Herttoniemi

**Herttoniemi** () on niemi ja Helsingin 43. kaupunginosa Kulosaaren itäpuolella.  Se sijaitsee Vanhankaupunginlahden, Herttoniemensalmen, Porolahden ja Strömsinlahden rannalla.

Herttoniemen alueella on kaksi metroasemaa (Herttoniemi ja Siilitie) ja kolmatta, Roihupellon metroasemaa, on suunniteltu Roihupellon ja Roihuvuoren rajalle Itäkeskuksen ja Siilitien väliin. Alueen maamerkkinä toimii Roihuvuoren vesitorni.

Herttoniemen asukasluku on noin 29 000. Kaupunginosaan kuuluvat Länsi-Herttoniemen (9&nbsp;332 asukasta 31.12.2024), Herttoniemenrannan (9&nbsp;205 as.) ja Roihuvuoren (ent. Itä-Herttoniemen; 8&nbsp;275 as.) alueet, sekä näiden välissä oleva Herttoniemen yritysalue, jolla on noin 5000 työpaikkaa (31.12.2022) ja asukkaita 2&nbsp;280.

## Herttoniemen peruspiiri
Helsingin piirijaossa *Herttoniemen peruspiiriin* kuuluvat Herttoniemen ja Tammisalon kaupunginosat. Peruspiirin asukasluku on 31&nbsp;423 (31.12.2024).

## Historia

Asutus Herttoniemen alueella on vanhaa. Herttoniemen metroaseman lähellä on yksi Helsingin säilyneistä pronssikautisista haudoista. Herttoniemessä on säilynyt  joitain suomalaisperäisiä paikannimiä, jotka kertovat hämäläisten nautinta-alueista ja asutuksesta alueella ennen ruotsalaisten keskiajalla tekemää Uudenmaan kolonisaatiota. Paikannimien valossa Herttoniemen alkuperäinen pysyvä suomalainen asutus oli tullut paikalle mahdollisesti 1100-luvulla.

Herttoniemen kylä oli Helsingin pitäjän vanhimpia. Herttoniemen kartano on Itä-Helsingin vanhin ja se oli Jägerhorn-suvun hallussa jo 1500-luvulla.

Kun Viaporin rakennustöitä johtanut kreivi Augustin Ehrensvärd osti tilan 1752, kartanon alueet ulottuivat idässä Puotilaan ja pohjoisessa Malmille ja Viikkiin. Myös nykyisen Myllypuron alue kuului Ehrensvärdin tilaan. Myöhemmin Herttoniemen kartanon omisti Ruotsinsalmen II taistelun sankari (1790) ja Viaporin Ruotsin vallan ajan viimeinen komendantti Carl Olof Cronstedt. Alueella on myös Strömsin kartano. 

Herttoniemen kartanon viimeinen omistaja, maanviljelyneuvos John Bergbom alkoi vuodesta 1880 eteenpäin vuokrata kartanon mailta huvilatontteja. Vuokra-aika oli 50 vuotta. Enimmillään näitä huviloita oli 70 kappaletta. Alue ulottui Herttoniemen rannasta aina Fastholmaan asti. Huviloissa oli asukkaina aatelisia, tehtaanomistajia, liikemiehiä ja poliitikkoja. Paikalle saavuttiin höyrylaivalla, ja matka kaupungista kesti n. 20 minuuttia. Varakkaan väen huvilat olivat alueen eteläosissa, mutta pohjoisosissa, Fastholman alueella oli myös työväestöllä huviloita. Viime mainituilla saattoi olla pihallaan esim. lehmä.

Helsingin maalaiskunnan Herttoniemen alueesta muodostettiin taajaväkinen yhdyskunta vuonna 1917, joskin jo edellisenä vuonna, 1916, Bergbom myi kartanon yhtiölle, jonka oli tarkoitus rakentaa alueelle yksityinen satama ja teollisuusalue, ja alueen huviloita alettiin lunastaa takaisin vuokralaisilta. Yhtiön kuitenkin osti vuonna 1919 Helsingin kaupunki, jolloin yhdyskunnan kehitys keskeytyi eikä sille vahvistettu järjestyssääntöjä. Kaupan myötä lähes 30 huvilaa palstoineen siirtyi kaupungille. Huviloita vuokrattiin kaupungin omien virkamiesten kesänviettopaikoiksi. Osa huviloista vuokrattiin vakituiseen käyttöön, osa taas erilaisille yhdistyksille.

Lopun alku koitti 1930-luvulla, kun kaupunki ryhtyi rakentamaan Herttoniemeen öljysatamaa ja sinne vievää rautatietä. Kaupunki laati ja vahvisti Herttoniemen satama- ja teollisuusalueille rakennussuunnitelmat kadunnimistöineen, edelliselle vuonna 1936 ja jälkimmäiselle vuonna 1943. Alueen halki rakennettiin myös valtatie, nykyisen Itäväylän kohdalle. Tuolloin osa huviloista purettiin, joskin suurimmat muutokset tapahtuivat vasta sotien jälkeen.

Huviloita on vuoteen 2020 tullessa säilynyt ainoastaan yksi, ja alueen monista huviloista ei näytä säilyneen edes valokuvia, kertoo alueesta kirjaa suunnitteleva antikvaarinen kirjakauppias, historioitsija ja tietokirjailija Jan Strang.

Alue liitettiin Helsinkiin suuressa alueliitoksessa 1946. Liitosalueille ruvettiin rakentamaan uudenlaisia asuinalueita, joista Herttoniemi oli ensimmäinen ja suurin. Herttoniemen lähiön arkkitehteinä toimivat Märta Blomstedt ja Kaj Englund työtovereineen, ja sille laadittiin nykyaikainen kokonaissuunnitelma. Ensimmäiset omakotitalot Herttoniemeen rakennettiin heti alueliitoksen jälkeen vuonna 1946 ja kolmen vuoden kuluttua ryhdyttiin rakentamaan Arava-taloja. Alun perin Herttoniemen kylään ja kaupunginosaan kuulunut Myllypuro siirrettiin Vartiokylän kaupunginosaan vuonna 1959 ja muodostettiin sen osa-alueeksi. Herttoniemen alueella ovat asuneet muun muassa kirjailijat F. E. Sillanpää ja Arvo Turtiainen sekä presidentti Tarja Halonen nuoruudessaan.

Herttoniemessä on säilynyt nähtävissä osa Helsinkiä ympäröivistä, ensimmäisen maailmansodan aikaisista maalinnoituksista.

## Nimistö
Herttoniemen nimi on nykyisin ruotsiksi Hertonäs, mutta se on esiintynyt myös muodoissa *Hertte nesse* (1513), *Hertenese* (1520), *Hertones* (1548), *Hertugenäs* (1555).

Kylännimen Hertonäs määriteosa on mahdollisesti muinaisruotsin sanasta *härtoghe*, joka on tarkoittanut herttuaa. Herttoniemelle nimensä antanut asukas oli mahdollisesti Porvoon tutkintakäräjillä vuonna 1405 mainittu Laurens Herthoge -niminen henkilö. Lisänimi voi olla saksalaista perua. Suomenkielinen nimi esiintyi vielä 1950-luvulla myös muodossa Herttuaniemi.

Nykyinen Länsi-Herttoniemen nimistö noudattaa kahta teemaa. Suurin osa alueen kaduista on saanut nimensä Suomessa esiintyvien villieläinten mukaan, kuten Siilitie, Susitie, Karhutie ja Hirvitie. Muutamien katujen nimet liittyvät viereiseen Herttoniemen mäkikeskukseen kuten Hiihtomäentie, Mäenlaskijantie ja Hiihtäjäntie. Roihuvuoressa valtaosa nimistöstä on taas satuaiheita kuten Punahilkantie, Keijukaisenpolku tai Satumaanpolku. Herttoniemen yritysalueella taasen katujen nimistö liittyy pääasiassa ammattinimikkeisiin kuten Sahaajankatu, Mekaanikonkatu ja Konemestarinkatu.

Herttoniemenrannan katunimistö on osin peräisin teollisuusalueelta ja öljysatamasta, kuten Hitsaajankatu, Paasivaarankatu tai Bengtankuja. Muuten katujen nimet liittyvät vanhoihin paikannimiin, mutta erityisesti Herttoniemen kartanoon ja siellä vaikuttaneisiin henkilöihin kuten Linnanrakentajantie, Abraham Wetterin tie, Neitojenpolku ja Amiraali Cronstedtin ranta.

## Liikenneyhteyksiä Herttoniemeen

### Metro
Herttoniemen ja Siilitien metroasemilla pysähtyvät Kivenlahdesta Itäkeskuksen kautta Vuosaareen ja Tapiolasta Itäkeskuksen kautta Mellunmäkeen liikennöivät metrojunat.

### Bussit

Herttoniemen metroaseman yhteydessä oleva bussiterminaali on tärkeä vaihtoasema metron ja bussien välillä, ja sinne päättyy useita syöttölinjoja, erityisesti Laajasalon suunnasta. Lisäksi metroaseman kautta kulkee joitakin poikittaislinjoja ja kaikki metroliikennettä korvaavat Itä-Helsingin yölinjat. Metroaseman kohdalla on myös kaukoliikenteen bussien pysäkki.

Herttoniemessä kulkevat seuraavat bussilinjat:

* 59 Herttoniemi (M) - Kalasatama - Pasila - Ilmala - Pitäjänmäki - Konala - Malminkartano
* 79 Herttoniemi (M) - Siilitie (M) - Viikki - Malmi - Siltamäki - Puistola
* 80 Herttoniemi (M) - Roihuvuori - Roihupelto - Itäkeskus (M)
* 81 Länsi-Herttoniemi - Herttoniemi (M) - Herttoniemenranta - Kulosaari
* 82 Herttoniemi (M) - Roihuvuori - Itäkeskus (M)
* 82B Herttoniemi (M) - Tammisalo - Roihuvuori - Itäkeskus (M)
* 83 Herttoniemi (M) - Tammisalo - Herttoniemi (M)
* 84 Herttoniemi (M) - Laajasalo - Gunillankallio
* 85 Herttoniemi (M) - Laajasalo - Jollas
* 85K Herttoniemi (M) - Yliskylä - Laajasalo - Jollas
* 85N Rautatientori (M) - Herttoniemenranta - Laajasalo - Jollas
* 86 Herttoniemi (M) - Laajasalo - Santahamina
* 86K Herttoniemi (M) - Laajasalo - Suomensuo - Santahamina
* 86N Rautatientori - Kulosaari - Herttoniemi (M) - Laajasalo - Santahamina
* 87 Herttoniemi (M) - Laajasalo - Kruunuvuorenranta
* 87N Rautatientori - Herttoniemi (M) - Yliskylä - Laajasalo - Kruunuvuorenranta
* 88 Herttoniemi (M) - Laajasalo - Kruunuvuorenranta - Kaitalahti
* 89 Herttoniemi (M) - Yliskylä
* 90A Rautatientori - Herttoniemi (M) - Itäkeskus - Rastila (M) - Vuosaari - Vuosaaren satama
* 90N Rautatientori - Herttoniemi (M) - Roihupelto - Itäkeskus - Rastila (M) - Vuosaari (M) - Mustalahdentie
* 92N Rautatientori - Herttoniemi (M) - Roihupelto - Myllypuro (M) - Kontula (M) - Keinutie
* 94N Rautatientori - Herttoniemi (M) - Itäkeskus (M) - Roihuvuori - Kontula (M) - Kontulankaari
* 95N Rautatientori - Herttoniemi (M) - Tammisalo - Roihuvuori - Marjaniemi - Vartioharju - Mellunmäki (M) - Länsimäki - Mellunmäki (M)
* 96N Rautatientori - Herttoniemi (M) - Itäkeskus - Rastila (M) - Aurinkolahti - Porslahti
* 97N Rautatientori - Herttoniemi (M) - Itäkeskus - Puotila - Mellunmäki (M) - Vesala - Kotikonnuntie
* 500 Itäkeskus (M) - Roihupelto - Herttoniemi (M) - Vallila - Pasila - Meilahti - Munkkiniemi - Munkkivuori
* 500N Itäkeskus (M) - Roihupelto - Herttoniemi (M) - Vallila - Pasila - Meilahti - Munkkiniemi - Munkkivuori
* 510 Herttoniemi (M) - Vallila - Pasila - Meilahti - Munkkiniemi - Kuusisaari - Otaniemi - Tapiola - Espoonlahti - Kivenlahti

* 510N Herttoniemi (M) - Vallila - Pasila - Meilahti - Munkkiniemi - Kuusisaari - Otaniemi - Tapiola - Espoonlahti - Kivenlahti
* 841N Rautatientori - Herttoniemi (M) - Itäkeskus (M) - Söderkulla - Nikkilä - Nikkilän kartano

## Kuvia Herttoniemestä

Tiedosto:Herttoniemen kartano1.jpg|Herttoniemen kartanon päärakennus
Tiedosto:Strömsin kartano.JPG|Alueen toisen kartanon Strömsin kartanon päärakennus, jossa toimii nykyisin Helsingin kuvataidekoulu.
Tiedosto:Herttoniemen kirkko.JPG|Herttoniemen kirkko
Tiedosto:Eränkävijäntori.JPG|Eränkävijäntori Länsi-Herttoniemessä
Tiedosto:Roihuvuori water tower - Helsinki Finland.jpg|Roihuvuoren vesitorni
Tiedosto:Roihuvuorentie 9.JPG|Rintamamieskerrostalo Roihuvuoressa entisessä Itä-Herttoniemessä
Tiedosto:K-Supermarket herttoniemi.jpg|Vanha K-Supermarket -ruokakauppa lähellä metroasemaa
Tiedosto:Japanilaistyylinenpuutarha 3.jpg|Roihuvuoren japanilaistyylinen puutarha
Tiedosto:Siilitie-Helsinki2.JPG|Siilitien aluetta Länsi-Herttoniemessä
Tiedosto:Herttoniemenranta.jpg|Venevalkama ja kaistale Herttoniemenrantaa mereltä kuvattuna
Tiedosto:Herttoniemen 46K Hyppyrimäki.jpg|Herttoniemen mäkikeskuksen suurin, vuonna 2019 purettu hyppyrimäki
Tiedosto:Bikeway by Linnanrakentajantie in Herttoniemi, Helsinki, Finland, 2020.jpg|Herttoniemen yritysaluetta


## Katso myös
* Kivinokka

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Herttoniemen kartta 
* Herttoniemi-seuran kotisivut
* Helsinki alueittain (2005). Herttoniemen peruspiiri (pdf)
* Kuvia Herttoniemen kartanosta 
* Herttoniemen huvila-alueen (1880-1950) kartta ja historia