Haitin maanjäristys 2010

**Haitin maanjäristys 2010** oli 7,0 momenttimagnitudin maanjäristys, joka tapahtui 12. tammikuuta 2010 kello 16:53:10 paikallista aikaa (21:53:10 UTC). Sen keskus oli noin 25 kilometriä Haitin pääkaupungista Port-au-Princesta länsilounaaseen. Maanjäristyksessä kuoli 100&nbsp;000&nbsp;–&nbsp;316&nbsp;000 ihmistä, ja noin 1,5 miljoonaa joutui ainakin tilapäisesti lähtemään kotoansa.

## Maanjäristys
Maanjäristys tapahtui 12. tammikuuta 2010 kello 16:53:10 paikallista aikaa (21:53:10 UTC). Sen keskus oli noin 25 kilometriä Haitin pääkaupungista Port-au-Princesta länsilounaaseen. Järistys oli 7,0 momenttimagnitudia, ja sitä seurasi pian kaksi jälkijäristystä. Ne olivat 5,9 ja 5,5 momenttimagnitudia. Seuraavina päivinä tapahtui useita jälkijäristyksiä, muun muassa Petit-Goâven kaupungissa tapahtunut 5,9 momenttimagnitudin järistys. Tammikuun loppuun mennessä jälkijäristyksiä oli sattunut yli 50.

Maanjäristys tapahtui Léogânen siirroksessa, jota ei tunnettu ennen järistystä. Se kulkee rinnakkain Enriquillon – Plantain Gardenin siirrosvyöhykkeen kanssa, jota aluksi pidettiin syyllisenä. Léogânen siirros on siinä mielessä piilossa, ettei sitä voi nähdä maan pinnalta. Siinä ei ole jälkiä vanhoista järistyksistä, jotka osoittaisivat siirroksen kulkulinjan. Siirros liikahti noin 30 kilometrin matkalta, ja sen jakamat lohkot liikkuivat maan pinnan alla noin viisi metriä toisiinsa nähden.

Maanjäristyksen keskus oli 13 kilometrin syvyydessä eli se oli melko pinnallinen. Tärinä tuntui Haitin lisäksi Dominikaanisessa tasavallassa, Kuubassa, Jamaikassa ja Puerto Ricossa. Heti maanjäristyksen jälkeen annettiin myös tsunamivaroitus, joka koski Haitia, Dominikaanista tasavaltaa, Kuubaa ja Bahamasaaria. Varoitus peruttiin myöhemmin.

## Uhrimäärä ja vauriot

Haitin maanjäristyksen uhrimäärästä on paljon erimielisyyksiä. Haitin hallitus ilmoitti tammikuussa 2011, että maanjärityksessä kuoli 316&nbsp;000 ihmistä. Luvun taustaa ei ole avattu, ja sitä ennen virallinen luku oli 230&nbsp;000. Tammikuun 2011 ilmoitusta on pidetty jopa tarkoituksellisena liioitteluna. Yhdysvaltain toukokuussa 2011 julkaisema raportti puolestaan kertoi, että kuolenuhreja oli enintään 85&nbsp;000. Yhdysvaltain kansainvälinen kehitysvirasto USAID kertoi kuitenkin myöhemmin, että tietojen hankkimisessa oli ollut epäjohdonmukaisuuksia eikä todellista kuolonuhrien määrää tulla todennäköisesti koskaan tietämään.

Maanjäristys vaikutti arvioiden perusteella noin kolmen miljoonan haitilaisen elämään. Noin 1,5 miljoonaa ihmistä joutui lähtemään kodeistansa ja noin 300&nbsp;000 loukkaantui. Kansainvälinen orpolapsia auttava SOS-järjestö arvioi kymmenientuhansien lasten jääneen orvoiksi. Monet maat nopeuttivat haitilaisten lasten adoptiota. Jo ennen maanjäristystä Haitissa oli noin 380&nbsp;000 lasta orpo- tai ryhmäkodeissa.

Virallisten tilastojen mukaan 97&nbsp;294 taloa tuhoutui ja188&nbsp;383 vaurioitui.  arvioi viikon päästä järistyksestä, että Port-au-Princessa kymmenesosa asunnoista tuhoitui. Pääkaupungin länsipuolella olevassa Léogânessa tuhoutui jopa 80–90 prosenttia rakennuksista. Jacmelissa ja Carrefourissa tuhoutui noin puolet rakennuksista.

Pahasti vaurioituneiden rakennusten joukossa olivat myös presidentin virka-asunto, Haitin parlamenttitalo, Port-au-Princen katedraali ja useiden ministeriöiden rakennukset. Lisäksi YK:n rauhanturvaajien päämaja, yliopistorakennuksia ja Maailmanpankin konttori tuhoutuivat. YK:n mukaan sen työntekijöistä 92 kuoli.

## Kansainvälinen apu

Kansainvälisen avun saapumista alueelle hidasti vaurioitunut infrastruktuuri. Toussaint Louverturen kansainvälisellä lentoasemalla on vain yksi kiitotie, minkä vuoksi kenttä ruuhkautui ja kaikkia lentoja ei pystytty ottamaan vastaan.

Yli 20 valtiota ja kymmenet avustusjärjestöt lähettivät apua Haitille 16. tammikuuta 2010. Avun viennissä oli ainakin aluksi hidasteita: lentokenttä oli vaurioitunut, kenttä pieni, kiitoteitä yksi ja koneiden purku hidasta. Port-au-Princen satama oli vaurioitunut ja suljettu. Tiet maanjäristysalueella olivat monin paikoin poikki. Kuorma-autoja oli vähän. Maailman ruokaohjelma toimitti El Salvadorista elintarvikkeita kuukaudeksi kahdelle miljoonalle haitilaiselle. Eri maiden avustukseen sisältyi lääkäreitä, pelastustyöntekijöitä, kenttäsairaaloita ja lääkkeitä.

Euroopan unioni lupasi Haitille 420 miljoonaa euroa.

Tammikuun 23. päivänä yli sata muusikkoa ja näyttelijää esiintyi *Hope for Haiti Now* -konsertissa, joka on laajin koskaan järjestetty television hyväntekeväisyyskeräys. Se kuvattiin samanaikaisesti New Yorkissa, Los Angelesissa, Lontoossa ja Haitilla ja televisioitiin ympäri maailmaa. Konsertissa esitetyistä kappaleista koottiin albumi, joka nousi ensimmäiseksi Yhdysvaltain albumilistalla. Se on ensimmäinen listaykkösenä ollut albumi, jota on myyty vain digitaalisesti. Haitin uhrien hyväksi levytettiin hyväntekeväisyyskappaleita, joista merkittävimmät ovat cover-versiot kappaleesta ”We Are the World” ja R.E.M:n kappaleesta ”Everybody Hurts”. Justin Bieber, Celine Dion, Janet Jackson ja monet muut tunnetut artistit esiintyivät molemmilla kappaleilla.

25. tammikuuta Montrealissa pidettiin kansainvälinen kokous, jossa käsiteltiin Haitin jälleenrakennusta. Samalla tiedotettiin Yhdysvaltojen isännöimästä avustuskokouksesta, joka pidettiin 31. maaliskuuta YK:n päämajassa New Yorkissa. New Yorkiin kokoontui yli 130 maata, jotka lupasivat yhteensä noin neljä miljardia euroa Haitin tukemiseen kahden seuraavan vuoden aikana. Myös tämän jälkeen tukemista jatkettaisiin. Apu toimitettiin Maailmanpankin, Amerikan kehityspankin ja YK:n valvoman rahaston kautta.

Ennen maanjäristystä Haitin ulkomaanvelka oli noin 890 miljoonaa dollaria. Eniten velkaa maa oli kansainvälisille rahoituslaitoksille. Helmikuussa G7-maat lupasivat antaa Haitille anteeksi tämän kaikki kahdenväliset velat, mutta kyse oli suhteellisen pienestä rahasummasta. Toukokuussa Maailmanpankki mitätöi Haitin 29 miljoonan euron arvoiset velat.

Raunioista onnistuttiin pelastamaan yli 130 ihmistä, mikä on pelastustyöntekijöiden mukaan ennätysmäärä vastaaviin katastrofeihin verrattuna.

### Suomi
Kirkon ulkomaanapu avusti Haitia 150&nbsp;000 eurolla. Kirkon ulkomaanapu lähetti Haitiin vedenpuhdistuslaitteita. Suomen Punainen Risti (SPR) lähetti 15. tammikuuta liikkuvan klinikan henkilökuntineen ja kaksi avustajaa. Mukaan otettiin mahdollisuuksista riippuen myös pressuja ja muita suojamateriaaleja. Ulkoministeriö myönsi SPR:lle 750&nbsp;000 euroa Haitin avun lähettämiseksi maanjäristysalueelle. Lisäksi Suomi osallistui 12,7 miljoonalla eurolla Haitin jälleenrakennukseen. Keräyksiin osallistuivat myös monet muut järjestöt, kuten World Vision, Plan Suomi, Fida. 

Haitin maanjäristyksen uhrien avustaminen oli vuonna 2010 vuosittaisen valtakunnallisen yhteisvastuukeräyksen kohde.

### Yhdysvallat
Presidentti Barack Obama lupasi apua Haitille. Yhdysvallat avusti Haitia 100 miljoonalla dollarilla ja lähetti alueelle 300 hengen ryhmän lääkintähenkilökuntaa. Alueelle lähetettiin myös 11&nbsp;000 sotilasta, jotka yrittivät turvata avustustoimintaa ja vakauttaa sekasortoista tilannetta.

### Rahoittajat
Vuonna 2010 Haitin bruttokansantuote laski 15 prosenttia maanjäristysten vuoksi. Haitin pääministeri Michèle Pierre-Louis oli pyytänyt miljardia dollaria uudelleenrakentamiseen. 20 maata ja rahoittajaa, mukaan lukien Maailmanpankki ja Kansainvälinen valuuttarahasto, päättivät Haitin tuesta Washingtonissa.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Haitin maanjäristys Ylen kooste (arkistoitu versio sivusta)