open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Ruostenopsasiipi

**Ruostenopsasiipi** (*Thecla betulae*) on sinisiipien heimoon kuuluva päiväperhonen.

## Koko ja ulkonäkö
Ruostenopsasiiven siipien yläpinta on tummanruskea. Naaraalla on etusiivissä laajat oranssinväriset laikut, jotka erottuvat koiraalla vain epäselvinä vaalentumina. Täplän ohessa on mustahko diskaalitäplä, joka erottuu myös siiven alapinnalla. Takasiiven ulkoreunan takanurkassa olevien kannusten kohdilla on pienet oranssit täplät. Perhonen lepää usein siivet hieman raollaan. Siipien alapuoli on vaalean punaruskea, ulkoreunaa kohti tummeneva. Etureunasta lähtien siiven poikki kulkee muuta siipeä tummemman ruskea vyö. Etusiivessä vyön ulkoreunan puolta ja takasiivessä sen molempia reunoja rajaa valkoinen viiru, joka on vyötä kohti mustanruskea. Valkoinen viiru ulottuu kuitenkin siiven poikki vain takasiivessä ulkoreunan puolella ja myös vyö päättyy viirun päättyessä. Siipiväli 28&ndash;40&nbsp;mm.

## Levinneisyys ja lentoaika
Ruostenopsasiiven levinneisyys ulottuu Pohjois-Espanjasta ja Irlannista Euroopan poikki Fennoskandian eteläosiin, Mongoliaan ja Pohjois-Kiinaan. Suomessa lajia tavataan Etelä-Suomessa melko yleisenä. Lentoaika on heinäkuun lopulta elokuun lopulle.

## Elinympäristö ja elintavat
Ruostenopsasiipiä tavataan metsänlaidoilla, teiden varsilla ja tavallisesti myös puutarhoissa. Perhonen ei ole kovinkaan innokas lentelemään vaan pysyy paikallaan pitkiäkin aikoja. Lisäksi etenkin koiraat oleskelevat pääasiassa latvustoissa, joten perhosia näkee harvoin ja laji vaikuttaa helposti todellista harvinaisemmalta. Perhoset käyvät ruokailemassa pitkävartisilla kukilla, kuten ohdakkeilla.

Naaras munii aurinkoisilla paikoilla mutta tuulensuojassa kasvavien puiden korkeintaan parin vuoden ikäisille oksille. Toukat kuoriutuvat munista keväällä ja oleskelevat pääasiassa lehtien alapinnoilla lähellä keskisuonta. Niillä on korkeintaan heikko suhde muurahaisiin. Toukkavaihe kestää 6&ndash;9 viikkoa ja kotelovaihe 3&ndash;5 viikkoa.

Lajin tieteellinen lajinimi *betulae* viittaa koivuun ja on ilmeisesti Linnén tekemä virhe ravintokasvia ajatellessa, sillä ruostenopsasiipi ei elä koskaan koivuilla. Samaan perustuu myös vanha suomenkielinen nimi **koivunopsasiipi**.

## Ravintokasvi
Toukkien ravintokasveja ovat oratuomi (*Prunus spinosa*) ja tuomi (*Prunus padus*), joskus myös viljellyt *[[Prunus]]*-suvun lajit.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*LuontoPortti: Ruostenopsasiipi (''Thecla betulae'')
*Suomen Perhoset: Ruostenopsasiipi
*Perhosopas: Ruostenopsasiipi (''Thecla betulae'') 
*Keskisuomalainen: Ruostenopsasiipi
*Iltalehti: Ruostenopsasiipi (''Thecla betulae'') 
*UniProt, Taxonomy: Thecla betulae 
* Bestimmungshilfe des Lepiforums  
* Moths and Butterflies of Europe and North Africa
Unkarilainen notaatio

**Unkarilainen notaatio** on ohjelmoinnissa käytetty nimeämiskäytäntö, jossa muuttujan nimi ilmaisee sen tyypin tai käyttötarkoituksen. Unkarilaisessa notaatiossa muuttujan varsinaisen nimen eteen sijoitetaan pieniä kirjaimia, joiden tarkoitus on muistuttaa ohjelmoijaa muuttujan tyypistä tai käyttötavasta. 

Unkarilaista notaatiota on kahta eri tyyppiä: *Systems Hungarian* ja *Apps Hungarian*. Näistä ensimmäisessä muuttujan nimen eteen sijoitetaan merkintä muuttujan tietotyypistä ja jälkimmäisessä muuttujan käyttötarkoituksesta. 

## Historia

Alkuperäisen unkarilaisen notaation – jota nykyisin kutsutaan *Apps Hungarianiksi* – keksi unkarilaissyntyinen Charles Simonyi. Unkarilainen notaatio on saanut nimensä unkarilaisesta tavasta kirjoittaa henkilön sukunimi ennen etunimeä. Simonyista tuli myöhemmin Microsoftin pääarkkitehti, ja merkintätapaa on käytetty Microsoftin Windows-tuotteissa.

Termi *Apps Hungarian* sai nimensä siitä, että sentyyppistä nimeämiskäytäntöä käytettiin Microsoftin sovellusohjelmia () kehittävällä osastolla. *Systems Hungariania* käytettiin myöhemmin Windows-kehitysryhmässä. Simonyin unkarilaisen notaation määrittelevä artikkeli puhuu muuttujien etuliitteistä, jotka ilmaisevat muuttujien "tyypin". Simonyi tarkoitti tällä lähinnä muuttujan semantiikka, mitä tapaa Apps Hungarian noudattaa. Jotkin Simonyin esimerkeistä ovat kuitenkin melko epäsemanttisia, joten Systems Hungarianiakaan ei voi pitää "vääränä" merkintätapana.

## Apps Hungarian ja Systems Hungarian

Systems Hungarianin ja Apps Hungarianin ero on etuliitteen käyttötavassa. Systems Hungarianissa etuliite ilmoittaa muuttujan tietotyypin tai toteutustavan:

* `ulTime`: etumerkitön pitkä kokonaisluku (), johon on tallennettu aika
* `szFilename`: `NUL`-merkkiin päättyvä merkkijono, johon on tallennettu tiedostonnimi

Apps Hungarianissa etuliite taas muistuttaa muuttujan käyttötarkoituksesta:

* `rwPosition`: paikkatieto, joka tarkoittaa riviä ()
* `usName`: muuttujassa on "vaarallinen" merkkijono (), joka täytyy muuttaa vaarattomaksi ennen kuin sitä voi käyttää

## Kritiikkiä

Unkarilainen notaatio saattaa johtaa lukemiskelvottomiin muuttujien ja funktioiden nimiin, kuten `lpcstrFilename` ("32-bittinen osoitin () vakiomerkkijonoon jossa on tiedostonnimi"). 

Unkarilaista notaatiota vastaan on puhunut mm. Linus Torvaldsin ja Linux-ytimen tyylioppaan mukaan "se on aivovaurioitunutta ja vain hämmentää ohjelmoijaa" perusteena että ohjelmointikielen kääntäjä tunnistaa ja pystyy tarkistamaan tietotyypin. 

Bjarne Stroustrup on myös kritisoinut notaation käyttöä geneeriseen ohjelmointiin kykenevissä kielissä sanoen, että se ".. yksinkertaisesti monimutkaistaa ja vähentää abstraktiota". 

.NETissä myös Microsoft on luopunut käytännöstä ja .NET Framework Guidelines suosittelee olemaan käyttämättä sitä.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Charles Simonyi: Program Identifier Naming Conventions  (PDF)
Taponlehti

**Taponlehti** eli **lehtotaponlehti** (*Asarum europaeum*) on Keski- ja Itä-Euroopassa yleinen, vihreänä talvehtiva kasvilaji. Se on myös vanha lääke- ja puutarhakasvi. Suomessa laji on luonnonvaraisena harvinainen ja rauhoitettiin vuonna 1983.

## Ulkonäkö ja koko

Monivuotisen taponlehden juurakko ja varsi ovat suikertavia. Vuosikasvaimen tyvellä kasvaa 3–4 suomumaista lehteä. Suuremmat kasvulehdet ovat tummanvihreitä, päältä kiiltäviä ja muodoltaan munuaismaisia. Ehytlaitaisen ja alta karvaisen lehden ruoti on 5–15 cm pitkä, lehtilapa on 5–11 cm leveä. Lehdet talvehtivat. Kellomaiset, yksittäin olevat kukat ovat päätteisiä, kolmiliuskaisia ja punaruskeita. Kukat jäävät lehtien alla yleensä huomaamatta. Tuoksu on varsin tärpättimäinen. Taponlehti kukkii touko-kesäkuussa.

Taponlehti voi levittäytyä maarönsyjensä avulla laajoiksi kasvustoiksi. Kasvin siemeniin kehittyy ravintolisäke, joka houkuttelee muurahaisia kuljettamaan siemeniä pesiinsä. Tämän vuoksi lajia tavataankin usein tiheinä kasvustoina muurahaispesien ympäristössä.

## Levinneisyys
Taponlehden esiintymisalue ulottuu Ranskasta ja Isosta-Britanniasta Venäjälle Uralin tienoille. Skandinaviassa lajia tavataan Tanskassa sekä Norjan ja Ruotsin eteläosissa, mutta nämä esiintymät ovat viljelykarkulaisia. Suomessa taponlehteä on tavattu eri puolilla Etelä-Suomea ja Pohjanlahden rannikkoa, mutta ainoa luonnonvarainen esiintymä on Iitin Taasianjoen ja sen sivuhaarojen varrella. Esiintymä löydettiin vasta vuonna 1971.

## Elinympäristö
Taponlehti suosii varjoisaa, kosteaa ja suojaisaa kasvupaikkaa. Se suosii läpäisevää, ravinteikasta maata, mutta kasvaa myös savisessa paikassa. Iitin kasvupaikat ovat tuoreita ja kosteita jokivarsien kuusilehtoja. Taponlehti ei siedä paahdetta eikä kuivuutta, joten kasvupaikkojen metsänhakkuut tai ojitukset ovat lajille tuhoisia.

## Käyttö
Taponlehti on vanha lääkekasvi, jonka juurta on käytetty muun muassa oksettamiseen. Sitä on käytetty myös rotanmyrkkynä. Nykyään taponlehden koristeellinen lehdistö ja hyvä peittävyys tekevät siitä suositun puutarhakasvin. Hyvässä paikassa kasvi talvehtii vihreänä ja on pitkäikäinen.

## Lähteet
* *Suomen terveyskasvit. Luonnon parantavat yrtit ja niiden salaisuudet*. Toim. Huovinen, Marja-Leena & Kanerva, Kaarina. Oy Valitut Palat – Reader's Digest Ab, Tampere 1982. 
* *Retkeilykasvio*. Toim. Hämet-Ahti, Leena & Suominen, Juha & Ulvinen, Tauno & Uotila, Pertti. Luonnontieteellinen keskusmuseo, Kasvimuseo, Helsinki 1998.
* Ryttäri, Terhi: *Taponlehti*. Teoksessa *Uhanalaiset kasvimme*. Toim. Terhi Ryttäri ja Taina Kettunen. Suomen ympäristökeskus, Helsinki 1997, s. 76.

### Viitteet

## Aiheesta muualla
* Laji.fi: Lehtotaponlehti (''Asarum europaeum'')
* 
* LuontoPortti: Taponlehti (''Asarum europaeum'')
* UniProt: Taxonomy - Asarum europaeum 
* Plant List: Asarum europaeum 
* Global Biodiversity Information Facility (GBIF): Asarum europaeum
Egon Bondy

**Egon Bondy**, oik. **Zbyněk Fišer**, (20. tammikuuta 1930 Praha, Tšekkoslovakia – 9. huhtikuuta 2007 Bratislava, Slovakia) oli tšekkiläinen filosofi, kirjailija ja runoilija.

Bondy syntyi Prahassa ja opiskeli vuosina 1957–1961 Kaarlen yliopistossa filosofiaa ja psykologiaa. Hän oli kuuluisan kirjailijan Bohumil Hrabalin läheinen ystävä.

Bondyn monipuolinen tuotanto vaihtelee 1950-luvun alun eeppisistä runoista 1980-luvun meditatiivisiin, filosofisiin teoksiin. Hän kirjoitti myös romaaneja. Hänen filosofinen tuotantonsa käsittelee suurilta osin ontologiaa ja siihen liittyviä eettisiä kysymyksiä. 

Bondy siirtyi 1990-luvulla Bratislavaan, Slovakiaan, jossa hän kuoli huhtikuussa 2007 ollessaan 77-vuotias. Hänellä oli Slovakian kansalaisuus.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Mercedes-Benz SLR McLaren

**Mercedes-Benz SLR McLaren** on urheiluauto, joka on saanut superauton luokituksen. Se on kehitetty yhteistyössä DaimlerChryslerin sekä McLaren Automotiven kanssa. Mercedes-Benz SLR McLaren oli ilmestyessään yksi maailman nopeimmista automaattivaihteilla toimivista autoista. Auton lähtöhintana pidetään noin 443&nbsp;000 euroa. Auto pystyy kiihdyttämään 100 km/h nopeuteen 3,8 sekunnissa ja sen huippunopeudeksi on ilmoitettu 334 km/h.

## Tekniikka

### Moottori

SLR:n moottori on käsin tehty, kompressoriahdettu V8. 

Tekniset tiedot:

* Etumoottorirakenne, pitkittäin asennettu
* Alumiinilohko, paino: 232 kg
* Iskutilavuus: 5,439 litraa
* V8, sylinterikulma 90 astetta
* Sylinterimitat 97 mm × 92 mm
* Puristus-suhde 8,8:1
* Mekaaninen ahdin, ahtopaine 0,9 baaria, kaksi välijäähdytintä
* Teho 460 kW @ 6&nbsp;500 r/min
* Vääntö 780 Nm @ 3&nbsp;250-5&nbsp;000 r/min

### Jarrut

Jarrulevyt ovat hiili-keramiikkaseosta, joka mahdollistaa paremman jarrutuskyvyn kuin tavalliset teräslevyt. Ne kestävät jopa 1000 celsiusasteen lämpötilan. Levyn halkaisija edessä on 370 mm ja jarrusylintereitä on kahdeksan. Takajarruissa halkaisija on 360 mm ja sylintereitä on neljä.

Autossa on takana myös jarruilmanohjain (spoileri) joka nousee ylös jarrutettaessa suurilla nopeuksilla, juuri tämän ilmanohjaimen ansiosta auto pysähtyy suurista nopeuksista nopeammin kuin yksikään vastaavanlainen automalli.

SLR:n jarruja on kritisoitu siitä, että ne ovat liian tehokkaat, jotkin kriitikot väittävät että jarrut ovat käytännössä joko päällä tai pois päältä. Jarrutettaessa bensapumppu myös työntää lisää bensaa moottorin jäähdyttämiseksi, ja koska pakoputket on sijoitettu kuljettajan etupuolelle, ohjaamoon tulee välillä palamattoman bensan hajua.

### Vaihteisto

Vaihteisto on viisivaihteinen automaattivaihteisto, jossa on kolme eri tilaa: Sport, Comfort ja Manual. Sport-asentoa käytetään jokapäiväisessä käytössä, Comfort-asennossa liikkeellelähtö tapahtuu kakkosvaihteella töyssyisillä tai liukkailla teillä ja Manuali-asennossa kuljettaja pystyy itse vaihtamaan vaihteita touchpadin avulla. Manual-asennon ollessa käytössä on myös kolme tilaa: Sport, Supersport ja Race. Nämä tarkoittavat lähinnä vaihteen kytkentänopeutta. Samaa vaihteistoa käytetään myös muissa AMG:n urheilumalleissa, kuten Mercedes-Benz SL65 AMG:ssä. 

Vaihteiden välitykset:
*3.56:1
*2.19:1
*1.14:1
*1.00:1
*0.831:1

## Mitat

Coupe
*Pituus: 4&nbsp;656 mm
*Leveys: 1&nbsp;908 mm
*Korkeus: 1&nbsp;261 mm
*Omamassa: 1&nbsp;768 kg

## Lähteet
Ikuisuuden loppu

**Ikuisuuden loppu** () on vuonna 1955 julkaistu venäläissyntyisen yhdysvaltalaiskirjailijan Isaac Asimovin kirjoittama scifi-romaani. Kirja käsittelee aikamatkustusta ja on kuuluisimpia aiheesta kirjoitettuja kirjoja. *Ikuisuuden loppua* pidetään Asimovin parhaana tai yhtenä parhaista teoksista.

## Juoni
*Ikuisuuden loppu* kertoo ajan ulkopuolella toimivasta Ikuisuus-järjestöstä, joka pyrkii ohjailemaan ihmiskunnan kehitystä mahdollisimman vakaalle pohjalle. Järjestö pyrkii poistamaan ihmiskunnan koko olemassaolon historiasta kaikki sodat, katastrofit ja kärsimykset. Sen jäsenet rekrytoidaan eri aikakausilta, siten että heidän poistamisensa ajasta ei aiheuta suuria muutoksia. He pystyvät matkustamaan "hissillä" ajassa eteenpäin ja taaksepäin ja pystyvät astumaan normaalimaailmaan tekemään hienovaraisia muutoksia. Kaukana tulevaisuudessa on kuitenkin ajanjakso, johon agenttien pääsy on jotenkin estetty tavalla, jota he eivät ymmärrä, ja sen takana vain autioitunut maapallo. Astuminen ulos ajassa ennen aikamatkustuksen keksimistä on kielletty ja Ikuisuus-järjestö laajentaa pikkuhiljaa otettaan yhä kaukaisempaan tulevaisuuteen, mutta resurssien vähäisyyden vuoksi se pitää kirjan tapahtumien aikaan tarkkaa otetta vain joistakin tuhansista vuosisadoista, sillä jokainen uusi vahdittava vuosisata vaatii lisää teknikoita, laskijoita jne.

Andrew Harlan on etevä teknikko, todellisuusmuutosten asiantuntija, ja hänen tehtävänään on astua eri aikakausille tekemään tarvittavat muutokset suotuisan lopputuloksen saamiseksi. Suotuisa muutos pyritään tekemään mahdollisimman hienovaroisesti, huomaamattomasti ja mahdollisimman vähäisillä säädöllä, ja Harlan on etevä löytämään tällaisia hienovaraisia keinoja. Harlan on myös harrastuksena kiinnostunut primitiivisistä ajoista ennen aikamatkustuksen ja Ikuisuuden perustamista, minkä vuoksi hän saa uuden tehtävän: hänen pitää kouluttaa uusi ja erikoinen Ikuisuuden jäsen, Brinsley Sheridan Cooper, mahdollisimman hyvin primitiiviajan historiaan ja kulttuuriin, mutta hänelle ei kerrota syytä. Harlanin tehtävän vuoksi hän ja Cooper joutuvat viettämään viikon 482 vuosisadalla, jonka aikana Harlan rakastuu palavasti ei-Ikuiseen naiseen, Noÿsiin. Suojataakseen Noÿsia seuraavalta todellisuusmuutokselta Harlan päättää rikkoa Ikuisuuden sääntöjä ja viedä Noÿsin ajan ulkopuolelle ja piilottaa hänet johonkin kaukaiseen tulevaisuuteen. Harlan joutuu tekonsa vuoksi napit vastakkain esimiestensä kanssa ja alkaa epäillä Ikuisuuden tarkoitusta ja oikeutusta puuttua ihmiskunnan historiaan. 

Romaanin julkaistusta versiosta Asimov rakensi sillan Säätiö-sarjaan (joka puolestaan on liitetty Robotit-sarjaan).

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Walton, Jo: Time Control. Tor.com 2010. 
* Lesser, Wendy: Unearthly Powers. The Threepenny Review 2010.
Peugeot XPS

**Peugeot XPS ** on Peugeot Motocyclesin markkinoima ja Motorhispanian valmistama mopo. Mallista on saatavilla Enduro-, Supermoto-, ja Street Evo 3-versiot. Vuoden 2006 malleissa Peugeot Motocycles on pyrkinyt panostamaan erityisesti XPS:n ajo-ominaisuuksiin mm. tasapainoisemman painonjakauman avulla.

Kaikissa XPS-malleissa on nestejäähdytteinen Minarellin AM6-moottori, joka on valittu erityisesti moottorin Dell’Orto PHBN-kaasuttimen sekä tehokkaan sylinterin täytön johdosta. Moottorin voima välitetään takapyörään 6-vaihteisen vaihdelaatikon kautta. Mopossa on kovahko Paiolin jousitus, joka on parhaimmillaan kuoppaisella tiellä. Renkaat ovat Pirellin valmistamat. Bensatankin koko on 7,8 litraa. Tankkaaminen on helppoa ison säiliön täyttöaukon ansiosta. Öljysäiliön tilavuus on 1 litra. Vaihdelaatikon öljytilavuus on noin 8 desilitraa. Suositeltava öljynvaihtoväli on tuhat kilometriä. Alkuperäinen tulppa on NGK BR9ES.

## Aiheesta muualla

*XPS 50cc-esittelysivut
Mario Echandi Jiménez

**Mario José Echandi Jiménez** (17. kesäkuuta 1915 – 30. heinäkuuta 2011) oli Costa Rican presidentti 1958–1962. 

Ennen presidenttiyttään Jiménez oli toiminut Costa Rican suurlähettiläänä Yhdysvalloissa ja edustanut maataan myös Amerikan valtioiden järjestössä ja YK:ssa.

Lisäksi Jiménez toimi Costa Rican ulkoasiainministerinä. Hän oli ehdolla presidentiksi uudelleen vuosina 1970 ja 1982, mutta jäi kummallakin kerralla valitsematta. Jiménez kuoli sydänkohtauksen jälkeiseen keuhkokuumeeseen 96-vuotiaana heinäkuussa 2011.

## Lähteet
Ålandsfärjan

**Ålandsfärjan Ab** (nykyisin Viking Line) oli yksi Viking Linen kolmesta perustajayhtiöstä. Kaksi muuta Viking Linessä mukana ollutta varustamoa, Rederi AB Slite ja Rederi Ab Sally (alun perin Rederi Ab Vikinglinjen) jättivät Viking Line -yhteisyrityksen vuorollaan joko konkurssin vuoksi tai kilpailijan ostamana. 

Ålandsfärjan Ab:n perusti yksi Rederi Ab Vikinglinjenin perustajista, Gunnar Eklund. Hän oli lähtenyt Vikinglinjenistä vuonna 1962 ja seuraavan vuoden keväänä perusti yhdessä Frank Lundqvistin ja Rafael Mattsonin kanssa Ålandsfärjan Ab:n. Yhtiö merkittiin kaupparekisteriin 5. huhtikuuta 1963. Neljä päivää myöhemmin varustamo osti Englannin kanaalissa liikennöineen 1933 rakennetun S/S *Brittanyn*. Alusta modernisoitiin telakalla Helsingborgissa ja se sai nimekseen S/S ''Ålandsfärjan'' ennen kuin aloitti liikenteen reitillä Maarianhamina–Gräddö 20. kesäkuuta 1963. Laivalla oli tilaa 800 matkustajalle, 40 henkilöautolle ja kahdelle bussille tai rekalle. Vuonna 1966 Ålansfärjan Ab perusti yhdessä Rederi Ab Vikinglinjenin ja Rederi AB Sliten kanssa markkinointiyhtiö Viking Linen (tuolloin Vikinglinjen Ab) josta kukin varustamo omisti kolmasosan. 1960-luvun lopulla ja 1970-luvun alussa varustamo hankki kaksi uutta autolauttaa, M/S ''Kapellan'' ja M/S ''Marellan''. Samalla yhtiö muutti nimensä vuoden 1970 alussa SF Line Ab:ksi. Nimen oli tarkoitus kuvata paremmin uutta toimialuetta, joka ylsi nyt Manner-Suomeen. SF on lyhennelmä sanoista Sverige-Finland. SF Line pysyi yhtiön nimenä vuoteen 1995 asti, jolloin Rederi AB Sliten konkurssin jälkeen varustamo muutti nimensä Viking Line Abp:ksi ja listautui Helsingin pörssiin.

## Lähteet

* Sörensen, Pekka, Siljarederiet och de Samseglande, Stiftelsen för Åbo Akademi, Turku 1979, s.112, 130
* Fakta om fartyg 
* Patentti- ja Rekisterihallituksen ja Verohallinnon yhteinen yritystietojärjestelmä Viking Line . YTJ-tietokanta.
Lady Bird Johnson

**Claudia Alta Taylor "Lady Bird" Johnson**, o.s. *Taylor* (22. joulukuuta 1912 Karnack, Texas, Yhdysvallat – 11. heinäkuuta 2007 Austin, Texas, Yhdysvallat) oli Yhdysvaltain presidentti Lyndon B. Johnsonin puoliso. Hänet tunnettiin erityisesti luonnon- ja rakennustensuojelun ystävänä. Johnson oli myös yksi kaikkien aikojen rakastetuimmista presidentin puolisoista Yhdysvalloissa.

Johnsonilla oli englantilaisia ja skotlantilaisia sukujuuria. Hänen isänsä Thomas Jefferson Taylor oli varakas liikemies, ja äiti kuoli tapaturmaisesti tyttären ollessa viisivuotias. Elinikäisen kutsumanimensä **Lady Bird** hän sai pienenä lastenhoitajan sanottua hänen olevan "suloinen kuin leppäkerttu" (). 

Johnson opiskeli Marshall Senior High Schoolissa, myöhemmin journalismia ja taiteita St. Mary's Episcopal School for Girlsissä ja valmistui Texasin yliopistosta. 

## Avioliitto ja perhe
"Lady Bird" Taylor ja Lyndon B. Johnson avioituivat San Antoniossa Texasissa 17. marraskuuta 1934. Parille syntyi kaksi tytärtä: Lynda ja Luci. Lynda meni naimisiin poliitikko Charles Robbin kanssa.

Lady Bird oli Yhdysvaltain ensimmäinen nainen miehensä Lyndon B. Johnsonin ollessa presidenttinä 1963–1969. Lyndon B. Johnson nousi Yhdysvaltain presidentiksi salamurhatun John F. Kennedyn jälkeen. Lady Bird Johnson jäi leskeksi miehensä kuoltua sydänkohtaukseen 1973.

## Myöhemmät vaiheet
Johnson oli ajoittain julkisuudessa vielä miehensä kuoleman jälkeenkin. Hänen terveytensä heikentyi vanhetessa: hän sai kaksi aivoverenkiertohäiriökohtausta, joista toinen vaikutti hänen kävely- ja puhekykyynsä. Johnson oli viimeiset elinvuotensa pyörätuolissa sokeutuneena. Lady Bird oli ennen kuolemaansa Yhdysvalloissa vanhin elossa oleva entinen ensimmäinen nainen eli presidentin puoliso. Hän kuoli 94-vuotiaana iltapäivällä 11. heinäkuuta 2007 kotonaan Austinissa. Lady Bird Johnson on Yhdysvalloissa toiseksi pisimpään elänyt presidentin puoliso Harry S. Trumanin vaimon Bess Trumanin jälkeen, joka eli 97-vuotiaaksi.

## Lähteet
Pelopeia

**Pelopeia** viittaa kreikkalaisessa mytologiassa seuraaviin hahmoihin.

## Pelopeia, Thyesteen tytär

Pelopeia oli Thyesteen tytär. Thyestes taisteli veljensä Atreuksen kanssa Mykenen valtaistuimesta, ja hänellä oli myös suhde veljensä vaimon Aeropen kanssa. Kostaakseen tämän Atreus tappoi veljensä pojat ja syötti heidän lihansa Thyesteelle.

Thyesteen etsiessä kostokeinoja hän kuuli oraakkelilta, että hän voisi saada kostonsa, jos hän saisi pojan oman tyttärensä kanssa. Pelopeia synnyttikin hänelle Aigisthoksen, mutta hylkäsi lapsensa häveten sukurutsaista tekoaan. Paimen löysi lapsen ja antoi tämän Atreukselle, joka kasvatti poikaa omanaan. Aigisthoksen vartuttua mieheksi Thyestes paljasti hänelle olevansa sekä tämän isä että isoisä ja Atreus on hänen setänsä, jolloin Aigisthos tappoi Atreuksen.

## Pelopeia, niobidi
Pelopeia, niobidi, oli yksi Amfionin ja Nioben seitsemästä tyttärestä. Hänet tappoi nuolellaan Artemis hänen äitinsä ylpeiltyä lastensa lukumäärällä.

## Pelopeia, Peliaan tytär
Pelopeia oli Peliaan ja joko Anaksibian tai Fylomakhen tytär.

## Pelopeia, Kyknoksen äiti
Pelopeia oli Areen rakastettu, joka synnytti tälle Kyknoksen.. Tosin Kyknoksen vanhemmiksi mainitaan myös Ares ja Pyrene.

## Lähteet
Mielenterveysyhdistys Taimi

**Taimi ry** (entinen Mielenterveysyhdistys Taimi ry) on Tampereella toimiva mielenterveyskuntoutujien oma yhdistys, johon voivat liittyä kaikki mielenterveysasioista kiinnostuneet. Yhdistyksen toimintaan kuuluu mielenterveysasioista tiedottaminen, vertaistukitoiminta, mielekkään toiminnan tarjoaminen mielenterveyskuntoutujille ja Kipunoita-lehden julkaiseminen sekä printti- että verkkolehtenä. Yhdistys toimii Ruusantalossa Tampereen Koulukadulla. Yhdistyksellä oli myös kahvila nimeltä "Ruusan kahvila". Taimi ry on perustettu 1976 ja sen jäsenmäärä on noin 850 (2019).

## Aiheesta muualla
* Taimi ry:n kotisivut
Taimi

**Taimi** voi tarkoittaa seuraavia asioita:

* taimi, nuori kasvi
* Taimi, suomalainen naisen etunimi
* Taimi, suomalainen sukunimi, käytössä kahdella eri suvulla, jotka mahdollisesti eivät ole keskenään sukua. Kumpikin suku on lähtöisin Pohjanmaalta. Tunnettuja Taimia:
** Adolf Taimi (1881–1955), venäjänsuomalainen bolševikki ja kansanvaltuuskunnan jäsen
** Eva Taimi (1913–1991), tekstiilisuunnittelija, suomalaisen painokangassuunnittelun uranuurtaja
** Kalle Taimi (s. 1992), jalkapalloilija
** Risto Taimi (1932–2006), urheilutoimittaja
** Tommi Taimi (s. 1990), jääkiekkoilija
** Tuuli Taimi (s. 1983), rumpali
* Liperin Taimi, urheiluseura
* Mielenterveysyhdistys Taimi ry (Taimi ry), Tampereella toimiva mielenterveyskuntoutujien yhdistys
* Taimi, sosiaaliseen verkostoitumiseen ja deittailuun tarkoitettu sovellus.

## Katso myös
* taimisto
* Taimi 'o Tonga, tongalainen sanomalehti
Lisa Nilsson

__EISISLUETT__

**My Lisa Karolina Nilsson** (s. 13. elokuuta 1970 Tukholma) on ruotsalainen laulaja. Hänen äitinsä ja isänsä olivat jazzmuusikoita. Nilssonin oma musiikki on ollut pitkään tyyliltään soulahtavaa poppia. 2000-luvun alussa hän julkaisi ensimmäisen jazzlevynsä.

## Diskografia
### Albumit

* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 

### Muut julkaisut

* 

## Lähteet

* Kotisivut 
* 

## Aiheesta muualla
Julius Andrejevas

**Julius Andrejevas** (s. 1942) on liettualainen säveltäjä.

Andrejevas opiskeli Liettuan musiikkiakatemiassa pianonsoittoa Aldona Dvarionienėn ja sävellystä Eduardas Balsysin johdolla. Hän asui vuosina 1991–1998 Espanjassa.

Andrejevasin tyylissä yhdistyvät vaikutteet sekä vanhemmasta taidemusiikista että 1900-luvun tyyleistä, kuten sarjallisuudesta. Hänen tuotantoonsa kuuluu mm. runsaasti kamarimusiikkia.
Betty Ford

**Elizabeth Ann ”Betty” Bloomer Warren Ford** (8. huhtikuuta 1918 Chicago, Illinois – 8. heinäkuuta 2011 Rancho Mirage, Kalifornia) oli Yhdysvaltain presidentin Gerald Fordin puoliso. 

## Lapsuus ja nuoruus
Betty Bloomer syntyi Chicagossa, Illinois'ssa myyntiedustaja William Stephenson Bloomer vanhemman perheeseen. Hän oli perheen kolmas lapsi ja ainoa tytär.

Asuttuaan vähän aikaa Denverissä Bloomer varttui Grand Rapidsissa, Michiganissa, missä hän suoritti high schoolin.

Suuren pörssiromahduksen jälkeen Bloomer alkoi 14-vuotiaana toimia vaatemallina ja opettaa lapsille tansseja kuten foxtrotia, valssia ja sen ajan afroamerikkalaisten suosikkitanssia big applea. Hän työskenteli myös vammaisten lasten parissa. Itse hän valmistui tanssiopinnoistaan vuonna 1935.

Bloomer menetti 16-vuotiaana isänsä, joka kuoli 60-vuotispäivänsä aattona autotallissaan häkämyrkytykseen korjatessaan perheen autoa, vaikka tallin ovet olivat auki.

Bloomer matkusti kahdeksi kesäksi Benningtoniin, Vermontiin jatkamaan opintojaan. Sen jälkeen hän muutti Manhattanille Chelsean kaupunginosaan. Siellä hän rahoitti tanssiopintonsa työskentelemällä muotimallina. Sen jälkeen Bloomer palasi kotikaupunkiinsa, missä hän asui äitinsä ja tämän uuden puolison Arthur Meigs Goodwinin kanssa. Hän sai työtä paikallisen tavaratalon muotisuunnittelijan apulaisena.

## Aikuisikä
Vuonna 1942 Betty Bloomer meni naimisiin William C. Warrenin kanssa, jonka hän oli tuntenut 12-vuotiaasta asti. Pariskunta muutti Toledoon, Ohioon, sen jälkeen Fultoniin, New Yorkiin, ja takaisin Grand Rapidsiin. Warren oli alkoholisti ja hänen terveytensä oli heikko. Juuri kun Betty oli päättänyt hakea eroa, mies vajosi koomaan. Betty jäi hoitamaan miestä kahdeksi vuodeksi, kunnes tämä toipui. Sen jälkeen he erosivat 22. syyskuuta 1947 lapsettomina.

Betty Warren solmi avioliiton tulevan presidentin Gerald Fordin kanssa 15. lokakuuta 1948. Fordit olivat naimisissa 58&nbsp;vuotta ja saivat neljä lasta:

* Michael Gerald Ford (s. 1950)
* John Gardner Ford (s. 1952)
* Steven Meigs Ford (s. 1956)
* Susan Elizabeth Ford (s. 1957)

Betty oli Yhdysvaltain ensimmäinen nainen miehensä toimiessa presidenttinä vuosina 1974–1977. Hän toipui samoihin aikoihin rintasyövästä. Gerald Fordin kuoltua vuonna 2006 Betty asui Rancho Miragessa, Kaliforniassa. 

## Betty Ford -klinikka
Betty Ford oli mukana perustamassa yhdessä suurlähettiläs Leonard Firestonen kanssa Betty Ford -klinikkaa (*Betty Ford Center*). Vuonna 1982 perustettu klinikka tarjoaa vieroitushoitopalveluita alkoholi- ja huumeriippuvaisille. Betty Ford itse kamppaili lääkeriippuvuuden kanssa. Betty Ford -klinikan hoitopalveluita käyttävät yleensä julkisuuden henkilöt. Klinikan hoitotiloista puolet on varattu miehille, puolet naisille. Betty Ford -klinikan hallituksen puheenjohtajana toimii Fordien tytär Susan Ford Bales.

## Kunnianosoituksia

*  Presidentin vapaudenmitali (USA, 1991)
*  Seulasten ritarikunta (Iran)

## Lähteet

## Aiheesta muualla

*Betty Ford Center
Äppelviken

**Äppelviken** on yksi Ruotsin pääkaupungin Tukholman kaupunginosista. Se sijaitsee läntisen Tukholman alueella (*Västerort*), ja kuuluu hallinnollisesti Bromman kaupunginosa-alueeseen. Kaupunginosaa rajaavat Ålstenin, Stora Mossenin, Alvikin, Stora Essingenin ja Smedslättenin kaupunginosat. Se sijaitsee myös Mälaren-järven vieressä. Kooltaan Äppelviken on 0,77 neliökilometrin suuruinen, ja siellä on asukkaita noin 1800.
Vaclovas Augustinas

**Vaclovas Augustinas** (s. 17. lokakuuta 1959) on liettualainen säveltäjä, musiikkipedagogi ja kuoronjohtaja.

Augustinas valmistui Liettuan musiikkiakatemiasta. Hänellä on ollut klassisen säveltäjän uran ohella ura rock-muusikkona, ja hän tuli tunnetuksi mm. Antis-yhtyeen jäsenenä. 

Augustinas on toiminut vuodesta 1992 lähtien Vilnan Jauna muzika -kuoron johtajana. Suurin osa hänen sävellystuotannostaan on luonnollisesti vokaalimusiikkia, mutta joukkoon mahtuu myös soitinmusiikkiteoksia.
Tyndareus

**Tyndareus** oli kreikkalaisessa mytologiassa Spartan kuningas, Oibaloksen ja Gorgofonen tai Periereen ja Gorgofonen poika. Tyndareuksen puoliso oli Leda, jonka kanssa heillä oli lapset Helena, Polydeukes, Kastor, Klytaimnestra, Timandra, Foibe ja Filonoe.

Tyndareuksen vaimon Ledan vietteli Zeus joutsenen hahmossa. Leda sai kaksi munaa, joista kummastakin kuoriutui kaksi lasta. Toisesta tulivat Polydeukes ja Helena, Zeuksen lapset, ja toisesta Kastor ja Klytaimnestra, Tyndareuksen lapset.

Tyndareuksen veli Hippokoon anasti vallan Tyndareukselta ja karkotti hänet, mutta Herakles tappoi Hippokoonin ja tämän pojat, mukaan lukien Lykonin, ja nosti Tyndareuksen takaisin valtaan. Tyndareuksen toisen veljen nimi oli Ikarios, josta tuli Penelopen isä.

Thyesteen anastettua vallan Mykenessä surmatun hallitsijan Atreuksen pojat Agamemnon ja Menelaos saapuivat maanpakoon Spartaan. Heidän vartuttuaan Tyndareus auttoi heitä kaatamaan isänsä surmaajat, ja antoi Klytaimnestran Agamemnonille puolisoksi. Helenan kohdalla kosijoita oli kuitenkin huomattavasti enemmän, koska häntä pidettiin maailman kauneimpana naisena.

Kun Helenan tuli aika astua avioon, monet kuninkaat ja prinssit ympäri maailmaa saapuivat pyytämään hänen kättään tai laittoivat lähettiläänsä tekemään sen puolestaan. Kilpakosijoiden joukossa olivat Odysseus, Menestheus, Aias, Diomedes, Patroklos sekä Idomeneus, mutta suosikki oli Menelaos, joka joidenkin lähteiden mukaan ei itse saapunut paikalle, vaan häntä edusti hänen veljensä Agamemnon. Kaikki paitsi Odysseus toivat mukanaan paljon myötäjäislahjoja.

Tyndareus ei uskaltanut valita voittajaa kosijoista tai edes lähettää ketään pois peläten loukkaavansa heitä ja aiheuttavansa siten riitaa kosijoiden keskuudessa. Odysseus lupasi ratkaista ongelman, jos Tyndareus vain auttaisi häntä Penelopen, Ikaroksen tyttären kosiskelussa. Tyndareus suostui tähän heti, ja niin Odysseus ehdotti, että ennen valinnan tekemistä kaikkien kosijoiden tulisi vannoa juhlallinen vala, jossa nämä lupaavat puolustaa valittua puolisoa ketä tahansa vastaan, joka yrittää riitauttaa valinnan. Tämä ratkaisu osoittautuikin toimivaksi, ja niin Helena ja Menelaos naivat toisensa. Tyndareuksen kuoleman jälkeen Menelaoksesta tuli Spartan kuningas, koska ainoat miespuoliset vallanperijät, Kastor ja Polydeukes, olivat kuolleet ja nostettu Olympos-vuorelle.

Joitakin vuosia myöhemmin Paris, Troijan prinssi, saapui Spartaan naidakseen Afroditen hänelle lupaaman Helenan. Helena rakastuikin häneen ja lähti vapaaehtoisesti Spartasta Pariksen mukaan jättäen taakseen Menelaoksen ja Hermionen, heidän yhdeksänvuotiaan tyttärensä.

Menelaoksen onnistunut yritys hakea Helena takaisin saa aikaan Troijan sodan. Sodan loputtua Orestes tappaa Tyndareuksen tyttären ja samalla oman äitinsä Klytaimnestran kostaen isänsä murhan. Tyndareuksen mainitaan edelleen olleen syyttämässä Orestesta tyttärensä kuolemasta, mutta toinen lähde mainitsee Tyndareuksen jo olleen tässä vaiheessa kuollut.

## Lähteet
Alyn McCauley

**Alyn McCauley** (s. 29. toukokuuta 1977 Brockville, Ontario) on kanadalainen entinen jääkiekkoilija, joka pelasi NHL:ssä vuosina 1997–2007. McCauleyn pelipaikka oli keskushyökkääjä.

New Jersey Devils varasi McCauleyn vuoden 1995 NHL:n varaustilaisuudessa. Hän ei kuitenkaan aloittanut NHL-uraansa New Jerseyssä, vaan seurojen välisen vaihtokaupan seurauksena debytoi Toronto Maple Leafsin paidassa. Toronton jälkeen hän pelasi San Jose Sharksissa, jonka kapteeninakin toimi. McCauley siirtyi  2. heinäkuuta 2006 Los Angeles Kingsiin, jossa pelasi viimeisen kautensa. Hän oli pelaamatta suurimman osan tuosta kaudesta polvivamman vuoksi.

McCauley oli kerran ehdolla NHL:n parhaan puolustavan hyökkääjän palkinnon Frank J. Selke Trophyn saajaksi, kaudella 2003–2004. Hän teki tuolla runkosarjakaudella henkilökohtaiset ennätyksensä muun muassa tehopisteissä (47), maaleissa (20), syöttöpisteissä (27) ja tehotilastossa (+23).

Lopetettuaan pelaajauransa McCauley on toiminut muun muassa Los Angeles Kingsin pelaajatarkkailijana. 

## Lähteet
* 
* 
### Viitteet
Korppinen

**Korppinen** on harvinainen suomalainen sukunimi. Vanhaan karjalaiseen henkilönimistöön kuitenkin sisältyy paljon linnunnimityksiä, yksi niistä on ''korppi.

Sukunimenä Korppi on esiintynyt mm. Johanneksessa, missä on elänyt esim. Peckoi Korppi 1617. Lisäksi mm.Wiipurin pitäjässä 1555 Anders Kårp, Savonlinnassa 1561 Joen Kårp, Jääskessä 1567 Henrich Korppi ja Uudellamaalla Hopeaveroluettelossa 1571on merkitty Hans Person Korpp. Eräiden kirjatietojen mukaan sukunimenä Korppi(nen) esiintyy Savossa pitäjittäin 1694 seuraavasti: Mikkeli 2kpl, Pieksämäki 3kpl, Rantasalmi 1kpl, Leppävirta 4kpl. Esimerkiksi Puumala, Juva ja Sulkava ovat paikkakuntia, joissa henkikirjoihin nimeä ei vielä olisi tuolloin kirjattu. Nimikartoituksista löytyy merkintöjä nimen käytöstä 1800-luvulta myös länsisuomesta, pohjanmaalta. 

Sukunimen "nen"-pääte on yleistynyt nimistökäyttöön vasta 1850-luvulla

## Korppinen paikannimenä

Korppinen on myös seuraavien järvien nimi tai nimen osa:

* Korppinen, järvi Keiteleellä lähellä Korppiskylää
* Korppinen, järvi Lappeenrannassa
* Korppinen, järvi Pielavedellä lähellä Korppiskylää
* Korppinen, lampi Pielavedellä lähellä Karhuahoa
* Korppinen, järvi Pielavedellä lähellä Länsi-Laukkalaa
* Korppinen, järvi Pielavedellä ja Keiteleellä
* Korppinen, järvi Pihtiputaalla
* Korppinen, järvi Rautalammilla
* Iso-Korppinen, järvi Karstulassa
* Iso-Korppinen, järvi Äänekoskella ja Viitasaarella
* Pieni-Korppinen, järvi Karstulassa
* Pieni-Korppinen, järvi Pielavedellä lähellä Korppiskylää
* Pieni-Korppinen, järvi Äänekoskella lähellä Kalaniemeä
* Pieni-Korppinen, järvi Viitasaarella lähellä Keitelepohjaa

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Korppinen sukunimenä. Blogi.
Vytautas Bacevičius

**Vytautas Bacevičius** (9. syyskuuta 1905 – 15. tammikuuta 1970) oli liettualainen säveltäjä ja pianisti. 

Bacevičius syntyi Łódźissa muusikkosukuun. Hänen sisarensa oli kuuluisa puolalainen säveltäjä ja viulisti Grażyna Bacewicz. Bacevičius sai varhaisimman musiikinopetuksen omalta isältään. Hän valmistui Łódźin konservatoriosta vuonna 1926 ja opiskeli sen jälkeen Kaunasin yliopistossa. 

Bacevičius asui muutaman vuoden Pariisissa ja asettui Yhdysvaltoihin pian toisen maailmansodan alettua. Hän kuoli New Yorkissa 1970.

Pianistina Bacevičius esiintyi Euroopassa, Pohjois-Amerikassa ja Etelä-Amerikassa. Yhdysvaltoihin muutettuaan hän pääsi esiintymään muun muassa Carnegie Halliin. Hänen ohjelmistoonsa kuului esimerkiksi Franz Lisztin, Frédéric Chopinin, Aleksandr Skrjabinin, Claude Debussyn, Maurice Ravelin ja Mikalojus Konstantinas Čiurlionisin teoksia sekä hänen omaa pianomusiikkiaan. 

Bacevičius on keskeinen hahmo liettualaisen taidemusiikin historiassa, ja hänen säveltäminään pidetään sekä Liettuan ensimmäistä pianokonserttoa että yhtä varhaisimmista liettualaisista baleteista. Lisäksi hänen tuotantoonsa kuuluu muun muassa sinfonioita.
Walk of Life (albumi)

**Walk of Life** on Billie Piperin järjestyksessä toinen studioalbumi. Se julkaistiin vuonna 2000.

## Kappaleluettelo
# Day and Night
# Something Deep Inside
# Walk of Life
# Safe with Me
# Bring It On
# Ring My Bell
# The Tide Is High
# Run That By Me
# Promises
# Because of You
# What Game Is This?
# Misfocusing
The Best of Billie

**The Best of Billie** on Billie Piperin järjestyksessä kolmas albumi, ja ensimmäinen kokoelma. Se julkaistiin vuonna 2005.

## Kappalelista

# Because We Want To  
# Girlfriend  
# She Wants You  
# Party on the Phone  
# Tide Is High  
# Honey to the Bee  
# I Dream  
# Day and Night  
# Bring It On  
# Promises  
# Something Deep Inside  
# First Love  
# G.H.E.T.T.O.U.T.  
# Caress the Gold  
# Walk of Life
Väisälänsaari

**Väisälänsaari** eli *Väisälä* on asuttu saari Puulavedessä, Etelä-Savossa. Pääosin saari sijaitsee Hirvensalmen kunnassa, noin 22 kilometriä Hirvensalmen keskustasta pohjoiseen.  Saaren koillisosa kuuluu naapurikunta Mikkeliin. Väisälänsaareen johtaa tieyhteys saaren etelä- ja pohjoispäästä.

Väisälänsaaren sisäosissa on maisemansa ja kulttuurihistoriallisten arvojensa vuoksi maakunnallisesti merkittäväksi luokiteltu maisemakokonaisuus. Saaristolaiskylän peltoaukeat ja pääosin 1800- ja 1900-luvuilta olevat rakennukset edustavat tyypillistä perinteistä saaristoasutusta. Rinteillä on säilynyt pieniä latoja ja pihoissa hirsiaittoja. Epäsäännöllisten neliömäisten pihapiirien läpi kulkee vanha kylätie. 

Nimensä saari on saanut ensimmäisten asukkaidensa mukaan. Väisälän ensimmäiset asukkaat olivat Väisäsiä. Ensimmäiset asiakirjatiedot Väisälänsaaren asukkaista löytyvät vuoden 1541 hopeaveroluettelosta. Tuolloin Väisäläsaari oli jakautunut kahteen kylään. Saaren pohjoisosat kuuluvat tuolloin Kynsiänsalon kylään, kun puolestaan eteläpuoliskon alueet muodostivat Väisälän kylän. 

Vakituisten asukkaiden ohella Väisälänsaarella on runsaasti kesäasutusta. Saarella sijaitsee noin 300 mökkiä ja kesällä saaren elämä on varsin vilkasta. 

Tieyhteydestä huolimatta Väisälänsaari mainitaan saaristokuntia koskevassa valtioneuvoston asetuksessa (1529/2015) Hirvensalmen kohdalla.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Puulan vesistömatkailukartta (1:50 000, pdf, iso tiedosto, 2015) (hirvensalmi.fi)
*Väisälän kyläyhdistys
Ala dos Namorados

**Ala dos Namorados** on Lissabonissa, Portugalissa vuonna 1993 perustettu folkkia ja poppia soittava yhtye. Kokoonpanoon kuuluvat João Monge, Manuel Paulo ja Nuno Guerreiro.

Vuoden 2007 Suomen Idolsin finaalissa Anna Abreu esitti Ala dos Namoradosin kappaleen "*Solta-se o Beijo*".

## Diskografia

*
*
*
*
*
* (DVD)
*

## Lähteet
 

## Aiheesta muualla

* Viralliset sivut 
*
Lämpökäsittely

**Lämpökäsittely** voi tarkoittaa seuraavia asioita:

*Lääketieteessä
**lämpöhoito
*Tekniikassa prosessi, jolla muutetaan materiaalin ominaisuuksia. Lämpökäsittely voidaan kohdistaa
**metalleihin
**puuhun
Raimond Aumann

**Raimond Aumann** (s. 12. lokakuuta 1963 Augsburg, Länsi-Saksa) on saksalainen jalkapallomaalivahti. Hän voitti maailmanmestaruuden vuoden 1990 MM-kisoissa Saksan kakkosmaalivahtina.

Raimond Aumann pelasi viimeistä kautta lukuun ottamatta koko uransa Bayern Münchenissä. Hän aloitti vuonna 1982 joukkueen kakkosmaalivahtina Jean-Marie Pfaffin takana. Kaudella 1984-85 Aumann nousi ykkösmaalivahdiksi, mutta loukkaantumisen vuoksi putosi jälleen vaihtopenkille. Kun Pfaff siirtyi vuonna 1988 pois joukkueesta, tuli Aumannista jälleen Bayern Münchenin ykkösmaalivahti ja hän pysyi *tolppien välissä* kunnes Oliver Kahn otti torjuntavastuun. Kauden 1994-95 Aumann pelasi Turkissa Beşiktaş JK:ssa voittaen mestaruuden ja lopetti sitten uransa. Bayern Münchenissä hän voitti peräti kuusi Saksan mestaruutta.

Saksan jalkapallomaajoukkueessa Raimond Aumann pelasi vuosina 1989–1990 neljässä maaottelussa ja voitti maailmanmestaruuden vuonna 1990.

Tällä hetkellä Aumann toimii Bayern Münchenissä seuran ja kannattajien välisenä yhteyshenkilönä.

Aumannin lempinimi on *Balu*, joka tulee Viidakkokirjan Baloo-karhusta.

## Seurat
* 1982-94 FC Bayern München
* 1994-95 Beşiktaş JK

## Saavutukset
* Maailmanmestaruus 1990
* Euroopan Cupin hopea 1987
* Saksan mestaruus 1985, 1986, 1987, 1989, 1990 ja 1994
* Turkin mestaruus 1995
* Saksan Cup 1984 ja 1986 (hopea 1985)

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Fussballdaten
Tunturikoisa

**Tunturikoisa** eli **arnikkikoisa** (*Catastia kistrandella*) on koisaperhosiin (*Pyralidae*) kuuluva arktinen pikkuperhonen. Lajin on kuvannut tieteelle norjalainen Magne Opheim vuonna 1963, Ruijasta 1800-luvun lopulla löydetyn yksilön mukaan.

## Levinneisyys
Euroopassa lajia on löydetty vain Suomesta, Ruotsista ja Norjasta, mutta kustakin pohjoismaasta on vain muutamia havaintoja. Lajia kuitenkin esiintyy myös Kolymajoen alueella Koillis-Siperiassa, jossa se on paikoin jopa runsas.

Lajia on tavattu Suomesta ainoastaan Käsivarren Lapin Mallan luonnonpuistosta yhteensä 14 yksilöä vuosina 1929, 1934 ja 1936. Siitä ei ole sen jälkeen havaintoja Suomesta. Ruotsin Pältsatunturilta havaintoja on tehty vielä 1990-luvulla. Vuoden 2010 uhanalaisuusluokituksessa tunturikoisa luokiteltiin Suomesta hävinneeksi (RE)

## Elinympäristö ja elintavat
Tunturikoisan elintapoja ei juuri tunneta. Se elää kuivalla, kalkkipitoisella tundralla. Perhoset lepäävät kivien päällä ja lentävät lähellä maanpintaa.

## Ravintokasvi
Nimen arnikkikoisa laji on saanut tuntureilla kasvavasta kasvista arnikista eli siroarnikista (*Arnica angustifolia*), jonka on siperialaisten havaintojen pohjalta arveltu olevan toukan ravintokasvi. Pohjoismaisilla esiintymispaikoilla arnikki on kuitenkin harvinainen. Toukan todellista ravintokasvia ei tunneta.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Svenska fjärilar: Catastia kistrandella 
* European butterflies: Catastia kistrandella 
* Ympäristöministeriö: Hävinneet perhoset
Hyvän ja pahan tiedon puu

**Hyvän ja pahan tiedon puu** on Raamatun ensimmäisessä Mooseksen kirjassa mainittu puu Eedenin puutarhassa (1. Moos. 2:9). Jumala kieltää ihmistä syömästä puun hedelmiä, koska hän oli silloin kuoleman oma. Hän saisi tiedon hyvästä ja pahasta. Käärme, jonka kristinusko on sittemmin tulkinnut olevan Saatana, kuitenkin viettelee Aadamin ja Eevan syömään hedelmän.

Kun rike paljastui, Jumala karkotti ihmisen pois Eedenistä ja kirosi maan, jotta he eivät söisi Elämän puusta ja saisi elää ikuisesti. Kristinuskon opin mukaan tästä rikkeestä seurasi perisynti jokaisen ihmisen kannettavaksi. Usein hyvän ja pahan tiedon puun hedelmä kuvataan omenana, mutta Raamatussa ei mainita hedelmän tarkempaa laatua.

Cyrus H. Gordonin ja Gary A. Rendsburgin mielestä puun nimi on merismi eli synekdokee, jossa *kaikkiin* tai *kokonaisuuteen* viitataan vastakohtien avulla. Tässä tapauksessa Hyvän ja pahan tiedon puu tarkoittaisi *kaiken tiedon puuta*.

## Lähteet

## Katso myös
* Kielletty hedelmä
* Syntiinlankeemus

## Aiheesta muualla
Öljypuomi

**Öljypuomi** on synteettisestä, öljyä kestävästä materiaalista valmistettu öljyntorjuntaväline.

Vakiotyyppinen öljypuomi, ns. vankkuripuomi, on noin 1,5 metriä leveä kellukkeella varustettu hihnamainen rakennelma, joka voidaan laskea mereen aluksesta tai laiturilta. Puomin yläreunassa on yökäyttöä varten merkkivaloja. 

Pienet työalukset hinaavat puomin paikoilleen eli sillä pyritään ympäröimään meressä oleva vuotanut öljy tai tarvittaessa ehkäisemään mahdollisesti vuotavan öljyn leviäminen. Mm. haaksirikkoisten alusten ympärille pyritään vetämään öljypuomit, samoin lastiaan purkavien säiliölaivojen.

Puomin rajaaman alueen sisältä öljy pystytään keräämään talteen eri menetelmillä. 

Lisäksi on olemassa erilaatuisia kertakäyttöpuomeja; niiden tavallisin tyyppi on öljyä imevällä aineella osittain täytetty muoviputki, jota hinataan mereen vuotaneen öljyläikän yli. Putki kerää öljyn sisäänsä ja läpikyllästynyt puomi voidaan hinata öljyntorjunta-alukseen.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Tukehtuminen

**Tukehtuminen** on ihmisen tai eläimen hapen puutteesta johtuva kuoleminen, joka johtuu hengityksen estymisestä tai lakkaamisesta. Sitä edeltää asfyksia. Tukehtuminen saattaa seurata monista asioista. Yleisimpiä tukehtumisen aiheuttajia ovat:

*Vieras esine kuten iso ruoan pala hengitysteissä, yleensä nielussa, kurkunpäässä tai henkitorvessa.
*Hengityselinsairaudet, jotka saattavat tukkia hengitystiet.
*Kurkunpään tai henkitorven puristaminen kuristuksessa.
*Tukahduttaminen väkivalloin tai tukehtuminen vahingossa suun ja nenän peittyessä.
*Keuhkojen puristuminen kasaan esimerkiksi raskaan painon alla.
*Harvinainen allerginen yleisreaktio, anafylaktinen šokki.
*Angioneuroottinen ödeema, joka saattaa aiheuttaa turvotusta kurkunpäässä.
*Hapen korvautuminen muulla kaasulla, usein hiilidioksidilla tai hiilimonoksidilla (häkämyrkytys).
*Hukkuminen

## Vierasesineeseen tukehtuminen
Esimerkiksi Suomessa kuoli tapaturmaisesti ruokaan tukehtumalla vuonna 2013 58 ja 2014 44 henkilöä. Tukkeen pois yskäisyn yrittämisen ja erilaisen täräyttämisen jälkeen annettavia ensiaputoimenpiteitä ovat heimlichin ote ja hätätrakeostomia. Näistä heimlichin ote ja hätätrakeostomia ovat viimeisiä toimenpiteitä, jos muu ei auta. Heimlichin otteella saatetaan aiheutta vaurioita ja trakeostomia jo itsessään on ainetta rikkova lääketieteellinen toimenpide.

## Lähteet
*
### Viitteet

## Aiheesta muualla
* Gasping Activity In Vitro: A Rhythm Dependent on 5-HT2A Receptors
Kolonnataktiikka

**Kolonnataktiikka** oli jalkaväen taktiikka, jossa vihollisen ryhmitys murrettiin painopistesuunnassa keskittämällä joukot ohuen linjan sijaan syvään kolonnaan, jossa pataljoonat olivat peräkkäin. 

Kolonnataktiikan otti ensimmäisenä pysyvästi käyttöön Ranskan vallankumousarmeija 1790-luvulla, vaikkakin linjataktiikkaa vapaampia muotoja oli käytetty (esimerkiksi Preussin Fredrik II Suuri) ja vaadittu (esimerkiksi Ranskassa kreivi de Guibert) jo aikaisemmin 1700-luvulla. Johtoajatus oli, että pataljoonan ja rykmentin komentajalla oli vastuu ja vapaus sijoittaa joukkonsa oman harkintansa mukaan, ei ainoastaan pitkänä ohuena linjana, pataljoonat vieri viereen, vaan maaston ja tehtävän vaatimusten mukaisesti. Tästä seurasi linja vastaan jono keskustelu, jonka ratkaisi jonon hyväksi Ranskan vallankumousarmeija.

Ranskan vallankumousarmeijan kolonnataktiikan rungon muodosti edelleen linjataktiikan mukainen taistelulinja, jossa pataljoonat oli ryhmitetty vierekkäin usein yhdeksän miestä syvään ja sata miestä leveään muotoon. Tämän linjan edessä toimi kevyt jalkaväki valmistelemassa taistelua. Valittuun hyökkäyksen painopistesuuntaan keskitettiin kuitenkin linjaa huomattavasti syvempi muoto, pataljoonien kolonna, jossa useita pataljoonia sijoitettiin peräkkäin. Tämä muodostelma pyrki liikkeellä ja pistimillä murtamaan vastustajan linjan ja näin saavuttamaan voiton taistelussa. Myös tykistöä keskitettiin tukemaan painopistesuuntaa. Onnistuessaan taktiikka mursi vaivattomasti lähitaistelussa perinteisen kolme tai neljä miestä syvän linjan, jota olivat heikentäneet edeltä tykistön ja kevyen jalkaväen tulivalmistelu.

Yksinkertaisin tapa puolustautua kolonnan hyökkäystä vastaan oli keskittää siihen niin kova tuli, että takaa tulevat miehet eivät enää päässeet eteenpäin ruumismassojen ohi.

## Lähteet
*
*
Kurt Baier

**Kurt Erich Baier** (s. 26. tammikuuta 1917 – 7. marraskuuta 2010) oli tunnettu moraalifilosofi.

Baier valmistui Oxfordin yliopistosta ja toimi pitkään Pittsburghin yliopiston professorina. Hän opetti myös Melbournen yliopistossa ja Canberran yliopiston collegessa. Hänellä oli tohtorinarvo Oxfordin, Wienin ja Melbournen yliopistoista. Hän toimi myös Amerikan filosofisen yhdistyksen puheenjohtajana. Baierin puoliso oli filosofi Annette Baier.

Baier tunnetaan erityisesti vuonna 1958 ilmestyneestä teoksestaan *The Moral Point of View*, jossa hän pyrki määrittelemään moraalinormien totuuden. Baierin mukaan normi on tosi, jos se on moraalisesti hyväksyttävissä. Hyväksyttävyydelle Baier esittää kolme ehtoa. 

## Teoksia

* 
* 

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* http://www.hutch.demon.co.uk/prom/lifedeath.htm