open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Meri-Lappi

**Meri-Lappi** on Perämeren rannikolla oleva Lapin nykymaakunnan lounaisosa (*Lounais-Lappi*), Pohjois-Pohjanmaan ja Ruotsin välissä oleva alue ja sama kuin Kemi–Tornion seutukunta.

## Meri-Lapin kunnat

### Entiset kunnat

Tornioon liitetyt

## Elinkeino

Meri-Lappi on kasvanut suurteollisuuden ympärille. Teollisuus on toiseksi merkittävin elinkeino. Suurimmat tuotantolaitokset sijaitsevat Kemissä ja Torniossa. Kemissä on hyvin pitkälti keskitytty paperin ja kartongin valmistamiseen ja kaivostoimintaan. Torniossa taas teräksen valmistamiseen Elijärvellä louhitusta malmista. Näiden ympärille on syntynyt runsaasti pk-yrityksiä.

Meri-Lapissa on ollut panimoteollisuutta Tornion Lapin kullan panimossa vuodesta 1873. Panimotoiminta loppui muutamaksi vuodeksi 2010, kunnes pienpanimo Tornion Panimo avattiin samalla paikalla 2016. Vanhalle panimon tehdasalueelle on syntynyt myös elämysteollisuutta, kuten aktiviteettipuisto, rock-klubi ja hyvinvointikeskus.

Osaamista Meri-Lapin alueelta löytyy myös metallintyöstöstä, rakentamisesta ja koulutuksesta. Ammattiopisto Lappian toimipisteistä suurin osa sijaitsee Meri-Lapin alueella. 

Myös matkailu on tärkeä elinkeino Meri-Lapissa. Neljä vuodenaikaa, kolme lohijokea, sekä Jäänmurtaja Sampo sekä Kemin lumilinna tarjoavat puitteita ympärivuotiselle matkailulle. Alueellisena matkailuorganisaationa toimii Meri-Lapin Matkailu.

## Merkittävät työllistäjät

* Outokumpu
** Tornion terästehdas Torniossa
** Elijärven kaivos Keminmaalla
* Metsä Fibre / Metsä Board Kemi Kemissä
* Länsi-Pohjan sairaanhoitopiiri / Länsi-Pohjan keskussairaala Kemissä

## Muuta

Meri-Lapin alueella on runsaasti peräpohjalaisia rakennusperinteitä edustavia rakennuksia, joista suurin osa on vielä asuttavassa kunnossa ja asuttuina. Muutamat näistä taloista ovat saaneet tunnustuksen vanhojen rakennusten ylläpitämisestä ja kunnostamisesta. Suurin osa vanhoista taloista sijoittuu vanhojen teiden varsille.

## Katso myös
* Kemi–Tornion seutukunta

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* 
*
Assistens-hautausmaa

**Assistensin hautausmaa** () on hautausmaa Tanskan pääkaupungissa Kööpenhaminassa, Nørrebron alueella. Se on vihitty käyttöön vuonna 1760. Hautausmaata hallinnoi Kööpenhaminan kunta.

## Tunnettuja hautausmaalle haudattuja henkilöitä
*Nikolaj Abraham Abildgaard (1743–1809), maalari
*Hans Christian Andersen (1805–1875), kirjailija
*Niels Bohr (1885–1962), tieteilijä
*Richard B. Boone (1930–1999), yhdysvaltalainen jazz-muusikko
*Kenny Drew (1928–1993), yhdysvaltalainen jazz-pianisti
*Christoffer Wilhelm Eckersberg (1783–1853), maalari
*Henry Heerup (1907–1993), maalari ja kuvanveistäjä
*Søren Kierkegaard (1813–1855), filosofi
*Christen Købke (1819–1848), maalari
*Lauritz Melchior (1890–1973), oopperalaulaja
*Poul Martin Møller (1794–1838), filosofi
*Martin Andersen Nexø (1869–1954), kirjailija
*Hans Christian Ørsted (1777–1851), tiedemies
*Natasja Saad (1974–2007), räppäri ja reggaelaulaja
*P.C. Skovgaard (1817–1875), maalari
*Edvard Storm (1749–1794), runoilija
*Dan Turèll (1946–1993), kirjailija
*Georges Ulmer (1919–1989), säveltäjä
*Ben Webster (1909–1973), yhdysvaltalainen jazz-muusikko
*Johannes Wiedewelt (1731–1802), kuvanveistäjä

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Viralliset sivut
Djurgårdsfärjan

**Djurgårdsfärjan** on Ruotsin pääkaupungissa Tukholmassa liikennöivä lauttalinja. Linjan lautat liikennöivät Tukholman sisäsatamassa reitillä Slussen–Allmänna gränd. Talvisin vuorot molempiin suuntiin ajetaan Skeppsholmenin kautta.

Lauttalinja on osa Tukholman julkista liikennettä. Aiemmin sitä hallinnoi Waxholmsbolaget mutta vuodesta 2014 lähtien SL. Se kuljettaa noin 2,5 miljoonaa matkustajaa vuosittain. Suurin osa matkustajista kulkee lautalla kesäaikana, ja vuoden vilkkain kuukausi on heinäkuu.

Linjalla liikennöi tätä nykyä neljä samankaltaista lauttaa: 2000-luvulla peruskorjattu *Djurgården 8*, sisaralukset *Djurgården 9* ja *Djurgården 10*, sekä uudempi *Djurgården 11*. Lauttojen kapasiteetti on noin 300 matkustajaa.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Alex Caffi

**Alessandro "Alex" Caffi** (s. 18. maaliskuuta 1964 Rovato, Brescian maakunta, Italia) on entinen italialainen Formula 1 -kuljettaja. Hän osallistui yhteensä 75 kilpailuun (Andrea Moda Formulalla kaksi kilpailua kaudelta 1992 mukaan lukien 77), saavuttaen niissä kuusi MM-pistettä.

## Ura
Caffi sijoittui Italian Formula 3 sarjassa toiseksi vuosina 1984-85 ja kolmanneksi 1986 ajaen myös Formula 1:sten vuoden 1986 Italian GP:ssä. Varsinaisen kuljettajan paikan hän sai kaudelle 1987 Osella-tallista. Osellan käyttämät Alfa Romeo -moottorit osoittautuivat kuitenkin tehottomiksi ja epäluotettaviksi. Caffi pääsi maaliin vain kertaalleen kauden aikana, jolloin hän ylitti odotukset ollen 12. San Marinon GP:ssä. Kahdesti hän karsiutui kilpailusta.

Kausi 1988 toi mukanaan sopimuksen uuden Scuderia Italia -tallin kanssa, joka käytti Dallaran valmistamia autoja. Kausi sujui edellisvuotta paremmin ja Caffin parhaaksi tulokseksi tuli seitsemäs sija Portugalin GP:stä.

Hän jatkoi Scuderia Italialla kaudella 1989, jolloin Andrea de Cesariksesta tuli hänen tallikaverinsa tallin ryhtyessä ajattamaan toista autoa. Caffi onnistui hyvin Monacossa, jossa hän ajoi uransa parhaaksi tulokseksi jääneelle neljännelle sijalle. Toinen sija oli lähellä Yhdysvaltain GP:ssä, mutta tallikaveri de Cesaris kolaroi hänen kanssaan ja tulokseksi jäi keskeytys. Seuraavassa kilpailussa Kanadassa hän ajoi kauden viimeiseksi jääneelle pistesijalle ollen kuudes.

Kausi 1990 alkoi Caffin osalta Arrows-tallissa, jonka japanilainen Footwork oli juuri ostanut. Talli suunnitteli suurta menestystä seuraavaksi kaudeksi Porschen uuden V12-moottorin myötä. Caffi kuitenkin loukkaantui juuri ennen kauden avauskilpailua ja joutui jättämään sen väliin. Kauden parhaaksi saavutukseksi jäi viides sija Monacosta.

Kauden 1991 piti olla läpimurto, mutta se jäi kauaksi siitä, koska Porschen moottorit olivat ylipainoisia ja alitehoisia ja Caffi karsiutui kauden neljästä ensimmäisestä kilpailusta. Sitten hän loukkaantui tieliikenneonnettomuudessa murtaen leukansa ja joutui jättämään neljä seuraavaa kilpailua väliin. Paluu F1-kilpailuihin sujui heikosti, kun Caffi karsiutui kuudesta ensimmäisestä kilpailusta, kunnes vihdoin Japanissa pääsi kilpailuun ja hankki kauden parhaan sijoituksen olemalla kymmenes. Hän saavutti vielä päätöskilpailusta 15. sijan, mutta sopimusta seuraavalle kaudelle ei tullut, vaan hänen paikalleen tuli Aguri Suzuki.

Caffi yritti osallistua vielä kaudelle 1992 Andrea Modalla, mutta autot eivät voineet osallistua kauden avausosakilpailuun, koska tallin perustaja Andrea Sassetti ei ollut maksanut osallistumismaksua. Meksikon GP:ssä tallilla oli tarvittavat välineet, mutta osakilpailuun käytetty aika kului autojen rakentamiseen. Caffi sai tarpeekseen Formula 1:istä ja siirtyi ajamaan touring car-autoja Espanjan ja Italian sarjoihin. 1990-2010-luvuilla Caffi on ajanut myös rallia, Le Mansin 24 tunnin ajoja sekä Historic -ajoja, josta viimeiseksi mainitussa hän voitti kilpailun Monacon katuradalla vuonna 2016.

## Tilastot

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Alex Caffi -tilastot 
*Caffin kotisivut
Alkutekijä

**Alkutekijä** on matematiikassa positiivisen kokonaisluvun tekijä, joka on alkuluku. Aritmetiikan peruslauseen mukaan kaikki ykköstä suuremmat kokonaisluvut voidaan jakaa alkutekijöihin eli esittää alkulukujen tulona. Alkutekijöihin jako on yksikäsitteinen eli luvun voi jakaa aina vain yhdellä tavalla. Tällä tavoin voidaan löytää kahden luvun suurin yhteinen tekijä. Esimerkiksi luku 260 hajoaa alkutekijöihin seuraavasti:

260 = 2^2 \cdot 5 \cdot 13

Alkutekijät on tapana luetella suuruusjärjestyksessä pienimmästä alkaen. Kun sama alkutekijä esiintyy useamman kerran, käytetään usein potenssimerkintää.

## Lähteet
*
The Magic Portal

**The Magic Portal** on yksi maailman ensimmäisistä legoanimaatioista, ehkä jopa ensimmäinen. Elokuvan tekijä Lindsay Fleay teki sitä neljä vuotta (1985–1989), ja sen kesto on 16 minuuttia. Elokuvan budjetti on 11 745 Yhdysvaltain dollaria, ja se on kuvattu 16 millimetrin filmille.

## Henkilöt

* **L** on nuorin kolmesta henkilöstä. Hän hankkiutuu aina vaikeuksiin. Ääninäyttelijä on Ingle Knight.
* **P** on viisaampi kuin L. Ääninäyttelijä on Bernie Davis.
* **Kapteeni Paranoia**. Ääninäyttelijä on Ross Bryant.
* **Muovailuvahahirviö**. Muovailuvahasta tehty Hirviö joka Muuttuu Esim: tykikki.

## Juoni

L löytää vahingossa portaalin eli portin toiseen maailmaan. Siellä hän kohtaa hirviön ja lähtee karkuun. L pääsee takaisin omaan maailmaansa ja mene kertomaan Kapteenille, joka ei kuitenkaan usko häntä. Toisesta maailmasta tulee pieniä harmittomia otuksia. Kapteeni ottaa pyssyn ja löytää uuden portin. Kapteeni menee sisään ja kohtaa monsterin (muovailuvahasta muovaillun). Kapteeni pääsee myös takaisin omaan maailmansa. Kapteeni kertoo tapahtuneesta L:lle ja P:lle, ja he löytävät kolmannen portin, jonka toisessa päässä on robotteja. He lähtevät karkuun kenkä-autolla. Lopuksi he päätyvät asemalle ja asema hajoaa, mutta joku taustahenkilö (animaation tekijä Lindsay Fleay) korjaa sen.

## Aiheesta muualla
* Elokuvan viralliset Internet-sivut
Pyrstökkäät

**Pyrstökkäät** (Appendicularia eli Larvacea) on vaippaeläinten pääjaksoon kuuluva luokka. Ne ovat pieniä, melkein läpikuultavia vapaasti uivia merieläimiä. Ne ovat muihin vaippaeläimiin verrattuna pitkälle kehittyneitä, niiden solut ovat pitkälti erilaistuneet. Niillä toukkien ja aikuisten välinen ero on pienempi kuin muilla vaippaeläimillä siten, että aikuisilla yksilöillä on vielä jonkinlainen häntä.

Pohjoiselta Itämereltä tunnetaan yksi pyrstökäslaji, pohjapyrstökäs (*Fritillaria borealis*).

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* P. Kott (2008) Class APPENDICULARIA. Australian Faunal Directory.
You Must Love Me

**You Must Love Me** on Madonnan esittämä ensimmäinen single-julkaisu vuoden 1996 Evitan soundtrackiltä.

*You Must Love Me* on ainoa uusi kappale elokuvassa sekä ainoa joka ei kuulunut alkuperäiseen musikaaliin. Laulu esitettiin ensimmäistä kertaa Evita-musikaalin osana vuonna 2006 Lontoon Adelphi-teatterin tuotannossa. Laulu on Andrew Lloyd Webberin säveltämä ja Tim Ricen sanoittama kappale. Kappale on voittanut Oscarin ja Golden Globen.
Tadoma

**Tadoma** on taktiilia huuliltalukua, jossa kuurosokea henkilö asettaa kätensä puhujan huulille tai kurkulle ymmärtäkseen asian. 

Tadoma on kaksoisaistivammaisten keskuudessa harvoin käytetty, kosketukseen perustuva kommunikaatiomenetelmä. Sen avulla on mm. pyritty opettamaan kuurosokeita puhumaan.

Tadoma nimettiin Winthrop "Tad" Chapmanin ja Oma Simpsonin mukaan. He olivat ensimmäiset opiskelijat, joiden kohdalla menetelmää sovellettiin. Tadoma on monille vaikea oppia, ja puheen ymmärtämisen kannalta on tärkeää lausua sanat hitaasti ja selkeästi. 

Tadoma-menetelmän pioneerina pidetään Sophia Alcornia, joka alkoi soveltaa sitä mm. Clarken kuurojenkoulussa 1900-luvulla. Juuri Alcorn oli Chapmanin ja Simpsonin opettaja. Alcorn kehitti menetelmää Caroline Yalen (1848–1933) teorian pohjalta. Menetelmää kehitettiin lisäksi mm. Perkinsin sokeainkoulussa Massachusettsissa. Tadoma oli ensisijainen menetelmä kielen opettamisessa kuurosokeille aina 1950-luvulle saakka.

## Lähteet
Tallinnan synagoga

**Tallinnan synagoga** () on Viron pääkaupungissa Tallinnassa sijaitseva synagoga, joka palvelee kaupungin noin 2500-jäsenistä juutalaisyhteisöä. Se vihittiin käyttöön 2007 maan ensimmäisenä synagogana toisen maailmansodan jälkeen. 

Neuvosto-Virossa juutalaisten toimintamahdollisuudet olivat olleet hyvin suppeat. Maan itsenäistymisen jälkeen synagogana käytettiin erään tallinnalaiskoulun tiloja. Synagogarakennuksen ovat suunnitelleet arkkitehdit Lembit-Kaur Stöör ja Tõnis Kimmel KOKO-arkkitehtitoimistosta. Vihkiäistilaisuuteen 16. toukokuuta 2007 osallistui muun muassa israelilainen poliitikko Shimon Peres.

## Lähteet
Game Over (televisio-ohjelma)

**Game Over** oli suomalainen vuosina 1994–1997 valmistunut MTV3-kanavalla esitetty peliaiheinen televisio-ohjelma. Ohjelmaformaatin loivat Pekka ja Hannu Kossila, jotka olivat mukana muun muassa Yle TV2 -kanavan peliohjelman *[[Hugo (televisio-ohjelma)|Hugon]]* suunnittelussa. Game Over-sarjan jälkeen Tilt! alkoi näkymään syyskuussa 1997 MTV3-kanavalla.

## Ohjelmaformaatti

### Juontaja Vito

Ohjelman pääosassa oli näyttävä kuminukke nimeltä Vito. Viton äänen esittäjänä oli Arttu Harkki. Vito oli liikuteltava ihmisen kokoinen nukke, jolla oli kumiset kasvot. Sen päätä ja käsiä pystyttiin liikuttamaan sekä kasvojen ilmeitä muokkaamaan hieman. Viton liikuttajina toimivat Alex Ojasti ja Arttu Harkki. Ojasti seisoi nuken takana mustassa asussa ohjaten käsiä, ja Harkki piti kättään nuken suussa liikuttaen sen suuta. Ojasti ja Harkki olivat ennen ohjelman alkamista käyneet kurssin nuken ohjaamisesta Saksassa. Vaikka vastaavanlaisia ohjelmia oli tehty jo aiemmin, *Game Over* oli Suomessa ensimmäinen, jossa nukkejuontoa tehtiin suorassa lähetyksessä. Vito oli puhelias hahmo, joka oli lasten ja nuorten suosiman ohjelman juontajaksi myös melko räväkkä. Sillä oli ohjelmissaan tapana keksiä lennosta sutkauksia. Se myös usein kehui naispuolisia vieraitaan ja hieman flirttailikin heidän kanssaan. Myöhemmin ohjelmassa oli mukana Viton lisäksi myös naispuolinen juontaja.

### Pelaaminen
Ohjelmassa pelattiin 3DO-, CD-i-, PlayStation-, Jaguar- ja Sega Saturn -pelikonsolien pelejä. Pelaamiseen osallistuivat niin katsojat kotona lankapuhelimella kuin paikan päällä vierailevat kilpailijat. Ohjelmissa vieraili myös julkisuuden henkilöitä, joita Vito haastatteli, ja jotka myös osallistuivat pelaamiseen. Puhelin- ja CD-i-tekniikan yhdistäminen tuotti kuitenkin vaikeuksia, ja ohjelmassa jouduttiin usein tilanteeseen, että pelaaminen syystä tai toisesta takkusi tai ei onnistunut lainkaan. Game over ohjelmistossa pelattiin kilpaa ja arvottiin katsojien kesken kaikenlaista elektroniikkaa ja videopelejä esim: SNES, Game Boy, Sega Saturn, PS1 konsoleita.

## ''Viton Vieras''
Game Overin lisäksi Vito juonsi ilta-aikaan esitettyä keskusteluohjelmaa *Viton Vieras*, jota tehtiin kesällä 1994 seitsemän jakson verran. Ohjelmat esitettiin myöhäisaikaan MTV3-kanavalla. Viton haastateltavina oli muun muun muassa liikemies Jari Komulainen, imitaattori Juha Laitila ja toimittaja Jyrki Hämäläinen.

## Lähteet
M/S Otello Manship

**M/S Arfianie** (Ex:Otello Manship; ) on Gurita Lintas Samudera omistama irtolastialus. Alus on rakennettu vuonna 1985 Japanissa Mitsubishin Nagasakin telakalla. Kuollutta painoa aluksella on 42&nbsp;244 tonnia. *Arfianie* on rekisteröity Indonesian lipun alle ja sen kotisatama on maan pääkaupunki Jakarta. Nykyisin aluksella liikennöi Gurita Lintas Samudera.

## Käyttöhistoria

Vuonna 1985 alus valmistui japanilaiselta telakalta ja se luovutettiin AlamedaSh Corpin omistukseen, joka antoi alukselle nimen *Riki*. Vuonna 1989 Shellamar SA osti aluksen ja antoi sille nimen *Otello M*. Vuonna 1991 alus siirtyi *Otello Manship* -nimisenä Handybulk Shipping Ltd:n  omistukseen.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Kuvia aluksesta
Pakkauskaasu

**Pakkauskaasut** ovat muita kaasuja kuin ilma, joita lisätään pakkaukseen ennen sulkemista mikrobiologisen säilyvyyden parantamiseksi. Pakkauskaasuja ilmaistaan e-koodeilla E290 ja E938–E949.

Luomuelintarvikkeiden pakkauksessa saa käyttää hiilidioksidia, argonia, typpeä ja happea.

## Katso myös
* ponnekaasu

## Lähteet
Vito

**Vito** voi tarkoittaa ainakin seuraavia:

*Mercedes-Benz Vito, automalli

*Vito, italiankielinen miehen etunimi. On muun muassa seuraavilla henkilöillä:
**Vito Angiuli (s. 1952), italialainen piispa
**Vito Bonsignore (s. 1943), italialainen poliitikko
**Vito Bratta (s. 1961), yhdysvaltalainen muusikko
**Vito Dumas (1900–1965), argentiinalainen purjehtija
**Vito Mannone (s. 1988), italialainen jalkapallomaalivahti
**Vito Positano (1833–1886), italialainen diplomaatti
**Vito Russo (1946–1990), yhdysvaltalainen kirjailija
**Vito Schlickmann (1928–2023), brasilialainen piispa
**Vincent Margera alias *Don Vito* (s. 1956), yhdysvaltalainen tv-persoona
*Kuvitteellisia henkilöitä:
**Vito Corleone, hahmo *Kummisetä*-kirjoissa ja -elokuvissa
**Vito, suomalaisen *[[Game Over (televisio-ohjelma)|Game Over]]* -peliohjelman käsinukkejuontaja
Telamon

**Telamon** () oli kreikkalaisessa mytologiassa Aiginan kuningas Aiakoksen ja Endeiksen poika ja Peleuksen veli. Hän oli yksi Iasonin johtamista argonauteista ja osallistui myös Kalydonin metsäkarjun metsästykseen. Troijan sotaan hän osallistui poikansa Aiaan rinnalla kreikkalaisten puolella. Apollodoros mainitsee myös toisesta lähteestä, jonka mukaan Telamon ei olisikaan ollut Peleuksen veli, vaan tämän ystävä ja Aktaioksen ja Salamiin kuninkaan Kykhreuksen tyttären Glauken poika.

Tapettuaan veljensä Peleuksen kanssa velipuolensa Fokoksen hänen täytyi paeta Aiginasta. Kykhreus otti hänet vastaan ja ystävystyi hänen kanssaan. Telamon naikin tämän tyttären Periboian, joka synnytti hänelle Aiaan. Myöhemmin Kykhreus luovutti valtakuntansa Telamonille.

Telamon esiintyy myös Herakleen Troijan hävityksestä kertovassa tarinassa. Troijan kuningas Laomedon oli luvannut uhrata Troijan muurin rakentaneille Apollonille ja Poseidonille pitämättä kuitenkaan lupaustaan, minkä vuoksi Poseidon lähetti Ketos-nimisen valtavan merihirviön vitsaukseksi piinaamaan kaupunkia. Kuninkaan kysyttyä Apollonilta neuvoa tämä kehotti heitä uhraamaan neitsyitä hirviölle. Tämä jatkui kunnes vuoroon tuli Hesione, jolloin Kolkhikseen matkalla olleet Herakles ja Telamon tappoivat Ketoksen. He sopivat palauttaessaan Hesionea takaisin isälleen, että paluumatkalla he noutaisivat tämän mukaansa, mutta Laomedon petti aikanaan myös tämän lupauksen. Niin Herakles hyökkäsi Troijaan, tappoi Laomedonin ja antoi Hesionen vaimoksi Telamonille. Hesionen kanssa Telamoksesta tuli isä Teukrokselle.

Antiikin Kreikan arkkitehtuurissa *[[atlantti (arkkitehtuuri)|telamoniksi]]* kutsuttiin mitä tahansa miestä esittävää patsasta, joka toimi palkistoa kannattavana pylväänä. Tunnetumpi samaa tarkoittava sana on Atlas-jättiläisen nimestä johdettu *atlantti*.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Hyytelöimisaine

**Hyytelöimisaineet** ovat ruuan lisäaineita, joita käytetään erilaisten elintarvikkeiden, kuten hyytelöiden, jälkiruokien ja karkkien hyytelömäisen rakenteen muodostamiseen. Jotkin stabilointiaineet ja sakeuttamisaineet ovat myös hyytelöimisaineita. Tyypillisiin hyytelöintiaineisiin kuuluvat muun muassa tärkkelykset, pektiini (E440), agar-agar (E406) ja liivate eli gelatiini (E441). Yleisimmistä hyytelöimisaineista liivate on aina eläinperäinen. 

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Elintarvikelisäaineryhmät – Ruokavirasto
Suomen Tallinnan-suurlähetystö

**Suomen Tallinnan-suurlähetystö** on Suomen tasavallan suurlähetystö Viron pääkaupungissa Tallinnassa. Se sijaitsee Toompeanmäellä lähellä Riigikogua osoitteessa Kohtu 4. Nykyinen suurlähettiläs on Vesa Vasara, joka jätti valtuuskirjeensä 5. syyskuuta 2022.

## Lähetystörakennus
Suomen Tallinnan-suurlähetystön muodostaa viiden rakennuksen kokonaisuus. Vanhimman rakennuksen historia ulottuu 1770-luvulle saakka. Kokonaisuus saatiin viimeisteltyä 1850-luvulla, kun kokonaisuuden päärakennus saatiin valmiiksi. Sen rakennutti aatelismies Otto Jakob von Uexküll, ja sen suunnittelusta vastasi arkkitehti Georg Winterhalter.

Von Uexküllien suku joutui jättämään hyvästit kaupunkipalatsilleen Viron itsenäistyttyä vuonna 1918. Sen jälkeen rakennuksen hallinta siirtyi Konstantin Pätsille vuonna 1922. Hän muutti osan rakennuksesta omaksi asunnokseen, ja osan hän vuokrasi. Vuokralaisiksi löytyi Suomen ja Unkarin valtiot, jotka sijoittivat sinne lähetystönsä. Myöhemmin Päts kuitenkin joutui talousvaikeuksien johdosta myymään rakennuksen. Ostajaksi löytyi Suomi, joka osti sen 25 miljoonalla Viron markalla. 

Vuodet 1941-1944 kestäneen Saksan miehityksen aikana suurlähetystörakennukset olivat Saksan sotatuomioistuimen ja SS-joukkojen käytössä, ja miehityksen lopulla tänne sijoitettiin Saksan lainvalvontapoliisi. Pitkien neuvottelujen jälkeen Saksa lopulta suostui maksamaan Suomelle tämän ajanjakson vuokran jälkikäteen. 

Sodan jälkeen Suomi luopui entisestä suurlähetystörakennuksesta. Neuvostoliitto osti talon yhteiskaupassa Pietarissa sijainneen Suomen Pankin talon kanssa keväällä 1947. Kiinteistöjen hinta 60 miljoonaa markkaa maksettiin Suomessa rauhansopimuksen nojalla takavarikoiduilla entisillä saksalaisilla rahavaroilla.

Rakennukseen sijoitettiin Tallinnan teknillisen korkeakoulun asuntola ja Viron kansalliskirjaston tiloja. Ne viipyivät rakennuksessa vuoteen 1991 saakka, jolloin Viro itsenäistyi Neuvostoliitosta. Tämän jälkeen Suomen valtiolle tuli tilaisuus jälleen ottaa rakennuskokonaisuus huostaansa ja sijoittaa sinne Tallinnan-suurlähetystönsä. Näin tapahtui vuonna 1993. Rakennus entisöitiin pieteetillä, ja prosessia johtivat arkkitehdit Käpy ja Simo Paavilainen. Entisöintiprosessi oli vuonna 1996 edennyt siihen pisteeseen, että suurlähetystö pystyi muuttamaan rakennukseen takaisin. Viralliset avajaiset pidettiin 12. marraskuuta 1996.

## Suurlähettiläät

## Lähteet
*

### Viitteet

## Aiheesta muualla
* Viralliset sivut
Pohjapyrstökäs

**Pohjapyrstökäs** (*Fritillaria borealis*) on pyrstökkäisiin kuuluva planktinen vaippaeläinlaji. Pohjapyrstökäs on ainoa Itämeren pohjoisosassa esiintyvä vaippaeläin. Suolapitoisuus rajoittaa sen levinneisyyttä, joka ulottuu Pohjanlahden ja Suomenlahden suulle. Täällä se elää kuitenkin vain syvässä vedessä, toisin kuin varsinaisissa merissä. Pohjapyrstökäs on 4 millimetriä pitkä, ja sen keskiosaan kiinnittyy ruumista pitempi lihaksikas pyrstö. Se elää Itämeressä 50–200 metrin syvyydessä, jossa suolapitoisuus on vähintään 7 promillea.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Animal Diversity Web: ''Fritillaria borealis'' (kuva)
Virtaset ja Lahtiset

**Virtaset ja Lahtiset** on Jack Witikan ohjaama komedia vuodelta 1959. Se on ensimmäinen Suomessa kuvattu ja kehitetty kokoillan värielokuva (värimenetelmänään Eastmancolor; aikaisemmat oli prosessoitu ulkomailla). Leena Härmän näytelmään *Virtaset ja Lahtiset* (1957) perustuva elokuva on tapakomedia nousukasperheiden kilpailusta ja sukupolvien välisestä kuilusta.

## Juoni

Perheen isä (Heimo Lepistö) kinastelee lastensa kanssa, jotka ovat kateellisia naapuriperheen Lahtisille. Tuulan (Ritva Valkama) liikkuu pärinäpoikien (Olavi Ahonen, Pertti Palo ja Helge Herala) kanssa.

Kun Lahtisten isä täyttää 50 vuotta, Virtaset lähettävät harmistaan huolimatta kukkia Lahtisille, mutta saavat selville, että perheen poika oli vaihtanut kukkien tilalle luudan. Poika oli luullut kukkia tarkoitetuksi omaan konfirmaatiotilaisuuteensa vaikka oli nuoruuden kapinassa ehdottomasti kieltänyt niiden tuomisen kirkkoon. Pahaksi onnekseen perheen isä oli kirjoittanut saatesanoiksi hienona pitämänsä latinankielisen lauseen ”*sic transit gloria mundi!*” 

## Näyttelijät

## Vastaanotto

Elokuva on kuvattu lähes kokonaan yhdessä tilassa, ja aikalaiskritiikissä teatterimainen elokuva tyrmättiin. Myöhemmät kriitikot ovat nähneet sen satiirin nautittavanakin. Brittikuvaaja Bob Huke ja lavastaja Olavi Hänninen ovat saaneet kiitosta. Kriitikko Arto Pajukallio on pitänyt elokuvaa paitsi historiallisesti arvokkaana, myös hauskana.

## Lähteet
Ota kiinni jos saat

**Ota kiinni jos saat** () on vuonna 2002 ensi-iltansa saanut Steven Spielbergin ohjaama elokuva, joka perustuu Frank Abagnale Jr.:n elämäkertaan.

## Juoni
Frank Abagnale (Leonardo DiCaprio) on nuori huijari, jota FBI-agentti Carl Hanratty (Tom Hanks) yrittää saada kiinni. Abagnale on ovela ja onnistuu moneen kertaan pakenemaan lähes mahdottomista tilanteista. Hän rikastuu painamalla sekkiväärennöksiä, joita tuon aikainen pankkijärjestelmä ei pysty tunnistamaan väärennöksiksi. Elokuvan lopulla Abagnale jää kiinni ja saa pitkän vankeustuomion. Hänen tuomionsa lyhenee kuitenkin huomattavasti, kun FBI tarjoaa hänelle töitä shekkiväärennösten osastolla.

## Näyttelijät

## Vastaanotto
### Palkinnot
Elokuva oli ehdolla kahteen Oscar-palkintoon: Christopher Walken parhaasta miessivuosasta ja John Williams parhaasta musiikista.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Teemu Passoja: Tosi petkutus, Film-o-holic.com
* Elokuva IMDb-sivustolla
* Elokuva Metacritic-sivustolla
* Elokuva Leffatykki-sivustolla
Dado Topić

**Adolf "Dado" Topić** on kroatialainen sanoittaja, säveltäjä, sovittaja sekä basso- ja soolokitaristi. Hän syntyi 4. syyskuuta 1949 lähellä Nova Gradiškan kylää, Kroatiassa, Jugoslaviassa. Topić on yksi Kroatian ja koko entisen Jugoslavian alueen tunnetuimmista rockartisteista. 

## Ura

Topićin ura alkoi teini-ikäisenä Dynamite- ja Devils Elixire -rock-yhtyeissä. 1970-luvun alkupuolella hänet pyydettiin tunnettuun Korni Grupa -yhtyeeseen. Korni Grupassa Topić soitti vuoden ajan, jonka jälkeen perusti oman TIME-yhtyeensä. Dado aloitti soolouran kymmenen TIMEssä vietetyn vuoden jälkeen. 

Topić on aina pysynyt uskollisena rockille, bluesille ja soulille. Lisäksi hän sekoittanut musiikkiinsa jonkin verran funkia. Topić palkittiin vuonna 2006 "parhaana rock-vokalistina ja -säveltäjänä" viimeisen 40 vuoden aikana. 

Topić on esiintynyt viime vuosina myös yhdessä Dragonfly-yhtyeen kanssa, pääasiassa live-konserteissa.

Topić osallistui vuonna 2007 yhdessä Dragonflyn kanssa Helsingissä järjestettyyn Eurovision laulukilpailuun kappaleella Vjerujem u ljubav (). Heidän kilpailunsa päättyi semifinaaliin.

## Diskografia
### TIME

**Time* (1972)
**Time II* (1975)
**Život u čizmama sa visokom petom* (1976)
 

### Sooloura
**Neosedlani* (1979)
**Šaputanje na jastuku* (1980)
**Slađana i Dado* (1989)
**Call it love* (1993) 
**ZadarFest 2001* (2001)
**Zvuk osamdesetih Zabavna i Pop 1984 - 1985* (2002)
**Apsolutno Sve* (2004)
**Hitomanija 2* (2005)
**Nakon svih ovih godina* (2006)
**Pjesme ljubavne* (2007)

### Singlet

**Život moj / Pjesma br.3* (1973) 
**Makedonija / Reci, ciganko, što mi u dlanu piše* (1973)
**Kad jednom otkrijem covjeka u sebi / Da li znaš da te volim* (1975)
**Tin i Tina / Dok sjedim ovako u tvojoj blizini* (1976)
**Kad smo ja i moj miš bili bokseri / Dok ja i moj miš sviramo jazz* (1976)
**Poželi nešto / Superstar* (1976)
**Vodilja* (1983)
**Princeza* (1984)
**Vjerujem u ljubav - Dragonfly feat. Dado Topic* (2007)

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Dado Topićin virallinen kotisivu 
*
Kahlekuningas

**Kahlekuningas** on esiintyjä, jonka ohjelmanumeroon kuuluu vapautuminen esimerkiksi kahleista, pakkopaidasta, köysistä tai lukitusta arkusta. Kahlekuninkaat ovat useimmiten taikureita. Kahlekuningas voi esiintyä esimerkiksi sirkuksessa.

Usein esityksen vaativuutta lisätään siten, että taiteilija nostetaan roikkumaan pää alaspäin ketjuilla tai köydellä. Köysi voidaan vielä sytyttää palamaan, jolla tempulle annetaan aikaraja.

Kenties maailman tunnetuin kahlekuningas oli yhdysvaltalainen Harry Houdini.
Pinsiö

**Pinsiö** on kylä Nokian, Hämeenkyrön ja Ylöjärven alueella. Maantieteellisinä rajoina ovat Pinsiön harju, Seinävuoren ja Kaitajärven maasto, Hopeatie ja Kivikesku. Pinsiö valittiin vuonna 2014 vuoden kyläksi Pirkanmaalla. Pinsiössä on kirkko, jonka kyläläiset rakensivat itse, ja se vihittiin käyttöön 4. joulukuuta 1950. Lokakuussa 2000 kirkossa sattui tulipalo, joka sai alkunsa sähkölaitteista. Tulipalon vuoksi kirkon 50-vuotisjuhla jouduttiin siirtämään.

## Historiaa

Pinsiö-sana juontuu todennäköisesti vironkielisestä sanasta *pinsu*, joka tarkoittaa kylmää, karua ja köyhää paikkaa. Sellainen paikka Pinsiö ei enää ole, sillä 400 hehtaaria suota on muutettu viljelymaaksi. Vanhimmat kalamajat ovat tutkitusti 1500-luvulta, mutta asutus on alkanut luultavimmin vasta 1700-luvulla.

## Lähteet
* Pinsiö-seura
Zion Train

**Zion Train** on brittiläinen vaihtoehtoinen, underground-henkinen yhtye tai kollektiivi, joka yhdistelee musiikissaan dubia, reggaeta ja elektronista tanssimusiikkia. Omassa genressään sitä voidaan pitää edelläkävijänä.        

Yhtye perustettiin Lontoossa vuonna 1990. Varhaisen kokoonpanon muodostivat yhtyeen dub-miksauksesta vastaava Neil Perch, melodikaa soittava Colin Cod, David Tench, naispuolinen vokalisti Molara, trumpettia soittava David Hake sekä pasuunaa soittanut Forkbeard. Ensimmäisen varsinaisen albuminsa yhtye julkaisi vuonna 1993. 2000-luvulla yhtye on kokenut joitakin miehistönvaihdoksia, ja muun muassa Molara on jättänyt yhtyeen keskittyäkseen soolouraan.

Zion Trainilla on oma levy-yhtiö, Universal Egg, mutta se on levyttänyt myös China Recordsille.

## Jäseniä

### Nykyinen kokoonpano

* Bigga &ndash; pasuuna
* Colin Cod &ndash; melodika, tuotanto
* Dave Hake &ndash; trumpetti
* David Tench &ndash; tuotanto
* Dubdadda &ndash; laulu
* Neil Perch &ndash; dub-miksaus, tuotanto

### Live-esiintymissä mahdollisesti mukana olevia vokalisteja

* Earl 16
* Marlene Johnson
* Tippa Irie
* YT

### Entisiä jäseniä

* Forkbeard &ndash; pasuuna 
* Molara &ndash; laulu

## Diskografia

### Albumeita
* *Passage to Indica* (1993)
* *Natural Wonders of the World in Dub* (1994)
* *Siren* (1994)
* *Homegrown Fantasy* (1995)
* *Grow Together* (1996)
* *Love Revolutionaries* (1999)
* *Secrets Of The Animal Kingdom In Dub* (2000)
* *Original Sounds of the Zion* (2002)
* *Original Sounds Of The Zion Remixed* (2004)
* *Live as One* (2007)
* *State Of Mind* (2011)
* *Land of the Blind* (2015)

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Viralliset sivut  
* Discogs.com: Zion Train 
* Guidelight Movement: Neil Perchin haastattelu
Isokatkarapu

**Isokatkarapu** (*Macrobrachium rosenbergii*) on suurikokoinen makean veden katkarapulaji, jota pyydystetään ja kasvatetaan ruoaksi. 
Se on kotoisin indopasifiselta alueelta ja Australian pohjoisosista, mutta sitä viljellään myös tropiikin ulkopuolella, mm. Yhdysvalloissa. Lajia voidaan myydä Suomessa myös nimellä *jättiläiskatkarapu*.

Isokatkarapu elää toukkavaiheensa murtovedessä, mutta aikuisena järvi- tai jokivedessä. Se voi kasvaa jopa 30&nbsp;cm pitkäksi. Isokatkaravun erottaa muista makean veden katkaravuista mm. siitä, että sen saksien liikkuva ”peukalo” on karvapeitteinen.

Myös monia *Penaeidae*-heimon äyriäisiä (valkokatkaravut), joita viljellään tropiikissa, on kutsuttu suomeksi jättikatkaravuiksi tai jättiläiskatkaravuiksi.
Ympäristönsuojelujärjestöt suosittelevat jättikatkarapujen sijaan ostettavaksi pohjankatkarapuja, koska sekä viljely että jättikatkarapujen troolaus ovat aiheuttaneet ympäristöhaittoja.

## Lähteet
Jauhonparanne

**Jauhonparanne** on elintarvikkeen lisäaine, jota lisätään jauhoon parantamaan leipoutuvuutta tai väriä. Jauhonparanteita ovat muun muassa stearyylitartraatti (E-koodi E 483) ja L-kysteiini (E 920, mahdollisesti eläinperäinen).

## Lähteet
Etelä-Bačka

**Etelä-Bačkan piirikunta** (, , , ,  ja ) on piirikunta Serbian pohjoisosissa. Se sijaitsee Bačkan alueella Vojvodinan autonomisessa provinssissa. Piirikunnan väkiluku on 593 666 ja pinta-ala 4 016 km². Piirikunnan keskus on Novi Sad, joka on myös Vojvodinan pääkaupunki.

## Kunnat
* Srbobran
* Bač
* Bečej (unkariksi: Óbecse)
* Vrbas
* Bačka Palanka
* Bački Petrovac (slovakiksi: Báčsky Petrovec)
* Žabalj
* Titel
* Temerin
* Beočin
* Sremski Karlovci

Lisäksi Novi Sad on jaettu kahteen kuntaan:
* Novi Sad
* Petrovaradin

## Väestö
* Serbit (69.06%),
* Unkarilaiset (9.28%),
* Slovakit (4.65%),
* Montenegrolaiset (2.92%),
* Jugoslaavit (2.68%),
* Kroaatit (2.02%),
* Ruteenit (1.25%),
* Romanit (1.01%),
* Muut.
Tukholman hiippakunta

**Tukholman hiippakunta** () on yksi Ruotsin kirkon hiippakunnista. 

## Tukholman konsistori
Tukholman hiippakunnan edeltäjänä oli kirkollinen hallintoelin, **Tukholman konsistori.** Se oli Upsalan arkkihiippakunnan alainen konsistori, jonka alaisuuteen kuuluivat Tukholman kaupungin seurakunnat, myös ne kaupungin alueen seurakunnat Slussenin eteläpuolella, jotka kuuluivat Strängänsin hiippakuntaan. Konsistori oli tuomiokapitulien veroinen, ja sen puheenjohtaja, preses oli Upsalan arkkipiispa, ja hänen sijallaan Tukholman Suurkirkon kirkkoherra, pastor primarius sekä varapuheenjohtajana Klaran seurakunnan kirkkoherra . Sen jäseninä olivat Tukholman seurakuntien kirkkoherrat.

Konsistori muodostettiin kuningas Juhana III:n aikana, ja vuodesta 1650 vakiintui nimitys "Tukholman (kaupungin) konsistori". 1600-luvulla tehtiin yrityksiä konsistorin täydelliseen itsenäisyyteen Upsalan arkkihiippakunnasta, mutta yritykset eivät onnistuneet. Ericus Skepperus oli ensimmäinen Suurkirkon kirkkoherra, joka otti käyttöön nimityksen pastor primarius ja kuningatar Kristiina vahvisti, että tämän viranhaltija oli konsistorin preses.

## Hiippakunta

Konsistorin toiminta lakkasi, kun vuonna 1942 perustettiin Tukholman hiippakunta, ja se on siten Ruotsin kirkon 13 hiippakunnasta nuorin. Hiippakunnan tuomiokirkkona on Vanhassa kaupungissa sijaitseva Tukholman Suurkirkko. Hiippakunta on jaettu 79 seurakuntaan. Hiippakuntaan kuuluu myös kaksi ei-alueellista seurakuntaa; Tukholman suomalainen ja Tukholman saksalainen seurakunta. Hiippakunnan alueella toimii myös Hovikonsistori ja sen alaisena Hoviseurakunta, jotka eivät hallinnollisesti kuulu Tukholman hiippakuntaan. Hiippakunnan piispana toimii vuodesta 2019 Andreas Holmberg.

Vuoden 2017 lopussa hiippakunnan alueella asui 2 010 164 henkilöä, joista 1 011 601 eli 50,3 prosenttia oli Ruotsin kirkon jäseniä.

## Rovastikunnat
Tukholman hiippakunnan rovastikunnat ovat:
* Tuomiorovastikunta
* Södermalmin rovastikunta
* Brännkyrkan rovastikunta
* Birkan rovastikunta
* Roslagin rovastikunta
* Värmdön rovastikunta
* Södertörnin rovastikunta
* Östermalmin rovastikunta
* Enskeden rovastikunta
* Spångan rovastikunta
* Sollentunan rovastikunta
* Solnan rovastikunta
* Huddinge-Botkyrkan rovastikunta

## Tukholman hiippakunnan piispat

* 1942–1954: Manfred Björkquist
* 1954–1971: Helge Ljungberg
* 1971–1979: Ingmar Ström
* 1979–1984: Lars Carlzon
* 1984–1988: Krister Stendahl 
* 1988–1998: Henrik Svenungsson
* 1998–2009: Caroline Krook
* 2009-2019: Eva Brunne
* 2019- Andreas Holmberg

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Viralliset sivut
Göteborgin hiippakunta

**Göteborgin hiippakunta** () on yksi Ruotsin kirkon 13 hiippakunnasta. Maantieteellisesti se koostuu Bohuslänin ja Hallandin maakunnista, eteläisestä ja läntisestä Länsi-Götanmaasta. Se ulottuu Laholmista Strömstadiin. Keskuspaikka on Göteborg.

Kun Göteborgin kaupunki perustettiin, oli alue Skaran hiippakunnan kaukaisimpia alueita. Jotta seudun seurakunnat voitaisiin liittää lähemäksi kaupunkia ja sen viranomaisia, perustettiin 1620 Götebortiin superintenduuri. Sen alue suureni 1658, kun suuri osa Bohusläniä liitettiin Ruotsiin. Vuonna 1665 superintendentin valinnan myötä se korotettiin hiippakunnaksi, joka oli Ruotsin valtakunnan kahdeksas hiippakunta.

Göteborgin ensimmäinen superintendetti oli kaupungin kirkkoherra Johannis Phrygius  ja hän joiti virkaa vuosina 1620-1628. Tuomiokapituli aloitti toimintansa 1640-luvulla. Ensimmäinen Göteborgin piispa oli  Zacharias Laurentii Klingius (aateloituna Klingenstjerna) 1665–1671.

Nykyinen Göteborgin piispa on vuodesta 2018 lähtien Susanne Rappmann.

Vuoden 2017 lopussa hiippakunnan alueella asui 1 410 846 henkilöä, joista 807 065 eli 57,2 prosenttia oli Ruotsin kirkon jäseniä.

## Rovastikunnat
Göteborgin hiippakunnan rovastikunnat (vuonna 2020) 

* Göteborgin eteläinen rovastikunta
* Göteborgin pohjoinen rovastikunta
* Ölndalin ja Partillen rovastikunta
* Göta Älvdalenin rovastikunta
* Uddevallan ja Stenungsundin rovastikunta
* Norra Bohuslänin rovastikunta
* Markin ja Kindin rovastikunta
* Kungsbackan rovastikunta
* Varbergin ja Falkenbergin rovastikunta
* Halmstadin ja Laholmin rovastikunta

## Göteborgin hiippakunnan piispat
### Superintendentit
* 1620–1628: Sylvester Johannis Phrygius
* 1629–1647: Andreas Johannis Prytz
* 1647–1664: Ericus Brunnius

### Piispat
* 1665–1671: Zacharias Klingius
* 1671–1678: Laurentius Thoreri Billichius
* 1678–1689: Daniel Laurentii Wallerius
* 1689–1701: Johan Carlberg
* 1701–1702: Georg Wallin vanhempi
* 1702–1703: Lars Norrman
* 1703–1710: Olaus Nezelius
* 1711–1725: Johan Poppelman
* 1726–1731: Erik Benzelius nuorempi
* 1731–1744: Jakob Benzelius
* 1745–1760: Georg Wallin nuorempi
* 1760–1780: Erik Lamberg
* 1781–1818: Johan Wingård
* 1818–1839: Carl Fredrik af Wingård
* 1840–1856: Anders Bruhn
* 1856–1888: Gustaf Daniel Björck
* 1888–1929: Edvard Herman Rodhe
* 1929–1948: Carl Block
* 1949–1970: Bo Giertz
* 1970–1991: Bertil Gärtner 
* 1991–2003: Lars Eckerda
* 2003–2011: Carl Axel Aurelius
* 2011–2018: Per Eckerdal
* 2018– Susanne Rappmann

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Viralliset sivut
Karlstadin hiippakunta

**Karlstadin hiippakunta** () on yksi Ruotsin kirkon 13 hiippakunnasta. Se käsittää maantieteellisesti Värmlannin ja Dalslandin maakunnat, sekä Nysundin seurakunnan Närkessä (muu Närke kuuluu Strängnäsin hiippakuntaan). Piispanistuin sijaitsee Karlstadin kaupungissa. Hiippakunnan tuomiokirkko, Karlstadin tuomiokirkko valmistui 1730.  

Värmlanti ja Dalsland kuuluivat keskiajalla Skaran hiippakuntaan. Vuonna 1581 Värmlanti sekä Vadsbon ja Vallen kihlakunnat erotettiin omaksi superitenduuriksi, jonka keskus oli Mariestad. 1647 tuli Karlstadista superintenduurin keskuspaikka ja 1600-luvun aikana hiippakunta sai nykyisen laajuutensa. Ensimmäinen Karlstadissa toiminut superintendetti oli  Sveno Benedicti Elfdalius (Camoenius), vuosina 1647 - 1666. Vuonna 1772 superintendentti sai piispan nimen ja arvon ja ensimmäinen piispa oli Georg (Jöran) Clars Schröder (1772 - 1773). 

Karlstadin hiippakunnan nykyisenä piispana toimii Sören Dalevi vuodesta 2016. 

Nykyisin siihen kuuluu vuonna 2020 85 seurakuntaa. Vuoden 2017 lopussa hiippakunnan alueella asui 370 517 henkilöä, joista 258 161 eli 69,7 prosenttia oli Ruotsin kirkon jäseniä.

## Rovastikunnat
Karlstadin hiippakunnan rovastikunnat ovat:
* Tuomiorovastikunta
* Itä-Värmlannin rovastikunta
* Pohjois-Värmlannin rovastikunta
* Länsi-Värmlannin rovastikunta
* Etelä-Värmlannin rovastikunta
* Dalslandin rovastikunta

## Superintendentit ja piispat
### Superintendentit
* 1647–1666: Sveno Benedicti Elfdalius
* 1666–1673: Andreas Birgeri Kilander
* 1673: Jonas Johannis Scarinius 
* 1673–1693: Erlandus Svenonis Broman
* 1693–1704: Benedictus Svenonis Camoenius 
* 1706–1707: Jonas Laurentii Arnell 
* 1709–1717: Torsten Rudeen
* 1717–1718: Daniel Norlindh
* 1718–1722: Ingemund Bröms
* 1723–1731: Johannes Steuchius
* 1731–1740: Magnus Aurivillius
* 1742–1769: Nils Lagerlöf
* 1771–1772: Georg Claes Schröder 

### Piispat
* 1772–1773: Georg Claes Schröder
* 1775–1787: Daniel Herweghr
* 1789–1802: Herman Schröderheim 
* 1805–1829: Olof Bjurbäck
* 1830–1836: Johan Jacob Hedrén
* 1836–1859: Carl Adolph Agardh 
* 1859–1863: Johan Anton Millén 
* 1864–1870: Anton Niklas Sundberg
* 1872–1906: Claes Herman Rundgren
* 1907–1938: Johan Alfred Eklund
* 1938–1957: Arvid Runestam 
* 1957–1976: Gert Borgenstierna 
* 1976–1986: Sven Ingebrand
* 1986–2002: Bengt Wadensjö 
* 2002–2016: Esbjörn Hagberg
* 2016– Sören Dalevi 

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Viralliset sivut
Luulajan hiippakunta

**Luulajan hiippakunta** () on yksi Ruotsin kirkon 13 hiippakunnasta. Se on muodostettu vuonna 1904 Härnösandin hiippakunnasta.  

Maantieteellisesti Luulajan hiippakunta on Ruotsin kirkon hiippakunnista suurin, ja se koostuu Västerbottenin ja Norrbottenin lääneistä. Hiippakunta on jaettu 68 seurakuntaan ja ne 63 pastoraattiin. Keskuspaikka on Luulajan kaupunki. Luulajan tuomiokirkko, vuodelta 1893 on nuorin Ruotsin kirkon tuomiokirkoista. Hiippakuntakanslia, joka sijaitsee tuomiokirkon vieressä, sijaitsee vuonna 1888 valmistuneessa talossa. 

Hiippakunnassa on merkittäviä kielivähemmistöjä. Ruotsinkielisen toiminnan lisäksi sillä on suomenkielistä, meänkielistä ja saamenkielistä toimintaa. 

Hiippakunnan nykyisenä piispana toimii Åsa Nyström. 

Vuoden 2017 lopussa hiippakunnan alueella asui 519 434 henkilöä, joista 367 596 eli 70,8 prosenttia oli Ruotsin kirkon jäseniä.

## Rovastikunnat
Luulajan hiippakunnan rovastikunnat ovat:
* Etelä-Västerbottenin rovastikunta
* Skellefteån rovastikunta
* Piitimen rovastikunta
* Luulajan rovastikunta
* Etelä-Lapin rovastikunta
* Pohjois-Norrbottenin rovastikunta

## Piispat
* 1904–1937: Olof Bergqvist
* 1937–1956: Bengt Jonzon
* 1956–1966: Ivar Hylander
* 1966–1980: Stig Hellsten
* 1980–1986: Olaus Brännström
* 1986–1993: Gunnar Weman
* 1993–2002: Rune Backlund
* 2002–2018: Hans Stiglund
* 2018– Åsa Nyström

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Viralliset sivut
Visbyn hiippakunta

**Visbyn hiippakunta** () on yksi Ruotsin kirkon 13 hiippakunnasta. 

Gotlanti kuului keskiajalla Linköpingin hiippakuntaan. Vuonna 1572 siitä tuli tanskalainen hiippakunta, jonka johdossa oli superintendetti. Brömsebron rauhassa 1645 saari liitettiin Ruotsiin, mutta kuului Tanskalle vuosina 1676-76. Superintendentin virka muuttui piispanviraksi 1772.

Visbyn hiippakunta käsittää Gotlannin alueen sekä Ruotsin kirkon ulkomaan seurakunnat (ns. *SKUT-seurakunnat*, Svenska kyrkan i utlandet). Hiippakunta on jaettu kolmeen rovastikuntaan, ja sillä on 39 seurakuntaa ja kymmenen pastoraattia. Gotlannin saarella on 100 kirkkoa, joista 92 on keskiajalta. Ulkomailla toimivia seurakuntia on noin 40. Hiippakunnan keskuspaikka on Visby ja tuomiokirkkona Visbyn Pyhän Marian kirkko. Piispana toimi vuodesta 2005 lähtien helsinkiläissyntyinen Lennart Koskinen. Hän jäi eläkkeelle 2011. Vuodesta 2018  hiippakunnan piispana toimi Thomas Petersson. Vuonna 2022 Ruotsin kirkon vastuulautakunta (Svenska Kyrkans Ansvarsnämnd) totesi, että hän ei ole kelvollinen hoitamaan kirkon vihkimysvirkaa ja erotti hänet virastaan..Piispaksi valittiin Erik Eckerdal ja hänet vihittiin Visbyn piispaksi 2023.

Vuoden 2017 lopussa hiippakunnan alueella asui 58 541 henkilöä, joista 38 824 eli 66,3 prosenttia oli Ruotsin kirkon jäseniä.

## Rovastikunnat
Visbyn hiippakunnan rovastikunnat ovat:
* Nordertredingenin rovastikunta
* Medeltredingenin rovastikunta
* Sudertredingenin rovastikunta

## Piispat
### Tanskalaiset superintendentit
* 1572–1589: Mauritius Christiani Laetus
* 1586–1591: Peder Hansen Riber
* 1592–1596: David Hansson Bilefeld
* 1597–1599: Paulus Andrae Medelby
* 1600–1601: Willadius Severini
* 1601–1613: Lauritz Nielsøn Helsinburgicus
* 1615–1624: Anton Hansen Kolding
* 1627–1631: Thor Rasmussen
* 1631–1644: Olavus Phocas Staphrophski
* 1645–1656: Hans Nilssøn Strelow
* ...
* 1676–1679: Hans Nilsson Endislöv

### Ruotsalaiset superintendentit
* 1645–1656: Hans Nilssøn Strelow
* 1656–1657: Niels Lauritzen Wallensis Gardeus
* 1657–1676: Johannes Brodinus
* ...
* 1679–1685: Haqvin Spegel
* 1685–1692: Petrus Stjernman
* 1692–1709: Israel Kolmodin
* 1711–1734: Johan Esberg
* 1735–1745: Jöran Wallin
* 1745–1757: Martin Wilhelmsson Kammecker
* 1757–1795: Gabriel Thimotheus Lütkeman

### Piispat
* 1757–1795: Gabriel Thimotheus Lütkemann
* 1795–1796: Karl Fredrik Muhrbeck
* 1796–1805: Johan Möller
* 1807–1813: Nils Gardell
* 1813–1838: Carl Johan Eberstein
* 1838–1841: Christopher Isac Heurlin
* 1841–1858: Carl Hallström
* 1859–1884: Lars Anton Anjou
* 1885–1920: Knut Henning Gezelius von Schéele
* 1920–1936: Viktor Rundgren
* 1936–1947: Torsten Ysander
* 1948–1950: Gunnar Hultgren
* 1951–1961: Algot Anderberg
* 1962–1980: Olof Herrlin
* 1980–1991: Tore Furberg
* 1991–2003: Biörn Fjärsted
* 2003–2011: Lennart Koskinen
* 2011–2018: Sven-Bernhard Fast
* 2018–2022: Thomas Petersson
* 2023- : Erik Eckerdad

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Viralliset sivut
Strängnäsin hiippakunta

**Strängnäsin hiippakunta** () on yksi Ruotsin kirkon 13 hiippakunnasta. 

Hiippakunta on Ruotsin vanhimpia, se on perustettu 1100-luvulla, samoihin aikoihin kuin Linköpingin, Västeråsin ja Sigtunan ( myöhemmin Uppsalan) hiippakunta.  Vuoden 1050 tienoilla hiippakunnan keskus oli Eskilstunassa, Strängnäsin hiippakunta mainitaan noin vuonna 1120. Hiippakunnan ensimmäinen piispa oli Gerdar (vuodesta 1129) ja Södermanlandin apostoleja olivat englantilainen Eskil, joka kuoli marttyyrinä noin 1080 ja ruotsalainen Botvid, joka kuoli marttyyrinä 1120.

Nykyisin hiippakunta käsittää maantieteellisesti suuren osan Södermanlandin ja Närken maakunnat (lukuun ottamatta Nysundin seurakuntaa)  sekä osittain Västmanlandin maakunnan. Keskuspaikka on Strängnäs tuomiokirkkoineen. Tuomiokirkko on vihitty 1291 ja se on pyhitetty apostoleille Pietari ja Paavali, mutta se on valmistunut lopullisesti 1330.

Hiippakunta jakaantuu kahdeksaan rovastikuntaan, joissa on 11 pastoraattia ja joissa on vuorostaan 34 seurakuntaa. Seurakuntia on yhteensä 39 ja niissä noin 373 000 kirkon jäsentä.

Strängnäsin piispana on Johan Dalman vuodesta 2015.

Suomen evankelis-luterilaisen kirkon Tampereen hiippakunta on Strängnäsin hiippakunnan ystävyyshiippakunta.

## Rovastikunnat
Strängnäsin hiippakunnan rovastikunnat ovat:

* Tuomiorovastikunta
* Oppundan ja Villåttingen rovastikunta
* Nyköpingin rovastikunta
* Södertäljen rovastikunta
* Nynäsin rovastikunta 
* Rekarnen rovastikunta
* Pohjois-Närken rovastikunta
* Etelä-Närken rovastikunta

## Katso myös
* Luettelo Strängnäsin hiippakunnan piispoista

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Svenska kyrkan - Strängnäs stift
Härnösandin hiippakunta

**Härnösandin hiippakunta** () on yksi Ruotsin kirkon 13 hiippakunnasta.

Härnösandin hiippakunta perustettiin 1647 Upsalan hiippakunnan pohjoisosaan, ja se ulottui Norrbotteniin ja Lappiin. Nykyisen alueensa hiippakunta sai kun Västerbotten ja Norrbotten erotettiin omaksi, Luulajan hiippakunnaksi. Hiippakunnan tuomiokirkko on Härnösandin tuomiokirkko vuodelta 1846.

Hiippakunta toimi aluksi superintenduurina, kun kuningatar Kristiina määräsi hovisaarnaajansa Petrus Steuchiuksen superintendentiksi Härnösandiin. 1772 superintendentin virasta tuli virallisesti piispanvirka. Härnösandin piispoista kaksi on alkuaan suomalaisia. 1800-luvun alkupuolella piispana oli Oulussa syntynyt ja Turussa opiskellut Franz Mikael Franzén. Hän oli myös tunnettu virsirunoilija. Ensimmäinen suomalainen naispiispa, Tuulikki Koivunen Bylund oli piispana 2000-luvun alkupuolella.

Hiippakuntaan kuuluu 98 seurakuntaa (vuonna 2018), jotka muodostavat 36 pastoraattia ja jakaantuvat viiteen rovastikuntaan. Ne sijaitsevat Ångermanlandissa, Medelpadissa, Jämtlandissa ja Härjedalenissa.

Hiippakunnan nykyinen piispa Eva Nordung Byström vihittiin virkaansa vuonna 14. joulukuuta 2014. Hän on Härnösandin hiippakunnan 26. piispa.

Vuoden 2017 lopussa hiippakunnan alueella asui 375&nbsp;421 henkilöä, joista 260&nbsp;797 eli 69,5 prosenttia oli Ruotsin kirkon jäseniä. Hiippakunnan seurakunnissa oli noin 1&nbsp;000 työntekijää ja noin 1&nbsp;500 luottamushenkilöä. Hiippakunassa oli noin 200 kirkkorakennusta joista 21 peräisin keskiajalta, 612&nbsp;730 jumalanpalveluksissa kävijää vuonna 2017. Samana vuonna 53 prosenttia syntyneistä lapsista kastettiin Ruotsin kirkon järjestyksen mukaan ja 44,8 prosenttia kirkkoon kuuluvista 15-vuotiaista osallistui rippikouluun.

## Rovastikunnat
Härnösandin hiippakunnan rovastikunnat ovat:

* Ådalenin rovastikunta 
* Örnsköldsvikin rovastikunta 
* Medelpadin rovastikunta
* Pohjois-Jämtlannin rovastikunta 
* Etelä-Jämtlannin-Härjedalenin rovastikunta

## Superintendentit ja piispat
Seuraavat henkilöt ovat toimineet Härnösandin hiippakunnan superintendentteinä ja piispoina:
* 1647–1683: Petrus Erici Steuchius 
* 1683–1695: Matthias Steuchius 
* 1695–1702: Julius Erici Micrander 
* 1703–1723: Georg Wallin vanhempi 
* 1723–1726: Petrus Jonae Asp 
* 1728–1744: Nicolaus Sternell 
* 1746–1778: Olof Kiörning (Ensimmäinen piispa, nimike vuonna 1773)
* 1779–1803: Eric Hesselgren 
* 1805–1812: Carl Gustaf Nordin 
* 1814–1830: Erik Abraham Almquist 
* 1832–1847: Frans Michael Franzén 
* 1848–1864: Israel Bergman 
* 1865–1875: Anders Fredrik Beckman 
* 1876–1888: Lars Landgren 
* 1888–1908: Martin Johansson 
* 1910–1934: Ernst Frithiof Lönegren 
* 1935–1950: Torsten Bohlin 
* 1951–1958: Gunnar Hultgren 
* 1958–1967: Ruben Josefson 
* 1967–1975: Arne Palmqvist 
* 1975–1983: Bertil Werkström 
* 1983–1991: Bengt G. Hallgren 
* 1991–2001: Karl-Johan Tyrberg 
* 2001–2009: Tony Guldbrandzén 
* 2009–2014: Tuulikki Koivunen Bylund 
* 2014–2024 Eva Nordung Byström
* 2024 -Teresia Derlén

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Viralliset sivut