Palokunta

**Palokunta** on palontorjuntaan eli tulipalojen sammuttamiseen ja niiden syttymisen estämiseen tarkoitettu laitos. Nykyään palokunnat eivät tosin yleensä keskity pelkästään palontorjuntaan, vaan myös muiden onnettomuuksien hoitamiseen ja estämiseen. Siksi  niistä käytetään nykyisin usein ilmaisua **pelastustoimi** tai **pelastuslaitos**, johon lukeutuvat väestönsuojelu ja ihmisten, eläinten, omaisuuden ja ympäristön suojaaminen sekä pelastaminen ja ympäristövahinkojen torjuminen. Palokunnat tarjoavat järjestäytynyttä ja kiireellistä apua yllättävissä onnettomuustilanteissa. Palokunnat tekevät myös työtä – esimerkiksi valistuksen keinoin – onnettomuuksien ehkäisemiseksi. Nykyään useimpien kaupunkien ja kuntien palokunnat on muodostettu organisaatioksi, jota kutsutaan pelastuslaitokseksi.

## Toiminta

Suomessa palokunnat toimivat sekä aluepelastuslaitosten alaisuudessa että sopimuspalokuntina. Sopimuspalokunnat ovat sitoutuneet aluepelastuslaitoksen kanssa tehdyllä yhteistyösopimuksella suorittamaan saamiaan hälytystehtäviä ja saavat yleensä siitä korvauksen. Sopimuspalokuntina toimivat muun muassa VPK (vapaaehtoinen palokunta), PVPK (puolivakinainen palokunta, korvattu toimintaperiaatteeltaan samanlaisella niin sanotulla toimenpidepalkkaisella miehistöllä) sekä tehdaspalokunnat (TPK). Hätäkeskuslaitos huolehtii hätäilmoitusten vastaanottamisesta ja oikeanlaisen avun lähettämisestä.

Ammattipelastajista koostuvat vakinaiset palokunnat ovat yleensä välittömässä, yhden minuutin, lähtövalmiudessa (aika hälytyksestä siihen, jolloin pelastusauto lähtee liikkeelle) kaikkina vuorokauden aikoina. Vapaaehtoispalokunnat eivät ole välittömässä lähtövalmiudessa vakinaisten palokuntien tapaan, sillä vapaaehtoisten palokuntien henkilöstö hoitaa palo- ja pelastustehtäviä oman päätyönsä rinnalla. Vapaaehtoiset palokunnat hälytetään nykyään yleensä joko tekstiviestein tai puhelinsoitoin. Vapaaehtoiset palokunnat voivat olla 5–30 minuutin lähtövalmiudessa. Lisäksi on tukipalokuntia, joiden sopimuksen mukainen lähtöaika voi olla yli 30 minuuttia.

## Koulutus

Ammattipelastajia kouluttaa sisäministeriön alainen Pelastusopisto Kuopiossa sekä Helsingin tarpeisiin Helsingin Pelastuskoulu. Pelastusopistossa pelastajatutkinto kestää 1,5 vuotta, ja se antaa kelpoisuuden pelastajan tehtäviin. Pelastusopisto kouluttaa myös henkilöstöä pelastustoimen päällystön- ja alipäällystön tehtäviin. Suomen pelastusalan keskusjärjestö ja siihen kuuluvat maakunnalliset pelastusliitot huolehtivat palokuntien vapaaehtoisen ja sivutoimisen henkilöstön koulutuksesta.

## Hälytys
Vakinaisilla palokunnilla lähtöaika on 60 sekuntia hälytyksestä: kun hälytysilmoitus saadaan, palohenkilöstön tulee olla pukeutuneena autossa 60 sekunnissa. Suomessa hälytys tulee VIRVE-verkon välityksellä hätäkeskuksesta. Sivutoimiset palokunnat saavat tiedot hälytyksestä yleensä nykyisin matkapuhelimien kautta, automaattisella hälytysilmoituksella.

## Paloasemien lukumäärä
Vuonna 2016 Suomessa oli 336 pelastuslaitoksien paloasemaa, 447 sopimuspalokuntien paloasemaa ja 94 tehdas- ja laitospalokuntien paloasemaa.

## Katso myös

* Pelastustoiminta
* Tuhopoltto
* Palo- ja pelastustoimen historia
* Vigiles, Antiikin Rooman palokunta

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Pelastustoimi (Sisäasianministeriö) 
* Pelastustoimi 
* 100 viimeisintä hälytystä Suomessa 
* Suomen Pelastusalan Keskusjärjestö
* Pelastusopisto
* Suomen pelastuslaitokset 

* Paloforum, keskustelua palo- ja pelastustoimesta 
* VPK: Vapaaehtoiset valmiina! 
* Tilannehuone, pelastuslaitosten hälytykset