarasti. Oppi ihmisen teoista näkyy erityisesti lain kolmannessa käytössä.
Kanjoni

**Kanjoni** on jyrkkäseinäinen laakso, usein joen uurtama.

Tunnetuin kanjoni on Yhdysvalloissa sijaitseva Grand Canyon. Sen syvyys on joissakin kohdissa 1&nbsp;300 metriä. Suomen tunnetuimmat kanjonit ovat Kevon kanjoni Utsjoella sekä Oulankajoen kanjoni. 

Useimmat kanjonit ovat syntyneet, kun virtaava vesi on miljoonien vuosien aikana kovertanut maahan jyrkkäseinäisen laakson. Kanjoneita syntyy myös tektonisten liikkeiden seurauksena. Esimerkiksi Korouoman kanjoni Posion ja Ranuan rajalla on ruhjelaakso. 

Vedenalainen kanjoni on merenpohjassa mannerjalustan ja mannerrinteen läpi tunkeva kiilamainen kanjoni, joka on usein kohtisuorassa rantaan nähden. Pisin vedenalainen kanjoni on Kongojoen edustalta alkava Kongon kanjoni.

Aurinkokunnan suurin tunnettu kanjoni on Mars-planeetalla sijaitseva Valles Marineris. Se on 3&nbsp;000 kilometriä pitkä ja kahdeksan kilometriä syvä.

Etymologialtaan sana *kanjoni* pohjaa espanjaan, jossa *cañon* on alun perin tarkoittanut putkea.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Sola

**Sola** on matala kohta korkeiden maastonmuotojen, kuten vuorten, tuntureiden tai harjanteiden välissä. Solan läpi eli vuorijonon harjanteen poikki vuorten toiselta puolelta toiselle johtaa usein tie. Solat muodostuvat, kun eroosio kuluttaa korkeiden huippujen välisiä alueita matalammiksi. 

Usein solat ovat satulan muotoisia, jolloin sola on korkeimmalta kohdaltaan tasainen. Solan pituus voi kuitenkin vaihdella: jotkut solat muodostavat kilometrien pituisia laaksoja.

Monet solat ovat ihmiskunnan historian aikana toimineet merkittävinä kauppareitteinä, koska sola on helpoin paikka ylittää vuorijono. Tällöin ne ovat yhdistäneet toisiinsa kulttuuripiirejä, jotka ovat muutoin olleet vuorten erottamia. Toisaalta sola on ollut hyvä paikka puolustautua vihollisen hyökkäyksiä vastaan. Solaan on voinut rakentaa asutuksen tai linnakkeen, vaikka ympäröivä vuoristo olisi rakentamiselle muutoin liian jyrkkäpiirteistä.

Kuuluisia solia ovat muun muassa Simploninsola ja Iso Sankt Bernhardin sola Alpeilla sekä Khaibarsola Afganistanin ja Pakistanin välillä.


Tiedosto:Sani Pass heading into Lesotho.jpg|Sanin sola Lesothossa
Tiedosto:Dead Woman's Pass from above.jpg|Sola reitillä Machu Picchuun
Tiedosto:Chandra River from Rohtang Himachal Jul19.jpg|Rothangin sola Himalajalla
Tiedosto:Khyber-Pass-04-1976-gje.jpg|Khaibarsola Pakistanissa


## Lähteet

## Aiheesta muualla
Suometar

**Suometar** voi tarkoittaa seuraavia:
* suometar, vanhahtavassa kielessä: suomalainen nainen
* *[[Suometar (sanomalehti)|Suometar]]*, sanomalehti, ilmestyi 1847–1866
* *[[Uusi Suometar]]*, sanomalehti, *Uuden Suomen* edeltäjä, ilmestyi 1869–1918
* *[[Suometar (Yhdysvallat)|Suometar]]*, Michiganin Calumetissa 1899–1903 ilmestynyt amerikansuomalainen sanomalehti
* *[[Amerikan Suometar]]*, Michiganin Hancockissa 1899–1962 ilmestynyt Suomi-Synodin sanomalehti
* Suometar, harvinainen naisen etunimi (nimipäivä 8. huhtikuuta)
* sisävesimatkustajalaiva m/s Suometar, kotisatama Jyväskylä
* Suometar, Suomen ensimmäisen sanaristikon laatijan nimimerkki
Campania

**Campania** on hallinnollinen alue Etelä-Italiassa. Sen pinta-ala on 13&nbsp;595&nbsp;km² ja asukasluku noin 5,9 miljoonaa. Alueen pääkaupunki on Napoli. Nähtävyyksiin kuuluvat Vesuvius, Pompeji ja Herculaneum.

Rooman valtakunnan aikana Campania oli osa Regio I Latium et Campanian aluetta ja myöhemmin Campanian provinssia.

## Hallinnollinen jako

Campania on jaettu viiteen osaan, neljään maakuntaan ja yhteen metropolikaupunkiin:

* Avellinon maakunta
* Beneventon maakunta
* Casertan maakunta
* Napolin metropolikaupunki
* Salernon maakunta

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Samnilaiset

**Samnilaiset** eli **oskit** on Keski- ja Etelä-Italiassa (Samniumissa) asuneiden muinaisten kansojen yhteisnimi. Samnilaisiin kuului ainakin neljä heimoa: pentri, caraceni, caudini ja hirpini sekä myöhemmin frentani. Roomalaiset voittivat heidät samnilaissodissa (343–341, 326–304, 298–290 eaa.) ja lopullisesti 272 eaa. Vuosien 91–88 eaa. liittolaissodassa he vielä taistelivat Roomaa vastaan, samoin kansalaissodassa, mutta 82 eaa. Lucius Cornelius Sulla kävi verisen taistelun heitä vastaan ja lopetti sodan. Historiankirjojen mukaan ”kaupungeista tuli kyliä, ja osa niistä katosi täysin”. Samalla oskin kieli syrjäytyi latinan tieltä.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Mannertenvälinen ballistinen ohjus

**Mannertenvälinen ballistinen ohjus** (, lyh. **ICBM**) on maalta laukaistava ballistinen ohjus, jonka kantomatka on yli 5&nbsp;500 (tai 5&nbsp;600) kilometriä. ICBM-ohjukset on varustettu tyypillisesti ydinkärjillä, eikä tavanomaisia taistelukärkiä ole tähän mennessä käytetty. Tämä johtuu pelosta, että mikä tahansa ICBM-laukaisu johtaisi automaattiseen maksimaaliseen vastareaktioon muiden valtojen tahoilta. 

Ensimmäisenä mannertenvälisiä ballistisia ohjuksia otti käyttöönsä Neuvostoliitto vuonna 1958. Seuraavana vuonna Yhdysvallat liittyi ICBM-valtioiden joukkoon. Neuvostoliiton ensimmäinen ICBM oli R-7 ja Yhdysvaltain Atlas. Molemmista ohjuksista kehitettiin myöhemmin kantoraketteja. Nykyisin on ainakin kuusi, mahdollisesti jo kahdeksan ICBM-valtiota: Intia, Israel, Kiina, Ranska, Pohjois-Korea, Venäjä, Yhdistyneet kuningaskunnat ja Yhdysvallat.

ICBM voidaan laukaista kiinteästä maanalaisesta siilosta, kuorma-autosta tai junanvaunusta. ICBM-kantaman ohjuksia on sijoitettu myös sukellusveneisiin. Nykyiset mannertenväliset ohjukset voivat osua kohteisiinsa jopa alle 300 metrin tarkkuudella (CEP). Mannertenvälisiä ohjuksia vastaan on yritetty kehitellä erilaisia järjestelmiä kuten ABM-ohjukset eli ohjustentorjuntaohjukset, mutta näiden menetelmien luotettavuus on hyvin heikko, eikä niillä ole ydinsodan syttyessä käytännön merkitystä.

Mannertenvälisiä ohjuksia on varustettu myös monikärkiohjuksiksi eli MIRV:eiksi, mutta maalta laukaistavien ohjusten MIRV-ominaisuudet kiellettiin START-aserajoitussopimuksessa. Sopimuksen mukaisesti vuoteen 2005 mennessä Yhdysvallat poisti käytöstä LGM-118A Peacekeeper -ohjukset. 

Nykyisin käytössä olevia mannertenvälisiä ohjuksia ovat Yhdysvaltain LGM-30 Minuteman III, Kiinan Dongfeng 31, sekä  Venäjän RS-24 "Jars", RS-26 "Rubež", RS-28 "Sarmat", Topol ja RT-2PM2 Topol-M.

## Katso myös
*SLBM
*IRBM
*LRICBM
*FOBS

## Lähteet
* Haupt, Dirk Roland: Ballistiskt missilförsvar i Europa och folkrätten. Jus ad bellum, jus in bello och staters folkrättsliga ansvar ex delicto; i: Kungliga Krigsvetenskapsakademiens Handlingar och Tidskrift, 218. vuosikerta (2014), neljäs kirjanen, sivut 53-83 (ruotsiksi)
* Kiinan strategisten ohjusjoukkojen kalusto
* Minuteman III tekniset tiedot
* SS-25 tekniset tiedot
* Ilmoitus Pohjois-Korean hyväksymisestä ICBM-kerhoon, viitattu 22.5.2017

### Viitteet

## Aiheesta muualla
Lucius Annaeus Cornutus

**Lucius Annaeus Cornutus** () (ensimmäinen vuosisata) oli roomalainen stoalaiseen koulukuntaan kuulunut filosofi. Hän vaikutti keisari Neron aikana.

## Elämä
Cornutus oli kotoisin Leptis Magnasta, Libyasta. Hän asui kuitenkin suurimman osan elämästään Roomassa. Hän oli runoilija Persiuksen opettaja ja ystävä. Hän korjasi tämän kirjoittamia satiireja tämän kuoleman jälkeen, mutta antoi ne sitten Caesius Bassukselle toimitettavaksi tämän erityisestä pyynnöstä. Keisari Nero karkotti hänet Roomasta noin vuonna 66 tai 68, koska hän halvensi epäsuorasti keisarin näkemystä roomalaisten sankarillisesta historiasta. Tämän jälkeen hänestä ei tiedetä mitään.

## Teokset
Cornutus kirjoitti useita retoriikkaa käsitteleviä teoksia sekä kreikaksi että latinaksi (*De figuris sententiarum*). Häneltä on säilynyt filosofinen tutkielma nimeltä *Theologiae Graecae compendium*. Se on käsikirja, jossa ajan populaaria mytologiaa on käsitelty stoalaisen etymologian ja symbolisten tulkintojen näkökulmasta. Vaikka se sisältääkin useita absurdeja etymologisia tulkintoja, siinä on myös paljon kauniita ajatuksia.

Simplikios ja Porfyrios viittaavat Cornutuksen kommentaariin Aristoteleen teoksesta *[[Kategoriat]]*. Cornutus puolusti siinä Aristoteleen filosofiaa kilpailevan Athenodoros Kananalaisen näkemyksiä vastaan. Hänen Aristotelesta koskevat tutkielmansa olivat todennäköisesti hänen merkittävimpiä töitään. Cassiodorukselta on säilynyt katkelmia hänen tutkielmastaan *De enuntiatione vel orthographia*.

Cornutuksen nimiin on laitettu myös Vergiliusta koskeva kommentaari, jota Servius lainaa usein, sekä Persiukselle osoitettu *Scholia*. Viimeksi mainitut ovat kuitenkin paljon myöhäisempiä, ja ne on ajoitettu karolingiajalle. Niin kutsuttu *Disticha Cornuti* on puolestaan peräisin myöhäiskeskiajalta.
MRBM

**MRBM** (lyhenne sanoista *medium-range ballistic missile*) on keskimatkan ballistinen ohjus. Sen kantama on 1&nbsp;000–3&nbsp;000 kilometriä. MRBM- ja IRBM-ohjuksia sanotaan yhdessä useasti keskimatkan ohjuksiksi. Ohjuksella on tyypillisesti alueellista strategista merkitystä, esimerkiksi Pakistanin Ghauri-ohjukset  lukeutuvat tähän ryhmään, kuten myös Intian Agni-II ja Kiinan DF-21 eli CSS-5. Iranin Shahab-3 ja Sejil ovat keskimatkan ohjuksia. MRBM-ohjukset poistettiin Euroopasta, koska 1987 solmittiin ne kieltävä INF-sopimus. Niitä on edelleen Israelilla, Pohjois-Korealla, Saudi-Arabialla, Kiinalla, Intialla, Pakistanilla ja Iranilla.  

## Lähteet
Orgiat

**Orgiat** (kr. *orgia*) olivat antiikin Kreikassa Dionysos-jumalan ekstaattisia ja mystisiä palvontamenoja. Roomassa vastaavia olivat Bacchukselle omistetut juhlat eli bakkanaalit.

Nykykielessä orgioilla tarkoitetaan yleensä mitä tahansa hillittömiä juhlia, joihin kuuluu etenkin seksin harrastaminen tai hurjat juomingit.

## Lähteet
SRBM

**SRBM** (engl. *short-range ballistic missile*) on lyhyen matkan ballistinen ohjus, joka kantaa alle 800 kilometriä. Varhaisimmat V-2-ohjukset lukeutuivat tähän luokkaan.

Alle 200 km:n kantaman lyhyen matkan ohjuksista käytetään englanninkielistä lyhennettä BRBM (*battlefield-range ballistic missile* "taistelukentän ballistinen ohjus").

## Lähteet

## Aiheesta muualla
IRBM

**IRBM** () on keskipitkän matkan ballistinen ohjus. Sen kantomatka on 2&nbsp;400–6&nbsp;000 kilometriä. Useasti sekä IRBM- että MRBM-ohjuksia sanotaan yhdessä keskimatkan ohjuksiksi.

Keskimatkan ohjukset ovat olennaisia jonkin maailmankolkan voimatasapainon kannalta. Esimerkiksi Intian Agni-ohjus kantaa vain Pakistaniin ja Kiinaan. Näin ollen Intia uhkaa Kiinaa ja Kiina Intiaa omilla keskimatkan ohjuksilla.

1980-luvulla tyypillinen keskipitkän matkan ohjus oli Neuvostoliiton SS-20 eli RT-12M Pioneer. Monet sukellusveneestä laukaistavat ohjukset ovat olleet kantamaltaan keskimatkan ohjuksia vastaavia.

Vuonna 1987 solmittiin INF-sopimus, joka kielsi maasta laukaistavan keskimatkan ja keskipitkän matkan ballistisen ohjukset Neuvostoliitolta ja Yhdysvalloilta Euroopassa. Ranskalla oli käytössä siilosta laukaistava S3 IRBM-ohjus vuoteen 1996, jolloin se poistettiin käytöstä ja Ranskan ydinpelote jäi SLBM-ohjusten ja lentokoneista pudotettavien ydinpommien (AN-22 ja AN-52) varaan.

## Esimerkkejä IRBM-ohjuksista

*Shaheen 2, Pakistan
*Agni III ja Agni IV, Intia
*''Hadés, Ranska
*PGM-19 ''Jupiter'', Yhdysvallat
*''Navaho'', Yhdysvallat (projekti keskeytetty vuonna 1958)
*''Pluton'', oik. SRBM, Ranska
*''Redstone'', Yhdysvallat
**[[Jeriko-ohjus|Jeriko I & II]]*, Israel
**[[Taepodong-1]]* ja *[[Taepodong-2]]*, Pohjois-Korea
*''Thor'', Yhdysvallat
**[[DF-4]]*, Kiina
*S3, Ranska

## Katso myös

*MRBM
*LRICBM
*ICBM
BRBM

**BRBM** (*battlefield-range ballistic missile*) on taistelukentällä käytettävä ballistinen ohjus, jonka kantama on korkeintaan 200 kilometriä. Ohjus varustetaan tavanomaisella, kemiallisella tai ydinkärjellä ja se voi olla ohjaamaton, vapaasti lentävä raketti, ja ohjuksen tyyppiesimerkkejä ovat varhaiset 1950-luvun Neuvostoliiton vapaastilentävät FROG-ohjukset.

## Lähteet