open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Invest in Finland

**Invest in Finland** on kansainvälistymis- ja rahoituspalveluita tarjoavan liike-elämän toimijan Business Finlandin yksikkö, joka tukee suorien investointien saamista Suomeen. Suomeen kohdistuvien investointien edistämisen lisäksi Invest in Finland kerää tietoa ulkomaalaisten yritysten investoinneista Suomeen sekä kehittää ja koordinoi kansallista investointien hankintatyötä verkottuen aktiivisesti alueellisten ja kansainvälisten toimijoiden kanssa.

Invest in Finlandin toimintaa rahoittaa yhtenä Suomen valtion kansainvälistymispalveluna työ- ja elinkeinoministeriö. Yksikön johtajana toimii Antti Aumo (2015- ). Aikaisemmin toiminnan rahoitti kauppa- ja teollisuusministeriö.
Invest in Finlandin toimitusjohtajana toimi Tuomo Airaksinen 2005-2012. KTM Sirkka Aura oli toimitusjohtajana vuosina 1999–2005 ja häntä ennen Nils-Cristian Berg 1993–1998, joka erosi vastalauseena riittämättömälle rahoitukselle.

Invest in Finlandin toiminta itsenäisenä organisaationa lakkautettiin ja se siirrettiin osaksi Finpron toimintaa. Invest in Finland 'säätiö lakkautettiin virallisesti kesäkuun lopussa 2012. Finpron yksikköinä toimivat myös Visit Finland (ent. Matkailun edistämiskeskus) ja Export Finland. Vuonna 2018 Finpro ja Tekes yhdistyivät Business Finlandiksi.

## Lähteet
Ylihärmän vaakuna

**Ylihärmän vaakuna** oli Ylihärmän kunnan tunnus. Vaakuna oli saanut aiheensa maataloudesta ja kunnan nimestä, jonka yli-sanaan vaakunan lakio viittaa. Vaakunan heraldinen selitys on "hopeakentässä lakio ja äessäleikkö; molemmat siniset". Vaakunan suunnitteli Gustaf von Numers ja se vahvistettiin vuonna 1963. Kunnan liityttyä Kauhavaan sen vaakuna jäi epäviralliseksi kotiseutuvaakunaksi.
Underground attack

**Underground Attack** on suomalainen yhtye, joka julkaisi esikoispitkäsoittonsa syyskuussa 2008 omalla Frank recordings -levymerkillään. 

Yhtye toimi tuolloin nelihenkisenä: Piiska – laulu, Juhis – kitara, Arska - basso ja Sasu – rummut. Kokoonpano vakiintui vuoden 2008 alussa, jolloin Sasu liittyi yhtyeeseen soitettuaan siinä jo kymmeniä kertoja. Albumilla esiintyi kuitenkin aiempi rumpali Pete.

Yhtyeen tunnetuimpia kappaleita ovat Savage Side, Ciao, Life Undone, Caroline, Devil in me ja Broken Dreams.

Musiikkivideot on julkaistu kappaleista **Broken Dreams** ja **T.B.G.O.**. Jälkimmäisen yhtye ohjasi ja leikkasi itsekuvaamastaan ja fanien luovuttamasta materiaalista 2009 toukokuun Venäjän-kiertueelta.

## Diskografia
* 2008 Sleazy Dream (cd)
* 2010 369° (mp3)
* 2013 Viva La Renovation (cd)

## Kokoonpanot

2008-2009:
* Piiska - laulu
* Juhis - kitara
* Arska - basso
* Sasu - rummut

2009:
* Piiska - laulu
* Juhis - kitara
* Arska - basso
* Ari - rummut

2010:
* Piiska - laulu
* Juhis - kitara
* Teemu - basso
* Ari - rummut

2011 ->
* Piiska - laulu, piano
* Juhis - kitara
* Teemu - basso
* Antti - rummut

## Aiheesta muualla
* www.ugattack.com
* myspace.com/ugattack
* http://www.youtube.com/UndergroundAttack
Geeta Dutt

**Geeta Dutt** (; 23. marraskuuta 1930 – 20. heinäkuuta 1972) oli intialainen laulaja. Hän syntyi nimellä Geeta Ghosh Roy Chowdhuri Faridpurissa, nykyisen Bangladeshin alueella, ja muutti vuonna 1942 Mumbaihin. Hän tuli tunnetuksi useiden intialaisten elokuvien musiikista. Laulujen joukossa on ”Aaj sajan mohe ang lagalo” elokuvasta *[[Pyaasa]]* (1957), jonka ohjaajan Guru Duttin kanssa Geeta oli mennyt naimisiin 26. toukokuuta 1953. Pari sai kolme lasta.

Tunnettujen Duttille lauluja tehneiden säveltäjien joukossa olivat Sachin Dev Burman ja O. P. Nayyar. 

Vuonna 1946 elokuvauransa aloittanut Dutt esiintyi myös näyttelijänä elokuvassa *[[Badhu Bharan]]* (1967). Guru Dutt kuoli vuonna 1964 ja Geeta itse kuoli maksakirroosiin 41-vuotiaana vuonna 1972.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* 
* Profiili sivulla Hindilyrics.net
Toimeksianto

**Toimeksianto** eli mandaatti on sopimus, jossa toimeksiantaja (mandantti) antaa toimeksisaajan (mandataarin) tehtäväksi hoitaa jokin asia tai toimi toimeksiantajan puolesta. Toimeksiantosopimuksessa toimeksisaaja sitoutuu suorittamaan tehtävän yleensä palkkiota vastaan. Toimeksisaajan ylittäessä sovitun toimivallan joutuu hän vastuuseen valtuutuksen ylittävän toimen osalta.

Toimeksiannon ero valtuutukseen on siinä, että toimeksianto on kaksipuolinen oikeustoimi, kun taas valtuutus on yksipuolinen oikeustoimi. Toimeksianto on esimerkiksi kuljetus- ja huolintasopimus, koneiden huoltosopimus, kiinteistönvälityssopimus ja asianajajan kanssa solmittu sopimus oikeudenkäynnin hoitamisesta. Toimeksiantosopimuksen toimeksisaaja ei ole toisen osapuolen johdon ja valvonnan alainen, joka on oleellinen osa työsopimusta. Toimeksiannon perusteella toimeksisaaja oikeutetaan toimimaan itsenäisesti ja hän saa myös päättää käyttämistään keinoista.

Toimeksiantosopimuksella ei ole määrämuotoa, mutta yleensä sopimiseen liittyy tarjous ja vastaus siihen. Sopimus päättyy, kun asia on hoidettu loppuun tai päättymiselle on sovittu tietty aika. Toimeksiantajalla on oikeus esimerkiksi luottamuspulan vuoksi peruuttaa toimeksianto milloin tahansa. Mikäli syy ei ole riittävä, saattaa toimeksisaajalla olla oikeus korvaukseen aiheutuneista vahingoista. Myös toimeksisaajalla on oikeus purkaa sopimus laillisesta syystä, mutta hän joutuu maksamaan korvauksen, jos syy ei ole pätevä. Kauppaedustajien sopimussuhteissa mahdollisuudet sopimuksen peruuttamiseen ovat rajallisemmat.

Toimeksiantosopimuksista säädetään vuoden 1734 lain kauppakaaren 18 luvussa (3/1734) ja toimeksiantovaltuutuksesta oikeustoimilain 11 §:n 2 momentissa ja 18 §:ssä. Näitä täydentävät joistakin ammateista säädetyt erillislait, kuten laki kauppaedustajista ja myyntimiehistä (417/1992), laki vakuutusten tarjoamisesta (234/2018), arvopaperimarkkinalaki (746/2012), laki kiinteistöjen ja vuokrahuoneistojen välityksestä (1074/2000) sekä laki kiinteistönvälitysliikkeistä ja vuokrahuoneiston välitysliikkeistä (1075/2000).

## Lähteet
* Otavan iso tietosanakirja, Otava 1964
* Uusi tietosanakirja, Tietosanakirja oy 1963
* Encyclopædia iuridica Fennica, Suomalainen lakimiesyhdistys 1994, , osa I palstat 855–858

## Aiheesta muualla
* Kauppakaaren 18 luku 
* Oikeustoimilain 11 § 2 mom.
* Oikeustoimilain 18 §
Colgan Airin lento 3407

**Colgan Airin lento 3407** oli Colgan Airin reittilento Newarkin kansainväliseltä lentoasemalta Buffalo Niagaran kansainväliselle lentoasemalle 12. helmikuuta 2009. Lento markkinoitiin Continental Airlinesin nimen alla.

12. helmikuuta 2009 kello 22.11 paikallista aikaa (13. helmikuuta kello 3.11 UTC) kone putosi pientaloalueelle ollessaan viiden mailin loppulähestymislinjalla Buffalon lentoasemalle.

Onnettomuudessa kuoli 50 ihmistä eli koneen viisihenkinen miehistö, 44 matkustajaa ja yksi maanpinnalla ollut henkilö. Lentäjät eivät ilmoittaneet ongelmista ennen onnettomuutta. Kyseessä oli ensimmäinen vakava lento-onnettomuus Yhdysvalloissa sitten Comairin lennon 191 elokuussa 2006.

## Onnettomuus
Kone oli Bombardier Dash 8. Konetyypillä on ollut lukuisia pieniä teknisiä ongelmia muun muassa laskutelineiden kanssa. Colgan Airin lento 3407 oli kuitenkin ensimmäinen vakava onnettomuus konetyypille. Kone oli uusi: se oli otettu käyttöön vasta huhtikuussa 2008.

Kone oli selvitetty laskeutumaan lentokentälle, ja se katosi tutkasta noin kello 22.11. Se oli pudonnut maahan noin kymmenen kilometrin päässä kentästä, normaalin lentoreittinsä alapuolelle.

Alustavasti koneen tallenninlaitteiden mukaan onnettomuuden syy on jään kertyminen koneen rakenteisiin. Onnettomuushetken säätila ei kuitenkaan ollut erityisen hankala vaan melko tyypillinen talvisää. Lämpötila oli nollan tienoilla, ja lisäksi oli kevyttä lumisadetta sekä sumua. Tuuli tapahtumahetkellä oli noin 7&nbsp;m/s.

Ohjaamotallenteiden mukaan lentäjät olivat huomanneet tuulilasiin ja siipiin kertyvän jäätä, vaikka jääntorjuntajärjestelmä olikin päällä. Lentotietotallenteiden mukaan kone lensi automaattiohjauksessa, vaikka suositusten mukaan onnettomuushetken oloissa sitä olisi pitänyt lentää käsiohjauksella.

## Syy
Lennon aikana jäätä oli kertynyt tuulilasiin ja siipiin, eivätkä lentäjät huomanneet, että jää aiheutti hidastusta. Kun kone alkoi sakata ja stickshaker (ohjainten tärisyttäjä) alkoi hälyttää, lentäjä alkoi vetää ohjaimia, mikä aiheutti sen, että kone hidastui entisestään ja sakkasi lisää. Syyksi voi tulkita siipiin kertyneen jään ja lentäjän väsymyksestä johtuneen virheen.

## Lähteet
Hippa-festivaali

**Hippa-festivaali** on Joensuussa kansanmusiikkiin painottuva tapahtuma, joka on järjestetty  eri vuodenaikoina vuosina 2007-2015. Järjestäjänä on ollut kulttuuriyhdistys Mahti ry, joka järjesti pitkin vuotta myös Hippa-klubeja.

Kansanmusiikin lisäksi tapahtumassa on kansantanssia, nykytanssia, erilaisia konsertteja, teatteriesityksiä, lasten tapahtumia ja performansseja. Tapahtumapaikkoja ovat muun muassa Pakkahuone, Teatteriravintola, konservatorion sali, ravintola Wanha Jokela, ravintola Hostina Piimälinna, kauppakeskus Iso Myy sekä Taidekeskus Ahjo.
## Ensimmäisten vuosien historiaa
Vuoden 2009 Hippa-festivaali järjestettiin 13.-15. helmikuuta 2009. Esiintyjiä ovat muun muassa Timo Väänänen, Sanna Kurki-Suonio, Sari Kaasinen, Rymäkkä, Maanakka, Anna Fält ja Pia Lindy. 

Vuoden 2010 festivaali järjestettiin 12.–14. helmikuuta. Konsertit pidettiin kaupungintalon Teatteriravintolassa ja Teatteriklubilla. Esiintyjinä olivat muun muassa Luna Nova, Ville Kangas ja Puuma -yhtye, Jussi Syren and The Groundbreakers ja Turkka & Paalanen.

Vuoden 2011 festivaali siirtyi lokakuuhun ja sen jälkeen järjestettiin Hippa-klubeja eri vuodenaikoina.

## Aiheesta muualla
Hippa-festivaali ja Mahti ry
Róisín Murphy

**Róisín Marie Murphy** (s. 5. heinäkuuta 1973) on irlantilainen laulaja, sanoittaja ja musiikin tuottaja.

Murphy tuli tunnetuksi elektronisen musiikin duosta Moloko, jonka toinen osapuoli oli Murphyn silloinen poikaystävä Mark Brydon. Moloko julkaisi neljä albumia *[[Do You Like My Tight Sweater]]* (1995), *[[I Am Not a Doctor]]* (1998), *[[Things to Make and Do]]* (2000), *[[Statues]]* (2003) ja yhden kokoelmalevyn *[[Catalogue]]* (2006).

Vuonna 2005 Murphy julkaisi soolouransa debyyttialbumin *[[Ruby Blue]]*. Vuonna 2007 hän julkaisi toisen sooloalbuminsa *[[Overpowered]]*. Pitkän levytystauon jälkeen Murphy julkaisi albumit *Hairless Toys* sekä *Take Her Up to Monto* vuosina 2015 ja 2016. Murphy on keikkaillut soolouransa aikana Suomessa neljä kertaa, viimeisimmän kerran vuonna 2015 Flow-festivaaleilla Helsingissä.

Murphy synnytti joulukuussa 2009 esikoistyttärensä.

## Diskografia
### Sooloalbumit
* ''Ruby Blue'' (2005)
* *[[Overpowered]]* (2007)
* ''Hairless Toys'' (2015)
* ''Take Her Up to Monto'' (2016)
* ''Róisín Machine'' (2020)
* ''Hit Parade'' (2023)
Jääkiekon SM-sarjakausi 1933–1934

**Jääkiekon SM-sarja vuonna 1934** oli ensimmäinen jääkiekon SM-kilpailu, joka pelattiin sarjamuotoisena. Joukkueita oli neljä kahdesta kaupungista. Joukkueet pelasivat kukin kolme ottelua. Mestaruuden voitti Helsingfors Skridskoklubb.

## Sarjataulukko

### Ottelut

## HSK:n mestarijoukkue
 
Hans Byman, Klaus Hagström, Bruno Laurén, Rolf Laurén, Bertel Lindroos, Börje Löfgren, Karl Malmström, Harald Melin, Romeo Mikalunas, Edmund Sjöberg, Harald Sundqvist, Lars Törnqvist

## Lähteet
Kodisjoen vaakuna

**Kodisjoen kunnanvaakuna** on saanut aiheensa pitäjässä pitkään käytetyistä vetohäristä.

Vaakunan on suunnitellut Gustaf von Numers, ja se vahvistettiin käyttöön 1. huhtikuuta 1964. Vaakunan selitys on ”punaisessa kentässä kolme kultaista härän iestä alatusten”. Vaakuna muuttui epäviralliseksi kotiseutuvaakunaksi 2007 Kodisjoen liityttyä osaksi Rauman kaupunkia.

## Lähteet
*
Jääkiekon SM-sarjakausi 1934–1935

**Jääkiekon SM-sarja vuonna 1935** pelattiin kolmen joukkueen kesken. Jokainen joukkue pelasi neljä ottelua ja sarjan voittaja voitti mestaruuden. Mestaruuden voitti Helsingin Jalkapalloklubi.

## Sarjataulukko

## HJK:n mestarijoukkue
 
Sulo Salo m.v., Aaro Kivilinna, Olavi Helo, Kalevi Ihalainen, Erkki Saarinen, Heikki Katajavuori, Paavo Talasmaa, Osmo Kivi, Taavi Pohjanpalo,  Onni Tynkkynen, Romeo Mikalunas, Asko Alléen, Viljo Halme

## Pistepörssi

O=ottelut, M=maalit, S=syötöt, P=pisteer, RM=rangaistusminuutit.

## Lähteet
Herman Hollerith

**Herman Hollerith** (29. helmikuuta 1860 Buffalo, New York, Yhdysvallat – 17. marraskuuta 1929 Washington D.C., Yhdysvallat) oli yhdysvaltalainen tilastotieteilijä, joka kehitti reikäkorttikoneen suurten tietomäärien käsittelyyn ja perusti *Tabulating Machines Company*&nbsp;-nimisen yrityksen, joka oli nykyisen IBM:n edeltäjä. Hän opiskeli New Yorkin Columbian yliopistossa ensin kaivosinsinööriksi ja suoritti filosofian tohtorin tutkinnon vuonna 1890.

## Keksinnöt ja liiketoiminta

Toimittuaan jonkin aikaa opettajana Hollerith sai vuonna 1884 viran Yhdysvaltain väestönlaskentavirastossa. Samana vuonna hän teki ensimmäisen tilastointikoneisiin liittyvän patentoidun keksintönsä, jolle syyskuun 23. päivänä myönnettiin patentti nro 395782.

Viraston kanssa tekemänsä sopimuksen mukaisesti Hollerith rakensi edelleen taulukointiin soveltuvia koneita. Niiden avulla Yhdysvaltain vuoden 1890 väestönlaskenta saatiin suoritetuksi vuoden aikana, kun edellisen, vuoden 1880 väestönlaskennan, tulosten käsittely oli kestänyt kahdeksan vuotta. Vuonna 1896 Hollerith perusti reikäkorttikoneita valmistamaan oman yrityksensä, nimeltään *Tabulating Machine Company*. Koneita alettiin pian käyttää väestönlaskennoissa monissa muissakin maissa. Myös vakuutusyhtiöt hyödynsivät reikäkorttikoneita. Tehdäkseen laitteen käyttökelpoisemmaksi Hollerith kehitti myös automaattisen korttiensyöttölaitteen sekä näppäimistöllä varustetun reikäkorttilävistimen. 

Vuonna 1911 Hollerith myi yhtiönsä yritysryppäälle nimeltä *Computing Tabulating Recording Corporation* (CTR), josta tuli IBM vuonna 1924.

Hollerithin mukaan on saanut nimensä Fortran-ohjelmointikielen varhaisimmissa versioissa merkkijonojen käsittelyyn käytetty Hollerith-tietotyyppi.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Computer History Museum: Hollerithin patentti vuodelta 1889 
* IBM:n arkistot: Herman Hollerith
* IBM:n arkistot: Tabulating Machine Co. plant
* Early Office Museum: Reikäkortilla toimivat taulukkolaskentakoneet
* Hollerith, National Hall of Fame 
* Hautapaikan kartta 
* Columbia University Computing History: Herman Hollerith
Kepler

**Kepler** voi tarkoittaa seuraavia:
;Henkilöitä:
* Angela K. Kepler (s. 1943), uusiseelantilainen luonnontieteilijä ja kirjailija
* Johannes Kepler (1571–1630), saksalainen tähtitieteilijä
* Lars Kepler, kahden ruotsalaisen kirjailijan salanimi
* Shell Kepler (1958–2008), yhdysvaltalainen näyttelijä

;taivaankappaleita:
* 1134 Kepler, asteroidi
* Kepler-4, pääsarjan tähti Lohikäärmeen tähdistössä
* Kepler-7b, eksoplaneetta
* Kepler-11, pääarjan tähti Joutsenen tähdistössä
* Kepler-11f, Kepler-11-tähteä kiertävä eksoplaneetta
* Kepler-16b, eksoplaneetta
* Kepler-22, auringonkaltainen tähti Joutsenen tähdistössä,
* Kepler-22b, Kepler-22-tähteä kiertävä eksoplaneetta
* Kepler-37, pääsarjan tähti Lyyran tähdistössä
* Kepler-37b, Kepler-37-tähteä kiertävä eksoplaneetta
* Kepler-42, *KOI-961*, punainen kääpiötähti Joutsenen tähdistössä
* Kepler-62, pääsarjan tähti Lyyran tähdistössä
* Kepler-62 e, Kepler-62-tähteä kiertävä eksoplaneetta (supermaa)
* Kepler-62 f, Kepler-62-tähteä kiertävä eksoplaneetta (supermaa)
* Kepler-64b, *PH1*, Kepler-64-kääpiötähteä kiertävä eksoplaneetta
* Kepler-69, pääsarjan tähti Joutsenen tähdistössä
* Kepler-70b, Kepler-70-alikääpiötähteä kiertävä eksoplaneetta
* Kepler-70c, Kepler-70-alikääpiötähteä kiertävä eksoplaneetta
* Kepler-78b, eksoplaneetta
* Kepler-90, pääsarjan tähti Lohikäärmeen tähdistössä
* Kepler-186f, eksoplaneetta
* Kepler-296e, eksoplaneetta
* Kepler-438b, eksoplaneetta
* Kepler-442b, eksoplaneetta
* Kepler-452b, eksoplaneetta

;Muita merkityksiä:
* Kepler, Kuun kraatteri
* Johannes Kepler ATV, ESAn ATV-huoltolento Kansainväliselle avaruusasemalle.
* Kepler, NASAn avaruusteleskooppi
* Keplerin lait, kolme Johannes Keplerin löytämää, planeettojen liikettä kuvaavaa fysiikan lakia
* Kepler, Nvidian mikroarkkitehtuuri
* Kep1er, eteläkorealainen yhtye
* Kepler 62, Kirjasarja
Yöeläin

**Yöeläimiä** ovat eläimet, jotka liikkuvat etupäässä öisin. Nisäkkäistä yöeläimiä ovat esimerkiksi hamsterit, ai-ai ja lepakot, linnuista esimerkiksi monet pöllöt. Yöeläimet saalistavat yöllä ja nukkuvat päivällä. 

## Katso myös
* Lisää yöeläimistä
Tyrannikipuajat

**Tyrannikipuajat** (*Dendrocincla*) on etelä- ja keskiamerikkalainen kipuajien heimoon kuuluva lintusuku. Sukuun kuuluu 6 lajia.

## Lajeja
* Meksikontyrannikipuaja *Dendrocincla anabatina*
* Punakipuaja *Dendrocincla homochroa*
* Rastaskipuaja *Dendrocincla turdina*
* Ruskokipuaja *Dendrocincla fuliginosa*
* Tyrannikipuaja *Dendrocincla tyrannina*
* Valkoleukakipuaja *Dendrocincla merula*

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*ITIS: Dendrocincla
Edvard Kujala

**Edvard Kujala** (8. maaliskuuta 1884 Ruovesi – 30. elokuuta 1964 Pohjaslahti) oli suomalainen poliitikko ja kunnallisneuvos, joka toimi SDP:n kansanedustajana vuosina 1929–1930 ja 1933–1945.

## Elämä
Edvard Kujalan vanhemmat olivat Kuortaneessa syntynyt torppari Erkki Kujala (s. 1852) ja Riikka Kettunen (1849-1926). Köyhän perheen lapsena hän ei käynyt edes kansakoulua, vaan teki jo pienestä pitäen maatöitä. Myöhemmin Kujala oli tehdastyöläisena Pietarsaaressa ja viimeiseksi Töölön sokeritehtaalla Helsingissä. Työnsä ohessa hän suoritti työväenopistojen iltakursseja. Vuonna 1917 Kujala palasi kotiseudulleen hankittuaan pientilan Ruoveden Huhtijärveltä.

Kujala oli Pienviljelijäin Liiton Ruoveden osaston, Ruoveden työväenyhdistyksen ja Ruoveden sosialidemokraattisen kunnallisjärjestön puheenjohtaja. 1920-luvulla hän toimi myös Ruoveden kunnanvaltuuston puheenjohtajana. Kujala oli kansanedustaja vuosina 1929–1930 ja 1933–1945 sekä presidentin valitsijamies 1931, 1937, 1940 ja 1943. Pohjaslahden kuntaa perustettaessa 1941 hänet valittiin sen ensimmäisen kunnanvaltuuston puheenjohtajaksi. Vuonna 1945 Kujalalle myönnettiin kunnallisneuvoksen arvonimi.

Kujala kuoli 80-vuotiaana elokuussa 1964. Hänet on haudattu Pohjaslahden hautausmaalle.

## Perhe
Edvard Kujala puoliso oli ruovesiläinen Emilia Perttula (1888-1980), jonka kanssa hän avioitui vuonna 1913.

## Lähteet
Monster Lab

***Monster Lab*** on vuonna 2008 julkaistu videopeli PlayStation 2, Wii ja Nintendo DS -alustoille. Pelissä rakennetaan oma hirviö, jolla suoritetaan erilaisia tehtäviä. Hirviö on mahdollista rakentaa yli 150 osasta ja lisäksi hirviölle on ainakin 300 erilaista tavaraa. Peli sisältää lievästi kauhua ja on lajityypiltään toiminta/roolipeli. Pelin julkaisi Eidos Interactive.

## Palkinnot
* Peli voitti vuoden 2008 parhaan roolipelin palkinnon videopeligaalassa.
Uudenkaledonianvaris

**Uudenkaledonianvaris** (*Corvus moneduloides*) on Uudessa-Kaledoniassa elävä varislaji.

Uudenkaledonianvaris on älykäs, kuten varikset yleensä.

Uudenkaledonianvaris osaa rakentaa käyttökelpoisia työkaluja, kuten ongenkoukkuja, ja onkin esimerkiksi simpansseja parempi tekemään työkaluja. Lintu osaa myös ratkaista ongelmanratkaisutehtäviä, kuten mitkä pähkinät saadaan ulos tietyistä putkiloista pudottamatta sitä ja miten ongitaan osumatta ansoihin.

## Lähteet
*http://www.tieteenkuvalehti.com/polopoly.jsp?d=195&a=1219&id=7903_16 
*http://www.tiede.fi/uutiset/uutinen.php?id=3503 
### Viitteet
Johan Wikström

**Johan Anton Runar Wikström **() oli suomalainen jääkärikapteeni. Hän sai sotilaskoulutuksensa ensimmäisen maailmansodan aikana Saksassa ja sai tulikasteensa Misse-joella Saksan itärintamalla. Myöhemmin hän osallistui Suomen sisällissotaan joukkueenjohtajana Valkoisessa Armeijassa. Talvi- ja jatkosodan aikana hän toimi Puolustusministeriön Topografiosastolla toimistoupseerina.

## Perhetausta
Wikströmin vanhemmat olivat sahanhoitaja Erik Anton Wikström ja Anna Maria Forsten. Hänet vihittiin avioliittoon vuonna 1924 Aili Sofia Sivenin kanssa. 

## Opinnot
Wikström kävi neljä luokkaa Porvoon ruotsalaista lyseota. 

## Jääkärikausi

Wikström työskenteli konttoristina Helsingissä ennen liittymistään vapaaehtoisena Saksassa sotilaskoulutusta antavan jääkäripataljoona 27:n pioneerikomppaniaan 24. joulukuuta 1915. Hän otti osaa taisteluihin ensimmäisessä maailmansodassa Saksan itärintamalla Misse-joella, Riianlahdella ja Schmardenissa sekä Aa-joella. Hän suoritti vuonna 1917 Libaussa järjestetyn sotakoulun B-kurssin. 

## Suomen sisällissota
Wikström saapui Suomeen (Vaasaan) jääkäreiden pääjoukon mukana varavääpeliksi ylennettynä 25. helmikuuta 1918. Hänet komennettiin Suomen sisällissotaan joukkueenjohtajaksi 1. Jääkärirykmentin 1. jääkäripataljoonan 3. komppaniaan. Hän otti osaa sisällissodan taisteluihin Lempäälässä ja Säiniöllä sekä Viipurissa. 

## Sisällissodan jälkeinen aika
Wikström määrättiin sisällissodan jälkeen koulutusaliupseeriksi Suomen valkoisen kaartin 9. komppaniaan, josta hänet siirrettiin 12. heinäkuuta 1918 Pioneerikoulutuspataljoonan 3. komppaniaan ja lokakuussa 1919 Pioneeripataljoona l:n 2. komppaniaan. Hän toimi 15. tammikuuta - 15. huhtikuuta 1919 välisen ajan opetusupseerina Viipurin suojeluskuntapiirin harjoituskoulussa. 

Armeijasta Wikström erosi 17. maaliskuuta 1920 ja siirtyi Suojeluskuntajärjestön palvelukseen 19. huhtikuuta 1920 ja hänet sijoitettiin harjoituspäälliköksi Kymintehtaan suojeluskuntaan ja oli tehtävässä 1. helmikuuta 1922 saakka. Myöhemmin hän työskenteli konttoristina ja työnjohtajana eri puutavara- ja rakennusliikkeissä sekä liikemiehenä. Puolustusministeriön palvelukseen hän siirtyi 1. marraskuuta 1938 ja hänet sijoitettiin ylimääräiseksi piirtäjäksi topograafikuntaan, missä hän toimi myöhemmin toimistoupseerina vuoteen 1945 saakka, jolloin erosi vakinaisesta palveluksesta.  

## Talvi- ja jatkosota
Wikström osallistui talvi- ja jatkosotaan toimistoupseerina Puolustusministerön Topografiostolla. Hänet haudattiin Helsinkiin. 

## Lähteet
* Puolustusministeriön Sotahistoriallisen toimiston julkaisuja IV, Suomen jääkärien elämäkerrasto, WSOY Porvoo 1938. 
*Sotatieteen Laitoksen Julkaisuja XIV, Suomen jääkärien elämäkerrasto 1975, Vaasa 1975 .

### Viitteet
Ossian Wikström

**Ossian Rurik Wikström** (19. toukokuuta 1888 Jyväskylä – 4. elokuuta 1975) oli suomalainen jääkärimajuri. Hän sai sotilaskoulutuksensa ensimmäisen maailmansodan aikana Saksassa. Tulikasteensa hän sai Saksan itärintamalla Misse-joella vuonna 1916. Myöhemmin hän osallistui Suomen sisällissotaan komppanianpäällikkönä Valkoisen Armeijan riveissä. 

## Perhetausta
Wikströmin vanhemmat olivat kauppias Karl Vilhelm Viktor Wikström ja Eugenia Hjelmina Sofia Koskelin. Hänet vihittiin avioliittoon vuonna 1924 Lisbet Birgit Hjeltin kanssa, josta hän erosi vuonna 1932 ja avioitui uudelleen vuonna 1945 senaattori Kyösti Auerin tyttären lääketieteen lisensiaatti Irja Mailis Auerin (s. 1902) kanssa. 

## Opinnot
Wikström kävi kuusi luokkaa Porvoon suomalaista yhteiskoulua ja suoritti insinöörintutkinnon Saksassa Mittweidan teknillisessä opistossa vuonna 1914.

## Insinöörinä jääkäriksi Saksaan

Wikström työskenteli AEG:n (Allgemeine Elektrizitäts-Gesellschaft) palveluksessa Helsingissä vuosina 1918 - 1909 ja Berlinissä vuosina 1909 – 1911 sekä Chemnitzissä vuosina 1914 – 1915, kunnes hän liittyi yhtenä ensimmäisten vapaaehtoisten joukkoon, joiden päämääränä oli Saksassa sotilaskoulutusta antava Pfadfinder-kurssi, joka järjestettiin Pohjois-Saksassa sijaitsevalla Lockstedter Lagerin harjoitusalueella. Leirille hän ilmoittautui 24. huhtikuuta 1915. Hänet sijoitettiin joukon 1. komppaniaan. Myöhemmin hänet sijoitettiin Kuninkaallisen, Preussin Jääkäripataljoona 27:n pioneerikomppaniaan. Hän otti osaa taisteluihin ensimmäisessä maailmansodassa Saksan itärintamalla Misse-joella, Riianlahdella ja Schmardenissa sekä Aa-joella. Hän suoritti pataljoonan rintamalta paluun jälkeen Libaussa vuonna 1917 järjestetyn sotakoulun A-kurssin.

## Suomen sisällissota
Hän saapui Suomeen (Vaasaan) jääkäreiden pääjoukon mukana yliluutnantiksi ylennettynä 25. helmikuuta 1918. Hänet komennettiin Suomen sisällissotaan komppanianpäälliköksi 2. Jääkärirykmentin 12. jääkäripataljoonan 1. komppaniaan. Hän otti osaa sisällissodan taisteluihin Kalevankankaalla, missä hän haavoittui 28. maaliskuuta 1918. 

## Sisällissodan jälkeinen aika
Wikström palveli sisällissodan jälkeen I pataljoonan komentajana 2. Jääkärirykmentissä, josta muodostettiin ensin Porin jalkaväkirykmentti 2 ja myöhemmin Savon jääkärirykmentti. Armeijasta hän erosi 22. lokakuuta 1919 ja työskenteli sen jälkeen 1. joulukuuta 1920 alkaen Oy Finlayson-Forssa ab:n palveluksessa käyttöinsinöörinä ja toimi samalla vuosina 1921 - 1931 Forssan suojeluskunnan paikallispäällikkönä. 

## Talvi- ja jatkosota
Wikström osallistui talvisotaan erikoistehtävissä Turun teollisuuspiirissä ja jatkosodan puhjettua hänet komennettiin Jalkaväenkoulutuskeskus 4:n komendantiksi. Vuonna 1942 hänet siirrettiin Lounais-Hämeen suojeluskuntapiirin esikuntaan, mistä hänet kotiutettiin vielä samana vuonna. 

## Lähteet
* Puolustusministeriön Sotahistoriallisen toimiston julkaisuja IV, Suomen jääkärien elämäkerrasto, WSOY Porvoo 1938. 
*Sotatieteen Laitoksen Julkaisuja XIV, Suomen jääkärien elämäkerrasto 1975, Vaasa 1975 .

### Viitteet
Isonokkakipuajat

**Isonokkakipuajat** (*Xiphocolaptes*) on kipuajien heimoon kuuluva lintusuku.

## Isonokkakipuajiin (''Xiphocolaptes'') kuuluvia lajeja
* Isokipuaja (*Xiphocolaptes major*)
* Isonokkakipuaja (*Xiphocolaptes promeropirhynchus*)
* Valkokurkkukipuaja (*Xiphocolaptes albicollis*)
* Viiksikipuaja (*Xiphocolaptes falcirostris*)

## Aiheesta muualla
*BirdLife Suomi ry: Maailman lintujen suomenkieliset nimet 2., uudistettu painos (2006) 
*ITIS: Xiphocolaptes
Franco Di Santo

**Franco Di Santo** (s. 7. huhtikuuta 1989 Mendoza) on argentiinalainen jalkapalloilija, joka pelaa Valioliigassa Wigan Athletic FC:ssä. Hänet ostettiin  Chelseasta elokuussa 2010. Hänellä on myös Italian kansalaisuus.

Di Santo aloitti uransa Mendozan paikallisseuran Godoy Cruzin nuorisojoukkueessa. Sieltä hän siirtyi chileläiseen Audax Italianoon kesällä 2006. Audaxissa Di Santo pelasi vajaat kaksi kautta kunnes tammikuussa 2008 Chelsea osti hänet 3,4 miljoonalla punnalla.

## Lähteet
* 
*
Suomukipuajat

**Suomukipuajat** (*Dendrocolaptes*) on kipuajien heimoon kuuluva lintusuku.

## Suomukipuajiin (''Dendrocolaptes'') kuuluvia lajeja
* Etelänsuomukipuaja (*Dendrocolaptes platyrostris*)
* Matogrossonkipuaja (*Dendrocolaptes hoffmannsi*)
* Panamansuomukipuaja (*Dendrocolaptes sanctithomae*)
* Suomukipuaja (*Dendrocolaptes certhia*)
* Suomuvatsakipuaja (*Dendrocolaptes picumnus*)

## Aiheesta muualla
*BirdLife Suomi ry: Maailman lintujen suomenkieliset nimet 2., uudistettu painos (2006) 
*ITIS: Dendrocolaptes
Eta2 Hydri

**Eta<sup>2</sup> Hydri** (η2 Hydri) on Etelän vesikäärmeen tähdistössä 216 valovuoden päässä Maasta sijaitseva keltainen jättiläistähti, jolta löydettiin eksoplaneetta vuonna 2005.
Into (tuotemerkki)

**INTO** on Arlan tuotemerkki, joka kertoo maitoperäisen tuotteen soveltuvuudesta laktoosi-intoleranssista kärsiville henkilöille. INTO-tuotteiden laktoosipitoisuus on alle 1g/100g . Yhtiöllä on käytössään myös täydestä laktoosittomuudesta kertova laktoositon-tunnus.

On huomionarvoista, että HYLA-termi, jolla usein arkisessa kielenkäytössä tarkoitetaan virheellisesti kaikkia vähälaktoosisia tuotteita , on itse asiassa Valio Oy:n rekisteröimä tuotemerkki. Näin ollen muut toimijat eivät voi käyttää HYLA-tuotemerkkiä omissa tuotteissaan.

## Lähteet
Rikhard Vilkman

**Rikhard Vilkman** () oli suomalainen jääkäriluutnantti. Hän sai sotilaskoulutuksensa ensimmäisen maailmansodan aikana Saksassa. Myöhemmin hän osallistui Suomen sisällissotaan joukkueenjohtajana Valkoisen Armeijan riveissä.

## Perhetausta ja Opinnot
Hänen vanhempansa olivat maanviljelijä Johan Vilkman ja Loviisa Rantala. Hänet vihittiin avioliittoon vuonna 1919 Hilma Aleksandra Siistisen kanssa, joka kuoli vuonna 1941 ja toisen kerran Vilkman avioitui vuonna 1943 Suoma Helena Anttilan ent. Lindgren kanssa. Vilkman kävi kansakoulun. 

## Jääkärikausi

Vilkman työskenteli metsätyönjohtajana ennen liittymistään vapaaehtoisena Saksassa sotilaskoulutusta antavan jääkäripataljoona 27:n täydennysjoukkoon 21. tammikuuta 1917, josta hänet siirrettiin pataljoonan 2. komppaniaan 12. kesäkuuta 1917.

## Suomen sisällissota
Vilkman saapui Suomeen (Vaasaan) jääkäreiden pääjoukon mukana aliupseeriksi ylennettynä 25. helmikuuta 1918. Hänet komennettiin Suomen sisällissotaan koulutusaliupseeriksi 3. Jääkärirykmentin 7. jääkäripataljoonaan, josta hänet 8. maaliskuuta 1918 siirrettiin joukkueenjohtajaksi 4. Jääkärirykmentin 9. jääkäripataljoonan 1. komppaniaan, josta hänet siirrettiin edelleen 14. huhtikuuta 1918 alkaen 6. Jääkärirykmentin 18. jääkäripataljoonan 2. komppaniaan. Hän otti osaa sisällissodan taisteluihin Ilveksessä, Hotakassa ja Muolaalla sekä etenemiseen Viipurin-Pietarin radalle.

## Sisällissodan jälkeinen aika
Vilkman palveli sisällissodan jälkeen 6. Jääkärirykmentistä muodostetussa Jääkäripataljoona 6:ssa, josta muodostettiin ensin Kajaanin sissipataljoona ja myöhemmin Pohjanmaan jääkäripataljoona. Hän toimi pataljoonassa joukkueenjohtajana 3. komppaniassa. Armeijasta hän erosi 30. lokakuuta 1920, mutta astui takaisin palvelukseen jo 1. maaliskuuta 1921 ja hänet sijoitettiin Helsingin komennuskomppaniaan, missä hänet määrättiin aluksi Yleisesikunnan ja 1. tammikuuta 1938 alkaen puolustusministeriön komennusjoukkueen johtajaksi.

## Talvi- ja jatkosota
Vilkman osallistui talvisotaan puolustusministeriön komendantin apulaisena. Välirauhan aikana hän jatkoi samassa tehtävässä, kunnes myöhemmin siirrettiin Puolustusvoimain Pääesikunnan taloudenhoitajan apulaiseksi. Jatkosodan puhjettua hänet siirrettiin talousupseeriksi Jalkaväkirykmentti 57:ään ja hän osallistui taisteluihin Karjalankannaksella. Vuonna 1941 hänet siirrettiin muonitusupseeriksi 15. Divisioonan esikuntaan, missä hän palveli vuoteen 1942 saakka, jolloin hänet siirrettiin Sotatalousesikunnan komento-osaston talousupseerin apulaiseksi ja keskuskanslian päälliköksi. Edellä mainituissa tehtävissä hän palveli sodan loppuun saakka. Sotien jälkeen hän jatkoi edelleen samassa tehtävässä vuoteen 1945 saakka, jolloin hänet siirrettiin toimistoupseeriksi Puolustusvoimain pääesikuntaan. Hän erosi vakinaisesta palveluksesta vuonna 1947.  

## Lähteet
* Puolustusministeriön Sotahistoriallisen toimiston julkaisuja IV, Suomen jääkärien elämäkerrasto, WSOY Porvoo 1938.
* Sotatieteen Laitoksen Julkaisuja XIV, Suomen jääkärien elämäkerrasto 1975, Vaasa 1975 .

### Viitteet
Sirppikipuajat

**Sirppikipuajat** (*Campylorhamphus*) on kipuajien heimoon kuuluva lintusuku. Sukuun kuuluu BirdLife Suomen luokituksen mukaan 4 lajia.

## Sirppikipuajiin (''Campylorhamphus'') kuuluvia lajeja
* Etelänsirppikipuaja (*Campylorhamphus falcularius*)
* Isosirppikipuaja (*Campylorhamphus pusillus*)
* Käyräsirppikipuaja (*Campylorhamphus procurvoides*)
* Sirppikipuaja (*Campylorhamphus trochilirostris*)

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*ITIS: Campylorhamphus
Tasavallan suojelulaki

**Tasavallan suojelulaki** on säädetty Suomessa suojelutilan perusteeksi kahteen otteeseen. Vuonna 1930 säädettiin tasavallan suojelulaki niin sanottujen kommunistilakien yhteydessä. Sen nojalla presidentti saattoi torjua maahan kohdistuvaa uhkaa asetuksin, joilla tarvittaessa saatettiin rajoittaa kansalaisten perusoikeuksia. Vuonna 1932 lakia sovellettiin Mäntsälän kapinan jälkeen lapualaisiin. Laki oli voimassa vuoteen 1935.

Tasavallan suojelulaki pantiin voimaan jälleen 6.10.1939. Lain turvin voitiin rajoittaa kansalaisten henkilökohtaista vapautta, oikeutta valita asuinpaikkansa ja liikkumista maassa. Sen perusteella oli mahdollista määrätä turvasäilöön henkilöt, joiden toiminnan katsottiin vahingoittavan maanpuolustusta, sisäistä järjestystä ja turvallisuutta tai huonontavan maan suhteita muihin maihin tai joita perustellusti epäiltiin tällaisesta toiminnasta. Lain seurauksena oli laajoja kommunistien ja heitä tukeneiden ryhmien jäsenten pidätyksiä. Laki oli ensin voimassa vuoden 1942 loppuun. Sitä jatkettiin kuitenkin yhteensä neljä kertaa (1942, 1944, 1945 ja 1946), niin että se oli voimassa aina vuoteen 1947. Lain voimassaolo päättyi Pariisin rauhansopimuksen allekirjoituksen jälkeen.

## Lähteet
Draculan ratsu

**Draculan ratsu** on kirjailija Ilkka Remeksen vuonna 2008 julkaistu kuudes nuortenromaani, jonka päähenkilö on Aaro Korpi. Kirjan on kustantanut WSOY.

## Juoni
Aaro Korpi joutuu isänsä suosittelemana Belgiaan hevosleirille porvoolaisen tyttöryhmän tulkiksi. Myöhemmin hän huomaa viereisellä tallilla, että todella huonokuntoinen kaakki myydään kahdeksallakymmenelläkuudella tuhannella eurolla eteenpäin Transylvaniaan ja Aaron ystävä Emma menee mukaan hevosten hoitajaksi. Aaro hyppää kuljetuksen kyytiin salaa ja ottaa yhteyttä kaveriinsa Nikoon Suomessa ja pyytää tätä apuun. Aaro ja Emma järjestävät auton kuljettajalle Sandrinelle ansan ja köyttävät tämän auton matkustamoon. Emma rupeaa ajamaan ja joku seuraa heitä. He pysähtyvät ja Niko saapuu paikalle ja auttaa heitä köyttämään seuraajat. Linnassa paljastuu, että Sandrine onkin salainen agentti.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Kirjan esittely WSOY:n sivuilla
Inhan tehtaat

**Inhan tehtaat** on Ähtärissä sijaitseva vanha tehdasyhdyskunta Ähtärin keskustasta noin 7–8 kilometriä kaakkoon. Hankaveden rannalla sijaitsevassa kylässä on vakituisia asukkaita noin 420, minkä lisäksi alueella on paljon kesämökkiasutusta. Vanhasta rautaruukista kehittyneet Inhan tehtaat ovat vuodesta 1917 olleet osa Fiskars-yhtiötä ja tulleet tunnetuksi muun muassa Buster-alumiiniveneiden valmistuspaikkana. Fiskars-konsernin lähes sadan vuoden omistuksen jälkeen Buster-veneitä valmistava Inhan Tehtaat Oy Ab myytiin tammikuussa 2016 Yamaha Motor Europelle.

## Historiaa

Laamanni Erik Gustaf Roschier sai 1841 privilegion harkkohytin perustamiseen Inhanjoen rannalle. Yhdessä Östermyran ruukinpatruunan Gustaf Adolf Wasastjernan kanssa harkkohytin toiminta saatiin alkuun 1851. Siellä sulatettiin järvi- ja suomalmia.

Inhan tehtaiden kukoistusaika alkoi 1884, kun sen otti omistukseensa ruotsalainen insinööri August Nilsson Keirkner. Inhan valmistamaa rautaa pidettiin parhaiden ulkomaisten veroisena ja se kävi kaupaksi Suomen konepajoihin. Keirkner kehitti myös raudan paikallista jalostustoimintaa ja syntyivät teräsvalimo, hevosenkenkätehdas sekä pultti- ja niittitehdas. Vesisaha muutettiin höyrysahaksi. Kun alueen malmivarat alkoivat ehtyä, siirryttiin Ruotsista tuotuun rautamalmiin ja kotimaiseen romurautaan. Rautamalmin ja valmiiden tuotteiden kuljetusta helpotti vuonna 1883 valmistunut Tampereen ja Vaasan välinen rautatie. Inhan tehtaat saivat sen varteen oman pysäkkinsä Hankaveden rannalle.

Ruukin ympärille kasvoi Keirknerin aikana vilkas yhdyskunta kouluineen ja kauppoineen. Kylän leipuri Emanuel Pohjaväre toimi myös kansanedustajana. 1900-luvun alussa kylässä oli noin 400 asukasta, ja sinne rakennettiin työväentalo, tanssilava ja oma elokuvateatteri, Inhan Bio-Bio. Ruukinpatruuna rakennutti itselleen 1899 ”Pytingiksi” kutsutun uusrenessanssipalatsin Inhan kartanon, jonka piirsi Vaasan lääninarkkitehti K. V. Reinius ja joka kuuluu Suomen komeimpiin ruukinkartanorakennuksiin. Kartanon puistossa on väentupa, huvimaja ja talousrakennus.

Vuonna 1917 Keirkner myi Inhan tehtaat osaksi Fiskars-yhtiötä ja rakennutti eläkeasunnokseen Eliel Saarisen suunnitteleman Marmoripalatsin Helsingin Kaivopuistoon. Sotien jälkeen perinteiset Inhan tehtaiden tuotteet korvautuivat Fiskarsin myötä muun muassa saranoiden valmistuksella. Alumiinista valmistetut Buster-merkkiset veneet osoittautuivat menestystuotteiksi, joiden tuotantoa varten Inhan tuotantotiloja laajennettiin 1970-luvulla. Inhan tehtaat on yhä Ähtärin suurin yksityinen työnantaja, joka työllistää toistasataa ihmistä.

## Lähteet

## Kirjallisuutta
*Hahne, Reino: *Inhan ruukkiyhdyskunta 1833–1964*. Ähtäri 1994. .
*Ranta, Matti: *Inhan patruuna*. Tarinoita August Keirkneristä. Mediapinta 2009. .
Kuoreveden vaakuna

**Kuoreveden kunnanvaakuna** on saanut aiheensa Kuoreveden kappeliseurakunnan 1600–luvun lopulla rakentamasta Kuoreveden toisesta kirkosta. Kirkon kello ja kruunu viittaavat kuningatar Kristiinan kirkkoon lahjoittamaan kirkonkelloon. Kultarahat kertovat kyseessä olleen uhrikirkon eli lahjoitusvaroin rahoitetun kirkon.

Vaakunan on suunnitellut Olof Eriksson, ja se vahvistettiin käyttöön 23. helmikuuta 1952. Vaakunan selitys on ”punaisessa kentässä kruunattu kirkonkello, saatteena molemmin puolin kolme rahaa paaluittain järjestettyinä; kaikki kultaa”. Vaakuna muuttui epäviralliseksi kotiseutuvaakunaksi 2001 Kuoreveden liityttyä osaksi Jämsän kaupunkia.

## Lähteet
* 
*
Silvo Lahtela

**Silvo Lahtela** (s. 1959) on saksalainen kirjailija. Hänen vanhempansa olivat suomalainen kirjailija Markku Lahtela (1936–1980) ja saksalainen elokuva- ja teatteriohjaaja Helke Sander (s. 1937). Lahtelalta on suomennettu yksi romaani, vuonna 1991 ilmestynyt *Kuvienkaataja*.

## Suomennos

* 

## Lähteet
Lucas Leiva

**Lucas Pezzini Leiva**, tunnetummin vain **Lucas** (s. 9. tammikuuta 1987 Dourados, Mato Grosso do Sul, Brasilia) on brasilialainen uransa päättänyt jalkapalloilija. Hän edusti vuonna 2023 päättyneellä ammattilaisurallaan kotimaansa Grêmion lisäksi myös 10 vuotta englantilaista Liverpoolia sekä viisi vuotta italialaista Laziota. Hän oli pelipaikaltaan puolustava keskikenttäpelaaja.

## Ura

### Seurajoukkueura
Lucas nousi Grêmion edustusjoukkueeseen kaudeksi 2006 ja pelasi debyyttikaudellaan Brasilian Série A:ssa 32 ottelua, joissa hän teki neljä maalia, sekä neljä Copa do Brasilin ottelua, joissa hän teki yhden maalin. Joulukuussa 2006 hän voitti brasilialaisen Placar- lehden Bola de Ouro (Kultainen pallo) -palkinnon, joka annetaan Série A:n parhaalle pelaajalle.

Lucas siirtyi englantilaisseura Liverpooliin kesällä 2007. Hän pelasi kymmenen kauden aikana Valioliigassa 247 ottelua ja teki ainoan maalinsa toukokuussa 2009 Newcastle Unitedia vastaan. Hän pelasi Liverpoolissa 25 Mestarien liigan ottelua, joissa hän teki yhden maalin, sekä 25 Eurooppa-liigan ottelua, joissa hän teki kaksi maalia. Vuonna 2012 hän voitti Englannin liigacupin. Lucas palkittiin toukokuussa 2011 Liverpoolin kauden 2010–2011 parhaana pelaajana.

Heinäkuussa 2017 Lucas siirtyi italialaisseura Lazioon 5,5 miljoonan euron siirtosummalla. Hän pelasi Laziossa viiden kauden aikana 155 Serie A -ottelua ja teki niissä kaksi maalia: ensimmäisen 18. maaliskuuta 2018 Bolognaa vastaan ja toisen heti seuraavassa sarjaottelussa Beneventoa vastaan 31. maaliskuuta 2018. Lucas pelasi Laziossa myös viisi Mestarien liigan ottelua ja 24 Eurooppa-liigan ottelua, joissa hän teki kaksi maalia. Hän voitti Italian cupin vuonna 2019 sekä Italian supercupin vuosina 2017 ja 2019.

Kesällä 2022 Lucas palasi Grêmioon 15 vuoden tauon jälkeen. Hän pelasi kaudella 2022 Grêmiossa 17 Série B:n ottelua ja teki niissä kolme maalia. 

Maaliskuussa 2023 Lucas ilmoitti joutuvansa lopettamaan uransa sydänvaivojen vuoksi.

### Maajoukkueura
Lucas kuului Pekingin olympialaisissa 2008 Brasilian pronssia saavuttaneeseen joukkueeseen. Brasilian A-maajoukkueessa hän pelasi ensimmäisen kerran elokuussa 2007. Copa Américassa 2011 hän pelasi neljä ottelua ja hänet ajettiin kentältä jatkoajalla puolivälieräottelussa, jonka Brasilia hävisi rangaistuspotkukilpailulla Paraguaylle. Lucas pelasi viimeiseksi jääneen maaottelunsa 20. marraskuuta 2013 Chileä vastaan.

## Saavutukset

* Campeonato Brasileiro Série B (2005)
* Bola de Ouro -palkinto (2006)
* Pronssia Pekingin olympialaisissa (2008)
* Englannin liigacupin voitto (2012)
* Italian cupin voitto (2019)
* Italian supercupin voitto (2017, 2019)

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Pääomamarkkinat

**Pääomamarkkinat** ovat mekanismi, jolla ihmiset voivat helposti ostaa ja myydä arvopapereita kuten osakkeita ja joukkovelkakirjoja, hyödykkeitä kuten arvometalleja tai maataloustuotteita ja muuta matalin transaktiokustannuksin ja tehokkain hinnoin.

Pääomamarkkinoiden hyötyjä:
*Pääoman hankkiminen esimerkiksi yrityksen perustamiseen tai laajentamiseen;
*Riskin siirtäminen sitä paremmin kestävälle tai riskin jako useamman kesken;
*Kansainvälinen kauppa (esimerkiksi valuuttojen).

## Katso myös
*Rahoitusmarkkinat
Kaitanokkakipuajat

**Kaitanokkakipuajat** (*Lepidocolaptes*) on kipuajien heimoon kuuluva lintusuku.

## Kaitanokkakipuajiin (''Lepidocolaptes'') kuuluvia lajeja
* Kaitanokkakipuaja (*Lepidocolaptes affinis*)
* Kirjokipuaja (*Lepidocolaptes falcinellus*)
* Pisarakipuaja (*Lepidocolaptes albolineatus*)
* Valkokulmakipuaja (*Lepidocolaptes angustirostris*)
* Valkoviirukipuaja (*Lepidocolaptes leucogaster*)
* Viirupääkipuaja (*Lepidocolaptes souleyetii*)
* Viiruvatsakipuaja (*Lepidocolaptes squamatus*)
* Vuorikipuaja (*Lepidocolaptes lacrymiger*)

## Aiheesta muualla
*BirdLife Suomi ry: Maailman lintujen suomenkieliset nimet 2., uudistettu painos (2006) 
*ITIS: ''Lepidocolaptes''
Sinisatakieli

**Sinisatakieli** (*Larvivora cyane*) on aasialainen varpuslintu.

## Koko ja ulkonäkö
Linnun pituus on noin 13,5 cm, siipien kärkiväli 20–21 cm ja paino tavallisimmin noin 15 g. Kooltaan sinisatakieli on kuin punarinta tai sinipyrstö. Juhlapukuinen koiras selkäpuolelta harmaa, vatsa ja rinta ovat valkoiset, kupeet harmaat ja naama sekä kurkun sivut mustat. Naaras, peruspukuinen koiras ja nuori lintu ovat ruskehtavaselkäisiä, vatsapuolelta vaaleita, niiden yläperä on harmaa ja silmärengas on valkoinen. Lintu on arka ja liikkuu enimmäkseen maassa nopein pyrähdyksin.

## Esiintyminen
Sinisatakieli elää Etelä-Siperiassa, Kaukoidässä, Kiinassa, Koreassa ja Japanissa. Sen elinympäristön ala on 1–10 miljoonaa neliökilometriä. Laji on muuttolintu, joka talvehtii pääasiassa Kaakkois-Aasiassa ja Indonesiassa. Se on satunnaisesti tavattu myös Euroopassa.

## Elinympäristö
Sinisatakieli asuu varjoisissa ryteikköisissä havumetsissä, joissa pensaskerros on vähäistä, usein jokivarsilla ja niittyjen reunoissa. Paikoin sitä tavataan myös tammimetsissä. 

## Lisääntyminen
Pesintä tunnetaan puutteellisesti.

## Ravinto
Sinisatakielen ravintoa ovat hyönteiset ja muut pienet selkärangattomat.

## Lähteet
* Cramp, Stanley (päätoim.) 1988: Handbook of the Birds of Europe, the Middle East and North Africa, V. – Oxford University Press. Hongkong. 
* Kuva 

### Viitteet
Lahtela

**Lahtela** on suomenkielinen sukunimi. Tunnettuja nimenkantajia ovat muun muassa seuraavat:

* Atro Lahtela (s. 1959), elokuvaohjaaja ja käsikirjoittaja, poliitikko Olavi Lahtelan poika
* Emmi Lahtela (s. 2002), jalkapalloilija
* Esa Lahtela (s. 1949), poliitikko ja kansanedustaja
* Hannu Lahtela (s. 1946), pianisti
* Janne Lahtela (s. 1974), kumparelaskija
* Johannes Lahtela (s. 1975), näyttelijä, pappi ja kirjailija, Markku Lahtelan poika
* Juuso Lahtela (s. 1985), kumparelaskija
* Markku Lahtela (1936–1980), kirjailija, poliitikko Olavi Lahtelan poika, Silvo ja Johannes Lahtelan isä
* Matti Lahtela (1881–1961), poliitikko ja kansanedustaja
* Mikko Lahtela (s. 1992), jääkiekkoilija
* Olavi Lahtela (1915–1968), poliitikko, ministeri ja kansanedustaja, Matti Lahtelan poika, Mikael Jungnerin isoisä
* Olavi Lahtela (1928–2018), yrittäjä ja yritys- ja järjestöjohtaja, liikenneneuvos
* Seppo Lahtela (s. 1947), poliitikko ja kansanedustaja
* Silvo Lahtela (s. 1959), saksalainen kirjailija, Markku Lahtelan poika.
Finn Høffding

**Niels Finn Høffding** (10. maaliskuuta 1899 Kööpenhamina – 28. maaliskuuta 1997 Kööpenhamina) oli tanskalainen säveltäjä. Hänen tuotantoonsa kuuluu muun muassa kaksi oopperaa, neljä sinfoniaa ja paljon vokaalimusiikkia. Hänen opettajiensa joukossa oli Joseph Marx.

Høffding toimi vuosina 1929–1939 musiikinopettajien yhdistyksen puheenjohtajana. Hän opetti pitkään Kööpenhaminan kuninkaallisessa musiikkiakatemiassa, jota johtikin vuosina 1954–1955.

## Lähteet
Rosenfeld (yhtye)

**Rosenfeld** on japanilainen 1986 perustettu thrash metal -yhtye, jolla oli natsi-imago. Yhtyeen lyriikoiden aiheisiin kuuluu keskeisesti ihmisten tappaminen ja natsismi. Lavalla oli usein iso natsilippu ja jäsenillä punaiset hakaristillä varustetut hihanauhat. Natsiaihetta käytettiin sen shokkiarvon takia. Yhtye ei julkaissut uransa aikana kuin yhden albumin, 4 demoa sekä yhden live-albumin. Yhtye hajosi 1993.

## Jäsenet
* Hisayoshi – Laulu
* Youchi - Kitara
* Shinji - Kitara
* Takashi - Basso
* Hime - Rummut

## Diskografia
* Rosenfeld (demo)- 1986
* B (demo) - 1989
* Pigs of the Empire (albumi) - 1991 
* Demo 93 (demo) - 1993
* Ashes to Ashes (demo) - 1994
* In the Garden (livealbumi) - 1994

## Aiheesta muualla
* Encyclopaedia Metallum: The Metal Archives
Tikkaskipuajat

**Tikkaskipuajat** (*Xiphorhynchus*) eli aikaisemmalta nimeltään tikkakipuajat on kipuajien heimoon kuuluva lintusuku. Sen jäseniä elää Etelä- ja Keski-Amerikassa, varsinkin Amazonaksen alueella. Sukuun kuuluu 12 lajia.

## Tikkaskipuajiin (''Xiphorhynchus'') kuuluvia lajeja
* Helmirintakipuaja *Xiphorhynchus spixii*
* Kaakaokipuaja *Xiphorhynchus susurrans*
* Kastanjaperäkipuaja *Xiphorhynchus pardalotus*
* Kolmiotäpläkipuaja *Xiphorhynchus triangularis*
* Loistokipuaja *Xiphorhynchus elegans*
* Mustaviirukipuaja *Xiphorhynchus lachrymosus*
* Norsunluukipuaja *Xiphorhynchus flavigaster*
* Säämiskäkurkkukipuaja *Xiphorhynchus guttatus*
* Täpläkipuaja *Xiphorhynchus erythropygius*
* Valkokaulakipuaja *Xiphorhynchus fuscus*
* Viiruhuppukipuaja *Xiphorhynchus ocellatus*
* Viirukipuaja *Xiphorhynchus obsoletus*

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*ITIS: Xiphorhynchus
Byssus

**Byssus** on simpukan erittämiä silkkimäisiä proteiineista muodostuneita kuituja. Se kiinnittyy niillä esimerkiksi kiviin, paaluihin tai muuhun alustaan jolla se kasvaa. Byssusta muodostuu simpukan jalassa sijaitsevassa byssus-rauhasessa. Sinisimpukan muodostama ”*parta*” on byssusta. Simpukka pystyy siirtymään paikaltaan katkaisemalla näitä kuituja ja erittämällä uusia kuituja toiseen kohtaan.

Byssusta muodostaviin simpukkaheimoihin kuuluvat Anomiidae, Arcidae, sydänsimpukat (Cardiidae), valesinisimpukat (Dreissenidae), sinisimpukat (Mytilidae),  kampasimpukat (Pectinidae), Pinnidae ja Unionidae.

Byssuskuituja on käytetty jo antiikin aikoina tekstiilikuituina. Kuidut muun muassa karstataan, liotetaan suola niistä pois ja upotetaan sitruunamehuun. Monimutkaisen käsittelyn jälkeen tehty lankaa ja kangasta. Enimmäkseen siitä tehdystä langasta on tehty pieniä esineitä kuten koruja tai kirjailtu vaatteita.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

*
Korpilahden vaakuna

**Korpilahden kunnanvaakuna** on puhuva vaakuna, joka on saanut aiheensa kunnan nimestä. Vaakunan joutsenet viittaavat sanaan ”korpi”, ja aaltokoro sanaan ”lahti”.

Vaakunan on suunnitellut Helmer Selin, ja se vahvistettiin käyttöön 10. syyskuuta 1958. Vaakunan selitys on ”kultaisessa kilvessä musta, aaltokoroinen vastapalkki, jossa alatusten kolme lentävää hopeista, punavaruksista joutsenta”. Vaakuna muuttui epäviralliseksi kotiseutuvaakunaksi 2009 Korpilahden liityttyä osaksi Jyväskylän kaupunkia.

## Lähteet
*
Lotta Östlin Stenshäll

**Lotta Östlin Stenshäll** (s. 3. toukokuuta 1966 Gävle) on ruotsalainen näyttelijä ja ohjaaja. Hän opiskeli teatterikorkeakoulussa Göteborgissa ja on sittemmin työskennellyt muun muassa Riksteaternissa ja Tukholman kaupunginteatterissa. Hänellä on ollut rooleja myös elokuvissa, kuten *[[Naapurihaudan kaveri]]* (2002), *Tillfällig fru sökes* (2003) ja *Att göra en pudel* (2006).

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*
Ænema

**Ænema** on yhdysvaltalaisen rock-yhtyeen Toolin kappale Ænima-albumilta. Kappale sai Grammy-palkinnon parhaasta metalliesityksestä vuonna 1998.  Kappaleesta on myös julkaistu promosingle sekä musiikkivideo.

Musiikkivideosta alun perin julkaistiin sensuroitu versio, mutta vuoden 2000 *[[Salival]]* boxilla kyseinen video oli sensuroimattomana.

Kappaleen lyriikoissa on lainauksia edesmenneen stand-up koomikon Bill Hicksin sketsistä "Arizona Bay", jossa Kalifornian osavaltio (ja varsinkin Los Angeles) "huuhtoutuisi" mereen jättäen paikalleen Arizonan niemimaan. Kappaleessa on tämän lisäksi kielteinen viittaus Ron Hubbardiin ja skientologiaan (sillä Toolin jäsenet ovat skientologiaa vastaan).

## Kappaleet
#
#

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Discogs