Jääkiekon SM-liiga

**Jääkiekon SM-liiga** (markkinoinnissa myös pelkkä **Liiga**) on Suomen jääkiekon miesten pääsarja. Se perustettiin vuonna 1975 korvaamaan vanha SM-sarja, jota pelattiin vuosina 1928–1975. SM-liiga toimii erillään Suomen Jääkiekkoliiton toiminnasta. SM-liiga on Suomen suosituin urheilusarja yleisömäärillä mitattuna.

## Historia
Liiga perustettiin 24. toukokuuta 1975 Tampereella korvaamaan SM-sarja, jota oli pelattu vuodesta 1928 alkaen. Käänteentekevässä organisaatiouudistuksessa pääsarja erotettiin muusta sarjakiekkoilusta, josta jäi huolehtimaan Suomen Jääkiekkoliitto. Liitto huolehtii myös jääkiekon perustyöstä sekä valmennus- ja kasvatustyöstä sekä Suomen maajoukkueista.

Liigauudistus merkitsi mestaruuden ratkaisemista pudotuspeleillä. Aluksi SM-liigassa oli 10 seuraa. Sarja laajeni 12-joukkueiseksi kaudella 1988–1989. Vuonna 2000 SM-liigaa laajennettiin yhdellä joukkueella, jonka jälkeen sarja suljettiin siten, etteivät joukkueet voineet pudota liigasta tai vastaavasti nousta sinne alemmasta sarjasta. Kaudeksi 2005–2006 sarjaan nostettiin Mestis-voittaja KalPa, joka täytti liigapaikkaan vaaditut kriteerit. Liigakarsinnat palautettiin kaudeksi 2008–2009. Edellytyksenä nousulle karsinnat selvittäneen Mestis-joukkueen olisi kuitenkin pitänyt ostaa hävinneen liigajoukkueen osake liigan määrittelemällä hinnalla. Muussa tapauksessa hävinnyt liigajoukkue olisi jatkanut pelaamista liigassa. Kaudesta 2013–2014 lähtien liigakarsinnat korvasi lisenssijärjestelmä, jossa Mestiksen voittaja voi anoa pääsarjalisenssiä. Mikäli se myönnetään, seura nousee liigaan yhden kauden siirtymäajan jälkeen.

Vuosina 1976–1980 ja 1985–1988 pudotuspeleihin pääsi neljä joukkuetta. Vuosien 1981–1984 ja 1989–1992 pudotuspeleissä pelasi sen sijaan kuusi joukkuetta, joista kaksi parasta pääsi suoraan välieriin. Vuodesta 1993 vuoteen 2003 pudotuspeleihin osallistui kahdeksan joukkuetta ja vuodesta 2004 lähtien on osallistunut kymmenen joukkuetta, joista kuusi parasta on päässyt suoraan puolivälieriin. Kaudesta 2024–2025 alkaen pudotuspeleihin pääsee kymmenen sijaan 12 joukkuetta, joista neljä ensimmäistä etenee suoraan puolivälieriin. Lisäksi runkosarjan kaksi viimeistä joukkuetta kohtaa toisensa paras seitsemästä -ottelusarjassa, jonka häviäjä joutuu karsimaan Mestiksen voittanutta joukkuetta vastaan.

Vuoden 2020 SM-liigakausi lopetettiin 13. maaliskuuta 2020 koronaviruspandemian vuoksi. Päätöksen vuoksi runkosarjan päätöskierros ja pudotuspelit jäivät pelaamatta, ja vuoden 2020 jääkiekon Suomen mestaruus jätettiin myöntämättä.

Kaudella 2022–2023 sarjassa koettiin murros ulkomaalaispelaajien osalta, sillä sarjassa pelasi ennätysmäärä ruotsalaisia pelaajia. Kasvu aiempiin vuosiin oli merkittävää, sillä ruotsalaisia oli yli kymmenen enemmän kuin aikaisempina vuosina. Vuoden 2023 alussa ruotsalaisia oli 36, kun vielä vuonna 2015 heitä oli neljä. Ruotsalaispelaajien määrälle oli monia syitä. Yksi vaikuttava tekijä oli Venäjän käymä hyökkäyssota, joka vapautti KHL:sta pelaajia lähinnä Ruotsiin ja Sveitsiin. Myös pohjoisamerikkalaisten pelaajien määrä sekä Suomessa että Ruotsissa vähentyi kaudesta 2021–2022 alkaen, minkä johdosta Suomeen tuli ruotsalaispelaajia. Kauden 2024–2025 alussa Ilves sivusi miesten jääkiekkoliigan ennätystä, kun joukkue otti seitsemän peräkkäistä kolmen pisteen voittoa kauden alussa.

Tiedosto:SM-liiga ensimmäinen logo.png|Tunnus vuosina 1975–1984.
Tiedosto:SM-liiga logo 1984-1997.png|Tunnus vuosina 1984–1997.
Tiedosto:SM-Liiga logo 1995-2005.svg|Tunnus vuosina 1997–2005.
Tiedosto:SM-liiga 30 years badge.jpg|30-vuotisjuhlamerkki
Tiedosto:SM-liigan vanha logo.png|Tunnus vuosina 2005–2013.
Tiedosto:Jääkiekon SM-liiga logo 2013.svg|Tunnus vuosina 2013-2019.
Tiedosto:Jaakiekon sm-liiga logo 2025.svg|Tunnus vuodesta 2019.
Tiedosto:Lataa (3).png|50-vuotisjuhlavuoden logo 2024–2025.


## Kauden rakenne
Kaikki joukkueet kohtaavat toisensa kahdesti kotiottelussa ja kahdesti vierasottelussa tai kolmesti lohkotoverien kohdalla. Eli jokainen joukkue pelaa neljä ottelua jokaista muuta vastaan, paitsi kuusi ottelua kahta lohkotoveriaan vastaan. Näin kukin joukkue pelaa runkosarjassa yhteensä 60 ottelua. 60 ottelun sarjan pohjana on nelinkertainen sarjamalli, jota rytmittävät välisarjat. Kukin SM-liigajoukkue pelaa muita vastaan runkosarjassa neljästi. Poikkeuksena ovat oman välisarjan joukkueet, joista kukin joukkue kohtaa yhden kuudesti, yhden neljästi ja yhden kahdesti. Ennen kautta 2024–2025 kolmen joukkueen välisarjoja oli viisi. Kaudesta 2024–2025 alkaen niitä on neljä ja niissä on jokaisessa neljä joukkuetta. Ratkaisulla tavoitellaan paikallispelejä, jotka ovat taloudellisesti tuottoisia.

Ennen kautta 2024–2025 runkosarjan kuusi parasta joukkuetta pääsi pudotuspeleihin, minkä lisäksi runkosarjassa sijoille 7.–10. sijoittuneet neljä joukkuetta pelasivat pudotuspelikarsinnat kolmen pelin sarjana, siten että pudotuspeleihin eteni yhteensä kahdeksan joukkuetta. Pudotuspelit ja loppuottelusarja pelataan seitsemän pelin sarjoina (poikkeuksellisesti paras viidestä järjestelmällä kauden 2020–2021 pudotuspeleissä). Välierien häviäjät ottelevat pronssista yksiosaisessa pronssiottelussa.

Kaudesta 2024–2025 alkaen vain kahden joukkueen kausi päättyy runkosarjaan, vaikka sarja kasvaa 16 joukkueen kokoiseksi Kiekko-Espoon noustessa Liigaan. SM-liigan urheilujohtaja Jussi Markkanen totesi keväällä 2024, että uudistuksen tarkoitus on lisätä sarjan kiinnostavuutta keväisin. Kaudesta 2024–2025 alkaen SM-liigasta voi ainakin periaatteessa pudota, jos joukkue häviää runkosarjan kahden viimeisen joukkueen välisen paras seitsemästä -ottelusarjan ja kärsii tappion karsintasarjassa myös Mestiksen voittajalle. Nousu Mestiksestä SM-liigaan on kuitenkin uudistuksen jälkeen edelleen vaikeaa, sillä nousijaehdokkaan on täytettävä SM-liigan tiukat lisenssivaatimukset 30. huhtikuuta mennessä.

## Tuomarit

:*Kaikki SM-liigan tuomarit artikkelissa [[Luettelo jääkiekon SM-liigan tuomareista]]*

Jääkiekon SM-liigaa tuomaroi kaudella 2025–2026 yhteensä 19 päätuomaria sekä 23 linjatuomaria. SM-liigaa tuomitaan neljän tuomarin järjestelmällä (2 päätuomaria ja 2 linjatuomaria). Eniten tuomaroineet tuomarit ovat tuomaroineet yli 500 SM-liigaottelua. 500 ottelun rajan ovat rikkoneet Markku Kruus (532), Antti Hämäläinen (518), Jyri Rönn (511) sekä Reijo Ringbom 849 ottelullaan. Timo Favorin saavutti ensimmäisenä tuomarina 1000 ottelua helmikuussa 2019. Parhaaksi tuomariksi pelaajat ovat äänestäneet Jari Levosen ja parhaaksi linjatuomariksi Juha Suoraniemen. Eniten otteluita on tuominnut Stefan Fonselius yli 1100 ottelullaan.

Kaudella 2018–2019 otettiin otteluiden tuomaroinnissa käyttöön tilannehuone eli TH, joka rakennettiin Helsinkiin. Siellä otteluiden tapahtumia seurataan keskitetysti usean videotuomarin voimin. Vastaavanlainen järjestelmä on käytössä esimerkiksi NHL:ssa.

Kaudella 2025-2026 Liiga otti käyttöön järjestelmän, jolla tuomarit kuuluttaa  rangaistukset, maalit.  Samalla kaudella otettiin käyttöön myös paitsiohaasto. 

### Erotuomaristo kaudella 2025–2026

;Päätuomarit
* 3   Antti Boman 
* 19   Riku Brander 
* 8   Joonas Kova 
* 25   Aleksi Rantala 
* 2   Anssi Salonen 
* 26   Kristian Vikman 
* 22   Aaro Brännare
* 21   Stefan Fonselius
* 9   Jarno Heikkinen
* 29   Lassi Heikkinen
* 24   Toni Hyvärinen
* 18   Jukka-Pekka Koistinen
* 14   Petri Lindqvist
* 28   Henri Neva
* 10   Timo Ruuska
* 17   Sakari Suominen
* 5   Janne Wuorenheimo
;Päätuomareiden haastajaryhmä
* 11   Otto Blomqvist
* 30   Joona Elonen

;Linjatuomarit
* 45   Rasmus Alajärvi
* 66   Onni Hautamäki
* 55   Markus Hägerström
* 77   Juho-Pekka Inkinen
* 74   Niko Jusi
* 61   Daniel Lindblom
* 44   Luka Mäkinen
* 38   Teo Mäkinen
* 64   Valtteri Niiranen
* 63   Tommi Niittylä
* 49   Lauri Nikulainen
* 41   Samuli Niskanen
* 36  Niko Nurmio
* 72   Joni Pekkala
* 52   Harri Perämäki
* 50  Santeri Puhakka
* 70   Oskari Saarimäki
* 65   Nico Sammalisto
* 53   Hannu Sormunen
* 37   Jussi Thomann
* 58   Dāvis Zunde
;Linjatuomarien haastajaryhmä
* 39   Kasper Hietala
* 48   Valtteri Virtanen

Lähde: 

## Televisiointi

Vuoteen 2005 asti MTV3 televisioi sunnuntaisin runkosarjan yhden ottelun maksuttomana, jolloin selostajina toimivat Pentti Lindegren, Mika Saukkonen ja Timo Jutila. Pudotuspelien osalta MTV3 lähetti suorana valikoituja puolivälierä- ja välieräotteluita sekä huhtikuun loppuottelut. Jääkiekkolähetyksiä kutsuttiin nimellä ''Hockey Night''. Lisäksi MTV3 tarjosi parina viimeisenä televisiointivuonnaan lisää otteluita maksullisella MTV3+-kanavalla. 

Kaudeksi 2005–2006 esitysoikeudet siirtyivät Neloselle, joka esitti suorana huhtikuun finaalipelit. Tämän lisäksi viikoittain Nelosella esitettiin aiemmin viikkomakasiini sekä joka pelipäivä illan päätteeksi kierroksen kaikki maalit. Runkosarjan pelejä sekä puolivälieriä esittää suorina maksullinen Canal+, ja kommentaattoreina toimivat J-P Jalo ja Juhani Tamminen. 

Kaudesta 2007–2008 lähtien Nelonen lähetti myös yhden runkosarjaottelun suorana joka kuukausi, mutta viikkomakasiini lopetettiin tuolle kaudelle kierrosten maalikoosteiden säilyessä.

Kaudella 2009–2010 SM-liiga siirtyi ensimmäistä kertaa sen historian aikana kokonaan maksukanavien puolelle. Otteluja televisioi pääasiassa URHOtv, jonka lisäksi Nelonen siirsi aiemmin ilmaisen kuukauden pelin Urheilukanavalta Nelonen Sport Pro:lle. Kausi oli myös ensimmäinen, jolloin finaalipelejä ei nähty Suomen televisiossa muualta kuin maksukanavilta, sillä ne nähtiin vain Nelonen Sport Pro:lla. Vaikka asioiden yhteyttä ei ole tutkittu, totuus on se, että kaudella 2010–2011 SM-liigaottelujen katsojamäärät putosivat suurimmalla osalla joukkueista. Vain Jokerit, Kärpät ja Ässät saivat runkosarjan päätteeksi nousua katsojakeskiarvoonsa edellisvuoteen verrattuna. Kaudella 2013–2014 kuvausoikeudet siirtyivät kokonaan Neloselle. Kauden jokaisen pelin pystyi katsomaan Nelonen Pro -kanavalta ja Ruutu+-palvelusta. Kaudesta 2018–2019 alkaen Telia omistaa oikeudet kuudeksi kaudeksi eteenpäin. MTV3 ja Sub alkoivat näyttää 14 vuoden tauon jälkeen otteluita maksutta kaudesta 2019–2020 alkaen.

## Kriisi ja uudistusehdotukset
SM-liigassa on viime aikoina esiintynyt sisäisiä jännitteitä, jotka liittyvät sarjajärjestelmän uudistamiseen. Useat seurat kuten Tappara, TPS, HIFK ja JYP ovat ilmaisseet tyytymättömyytensä uudistusten hitauteen, ja ne ovat valmistelleet suunnitelmia mahdollisesta irtautumisesta liigasta uuden ammattilaisjääkiekkosarjan perustamiseksi Suomeen.

Hanketta uuden sarjan perustamiseksi johtaa Tapparan entinen puheenjohtaja Heikki Penttilä yrityksensä Causabon Oy:n kautta. Suunnitelman mukaan uusi sarja koostuisi aluksi 10–12 joukkueesta, ja se olisi avoin, mahdollistaen nousun ja putoamisen ilman velvoitetta lunastaa osuutta sarjaa operoivasta yhtiöstä. Tavoitteena olisi parantaa suomalaisen jääkiekon kilpailukykyä, taloudellisia edellytyksiä ja yleisövetovoimaa. Penttilän mukaan sarja voisi käynnistyä syksyllä 2026, ja neuvottelut seurojen ja muiden osapuolten kanssa on aloitettu. 

Samaan aikaan SM-liigan johto puheenjohtaja Jyrki Sepän johdolla on laatimassa omaa uudistussuunnitelmaansa. Liigan ehdotuksiin kuuluu joukkuemäärän vähentäminen 12 tai 14 joukkueeseen, pudotuspelijärjestelmän uudistaminen sekä päätöksentekorakenteen keventäminen siirtämällä valtaa osakkeenomistajilta liigahallitukselle tai toimistolle. Lisäksi suunnitelmissa on kaventaa eroa SM-liigan ja toiseksi korkeimman sarjatason, Mestiksen, välillä tukemalla nousu- ja putoamismahdollisuuksia sekä kanavoimalla tuloja alemmalle sarjatasolle. Uudistusten on määrä astua voimaan siirtymäkauden 2026–2027 jälkeen, jolloin 2–4 joukkuetta putoaisi pääsarjasta urheilullisin perustein, ja uusi sarjamalli olisi käytössä kaudella 2027–2028. 

Sepän mukaan uuden sarjan suunnittelu on osittain nähty painostuskeinona, mutta hän uskoo, että SM-liigan omat uudistukset hyväksytään marraskuun 2025 yhtiökokouksessa. Hän on lisäksi todennut, että kaikki seurat ovat sitoutuneita liigan prosessiin, eikä yksikään ole ilmoittanut vetäytyvänsä. Keskustelut Jääkiekkoliiton kanssa Mestiksen liittämisestä saman organisaation alaisuuteen ovat käynnissä, sillä kahden ylimmän sarjatason operointi eri organisaatioiden kautta nähdään haasteellisena.

Marraskuussa 2025 SM-liigan yhtiökokous päätti että kaudesta 2027–2028 lähtien pelataan 14+10-mallilla, eli A-liigassa pelaa 14 seuraa ja B-liigassa 10 seuraa. Joukkuemäärää tarkastellaan uudelleen 2-3 vuoden välein. A-liigan viimeinen putoaa suoraan seuraavaksi kaudeksi B-liigaan ja B-liigan voittaja nousee suoraan A-liigaan seuraavaksi kaudeksi. Muutos vaatii vielä Jääkiekkoliiton hyväksynnän.

## Osallistuvat joukkueet

### Aiempia liigaseuroja

* FoPS putosi 1977, nykyään FPS.
* KOOVEE putosi 1980.
* JoKP putosi 1992.
* TuTo putosi 1996, nykyään TUTO Hockey.
* Jokerit siirtyi KHL:ään 2014.
* Kiekko-Espoo, sittemmin Blues, ajautui konkurssiin 2016.
* JyP HT, nykyään JYP.
* Kiekkoreipas, Hockey-Reipas ja Reipas Lahti, nykyään Pelicans.

### SM-liigaseurat aikajanalla

## Joukkueiden sijoitukset SM-liigassa
### 1975–2000

1 = 1976–1985 Kiekkoreipas, 1990–1991 Hockey-Reipas, 1991–1994 Reipas Lahti
2 = 1985–1997 JyP HT
3 = 1992–1998 Kiekko-Espoo

### 2000–

Kausi jäi koronaviruspandemian takia kesken, taulukossa on esitetty runkosarjan pistekeskiarvojen mukaiset sijoitukset.

## Voittajat

## Yleisömäärät

## Jäähallit

## Ulkoilmaottelut

* Talviklassikko: 2011, 2012, 2014
* Open Ice Winter Classic Tampere: 2013
* Ulkojäät: 2016
* Helsinki Ice Challenge: 2017
* Satakunnan Talviklassikko: 2025

## Palkinnot

*SM-liigan tähdistökentällinen
*Jääkiekon SM-liigan kuukauden pelaaja – myönnetään liigan valitsemalle pelaajalle joka kuukausi

### Liigaorganisaation vuosittaiset tunnustuspalkinnot

*Aaro Kivilinnan muistopalkinto – paras seura
*Harry Lindbladin muistopalkinto – runkosarjan voittajajoukkue
*Aarne Honkavaara -palkinto – runkosarjan paras maalintekijä
*Jari Kurri -palkinto – pudotuspelien paras pelaaja
*Jarmo Wasaman muistopalkinto – kauden paras tulokas
*Jääkiekon SM-liigan viihdyttävin pelaaja - kauden viihdyttävin pelaaja
*Kalevi Numminen -palkinto –  kauden paras valmentaja
*Lasse Oksanen -palkinto – runkosarjan paras pelaaja
*Matti Keinonen -palkinto – kauden tehopelaaja (paras plus-miinus-tilasto)
*Pekka Rautakallio -palkinto – kauden paras puolustaja
*Pentti Isotalo -palkinto – kauden paras linjatuomari
*Raimo Kilpiö -palkinto – kauden herrasmiespelaaja
*Unto Wiitala -palkinto – kauden paras erotuomari
*Urpo Ylönen -palkinto – kauden paras maalivahti
*Veli-Pekka Ketola -palkinto – pistepörssin voittaja

### Pelaajayhdistyksen vuosittain jakamat palkinnot

*Kultainen kypärä – pelaajien äänestämä arvokkain pelaaja
*Kultainen pilli – pelaajien äänestämä paras erotuomari
*Juha Rantasila -palkinto – eniten maaleja runkosarjassa tehnyt puolustaja

## Hallinto
Päivitetty: 15. kesäkuuta 2019
### Toimiston henkilökunta

* Mikko Pulkkinen, toimitusjohtaja
* Vili Nurmi, myynti- ja yhteysjohtaja
* Arto I. Järvelä, kilpailutoimenjohtaja
* Jyri Rönn, erotuomarijohtaja
* Kaisa Hollo, yhteyspäällikkö
* Jukka Sundqvist, Digitaalisen liiketoiminnan johtaja
* Pirjo Nurminen, toimistopäällikkö
* Aija Saha, Markkinointipäällikkö
	
### Muu henkilöstö
* Antti Seppänen, mediatuottaja
* Arno Hämäläinen, mediatuottaja, sosiaalinen media

### Kurinpitodelegaatio
* Sampo Liusjärvi, pj
* Robert Bützow
* Toni Kähkönen
* Markku Tuominen
* Ville Uusitalo

### Päävideotuomari

*Jukka Hakkarainen
*Petri Hillinen
*Jyrki Ingman
*Kari Jalonen
*Juha Pajunen
*Kai Tervonen

SM-liigan ensimmäinen toimitusjohtaja oli Kalervo Kummola 1975–1987.

### Liigahallitus 2024–2025

**Puheenjohtaja**
* Jyrki Seppä
**Jäsenet**
* Pasi Hagman
* Janne Mokka
* Kai Koskinen
* Mika Sutinen
* Juhana Tikka
* Sami Kauhanen

### Johtoryhmä
**Jäsenet**
* Markus Lindström, (HIFK)
* Antti Toivanen, (HPK)
* Risto Jalo, (Ilves)
* Antti Laakso (Jukurit)
* Risto Korpela, (JYP)
* Toni Saksman, (KalPa)
* Sakari Välimaa, (KooKoo)
* Tommi Virkkunen, (Kärpät)
* Jukka Kunnas, (Lukko)
* Lauri Pöyhönen, (Pelicans)
* Jani Valkeapää, (SaiPa)
* Tomas Kurtén, (Vaasan Sport)
* Mika Aro, (Tappara)
* Aki Holma, (TPS)
* Mikael Lehtinen, (Ässät)

## Katso myös
*Luettelo jääkiekon SM-mitalisteista
*Luettelo jääkiekon SM-liigassa eniten tehopisteitä kaudessa tehneistä pelaajista
*Luettelo SM-liigassa jääkiekkoilleista ruotsalaisista
*Luettelo SM-liigassa jääkiekkoilleista tšekeistä
*Luettelo SM-liigassa jääkiekkoilleista ulkomaalaisista
*Luettelo jääkiekon SM-liigan tuomareista
*Luettelo jääkiekon SM-liigan pudotuspelien jatkoaikaotteluista
* Luettelo jääkiekon SM-liigan mestaruuden ratkaisseista pelaajista
*SM-liigan jäähyennätys
*Jääkiekon SM-liigan karsinnat
*Jääkiekon naisten SM-sarja
*Jääkiekon U20 SM-sarja

## Huomautukset

## Lähteet

## Aiheesta muualla

*SM-liiga, virallinen sivusto.
*Jatkoajan SM-liiga-osio.
*Suomen jääkiekkoliitto.
*MTV3:n SM-liiga -sivusto .
* Junnut.com Juttuja sekä kymmeniätuhansia valokuvia liiga- ja junioripeleistä.