open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Itoigawa

**Itoigawa** () on Japanin kaupunki Honshūn saarella Chūbun tai Hokurikun alueella Niigatan prefektuurissa. Se sijaitsee Japaninmeren rannikolla prefektuurin länsiosassa. Itoigawan keskusta on rakentunut Himejoen suulle, sisämaassa siihen kuuluu vuoristoalueita. Etelässä kaupunki rajautuu Naganon prefektuuriin, lännessä Toyaman prefektuuriin. Itoigawassa on 41&nbsp;704 asukasta (heinäkuussa 2020) ja sen pinta-ala on 746,24 neliökilometriä.

Itoigawa kehittyi historiallisesti linnanaluskaupunkina ja yhtenä Hokuriku-kaidō-tiereitin postiasemista. Sieltä johti Himejoen laaksoa pitkin etelään Shinanon ja Kain provinsseihin myös suolareittinä tunnettu Chikuni-kaidō-tie. Vuodesta 1717 lähtien kaupunki oli Matsudaira-klaanin hallinnassa. Himejoen sivujoen Kotakin varrella on Japanin ainoa jade-esiintymä. Himejoen vartta pitkin Shizuokaan saakka kulkee myös Japanin kahtia jakava siirroslinja, jonka alueelta on louhittu jaden lisäksi rautaa, hopeaa ja kultaa. Nykyisin merkittäviä elinkeinoja ovat sementti- ja kemianteollisuus. Maaseutualueilla harjoitetaan metsätaloutta, kalastusta ja riisin viljelyä. Kaupunkioikeudet Itoigawalle myönnettiin vuonna 1954, kun Itoigawan maaseutukaupunkiin liitettiin kahdeksan kyläkuntaa. Kaupunki laajeni huomattavasti vuonna 2006, kun siihen yhdistettiin Ōmin ja Nōn maaseutukaupungit.

Itoigawan rakennettuun kulttuuriperintöön kuuluvat Amatsu-jinjan ja Nō Hakusan-jinjan šintolaiset pyhäköt. Kaupungissa toimii geologinen Fossa Magma -museo, runoilija Gyōfu Sōman muistomuseo ja useita kuumia lähteitä (*[[onsen]]*), kuten Renge-onsen ja Sasakura-onsen. Luonnonnähtävyyksiä ovat esimerkiksi Tsukimizun lampi ja monenlaiset vuoristoalueet jokilaaksoineen, joista osa kuuluu Chūbu-sangakun ja Myōkōn–Togakushi-renzanin kansallispuistoihin. Itoigawaa palvelevat suurnopeusjunayhteys Hokuriku Shinkansen, JR Higashi-Nihonin Ōito-linja, Echigo Tokimeki -rautatien Nihonkai Hisui Line ja Ainokaze Toyama -rautatien Ainokaze Toyama -rautatielinja.

## Kuvia

Tiedosto:Amatsu Jinja Niigata Japan.JPG|Amatsu-jinja
Tiedosto:栂海新道の始点・親不知.jpg|Oyashirazun rannikkoa
Tiedosto:Tsutsuishi 1.jpg|Tsutsuishin kylää
Tiedosto:Himekawa VI power station weir and grit chamber.jpg|Himekawan vesivoimala
Tiedosto:Itoigawa-station-Nihonkai-entrance.jpg|Itoigawan rautatieasema


## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Kaupungin internetsivut
Liinu järv

**Liinu järv** (myös *Liinujärv, Liinajärv*) on Virossa Põlvamaalla Otepään kunnassa sijaitseva järvi.

Se kuuluu Koorasten kylän järvialueeseen (), johon kuuluu yhteensä 15 järveä.

## Maantietoa
Järvi on 340 metriä pitkä, 130 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 4,8 hehtaaria. Se sijaitsee jokilaakson metsäisellä osalla ja järvi täyttää koko laakson sen leveydeltään. Järveen putoavat laakson rinteen melko jyrkkinä, mutta laaksossa on itä- ja länsirannassa tasaista. Järvessä ei ole saaria. Sen keskisyvyys on 7,0 metriä (tai 5,5 metriä ) ja keskellä sijaitsevassa syvänteessä on 12,6 metriä syvää. Sen rannat ovat lehtimetsää ja rannalla sijaitsee vain yksi talo. Järven rantaviivan pituus on 1,9 kilometriä. Järven itäpuolelta laakson poikki kulkee yksi tie, joka haarautuu pohjoispuolella kulkien kyseisen talon vierestä.

## Luontoarvoja ja luokittelu
Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) () luokituksen (VRD 1) mukaan kovavetinen järvi (). Järvi luokitellaan limnologisesti samanaikaisesti sekä kovavetiseksi järveksi että eutrofiseksi järveksi (, KE). Silloin järven veden kalkkipitoisuus on keskikorkea tai korkea ja sen ravinnepitoisuudet ovat korkeat. Järvi on silloin rehevöitynyt.

Aare Mäemets on julkaisussaan *Eesti NSV järved ja nende kaitse* vuodelta 1977 kuvaillut järveä. Hänen mukaansa sen rannat ovat hiekka- tai mutapohjaiset. Sen vesi on kesäisin ja talvella lämpötilakerrostunutta, vedenväri on keltainen ja sen näkösyvyys on 2,9 metriä. Tavinen näkösyvyys heikkenee 1,3 metriin. Alusvesi on happiköyhää läpi vuoden. Järvessä elää ainakin ahven, salakka, allikkosalakka, kiiski, särki, lahna, sorva, ankerias, hauki ja suutari.

## Vesistösuhteita
Liinu järv kuuluu Pühäjõen valuma-alueeseen, sillä se on joen läpivirtausjärvi. Siihen ei laske muita ojia, mutta järvessä ja sen rannoilla on runsaasti lähteitä . Pühäjõgi on Võhandu jõen sivujoki. Võhandu jõgi laskee Kuumajärveen, joka on Peipsijärven keskiosan nimi. Peipsijärven alue muodostaa Narvanjoen vesistöalueen keskiosan. Peipsijärven pohjoispäästä alkava laskujoki Narvanjoki jatkaa vesireittiä pohjoiseen päin ja laskee lopuksi Suomenlahteen.

## Huomautuksia

## Lähteet
Vesta (nimi)

**Vesta** on naisen etunimi, joka on peräisin roomalaisesta mytologiasta. Muinaisitalialaista jumalolentoa Vestaa palvottiin aikoinaan kotilieden, tulen ja perhe-elämän jumalattarena. Sen kreikkalainen vastine oli Hestia.

Digi- ja väestötietoviraston mukaan Suomessa on vuoteen 2023 mennessä tilastoitu yhteensä 157 Vestaa. Suomen lisäksi tätä etunimeä on käytetty ainakin Ruotsissa, Virossa, Britanniassa ja Yhdysvalloissa.

## Nimipäivät
Vesta-nimi on sisältynyt suomenruotsalaiseen almanakkaan vuodesta 1929 lähtien. Alun perin nimipäivä oli 17.&nbsp;lokakuuta, mutta vuodesta 2005 alkaen se on ollut jo 16.&nbsp;lokakuuta.

Vuosina 1986–1992 Vestalla oli Ruotsin almanakassa nimipäivä 8.&nbsp;joulukuuta.

## Tunnettuja Vestoja
* Vesta Rebekka Burman (s. 1994), *Vesta*, suomalainen laulaja ja lauluntekijä
* Vesta-Linnea, Tove Appelgrenin luoman satukirjasarjan päähenkilö

## Lähteet
Lucine Amara

**Lucine Amara**, alkuperäiseltä nimeltään **Lucine Tockqui Armaganian** (1. maaliskuuta 1925 Hartford, Connecticut – 6. syyskuuta 2024 Queens, New York) oli yhdysvaltalainen sopraano. Hän tuli tunnetuksi urastaan Metropolitan-oopperassa, jossa esiintyi vuosina 1950–1991.

Amara opiskeli laulamista San Franciscossa, jossa lauloi San Franciscon oopperan kuorossa (1945–1946). Konserttidebyyttinsä hän teki samoihin aikoihin War Memorial Opera Housessa. Vuonna 1947 hän jatkoi opintojaan Music Academy of the Westissä Santa Barbarassa, ja vuonna 1948 hän pääsi kilpailuvoiton myötä esiintymään Hollywood Bowliin. Seuraavien kahden vuoden ajan Amara opiskeli Etelä-Kalifornian yliopistossa ja lauloi San Franciscon sinfoniaorkesterin solistina. 

Metropolitan-oopperassa luomallaan uralla Amara osallistui lähes 900:an esitykseen, joista yli 60 myös näytettiin televisiossa tai pidettiin radiolähetyksenä. Amaran usein esittämiä rooleja olivat Micaëla (*[[Carmen]]*), Cio-Cio San (*[[Madama Butterfly]]*) ja Tatjana (*[[Jevgeni Onegin]]*). Amara esiintyi myös Euroopassa, Aasiassa ja Etelä-Amerikassa. Teoksia, joiden levyttämiseen hän osallistui, olivat *[[Pajatso (ooppera)|Pajatso]]* ja *[[La bohème]]*.

Amara sai nimityksen New Jersey Association of Verismo Operan taiteelliseksi johtajaksi vuonna 1995. Vuodesta 1989 hän on kuulunut Academy of Vocal Artsin Hall of Fameen.

## Lähteet
Pikkjärv (Kooraste)

**Pikkjärv** on Virossa Põlvamaalla Kanepin kunnassa sijaitseva järvi.

Se kuuluu Koorasten kylän järvialueeseen (), johon kuuluu yhteensä 15 järveä.

## Maantietoa
Järvi on 720 metriä pitkä, 150 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 9,9 hehtaaria. Se sijaitsee laakson mutkassa, jonka takia myös järvessä on loiva mutka. Se täyttää koko laakson leveydellään ja rannat ovat kaltevaa ja yli 15 metriä korkeaa rinnettä. Järven rannat ja sen ympäristö on asumatonta metsämaata. Järvellä ei ole saaria. Sen keskisyvyys on 6,0 metriä ja syvänteessä on 14 metriä vettä. Vain järven päissä on laakson pohjalla suota. Rantaviivan pituus on 1,8 kilometriä pitkä. Järven luoteispäähän tulee tie.

## Luontoarvoja ja luokittelu
Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) () luokituksen (VRD 3) mukaan veden kovuuden osalta keskikova järvi, jonka vesimassa lämpötilakerrostuu ().

Järvi luokitellaan limnologisesti samanaikaisesti sekä kovavetiseksi järveksi että eutrofiseksi järveksi (, KE). Silloin järven veden kalkkipitoisuus on keskikorkea tai korkea ja sen ravinnepitoisuudet ovat korkeat. Järvi on silloin rehevöitynyt.

Aare Mäemets on julkaisussaan *Eesti NSV järved ja nende kaitse* vuodelta 1977 kuvaillut järveä. Hänen mukaansa vedenväri on kellertävänvihreästä kellertävänruskeaan, sen näkösyvyys on 2,3–2,5 metriä ja järven vesi on kesäisin ja talvisin lämpötilakerrostunut. Järvessä elää ainakin lahna, särki, ahven, hauki, suutari, salakka, sorva, kiiski, ruutana, ankerias ja sorva.

## Vesistösuhteita
Pikkjärv kuuluu Pühäjõen valuma-alueeseen, sillä se on joen läpivirtausjärvi. Siihen ei tule muita ojia. Pühäjõgi on Võhandu jõen sivujoki. Võhandu jõgi laskee Kuumajärveen, joka on Peipsijärven keskiosan nimi. Peipsijärven alue muodostaa Narvanjoen vesistöalueen keskiosan. Peipsijärven pohjoispäästä alkava laskujoki Narvanjoki jatkaa vesireittiä pohjoiseen päin ja laskee lopuksi Suomenlahteen.

## Huomautuksia

## Lähteet
Coccidula

**Coccidula** on kovakuoriaisten (Coleoptera) lahkoon kuuluva leppäpirkkosuku. Sukuun kuuluu maailmanlaajuisesti ainakin kolme lajia. Lajimäärä vaihtelee eri lähteissä. Suomessa on tavattu kaksi Coccidula-suvun lajia nimittäin rusopirkko ja rytipirkko. Suvun lajeja esiintyy lähinnä Euroopassa.

## Sukuun kuuluvia lajeja
*Coccidula lepida
*Rusopirkko (*Coccidula rufa*)
*Rytipirkko (*Coccidula scutellata*)

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*ITIS: Coccidula 
*University of Michigan, Animal Diversity Web (ADW): Coccidula 
*Iowa State University, Bug Guide: Genus Coccidula
Vire (moottori)

**Vire** oli suomalainen Valmetin valmistama kaksitahtinen, yksisylinterinen venesisämoottori. Moottori suunniteltiin vuonna 1948, sen valmistus alkoi 1950-luvun alussa ja jatkui vuoteen 2002 saakka. Vire-moottoreita valmistettiin Linnavuoressa, Jyskässä ja Tanskassa kaikkiaan yli 20&nbsp;000 kappaletta. Moottoria käytetään nykyisinkin vanhempien purjeveneiden apumoottorina. 

Aluksi valmistettiin 6 hevosvoiman Vire BVR-, BVK- ja BV-malleja. Myöhemmin vuoden 1970 tienoilla alkoi 7 hevosvoiman Vire 7-mallin ja 12 hevosvoiman Vire 12-mallin valmistus. Vuoden 1984 tienoilla Vire-moottorien valmistus siirtyi Tanskaan, jossa niitä valmisti Vordingborgissa Masnedø Marinecenter A/S huhtikuuhun 2002 saakka. Viimeksi Tanskassa valmistettiin vain Vire 7-mallia. Suomessa Vire-moottoreita valmistettiin noin 15&nbsp;000 kappaletta.

## Kirjallisuutta
* Pentti Nuottimäki : *Kun Vire teki vireenit: Suomalaisen venemoottorin vaiheita*. Edicom Förlag, Söderbärke 2017  

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Vire 7 Marine Engine Homepage, englanninkielinen sivusto Vire 7-moottorimallista
* Vire Engines Official Website, englanninkiel. Nick Le Feuvren sivusto
* Vire 7-moottoriaiheisia videoita Youtubessa
* Vire 12-moottoriaiheisia videoita Youtubessa
Hurrikaanilasi

**Hurrikaanilasi** on vetoisuudeltaan noin 40–60 senttilitran kokoinen jalallinen lasi. Sitä käytetään yleisimmin näyttävien, värikkäiden ja koristeltujen cocktailien tarjoiluun. Hurrikaanilasi on nimetty myrskylyhdyn lasikuvun mukaan (), joista jotkin ovat suunnilleen samanmuotoisia kuin hurrikaanilasi. Hurrikaanilasi on highball-lasia korkeampi ja leveämpi. Hurrikaanilasia voi käyttää highball-lasin sijaan.

## Hurrikaanilasiin valmistettavia drinkkejä
* Blue Hawaii
* Blue Lagoon
* Hawaiian Sunrise
* Hurricane
* Painkiller
* Piña Colada
* Scorpion Bowl
* Singapore Sling
* Swimming Pool
Lähde:

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* 
*
Varissuon jäähalli

**Varissuon jäähalli** on jäähalli, joka sijaitsee Turussa, Varissuon kaupunginosassa. Se sijaitsee  väestönsuojaksi rakennetussa kallioluolassa noin 40 metriä maan pinnan alla. Jäähallilla on myös kuntosali ja kahvio.

## Katso myös
*Gatorade Center
*Kupittaan jäähalli
*Impivaaran jäähalli

## Lähteet
Hayling

**Hayling** on Hampshiressä Yhdistyneessä kuningaskunnassa sijaitseva saari. Se jakaa yhdessä Portsean saaren kanssa Solentin salmen itäosan kolmeen osaan, jotka ovat Chichesterin, Langstonin ja Portsmouthin rannikkoalueet.

## Historia

Haylingin ollessa osa Rooman valtakuntaa ja Britannian provinssia roomalaiset pystyttivät saaren pohjoispuolelle temppelin, jonka jäänteet ovat nykyisin maatalousalueen alla. *[[Domesday book]]* vuodelta 1086 mainitsee saarella sijainneen suolapannun, joka menestyi aina 1800-luvun alkupuolelle asti. Saarelta saatiin myös ostereita. Ensimmäinen silta mannermaalta Haylingille rakennettiin vuonna 1824.

Toisen maailmansodan aikana Haylingilla järjestettiin Normandian maihinnousua silmällä pitäen suunniteltu Fabius 2 -taisteluharjoitus.

1970-luvulla nousi huoli Haylingin eteläosan hiekkarantojen katoamisesta meren aiheuttaman eroosion vuoksi. Tämän takia rannoille kaadettiin 1980-luvulla 45&nbsp;000 tonnia pikkukiviä suojaamaan niitä.

## Tunnettuja asukkaita

Venäjän keisari Aleksanteri II:n tytär ja entinen oopperalaulaja Jekaterina Jurjevskaja muutti vuonna 1932 Haylingille, missä myös kuoli vuonna 1959. Hänet on haudattu St Mary’s Church -kirkon hautausmaalle.

Hayling tunnetaan purjelautailun keksimispaikkana. Saarella nuorena poikana asunut Peter Chilvers rakensi vuonna 1958 purjelaudan esiasteen, minkä maan oikeuslaitos tunnusti vuonna 1982.

## Nähtävyyksiä

Mahdollisesti Britannian vanhin marjakuusi kasvaa St Mary’s Church -kirkon pihassa Haylingillä. Kuusen ympärysmitta on noin yhdeksän metriä.

Haylingillä sijaitsee huvipuisto Funland Hayling Island, jossa on 18 eri laitetta.

## Lähteet
* 

### Viitteet

## Aiheesta muualla

*
Nilsiän kirjasto

**Nilsiän lähikirjasto** eli **Nilsiän kirjasto** on Kuopion Nilsiän keskustaajamassa toimiva yleinen kirjasto. 

Kirjasto on osa Kuopion kaupunginkirjastoa, ja sen kokoelmat sähköisine aineistoineen ovat asiakkaiden tilattavissa. Kirjastopalveluja Nilsiän pitäjään tarjotaan myös kirjastoautolla.

Muun muassa Nilsiän yhtenäiskoulu ja Nilsiän lukio sijaitsevat Nilsiän kirjastorakennuksen naapurustossa.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Nilsiän lähikirjaston sijainti kartalla (Kuopion karttapalvelu)
Sirnäs

**Sirnäs** on kylä Kemiönsaaren kunnassa. Kylä sijaitsee Kemiön saaren eteläosassa entisessä Västanfjärdissä.

Sirnäs sijaitsee niemellä Bruksfjärdenin itäpuolella. Niemen pohjoispuolelta alkaa Galtarbyviken. Kylän keskus sijaitsee niemen kapeimmassa kohdassa laaksossa, jossa kylän kantatilat Östergård ja Västergård sijaitsevat. Kyläalueen rannat ovat laajalti kesäasutuskäytössä. Sirnäsiin kulkee yksi tie naapurikylän Misskärrin kautta. Valtaosa Sirnäsiä on havumetsää.

Vuoden 1540 maakirjan mukaan Sirnäsissä oli neljä taloa, joista kaksi oli jäljellä isojaon aikaan vuonna 1788. Molemmista taloista itsenäistyi yksi pientila 1930-luvulla.

## Lähteet
Petrovsko-Razumovskajan metroasema

**Petrovsko-Razumovskaja** () on Moskovan metron Serpuhovsko-Timirjazevskaja- ja Ljublinsko-Dmitrovskaja-linjojen asema. Asema sijaitsee linjalla Serpuhovsko-Timirjazevskaja asemien Vladykino ja Timirjazevskaja välissä ja linjalla Ljublinsko-Dmitrovskaja asemien Okružnaja ja Fonvizinskaja välissä. Asema avattiin 7. maaliskuuta 1991.

## Lähteet
Snowpiercer (televisiosarja)

**Snowpiercer** on yhdysvaltalainen vuonna 2020 alkanut post-apokalyptinen televisiosarja, joka perustuu eteläkorealaiseen samannimiseen elokuvaan ja Le Transperceneige -sarjakuvaan. Sarja seuraa jättimäistä, jatkuvasti liikkuvan Snowpiercer-junan matkustajia, jotka kantavat ihmiskunnan jäänteitä seitsemän vuoden kuluttua siitä, kun maailmasta oli tullut jäätynyt autiomaa.

Sarjan suunniteltu ensi-ilta oli 31. toukokuuta 2020, mutta se siirrettiin huhtikuun alussa koronaviruspandemian takia julkaistavaksi 17. toukokuuta 2020. Toinen tuotantokausi sai ensi-iltansa 25. tammikuuta 2021.

## Juoni

Vuonna 2019 ihmiskunnan yrittäessä alentaa maapallon lämpötila keinotekoisesti, se laskee dramaattisesti aiheuttaen elämän mahdottomaksi tekevän jääkauden. Noin 3000 matkalipun ostaneita ihmisiä onnistuu nousemaan kyytiin multimiljonääri Joseph Wilfordin suunnittelemaan ikijunaan *Snowpierceriin*, joka kulkee 1001 vaununsa kanssa maapallon ympäri 2,7 kertaa vuodessa pysähtymättä. Ikijunan pysäyttäminen tarkoittaisi ihmisten hengiltä jäätymistä minuuteissa. Ennen junan lähtöä sisään tunkeutuu noin 400 liputonta matkustajaa, jotka teljetään omiin oloihinsa perävaunuun.

Vuonna 2026 *Snowpiercer*in vaunujen sisällä ylläpidetään elämää kaikin eri osa-aluein; vaunuissa on ihmisten lisäksi sairaaloita, maatiloja, yökerhoja sekä museoita. Ihmiset ovat jaettu neljään eri luokkaan, joilla on omat oikeutensa ja tehtävänsä junassa. Perävaunussa kehnoissa oloissa asuva entinen poliisi Andre Layton kokee täyskäännöksen elämässään, kun johtoportaisiin kuuluva Melanie Cavill pyytää tämän apua tutkinnassa junassa tapahtuneissa murhissa. Samalla Layton suunnittelee perävaunulaisten vallankumousta lopettaakseen junan epäoikeudenmukaisuudet.

## Näyttelijät

## Vastaanotto
Rotten Tomatoes -sivustolla sarjan ensimmäisen tuotantokauden arvosteluista 66 prosenttia oli positiivisia, perustuen 75 kriittiseen arvosteluun. Metacritic -sivustolla ensimmäisen tuotantokauden pistemäärä oli 55/100 perustuen 24 kriittiseen arvosteluun.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Snowpiercer TV Guidessa
Camaret-sur-Mer

**Camaret-sur-Mer** (bretoniksi *Kameled*) on kunta läntisessä Ranskassa Finistèren departementissa Bretagnen alueella. Se sijaitsee Iroisemeren rannikolla Crozonin niemimaan länsikärjessä.

Camaret-sur-Mer on vanha kalastussatama. Sitä suojaavalla aallonmurtajalla on Notre-Dame de Rocamadourin kappeli sekä Vaubanin rakennuttama puolustuslinna Tour Vauban, joka rakennettiin suojaamaan Brestin satamaa. Se kuuluu Unescon maailmanperintöluetteloon yhdentoista muun Vaubanin linnoituksen kanssa.

Tour Vauban oli vielä rakenteilla kun se joutui jo puolustustöihin. Englantilaisten ja hollantilaisten laivastot yrittivät tehdä maihinnousun Camaret-sur-Meriin 18. kesäkuuta 1694. Päämääränä heillä oli päästä pommittamaan Brestin kaupunkia. Ranskalaiset onnistuivat tuhoamaan vihollisen tässä Camaretin taistelussa, joka on osa yhdeksänvuotista sotaa.


Tiedosto:08_Camaret_Chapelle_Notre-Dame_de_Rocamamadour.JPG|Notre-Dame de Rocamadourin kappeli
Tiedosto:20100712_Tour_Vauban_-_4.jpg|Tour Vauban


## Lähteet

## Aiheesta muualla
Kamo (Niigata)

**Kamo** () on Japanin kaupunki Honshūn saarella Chūbun tai Hokurikun alueella Niigatan prefektuurissa. Se sijaitsee sisämaassa prefektuurin keskiosassa Niigatan tasangon kaakkoisreunalla. Kaupungin keskusta on rakentunut Shinanojoen sivujoen Kamon varrelle. Kamossa on 27&nbsp;140 asukasta (maaliskuussa 2019) ja sen pinta-ala on 133,72 neliökilometriä.

Kamo kehittyi 1600-luvun puolivälistä lähtien markkinapaikkana Kamojoen laakson suulle. Säännöllisten markkinoiden perinne on jatkunut nykyaikaan saakka. Kaupunkioikeudet Kamo sai vuonna 1954, kun Kamon maaseutukaupunkiin liitettiin Gejōn kyläkunta. Merkittäviä elinkeinoja ovat perinteisesti olleet keisaripuusta valmistettujen lipastojen (*tansu*) ja muiden huonekalujen tuotanto, japaninpaperin tuotanto ja tekstiilien kudonta. Paperista on tuotettu myös sateenvarjoja ja *[[byōbu]]*-sermejä. Nykyisin kaupungissa on lisäksi elektroniikka-, metalli- ja elintarviketeollisuutta. Gejōn alue tunnetaan perhoneidonmäntyjen kasvatuksesta. Maaseutualueilla viljellään myös viinirypäleitä ja omenapäärynöitä.

Kamon nähtävyyksiin kuuluu Aomi-jinjan šintolainen pyhäkkö. Sitä ympäröivässä Kamoyaman puistossa kasvaa lukuisia *[[Camellia rusticana]]* -lajin (*yukitsubaki*) kamelioita. Awavuorta ympäröivä seutu kaupungin itäosassa kuuluu prefektuurin luonnonpuistoon. Kamoa palvelee JR Higashi-Nihonin Shin’etsu-päälinja.

## Kuvia

Tiedosto:Aomi Jinja (Kamo City) haiden.jpg|Aomi-jinja
Tiedosto:粟ヶ岳から御神楽岳を望む.jpg|Näkymä Awavuoren huipulta
Tiedosto:Kamo city center area Aerial photograph.1975.jpg|Kamon kantakaupunki vuoden 1975 ilmakuvassa
Tiedosto:Kamo Station 002 April2020.jpg|Kamon rautatieasema


## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Kaupungin internetsivut
JVG-elokuva: Vuodet ollu tuulisii

**JVG-elokuva: Vuodet ollu tuulisii** on suomalaisesta JVG-rap-duosta kertova dokumenttielokuva, joka sai ensi-iltansa alkuvuodesta 2022. Elokuvan ohjaavat Taito Kawata ja Miika Särmäkari. Elokuvassa nähdään ennenjulkaisematonta kuvamateriaalia yhtyeen uralta vuoden 2011 ensisinglestä lähtien.

## Julkaisu
Elokuvan oli määrä saada ensi-iltansa alkuvuodesta 2021, mutta koronapandemian aiheuttamien rajoitusten vuoksi sitä siirrettiin elokuulle 2021. Elokuussa 2021 voimaan tulleiden rajoitusten vuoksi ensi-iltaa lykättiin vuoteen 2022. Elokuva sai ensi-iltansa lopulta 25. maaliskuuta 2022.

Elokuvateatterilevityksen jälkeen elokuva tuli katsottavaksi yksinoikeudella Elisa Viihde -suoratoistopalveluun.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* 
* Elokuvan teaser Youtubessa
Tyrvään kappelihautausmaa

**Tyrvään kappelihautausmaa** on Sastamalassa Roismalan kaupunginosassa sijaitseva hautausmaa, joka otettiin käyttöön vuonna 1891. Se on yksi Sastamalan seurakunnan 13 hautausmaasta. Sen pinta-ala on noin 9,5 hehtaaria, ja alueelle on siunattu noin 10 000 vainajaa. Hautausmaata on laajennettu viimeksi vuosina 2004–2007, ja sitä edellisen kerran 1974. Hautausmaalla on kaksi siunauskappelia, joista vanhempi on osittain pois käytöstä. Tunnustukseton alue on yhteinen Punkalaitumen seurakunnan kanssa. Kirkkoon kuulumattomia on aikaisemmin haudattu myös siunauskappelien väliseen rinteeseen.

## Historia
Tyrvään kappelihautausmaa korvasi valmistuessaan Tyrvään kirkon yhteydessä olevan vanhan hautausmaan. Se vihittiin käyttöön tuomiosunnuntaina 22. marraskuuta 1891. Siunauskappeleista vanhempi on piirilääkäri Otto Stenbäckin suunnittelema vuonna 1890 valmistunut goottilaistyylinen tiilikappeli, joka oli entisen Tyrvään seurakunnan ensimmäinen siunauskappeli. Vuonna 1976 valmistui arkkitehti Mirjam Kulmalan suunnittelema uusi siunauskappeli, jonka salissa on tilaa 180 ihmiselle. Arkkipiispa Martti Simojoki vihki kappelin myös jumalanpalveluskäyttöön.

## Muistomerkit
Tyrvään kappelihautausmaalla on sen vihkimisen ja ensimmäisen hautauksen muistomerkki, sisällissodan punaisten joukkohaudan muistomerkki, sekä alueelle haudattujen Tyrvään piirimielisairaalan potilaiden muistomerkki. 

## Tunnettuja Tyrvään kappelihautausmaalle haudattuja henkilöitä
Paikalle haudattuja tunnettuja henkilöitä ovat kmuiden muassa:
*Adolf Aarno, kuvanveistäjä
*Johannes Bäck, kirkkoherra
*Aarre Haunia, rikostoimittaja ja -kirjailija
*Taave Junnila, kansanedustaja
*Nestori Kaasalainen, poliitikko ja pääjohtaja
*Teodor Maunu, jääkärikapteeni
*Niilo Pajunen, kansanedustaja
*Kaarle Prusi, maanviljelijä ja valtiopäivämies
*Oskari Söderholm (Vettenranta), Tyrvään Sanomien ensimmäinen päätoimittaja

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Peruna (elokuva)

**Peruna** on vuonna 2021 ensi-iltansa saanut suomalainen komediaelokuva, jonka on ohjannut Joona Tena. Sen on käsikirjoittanut Pekko Pesonen. Elokuva kertoo 1600-luvun startup-yrittäjä Untamosta (Joonas Nordman), joka yrittää tuoda perunaa Suomeen aikana, jolloin suosituin juures oli nauris.

## Taustaa
*Peruna* kuvattiin syksyllä 2019 Liettuassa, ja sen budjetti oli 2&nbsp;000&nbsp;000 euroa, josta Suomen elokuvasäätiön osuus oli 787&nbsp;745 euroa.

## Julkaisu
*Perunan* oli tarkoitus saada ensi-iltansa 14. lokakuuta 2020, mutta syyskuun lopussa sen ensi-ilta siirrettiin koronapandemian aiheuttamien rajoitusten vuoksi määrittelemättömälle päivälle loppuvuoteen 2020. Lokakuussa uudeksi ensi-iltapäiväksi ilmoitettiin 25. joulukuuta 2020. Pandemian jatkumisen vuoksi ensi-iltaa siirrettiin useita kertoja. Elokuvaa kuitenkin esitettiin ennakkonäytöksissä niissä Suomen elokuvateattereissa, jotka pystyivät järjestämään näytöksiä. Elokuun alussa 2021 elokuvan oli nähnyt lähes 14&nbsp;000 ihmistä. Virallinen ensi-ilta oli 13. elokuuta 2021. Blu-rayna ja DVD:nä *Peruna* julkaistiin marraskuussa 2021.

## Rooleissa

## Arvosteluja

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Elokuvan traileri YouTubessa.
* Pekko Pesonen ja Joonas Nordman kertomassa elokuvasta Ylen aamussa.
Taidemuseo Eemil

**Taidemuseo Eemil** on Lapinlahden kirkonkylässä Pohjois-Savossa sijaitseva taidemuseo. Museossa esitellään kokoelmanäyttelyssä kuvanveistäjä Eemil Halosen (1875–1950) monipuolista tuotantoa ja Halosten taiteilijasukua laajemminkin. Museota ylläpitää Halosten Museosäätiö.

## Lähteet
Roy Rogers (cocktail)

**Roy Rogers**  on alkoholiton drinkki joka valmistetaan colasta ja grenadiinista ja koristellaan maraschinokirsikalla. Se tarjoillaan yleensä jääpalojen kanssa collins-lasista.

Shirley Temple on muuten samanlainen mutta siihen tulee colan tilalle ginger alea tai sitruunasoodaa esimerkiksi 7UP:ia tai Spritea sekä appelsiinimehua.

Drinkki on saanut nimensä Roy Rogersin mukaan. Hän oli tuli kuuluisaksi laulajana ja lännenelokuvien näyttelijänä. Hänen näyttelijän uransa ajoittui vuosien 1935–1984 välille ja tuona aikan hän esiintyi lähes sadassa elokuvassa.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

*
Shirley Temple (cocktail)

**Shirley Temple**  on alkoholiton drinkki joka valmistetaan ginger alesta tai sitruunasoodasta esimerkiksi 7UP:ista tai Spritesta, appelsiinimehusta ja grenadiinista ja koristellaan maraschinokirsikalla. Se tarjoillaan yleensä jääpalojen kanssa collins-lasista.

Roy Rogers on muuten melkein samanlainen mutta siihen tulee tilalle ginger alea tai sitruunasoodaa ja appelsiinimehun tilalle colaa.

## Historia
Väitetään, että Shirley Temple drinkkin olisi luonut Beverly Hillsissä olevassa Chasen-nimisen baarin baarimikko 1930-luvun lopulla, kun Shirley Temple vieraili siellä vanhempiensa kanssa. Joidenkin tietojen mukaan paikka olisikin ollut Brown Derby -ravintola Hollywoodissa tai Royal Hawaiian -hotelli.

Shirley Temple drinkkiin ei ole kellään yksinoikeutta, ja Shirley Temple kävi vuonna 1988 oikeutta hänen nimellään juomia markkinoivia virvoitusjuomayhtiöitä vastaan. Hän vetosi siihen, että hänen nimensä käyttö loukkaa hänen yksityisyyttään, ja voitti jutun.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

*
Esprit

**Esprit** tarkoittaa esimerkiksi seuraavia:

* Esprit, ranskalainen lehti
* Esprit, vaateyritys
* Esprit-arena, nykyisin Merkur Spiel-Arena, monitoimiareena Düsseldorfissa

## Sukunimi
* Jacques Esprit (1611–1677), ranskalainen moralisti ja kirjailija
Vaaba järv

**Vaaba järv** on Virossa Põlvamaalla Kanepin kunnan Koorasten kylässä sijaitseva järvi.

Se kuuluu Koorasten kylän järvialueeseen (), johon kuuluu yhteensä 15 järveä.

## Maantietoa
Järvi on 290 metriä pitkä, 140 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 3,2 hehtaaria. Se sijaitsee laakson loivarinteisessä ja soistuneessa osassa. Se ympäristö on pääosin metsämaata, vaikka rannat ovatkin soistuneita ja koillisessa on niittymaata ja talo.

## Luontoarvoja
Järvessä kasvaa lumpeita.

## Vesistösuhteita
Vaaba järv kuuluu Pühäjõen valuma-alueeseen, koska se on joen läpivirtausjärvi. Joen lisäksi siihen ei tule muita ojia. Pühäjõgi on Võhandu jõen sivujoki. Võhandu jõgi laskee Kuumajärveen, joka on Peipsijärven keskiosan nimi. Peipsijärven alue muodostaa Narvanjoen vesistöalueen keskiosan. Peipsijärven pohjoispäästä alkava laskujoki Narvanjoki jatkaa vesireittiä pohjoiseen päin ja laskee lopuksi Suomenlahteen.

## Huomautuksia

## Lähteet
Arnold Palmer (juoma)

**Arnold Palmer**  on alkoholiton juoma, joka valmistetaan kotona tehdystä sitruunamehusta ja jääteestä. Se koristellaan yleensä sitruunan viipaleella ja tarjotaan pitkästä lasista jäiden kanssa.

Arnold Palmerista on tehty joitakin muunnoksia maustamalla sitä esimerkiksi mansikan makuisilla siirapeilla, käyttämällä teenä oolong-teetä tai minttuteetä. Siitä on tehty joskus myös alkoholijuomaa sekoittamalla siihen esimerkiksi vodkaa.

## Historia
Väitetään että golffari Arnold Palmer olisi luonut tämän juoman yhdessä vaimonsa kanssa. Yleisesti Palmerin tiedettiin kuljettavan termospulloa täynnä tätä juomaa mukanaan golfkentillä. Juoma on tunnettu 1960-luvulta lähtien nimellä ”Arnold Palmer”.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

*
David Mitchell

**David Mitchell** -nimisiä henkilöitä ovat:

* David Mitchell (s. 1969), englantilainen kirjailija
* David Mitchell (s. 1974), brittiläinen näyttelijä, koomikko ja käsikirjoittaja
* David Robert Mitchell (s. 1974), yhdysvaltalainen elokuvaohjaaja ja -käsikirjoittaja
Mirjam Kulmala

**Hilja Mirjam Kulmala** (23. kesäkuuta 1908 Vammala – 13. marraskuuta 1996 Vammala) oli suomalainen arkkitehti. Hän suunnitteli rakennuksia erityisesti kotiseudulleen Sastamalaan sekä asuinkaupunkiinsa Tampereelle. Kulmalan tunnetuimpia suunnittelutöitä ovat Tyrvään kappelihautausmaan uusi siunauskappeli, Lopenkulman rukoushuone sekä Vammalan seurakuntatalo.

Kulmala syntyi Vammalan Sylväässä, ja valmistui arkkitehdiksi Teknillisestä korkeakoulusta vuonna 1935. Valmistuttuaan Kulmala toimi Tampereella arkkitehti Harry W. Schreckin avustajana ollen mukana muun muassa Suomen Pankin talon ja Kalevan tornien suunnittelussa. Vuonna 1958 hän suunnitteli Schreckin kanssa Tyrväälle Tyrvään Säästöpankin uuden liikerakennuksen ja 1971 itsenäisesti sen lisäosan. Tampereelle hän on suunnitellut muun muassa Spriitehtaan talon paikalle vuonna 1962 rakennetun Kauppakartanon liike- ja asuinkerrostalon.

## Töitä

* Suodenniemen kirkon urkulehteri, Sastamala (1936)
* Lantulan koulu, Sastamala (1938)
* Lopenkulman rukoushuone, Sastamala (1938)
* Vammalan seudun sairaala (1938) 
* Vammalan pappilan talousrakennus, Sastamala (1959)
* Asunto Oy Kauppakartano, Tampere (1962)
* Vammalan seurakuntatalo, Sastamala (1967) 
* Tyrvään uusi siunauskappeli, Sastamala (1976)

## Lähteet
Kashiwazaki

**Kashiwazaki** () on Japanin kaupunki Honshūn saarella Chūbun tai Hokurikun alueella Niigatan prefektuurissa. Se sijaitsee Japaninmeren rannikolla prefektuurin keskiosassa. Kaupungin alue ulottuu Kashiwazakin tasangolta Yonevuorelle ja sen reunavuorille. Kashiwazakissa on 82&nbsp;158 asukasta (kesäkuussa 2020) ja sen pinta-ala on 442,03 neliökilometriä.

Kashiwazaki kehittyi historiallisesti Hokuriku-kaidō-tiereitin postiasemana ja Kuwanan daimiokunnan Echigon-läänitysten paikallisena hallintokeskuksena (*[[jin’ya]]*). Sen kautta kuljetettiin kultaa Sadon saaren kaivoksilta. Vuodesta 1871 se toimi lyhytikäisen Kashiwazakin prefektuurin pääkaupunkina. Kaupunkioikeudet osana Japanin nykyistä kunnallishallintoa Kashiwazakille myönnettiin vuonna 1940. Sittemmin se on laajentunut useiden kuntaliitosten kautta. Vuonna 2005 kaupunkiin liitettiin Nishiyaman ja Takayanagin maaseutukaupungit. 1800-luvun lopulla alueelta löytyi öljyä, ja 1930-luvulle saakka öljynjalostus oli tärkeä elinkeino. Myöhemmin kaupunkiin on sijoittunut metalli-, kone-, elektroniikka- ja elintarviketeollisuutta. Kashiwazakin satama on tärkeä Venäjän puutavaran tuontisatama. Kashiwazakin–Kariwan ydinvoimalaitos sijaitsee osittain kaupungin alueella.

Kashiwazaki tunnetaan muun muassa kesäkuisin järjestettävästä Enmaichi-festivaalista ja heinäkuisin järjestettävästä Gion-festivaalista. Kaupungin rakennettuun kulttuuriperintöön kuuluu Daisen-jin buddhalainen temppeli, jonka Kannon-halli on valittu tärkeäksi kulttuuriomaisuudeksi. Luonnonnähtävyyksiä ovat Fukuura-hakkein rannikkoseutu, useat Japaninmeren hiekkarannat ja Yonevuoren vuoristoalueet. Osa kaupungin alueesta kuuluu Sadon–Yahikon–Yoneyaman puolikansallispuistoon. Kashiwazakia palvelevat JR Higashi-Nihonin Shin’etsu-päälinja ja Echigo-linja.

## Kuvia

Tiedosto:Mononobe-jinja (Kashiwazaki) shaden.JPG|Mononobe-jinja
Tiedosto:Hokuriku Expressway, Kujiranami, Kashiwazaki-shi, Niigata-ken 945-0855, Japan - panoramio.jpg|Kashiwazakin rannikkoa
Tiedosto:Emmaichi, Kashiwazaki city, Niigata Pref., June 2016.jpg|Enmaichi-markkinat
Tiedosto:Kashiwazaki-Kariwa 04780017 (8388173865).jpg|Kashiwazakin–Kariwan ydinvoimalaitos
Tiedosto:Kashiwazaki Station 2018.jpg|Kashiwazakin rautatieasema


## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Kaupungin internetsivut
Isoakarat

**Isoakarat** (*Crenicara*) on kirjoahventen (Cichlidae) heimoon kuuluva kalasuku. Siihen kuuluu kaksi lajia, joita tavataan Etelä-Amerikasta:

* *[[Crenicara latruncularium]]* Kullander & Staeck, 1990 – Verkkoakara
* *[[Crenicara punctulatum]]* (Günther, 1863) – Isoakara

## Lähteet
Tidjaniyya

**Tidjaniyya** on Ahmad al-Tidjanin perustama suufilaisveljeskunta, jonka kannattajia on erityisesti Maghrebissa ja Länsi-Afrikassa.

Ahmad al-Tidjani (1737–1815) sai islamilaisen koulutuksen ja kuului useisiin suufilaisveljeskuntiin. Palattuaan pyhiinvaellusmatkalta Mekkaan hän ryhtyi saarnaamaan ja asettui Marokon Fèsiin, jossa hän pääsi sulttaani Suleimanin suojelukseen. Al-Tidjanin kuoltua hänen seuraajansa jakaantuivat, mutta lopulta voiton veivät hänen poikansa Algerian Aïn Madhissa.

Tidjaniyyan pääteos on Ali Harazimin kirjoittama *Djawahir al-maani*, joka sisältää al-Tidjanin elämäkerran ja hänen opetuksiaan. Se paljastui plagiaatiksi ilmestyessään kirjana vuonna 1927, mikä aiheutti ankaraa kritiikkiä Maghrebin ja Egyptin uskonoppineiden taholta. Al-Tidjanin käsitykset perustuvat aikaisempien suufilaisten ajattelijoiden oppeihin. Hän julistaa olevansa erehtymätön ja kaikkien muiden pyhimysten yläpuolella, koska hän on saanut oppinsa ja rukouksensa suoraan profeetta Muhammedilta. Al-Tidjani lupasi kannattajilleen pelastuksen ja kielsi heitä liittymästä muihin veljeskuntiin. He tunsivat itsensä Jumalan valituiksi ja pitivät muita muslimeja harhaoppisina. Al-Tijani suhtautui torjuvasti askeesiin, minkä johdosta hän sai kannattajia hyväosaisten kauppiaiden ja kaupunkilaisten keskuudessa.

Al-Tidjanin kuoltua liikkeen johtajat joutuivat konfliktiin Maghrebin osmanihallitsijoiden kanssa. Ranskalaisten miehitettyä alueen he tekivät yhteistyötä siirtomaahallinnon kanssa. Tijdaniyya levisi 1800-luvulla Mauritaniaan ja Länsi-Sudaniin, jossa tukulorivaltakunnan johtaja Umar Tall kävi pyhää sotaa sekä animisteja ja kristittyjä että harhaoppisina pitämiään muslimeja vastaan. Siirtomaa-aikana tidjaniitit tekivät yhteistyötä ranskalaisten kanssa myös Länsi-Afrikassa, jossa veljeskunnasta erosi uusia liikkeitä kuten hamawiyya.

Maghrebin fundamentalistiset salafistit aloittivat 1920-luvulla laajan kampanjan tidjaniitteja ja heidän oppejaan vastaan. Kritiikkiä herättivät erityisesti yhteistyö ranskalaisten kanssa sekä veljeskunnan käsitykset sen ainutlaatuisuudesta, heidän rukouksiensa poikkeuksellisesta voimasta ja ikuisuudesta sekä al-Tidjanin asemasta kaikkein suurimpana muslimipyhimyksenä. Kritiikin ja muslimiyhteiskuntien nykyaikaistumisen seurauksena veljeskunnan asema on heikentynyt, mutta sillä on yhä paljon kannattajia arabimaailmassa ja Afrikassa. Liikkeen sisällä on esiintynyt uudistuspyrkimyksiä Senegalissa ja Nigeriassa, joissa se on levinnyt toisen maailmansodan jälkeen erityisen nopeasti.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Veljeskunnan sivusto , ,
Variola (suku)

**Variola** on meriahventen (Epinephelidae) heimoon kuuluva indopasifiselta merialueelta tavattava kalasuku, johon luetaan seuraavat kaksi lajia:

* *[[Variola albimarginata]]* Baissac, 1953 – sirppimeriahven 
* *[[Variola louti]]* Forsskål, 1775 – lyyrameriahven 

## Lähteet
* Taksonomian lähde tribusten sukuihin asti: 
* Alempien taksonien suomenkieliset nimet:  
### Viitteet
Worthington

**Worthington** on muun muassa seuraavien henkilöiden sukunimi:

* Frank Worthington (1948–2021), brittiläinen jalkapalloilija
* John Worthington (1618–1671), englantilainen teologi ja filosofi
* Kay Worthington (s. 1959), kanadalainen soutaja
* Lara Worthington (s. 1987), australialainen malli ja mediapersoona
* Nigel Worthington (s. 1961), pohjoisirlantilainen jalkapalloilija ja valmentaja
* Sam Worthington (s. 1976), australialainen elokuvanäyttelijä ja -käsikirjoittaja.

## Kuvitteellisia henkilöitä
* Warren Worthington III, Marvelin sarjakuvahahmo
* Worthington, sivuhahmo Kolme etsivää -kirjasarjassa
Bakerin piirikunta (Oregon)

**Bakerin piirikunta** () on Yhdysvaltojen Oregonin osavaltiossa sijaitseva piirikunta. Sen väkiluku oli 16&nbsp;124 vuonna 2019. Piirikunnan hallintokeskus on Baker Cityn kaupunki. Piirikunta on perustettu 22. syyskuuta 1862.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Rautavaaran kirjasto

**Rautavaaran kirjasto** on Rautavaaralla Pohjois-Savossa toimiva kunnallinen kirjasto.

Nykyinen kirjastorakennus on vuodelta 1976.  

## Lähteet
Köpi Kuoppala

**Köpi Kuoppala** (s. 4. syyskuuta 1971 Seinäjoki) on suomalainen pesäpalloilija. Hän edusti urallaan Superpesiksessä Sotkamon Jymyä, Jyväskylän Kiriä, Muhoksen Pallo-Salamoita ja RPL-Riihimäkeä. Superpesiksen runkosarjassa hän pelasi 177 ottelua ja löi näissä seitsemän kunnaria ja 25 tavallista juoksua sekä toi 113 juoksua. Ylemmässä loppusarjassa hän pelasi 29 ottelua joissa löi kaksi kunnaria ja toi 17 juoksua. Hän sai SM-kultaa vuosina 1991 ja 1997 sekä SM-pronssia 1994.

## Lähteet
Uaru

**Uaru** on kirjoahventen (Cichlidae) heimoon kuuluva kalasuku. Siihen kuuluu kaksi lajia, joita tavataan Etelä-Amerikasta:

* *[[Uaru amphiacanthoides]]* Heckel, 1840 – Kiilakirjoahven
* *[[Uaru fernandezyepezi]]* Stawikowski, 1989 – Raitauaru

## Lähteet
Santer

**Santer** on muuan muassa seuraavien henkilöiden sukunimi: 

* Anna Santer (s. 1975), italialainen maastohiihtäjä
* Benjamin D. Santer (s. 1955), Lawrence Livermoren kansallisen laboratorion ilmastotutkija
* Diederick Santer (s. 1969), brittiläinen elokuvatuottaja
* Ingrid Santer (s. 1955), saksalainen voimistelija
* Jacques Santer (s. 1937), luxemburgilainen poliitikko
* Nathalie Santer (s. 1972), italialainen ampumahiihtäjä
* Patrick Santer (s. 1970), luxemburgilainen lakimies ja Kristillissosiaalisen kansanpuolueen poliitikko
* Saskia Santer (s. 1977), italialainen ampumahiihtäjä
Metsäjätti (elokuva)

**Metsäjätti** on vuonna 2020 ensi-iltansa saanut suomalainen draamaelokuva, jonka on ohjannut Ville Jankeri. Elokuva perustuu Miika Nousiaisen vuonna 2011 julkaistuun samannimiseen romaaniin, jonka ovat sovittaneet käsikirjoitukseksi Jankeri ja Timo Turunen. *Metsäjätin* pääosissa näyttelevät Jussi Vatanen, Hannes Suominen, Sara Soulié ja Anu Sinisalo. Elokuva kertoo Pasista (Vatanen), joka palkataan entisen kotikylänsä Törmälän vaneritehtaalle valmistelemaan tehtaan irtisanomisia. Pasi kokee moraalisia tunnontuskia, kun tehtaassa on töissä myös hänen ystäviään ja koko Törmälän kylän tulevaisuus on kiinni tehtaan toiminnasta.

*Metsäjätti* sai maailmanensi-iltansa Hyvinkään Red Carpet -elokuvajuhlilla 29. elokuuta 2020. Teatteriensi-illan se sai 11. syyskuuta 2020.

## Tuotanto
*Metsäjätin* kuvaukset alkoivat elokuussa 2019 Joensuussa. Elo-syyskuun ajan sitä kuvattiin myös pääkaupunkiseudulla, Viialassa, Riihimäellä sekä Lohjalla Mahoganyn vaneritehtaalla. Tammikuussa 2020 elokuvaa kuvattiin vielä viikon verran pääkaupunkiseudulla. Ennen varsinaista kuvausjaksoa, heinäkuussa 2019, elokuvaan kuvattiin kohtauksia myös yhdysvaltalaisen Metallica-yhtyeen keikalla Hämeenlinnassa. Elokuvan budjetti oli 1&nbsp;400&nbsp;000 euroa, josta Suomen elokuvasäätiön osuus oli 737&nbsp;500 euroa. 

Elokuvan tunnuskappaleen ”Meidän murusia” esittää Tommi Läntinen. Kesäkuussa 2020 julkaistun kappaleen on säveltänyt Lauri Tähkä ja sanoittanut Timo Kiiskinen.

## Rooleissa

## Vastaanotto

*[[Helsingin Sanomat|Helsingin Sanomien]]* Miska Rantanen antoi *Metsäjätille* kolme tähteä ja piti sitä ”ennalta arvattavana”. *[[Hufvudstadsbladet]]in* Krister Uggeldahl antoi niin ikään elokuvalle kolme tähteä viidestä; hän arvioi elokuvaa dramaturgisesti epätasaiseksi mutta myös mehukkaaksi ja sydämelliseksi.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Elokuvan traileri YouTubessa
* Metsäjätti – Nordisk Film
Dopamiini-beeta-hydroksylaasi

**Dopamiini-beeta-hydroksylaasi** eli **dopamiini-β-hydroksylaasi** tai **DBH** on adrenergisten hermosolujen entsyymi, joka hapettaa dopamiinia norepinefriiniksi eli noradrenaliiniksi happimolekyylien, kupari-ionien ja askorbaattien avulla. Ihmisillä DBH on ainoa tähän reaktioon kykenevä entsyymi. DBH löytyy myös joiltakin muilta eläimiltä. Ihmisillä DBH:n koodaava geeni *DBH* on kromosomissa 9 kohdassa 9q34.

DBH tunnetaan myös nimellä **dopamiini-β-mono-oksigenaasi** tai **dopamiini-beeta-mono-oksigenaasi**.

## Rakenne
Ihmisten DBH on glykoproteiini, joka koostuu kahdesta samanlaisesta proteiiniyksiköstä, eli se on homodimeeri. Yksiköt ovat toisissaan kiinni disulfidisidoksin. Ihmisillä on myös neljästä yksiköstä koostuvia DBH:ita. Nämä homotetrameerit koostuvat kahdesta homodimeeristä. Homotetrameerien massa on 290&nbsp;kDa. DBH on lisäksi metalloproteiini: sen homodimereissä on aktiivisessa keskuksessa kaksi DBH:n toiminnan kannalta välttämätöntä kupari-ionia.

## Toiminta
Ihmisillä DBH-homodimeeri hapettaa aktiivisessa keskuksessaan entsyymireaktion aikana yhden dopamiinin norepinefriiniksi hapen (O2) avulla liittämällä norepinefriiniin hydroksyyliryhmän. Aktiivinen keskus vaatii tähän reaktioon kofaktoriksi kaksi askorbaattia (C-vitamiinimolekyyliä) ja kaksi kupari-ionia. Reaktiossa 2 askorbaattia luovuttavat yhteensä 2 elektronia happimolekyylille, joka on kiinni yhdessä DBH:n katalyyttisen keskuksen kupari-ionissa. Toinen kupareista taas mahdollisesti osallistuu elektronien siirtoon. Molekyylin toinen happi liittyy dopamiiniin ja toinen happi pelkistyy vesimolekyyliksi (H2O). Askorbaatit taas hapettuvat semihydroaskorbaateiksi. Lukuun ottamatta semihydroaskorbaattien muodostumista (kuvassa muodostuu dehydroaskorbaatti), on DBH:n katalysoima reaktio seuraavanlainen:

Muodostunut norepinefriini voi erittyä vereen ja mahdollisesti muuntua fenyylietanolamiini-N-metyylitransferaasin (PNMT) avulla epinefriiniksi. DBH:ta on sympaattisen hermoston hermosolujen sisällä. DBH:ta on muun muassa lisämunuaiskuoren ja sydämen hermostossa sekä aivoissa.

DBH:n keinotekoisia inhibiittoreita ovat muun muassa nepikastaatti ja etamikastaatti.

## Puutos
DBH:n geneettinen puutos on äärimmäisen harvinainen sairaus, joka periytyy autosomaalisesti ja resessiivisesti. Puutoksen oireet ilmenevät vastasyntyneenä. Puutos aiheuttaa varhaislapsuudessa muun muassa lihasheikkoutta, hypotermiaa, hypoglykemiaa. Eritoten aikuisiällä ilmenee riippuluomisuutta, nenän tukkoisuutta ja vakavaa ortostaattista hypotensiota, joka heikentää kykyä seistä ja liikkua. Pyörtyminen ja kaatuilu on puutosta potevilla yleistä. DBH:n puutos ei aiheuta merkittäviä psyykkisiä poikkeamia. Puutosta potevilla on kudoksissaan normaalia enemmän dopamiinia. Puutosta potevien oireita voidaan lievittää tehokkaasti annostelemalla heille droksidopaa, joka on noradrenaliinin keinotekoinen esiaste.

## Lähteet
Iso kiltti jätti (vuoden 2016 elokuva)

**Iso kiltti jätti** on vuonna 2016 julkaistu amerikkalainen fantasiaelokuva, joka perustuu samannimiseen kirjaan. Elokuvan ohjaaja ja yhteistuottaja on Steven Spielberg, ja tarinan on käsikirjoittanut Melissa Mathison. Elokuvassa 10-vuotias orvoksi jäänyt tyttö, Sohvi, ystävystyy hyväntahtoiseen jättiläiseen, joka vie hänet jättiläismaahan, jossa he yrittävät pysäyttää ihmismaailmaan tunkeutuvia ihmissyöviä jättiläisiä.

## Näyttelijät

Muissa äänissä on mm. Aku Laitinen, Antti Jaakola, Juha Varis, Juhani Rajalin, Miro Lopperi, Osku Ärilä ja Peter Kanerva.

### Suomenkielinen versio

## Vastaanotto
Rotten Tomatoes -sivustolla elokuvan 308 arvostelusta oli myönteisiä 74 prosenttia. Metacritic -sivustolla elokuva sai pistemääräksi 66/100 perustuen 47 kriittiseen arvosteluun. Forbesin Scott Mendelson kuvaili elokuvaa "viehättäväksi, älykkääksi ja nokkelaksi seikkailuelokuvaksi, jolla on vahvat erikoistehosteet".

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* 
* Iso Kiltti Jätti AllMoviessa
Rutakko-kirjastot

**Ylä-Savon kirjastoverkko Rutakko** on yhdeksän pohjoissavolaisen kunnan- ja kaupunginkirjaston muodostama yhteenliittymä. Siihen kuuluvat Iisalmen kaupunginkirjasto, Keiteleen kirjasto, Kiuruveden kaupunginkirjasto, Lapinlahden kirjasto, Pielaveden kirjasto, Sonkajärven kirjasto, Tervon kirjasto, Vesannon kirjasto ja Vieremän kirjasto. Kirjastoverkkoon kuului alkuvuonna 2020 yhteensä 11 kirjastoa ja neljä kirjastoautoa.

Rutakko-kirjastoilla on yhteinen aineisto- ja asiakastietokanta, verkkokirjasto, käyttösäännöt sekä kuljetuspalvelu. Aineistoa voivat jäsenkuntien asukkaat lainata, palauttaa ja varata vapaasti kirjastojen kesken. Verkkokirjaston kautta on pääsy yhteisiin sähköisiin aineistoihin. 

Rutakko-kirjastojen toimipisteitä ovat (tilanne toukokuussa 2021; kolmen kirjastoauton tilanne epäselvä: onko toiminta koronan vuoksi katkolla vai lopetettu):

## Lähteet
Tatu ja Patu – Kovaa menoa kiskoilla

**Tatu ja Patu – Kovaa menoa kiskoilla** on 22. Tatu ja Patu -kirja. Se julkaistiin kesäkuussa 2020, ja sen kustansi Otava. Kirja kertoo Tatun ja Patun junamatkasta setänsä luokse.

## Juoni
Tatu hakee postia ja huomaa siellä kutsun sedältä. Tatu ja Patu pakkaavat ensin kamppeitansa pieneen laukkuun, mutta huomaavat, että se ei riitä. Niinpä he ottavat vyölaukun ja pakkaavat siihen kaikkea turhaa. He lähtevät junaan, jossa Patulle iskee jännitys.

Tatu ja Patu ostavat jäätelöt. Sitten he kadottavat paikat, mutta löytävät ne lopulta. Tatu ja Patu saapuvat perille ja antavat sedälleen lahjaksi pienen villapaidan.

## Lähteet
Columbian piirikunta (Oregon)

**Columbian piirikunta** () on Yhdysvaltojen Oregonin osavaltiossa sijaitseva piirikunta. Sen väkiluku oli 52&nbsp;354 vuonna 2019. Piirikunnan hallintokeskus on St. Helensin kaupunki. Piirikunta on perustettu 16. tammikuuta 1854.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Kirkonsalmen koulu

**Kirkonsalmen koulu** on suomenkielinen alakoulu (luokka-asteet 1–6) Iisalmen kaupungissa Pohjois-Savossa.  Vuonna 2018 Kirkonsalmen koulua kävi yhteensä 237 peruskoululaista. Lukuvuonna 2019-2020 oppilasmäärä oli 260.

Kirkonsalmen koulu on toiminut eräänä Iisalmen pohjoisosan äänestyspaikkana (äänestysalue 006). 

Elokuusta 2019 alkaen kouluopetus on järjestetty pääosin koulun piha-alueelle sijoitetuissa parakeissa, ja koulussa odotetaan uuden koulurakennuksen valmistumista. Nykyisen Kirkonsalmen koulun seuraajaksi aiotaan rakentaa uudisrakennus. Iisalmen kaupunginhallituksen ehdotuksesta uusi koulu on päätetty rakentaa nykyisestä koulua pohjoisemmaksi (Mansikkaniemen koulu). Tämän koulurakennuksen suunnittelijat valittiin alkuvuonna 2020. 
 

Tiedosto:Kirkonsalmen koulu - Koulutie 6 - Iisalmi - 1.jpg|Kirkonsalmen koulun vanhempi rakennus.
Tiedosto:Kirkonsalmen koulu - Koulutie 6 - Iisalmi - 3.jpg|Elokuussa 2020 Kirkonsalmen koulun kentällä

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Palveluhaku: Kirkonsalmen koulu (iisalmi.fi)
Kavallinmäki

**Kavallinmäki** on Espoossa Turuntien eteläpuolella Viherlaaksossa Kauniaisten vieressä sijaitseva asuinalue. Kavallinmäestä on lyhyt kävelymatka Kauniaisissa sijaitsevalle järvelle nimeltä Gallträsk. Kavallinmäen alue koostuu lähes ainoastaan pientaloista. Kavallinmäessä toimii pieneläinklinikka sekä syksystä 2022 alkaen Viherlaakson kirjasto.

## Lähteet
El Capitan

**El Capitan** voi tarkoittaa seuraavia:
* El Capitan, tuleva supertietokone
* El Capitan, Mac OS X versio 10.11
* El Capitan, kalliomuodostelma Yosemiten kansallispuistossa
* *[[El Capitan (operetti)|El Capitan]]*, John Philip Sousan operetti
* *[[El Capitan (rahtilaiva)|El Capitan]]*, rahtilaiva vuodelta 1917
* *[[El Capitan (juna)|El Capitan]]*, nimetty juna yhdysvalloissa
Mikko Kolehmainen (vapaaottelija)

**Mikko Kolehmainen** on suomalainen romanitaustainen kamppailu-urheilija. Kolehmaisen lajeihin kuuluvat vapaaottelu ja lukkopaini.

Mikko Kolehmainen on esiintynyt myös Arman Alizadin *[[Arman Pohjantähden alla]]* -nimisen dokumenttisarjan jaksossa nimeltä *Suomen Romanit*.

Toukokuussa 2017 Kolehmainen sai 37-vuotiaana neljän vuoden kilpailukiellon anabolisen steroidin käytöstä.

## Lähteet
Plougonvelin

**Plougonvelin** (bretoniksi *Plougonvelen*) on kunta läntisessä Ranskassa Finistèren departementissa Bretagnen alueella. Se sijaitsee Iroisemeren rannikolla.

Kunnan alueella sijaitsee jyrkkäkallioinen niemimaan kärki Pointe Saint-Mathieu. Legendan mukaan Saint Tanguy perusti luostarin niemimaan kärkeen 500-luvulla. Hänen tarkoituksensa oli säilyttää siellä apostoli Matteuksen pyhäinjäännöksiä. Bro-Léonin kauppiaat olivat aikaisemmin tuoneet apostolin ruumiin tälle paikalle, ja ihme oli pelastanut heidät hukkumiselta. Nykyään paikalla on romaanisen luostarin rauniot. Raunioiden viereen on rakennettu Pointe Saint-Mathieun majakka. Lähettyvilla on myös kaksi menhiriä, joissa on poikkeuksellisesti ristit kivien päällä. Kiviä kutsutaan nimellä *Gibet des moines*.

Pointe Saint-Mathieusta rannikkoa pitkin itään mennessä on Vaubanin rakennuttama linnake *Fort de Bertheaume*.


Tiedosto:375_Saint-Mathieu_Les_deux_croix.jpg|Gibet des moines
Tiedosto:Fort_de_bertheaume.jpg|Fort de Bertheaume


## Lähteet

## Aiheesta muualla