open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Rättäri

**Rättäri** oli 1500-luvulta 1800-luvulle nimismiehen apulaisena toiminut alempi kruununpalvelija. Sanan taustalla on ruotsin kielen työnjohtajaa ja voutia merkitsevä sana *rättare*. Koska rättärin toimi liittyi kyydityksen järjestämiseen, häntä kutsuttiin myös **kyytirättäriksi** (ruotsiksi *skjutsrättare*). Tointa hoitivat joko pitäjän tilalliset vuorollaan tai he palkkasivat jonkun hoitamaan sitä sivutoimenaan.

Nimismies oli hallintopitäjässä 1500-luvulla valtion edustajana keskeinen henkilö, kun hän toimi välimiehenä kruunun ja pitäjäläisten välillä. Hän järjesti pitäjässään käräjät ja huolehti valtion virkamiesten ja sotilaiden kyydityksestä, kestityksestä ja majoituksesta näiden liikkuessa hänen pitäjässään. Palkkioksi tästä hän sai jokaiselta pitäjän talolliselta nimismiehenveron.

Kyytirättäri toimitti nimismiehen antamat määräykset, esimerkiksi kyyditysmääräykset, pitäjän eri osiin. Hän saattoi myös kestitä ja majoittaa kruunun virkamiehiä. Kyytirättäri sai palkkiokseen osuuden nimismiehenverosta ja joskus vielä erillisiä palkkioita.

Suuria hallintopitäjiä jaettiin 1600-luvulla pienemmiksi ja syntyi kestikievarilaitos huolehtimaan kestityksistä ja kyyditsemisestä. Näiden tehtävien hoitoon ei enää tarvittu kyytirättäreitä. Heidän uudeksi tehtäväkseen tuli vankien kuljettaminen ja vartioiminen. Nämä olivat yleensä tutkintovankeja, sillä vielä 1600-luvulla pidettiin käsittämättömänä, että yhteiskunnan pitäisi käyttää varojaan vankien elättämiseen vankiloissa. Rankaisemiseen oli halvempiakin keinoja. Poliittiset rikolliset olivat tosin tästä poikkeuksia. Kyytirättäri seurasi vankia kuljetettaessa mukana, vaikka itse kuljetus kuului pitäjäläisten velvollisuuksiin, elleivät he suorittaneet siitä jollekin erillistä korvausta.

Vankien kuljetuksen lisäksi kyytirättärin virkatehtäviin kuului 1700-luvulla avustaa nimismiestä ulosotoissa ja rikollisten pidättämisessä. Rättäreitä alettiin käyttää myös käräjillä oikeudenpalvelijoina huutamassa asianosaiset tai todistajat esiin. Myöhemmin se saattoi olla rättärin ainoakin toimi. Kansa alkoi kutsua tällaista oikeudenpalvelijaa **huutorättäriksi**.

Etelä-Pohjanmaalla oli 1700-luvun alussa kyytirättäri joka pitäjässä. Vuosisadan kuluessa toimesta alkoi tulla epäsäännöllisempi ja tilapäisempi. Suomessa kyytirättäreitä oli 1800-luvun lopulla enää Vaasan- ja Oulun lääneissä. Vuoden 1902 alussa kyytirättärin virat lakkautettiin siellä missä sellainen virka vielä oli olemassa. Samalla 14. syyskuuta 1901 annetulla armollisella asetuksella vapautettiin talot antamasta kapallinen viljaa vuosittain rättäreille palkaksi. Rättärien virat vaihtuivat näin lopullisesti poliisikonstaapelin viroiksi.

Joissakin pitäjissä oli **kylärättäreitä**, joiden tehtävät määriteltiin kyläjärjestyksissä. He eivät olleet kyytirättärien kaltaisia valtion virkamiehiä.

## Lähteet

* Etelä-Pohjanmaan historia osa 2 sivut 391–392, osa 3 sivut 365–368, osa 4.1 sivu 407.
* Hiidenkivi 4/1995 sivu 50 ja 5/1995 sivu 46.
Björn Westerlund

**Björn Georg Wilhelm Westerlund** (27. tammikuuta 1912 Hannover, Saksan keisarikunta – 11. maaliskuuta 2009 Helsinki) oli suomalainen diplomi-insinööri, vuorineuvos ja Nokian entinen pääjohtaja. Hän oli myös hetken aikaa kauppa- ja teollisuusministeri V. J. Sukselaisen II hallituksessa (19. kesäkuuta – 14. heinäkuuta 1961). 

## Elämä

Westerlund valmistui diplomi-insinööriksi 1935 Teknillisestä korkeakoulusta. Valmistuttuaan hän aloitti pitkän Nokia-uransa Suomen Kaapelitehtaalla laboratorioinsinöörinä 1936–1940, osastoinsinöörinä 1940–1947, teknisenä johtajana 1947–1956 ja Verner Weckmanin seuraajana toimitusjohtajana 1956–1967. Westerlundin päätöksellä Kaapelitehtaalle perustettiin elektroniikkaosasto 1960, joka oli ensimmäiset 15 vuotta tappiollinen. 

Kun Suomen Kumitehdas Oy, Suomen Kaapelitehdas Oy ja puunjalostus- ja voimayhtiö Nokia Ab fuusioituivat Oy Nokia Ab:ksi, tuli Westerlundista sen ensimmäinen pääjohtaja 1967. Hän jäi eläkkeelle 1977, mutta toimi vielä kaksi vuotta hallituksen puheenjohtajana. Hän vaikutti myös keskeisesti Teollisuuden Voima Oy:n perustamiseen 1969 ja sen Olkiluodon ydinvoimalahankkeeseen. Ydinvoimala saatiin tilattua lännestä, kun Neuvostoliitto painosti tilaamaan idästä.

Westerlund oli Teknillisen Korkeakoulun Ylioppilaskunnan kunniajäsen, jolle ylioppilaskunta 16. marraskuuta 2002 myönsi ikiteekkarin arvonimen ja ketjun käyttöoikeuden. Tämä arvonimi on myönnetty vain kerran aiemmin.

## Lähteet

## Kirjallisuutta
* 
* 

## Aiheesta muualla
* Björn Westerlundin muistokirjoitus ''Helsingin Sanomissa''.
* Jyrki Vesikansan kirjan arvostelu (Esko Rantanen). *Talouselämä* 23.6.2004 (arkistoitu sivu).
* In Memoriam Ikiteekkari Björn ”Nalle” Westerlund 27.1.1912–11.3.2009. Teknillisen korkeakoulun ylioppilaskunta.
* 
*
JIRCii

**jIRCii** on Raphael Mudgenin kehittämä IRC-asiakasohjelma, joka on kirjoitettu Perlin tapaisella ohjelmointikielellä nimeltä Sleep. Sleep perustuu Javaan, joten ohjelma tarvitsee toimiakseen Javan 1.4.2-version tai uudemman. jIRCiistä on saatavilla Mac OS X-, Linux- sekä Windows-versiot.

## Aiheesta muualla
* jircii sourceforgessa
Kuolemanjälkeinen teloitus

**Kuolemanjälkeinen teloitus** on rituaali, jossa jo kuollut ihminen "teloitetaan". Tavallisesti menetelmänä on ollut silpominen tai polttaminen.

Menetelmää on käytetty vihattuihin henkilöihin, jotka on haluttu häpäistä heidän kuoltuaan. Tällaisiin kuuluivat paavi Formosus 800-luvulla, Englannin lordiprotektori Oliver Cromwell vuonna 1661, kenraali Lavr Kornilov vuonna 1918 ja Haitin diktaattori François Duvalier vuonna 1986.

Osa menetelmän pelkovaikutuksesta on liittynyt uskoon siitä, että väärin haudatut, erityisesti silvotut, ruumiit eivät kokisi ylösnousemusta.

## Lähteet
Simo Vuorilehto

**Simo Sakari Vuorilehto** (8. elokuuta 1930 Savonlinna – 13. kesäkuuta 2024 Helsinki) oli suomalainen vuorineuvos ja Nokian pääjohtaja. Nokiassa hän toimi kakkosmiehenä 1980-luvulla, ja Kari Kairamon kuoltua vuonna 1988 hän nousi neljän vuoden ajaksi pääjohtajaksi ennen eläkkeelle jäämistään.

Hän kuului ERT:n (”Euroopan teollisuusjohtajien pyöreä pöytä”) jäsenistöön vuosina 1989–1992.

## Ura kriisiyhtiö Nokiassa
Lähdekirjallisuudessa Simo Vuorilehto mielletään hyvin erilaiseksi johtajaksi kuin edeltäjänsä Kairamo. Häntä pidetään vanhan polven teollisuusjohtajana, joka ei uskonut kulutuselektroniikan nousuun. Suomen valtio oli myynyt Televan osake-enemmistön Nokialle 1980-luvulla. Nokian ajauduttua kriisin partaalle 1980-luvun lopussa rupesi Vuorilehto kuitenkin toteuttamaan laajaa saneerausohjelmaa, jonka seurauksena Nokia irtautui kumiteollisuudesta, televisioista ja tietokoneista. 

Nokiaan Kairamo oli jättänyt jälkeensä myös johtajakriisin, joka huipentui keväällä 1990, kun yhtiön hallintoneuvoston puheenjohtaja, SYPin Mika Tiivola nosti toimitusjohtajaksi vävynsä Kalle Isokallion. Kerrotaan, että Vuorilehto ja Isokallio olivat ainaiset kinastelukumppanit. Vuorilehto nimitti vuonna 1990 Olli-Pekka Kallasvuon rahoitusjohtajaksi ja johtokunnan jäseneksi. 

Nokian hallituksessa oli 1980-luvun lopussa pahoja ristiriitoja: Antti Lagerroosilla ja kulutuselektroniikan johtaja Jacques Noelsilla ei ollut yhteistä näkemystä yrityksen tulevaisuudesta seurauksella, että Nokian pörssikurssi laski voimakkaasti ja televisiotoimiala taantui. Antti Lagerroosin ja pääjohtajana toimineen Vuorilehdon välille syntyi riitaa. Silloinen rahoitusjohtaja Jorma Ollila yritti rauhoitella sijoittajia, kun SYP:n Mika Tiivola ja KOP:n Jaakko Lassila kiistelevät valta-asemastaan. Vuorilehto määräsi Isokallion panemaan elektroniikkaliiketoiminnot myyntiin. Nokian hallituksessa kuitenkin ymmärrettiin, ettei Isokallio voisi jatkaa Vuorilehdon asemassa tämän jäätyä eläkkeelle. Vuorilehto ei kuitenkaan saavuttanut alaistensa ja yrityksen hallintoneuvoston luottamusta seurauksella, että johtaja, Vuorilehdon pahin kiistakumppani, Kalle Isokallio, joka oli vasta 43-vuotias, ostettiin eläkkeelle ja Nokian kaksoisjohto purettiin. Sittemmin Vuorilehdon korvasi vuonna 1992 Jorma Ollila, kun Vuorilehto siirtyi eläkkeelle 61-vuotiaana.

Vuorilehto oli Suomen suurituloisimpia eläkkeensaajia. Hänen eläkkeensä vuonna 2010 oli 28&nbsp;538 euroa kuukaudessa.

## Lähteet
* Häikiö, Martti. 2001. *Nokia Oyj:n historia*. Tekijä, Nokia Oyj ja Edita Oyj.

### Viitteet
Typpioksidi

**Typpioksidi** eli **typpimonoksidi** (NO) on typen (N) ja hapen (O) muodostama kaasumainen yhdiste. Se on yksi typen oksideista, joilla tarkoitetaan kaikkia typen ja hapen yhdisteitä.  

Typpioksidia esiintyy kaikkialla elimistössä, jossa sen tärkeimmät tehtävät ovat mikroverenkierron säätely, neurotransmissio ja immuunipuolustus. Oksidatiivisen stressin kokonaismäärästä riippuen typpioksidi voi suojella soluja antioksidanttina tai lisätä solutuhoa pro-oksidanttina.

Ihminen käyttää typpioksidia muun muassa lääketieteellisissä yhteyksissä ja hitsauksessa. Typpioksidia  esiintyy myös haitallisena ilmansaasteena. 

## Ominaisuudet

Typpioksidi on pariton molekyyli eli siinä on pariton määrä elektroneja. Useimmista muista parittomista molekyyleistä poiketen typpioksidi ei kuitenkaan sanottavasti dimeroidu. Se kestää kuumennusta 1&nbsp;000&nbsp;°C:n lämpötilaan. Hapen läsnä ollessa se kuitenkin helposti hapettuu typpidioksidiksi:

: 2 NO + O2 → 2 NO2

Koska typpioksidi on pariton molekyyli, se on paramagneettinen aine. Kaasuna se on väritön, mutta esiintyessään matalissa lämpötiloissa kiinteänä tai nesteenä se on sinistä.

Typpioksidin moolimassa on 30,01&nbsp;g/mol ja CAS-numero 10102-43-9.

## Valmistus ja käyttö

Typpioksidia valmistetaan polttamalla ammoniakkia noin 500&nbsp;°C:n lämpötilassa platinan toimiessa katalyyttinä:
: 4 NH<sub>3</sub> + 5 O<sub>2</sub> → 4 NO + 6 H<sub>2</sub>O.

Laboratoriotarkoituksiin sitä voidaan valmistaa myös pelkistämällä typpihappoa kuparilla:

: 3 Cu + 8 HNO<sub>3</sub> → 3 Cu(NO<sub>3</sub>)<sub>2</sub> + 2 NO + 4 H2O

Elimistössä typpioksidi on merkittävä signaalimolekyyli. Niinpä sitä käytetään lääketieteessä, inhalaattorilla hengitettynä muun muassa sirppisoluanemian hoidossa, ja se helpottaa äkillistä hengitysvajausta eli ARDS-oireyhtymää, samoin se auttaa vastasyntyneitä hengitysvaikeuksissa ja myös estää ohitusleikkauksessa siirretyn suonen tukkeutumisen.

Typpioksidia käytetään muun muassa kaasukaarihitsauksessa suojakaasuun lisättynä. Typpioksidi reagoi hitsauksessa muodostaen otsonin kanssa typpidioksidia (NO + O3 ⇒ NO2 + O2).

## Typpioksidi ympäristöongelmana

Muiden typen oksidien tavoin myös typpioksidi on haitallinen luonnon ja maaperän happamoitumista aiheuttava kaasu. Varsinkin teollisuudesta ja liikenteestä aiheutuu paljon typen oksidien päästöjä. Typen oksidien päästöt ovat ongelma, koska niitä syntyy teollisuuden palamisreaktioissa (kuten kivihiiltä poltettaessa) aina, vaikka palava aine ei sisältäisikään typpeä, sillä ilmassa on typpeä.

Ilmakehässä typpioksidi reagoi herkästi hapen kanssa muodostaen typpidioksidia. Se taas reagoi veden kanssa, jolloin syntyy muun muassa typpihappoa. Kun tämä typpihappo sataa maaperään, se aiheuttaa luonnon happamoitumista.


File:Tahkoluoto.JPG|Tahkoluodon hiilivoimala


## Lähteet
* WSOY: Aine ja Energia: Kemian tietokirja

### Viitteet

## Katso myös
*Typpioksidi elimistössä

## Aiheesta muualla

*
*PubChem: Nitric Oxide 
*DrugBank: Nitric Oxide 
*Human Metabolome Database: Nitric oxide 
*KEGG: Nitric oxide
KTL

Lyhenne **KTL** voi tarkoittaa ainakin seuraavia:

*Kansantalojen Liitto, työväentalojen keskusliitto
*Kansanterveyslaitos, vuodesta 2009 osa Terveyden ja hyvinvoinnin laitosta
*kauppatieteiden lisensiaatti, tieteellinen jatkotutkinto
*Kemian Työntekijäin Liitto, ammattiliitto
*Kulttuurityöntekijäin Liitto, ammatillinen järjestö
*Koulutuksen tutkimuslaitos, valtakunnallinen koulutustutkimuksen keskus.
*Kouvolan taitoluistelu, urheiluseura
*Tekniikan ja Erityisalojen Ammattilaiset KTL (aiemmin Kuntien Teknisten Liitto), ammattiliitto
Jääpingviini

**Jääpingviini** (*Pygoscelis adeliae*) on keisaripingviinin ohella toinen Etelämantereella elävistä pingviinilajeista.

## Koko ja ulkonäkö
Jääpingviinin ruumis on mustavalkoinen, sillä on evämäiset siivet ja pyöreähkö pää. Nokka on väriltään tummanpunainen, mutta sitä peittävät osaksi höyhenet.

**Pituus:** 46–71&nbsp;cm **Paino:** 4–5,5&nbsp;kg

## Levinneisyys
Jääpingviini elää lähinnä Etelämantereen ja subantarktisen vyöhykkeen ahtojääalueella. Se pesii Antarktiksen ja sen syrjäisten lähisaarten kalliorannoilla, mutta siirtyy pesimäkauden jälkeen pohjoisemmaksi.

## Elinympäristö
Rannikkoseudut ja jääpeitteiset alueet.

## Lisääntyminen
Naaras munii 2 munaa, joita se hautoo 30–43 vuorokautta.

## Ravinto
Jääpingviinit saalistavat usein parvina ja voivat siirtyä antoisille vesille kilometrien päähän yhdyskunnastaan. Ne pyydystävät etenkin krillejä ja löytävät näitä pikkuäyriäisiä usein ahtojäiden lähivesiltä. Jääpingviini pystyy tavoittamaan myös nopealiikkeisiä mereneläviä, kuten kaloja ja mustekaloja. Tarvittaessa se sukeltaa 20 metrin syvyyteen ja kykenee kirimään vauhtiaan entisestään.

Makean veden puute ei tuota pingviinille ongelmia, sillä linnun munuaiset ja sierainten alla sijaitsevat erityisrauhaset poistavat ravinnon mukana tulleen ylimääräisen suolan. Janoisten yksilöiden on kuitenkin nähty syövän silloin tällöin lunta. Ne ovat lähinnä olleet maissa pesimässä olleita lintuja, jotka eivät ole päässeet merelle syömään.

## Lähteet
Minas Morgul

**Minas Morgul** voi tarkoittaa seuraavia:

* Minas Morgul, alun perin Minas Ithil, Gondorin vartiotorni J. R. R. Tolkienin kirjassa *Taru sormusten herrasta*
* Minas Morgul, saksalainen black metal ja death metal -yhtye
* *[[Minas Morgul (albumi)|Minas Morgul]]*, Summoning-yhtyeen albumi.
Kaj-Erik Relander

**Kaj-Erik Relander** (s. 21. kesäkuuta 1962 Helsinki) on suomalainen ekonomi ja yksityissijoittaja, joka tuli Suomessa tunnetuksi Soneran toimitusjohtajana tehdyistä epäonnistuneista UMTS-kaupoista. Soneran jälkeen Relander on toiminut hallituksen jäsenenä ja neuvonantajana useissa kansainvälisissä yrityksissä. Hänen erikoisalaansa ovat telekommunikaatio ja rahoitus. Relander on vuonna 2018 nimitetty DU-teleoperaattorin hallitukseen Dubaissa, Yhdistyneissä arabiemiirikunnissa. Hän toimii myös luxemburgilaisen SES-satellittiioperaattorin sekä videopalveluja Lähi-idässä ja Pohjois-Afrikassa tuottavan Starzplay Arabian hallituksessa. Lisäksi Relander toimii turvallisiin mobiilipalvelujen tuottamiseen erikoistuneen suomalaisen BookIT Oy:n hallituksessa ja neuvonantajana rahastopalveluita tarjoavassa Limestonessa sekä sijoitusyhtiö  Mustard Seedissä. Relander on myös rahoitusalan start-up -yhtiöihin Aasiassa ja Afrikassa erikoistuneen Apis Partnersin sijoituskomitean puheenjohtaja.         

Kaj-Erik Relander on teknologiaan ja internetpalveluihin erikoistuneen SEQ Capital Partnersin perustajaosakas. Hän työskentelee itsenäisenä neuvonantajana Abu Dhabin hallituksen kehitysyhtiössä Mubadalassa ja toimii neuvontantajana yksityisissä sijoitusyhtiöissä Abu Dhabissa ja Zürichissä.   

Relander tukee aktiivisesti hyväntekeväisyystyötä toimimalla puheenjohtajana Refugees United -säätiössä.

Relander oli partnerina pääomasijoitusyhtiö Accel Partnersissa vuodesta 2001 vuoteen 2009 asti.  Sitä ennen hän toimi Telen ja Soneran johdossa ja ennen eroaan noin puoli vuotta Sonera Oyj:n toimitusjohtajana.

## Ura Sonerassa
Relander oli siirtynyt vuonna 1994 Sitrasta silloisen Telecom Finlandin talousjohdon tehtäviin. Sonera laajensi toimintaansa aggressiivisesti Kaj-Erik Relanderin johdolla. Yhtiö ratsasti IT-kuplan aallonharjalla ja pyrki nostamaan pörssikurssinsa korkealle, jotta se voitaisiin myydä ulkomaille huikeaan ylihintaan. Silloin Soneran johtajat olisivat optioiden avulla tulleet monimiljonääreiksi. Relanderin johdolla Sonera teki uhkarohkeita riskisijoituksia, joista tunnetuin on Suomen suurimmaksi bisnesmokaksikin kutsuttu Saksan UMTS-lupakauppa. Aluksi kurssi saatiinkin rajuun nousuun. Kaupan osoittauduttua arvottomaksi Relander joutui jättämään tehtävänsä kohun saattelemana.

### Sonera-kirja ja teleurkintaskandaali
Kohu sai lisää vauhtia nimettömien kirjoittajien kesäkuussa 2002 julkaiseman, Sonera-kirjana tunnetun paljastuskirjan takia, jossa vihjattiin Relanderin syyllistyneen laittomuuksiin. Kirjassa esitetyistä väitteistä todeksi on osoittautunut teletunnistetietojen urkinta, josta Relander tuomittiin kuuden kuukauden ehdolliseen vankeusrangaistukseen törkeästä viestintäsalaisuuden loukkaamisesta. Relander oli antanut turvayksikön tehtäväksi puhelutietojen selvittämisen. Myös kuusi muuta henkilöä tuomittiin vyyhdessä ehdolliseen vankeuteen tai sakkoihin. Tapaukseen liittyviä vahingonkorvauksia selviteltiin vielä vuonna 2015 Espoon käräjäoikeudessa.
## Lähteet
Archie Moore

**Archie Moore** (oik. **Archibald Lee Wright**, 13. joulukuuta 1913 Benoit, Mississippi – 9. joulukuuta 1998 San Diego, Kalifornia) oli yhdysvaltalainen keskiraskaan ja raskaansarjan  ammattinyrkkeilijä. Moorea pidetään yhtenä maailman kaikkien aikojen lahjakkaimmista painoluokassaan.

## Lapsuus
Archie Moore itse väitti syntyneensä 13. joulukuuta 1916, mutta hänen äitinsä mielestä oikea syntymäpäivä oli kolme vuotta aikaisemmin 1913. Jälkimmäistä pidetään nykyään oikeellisempana, vaikka syntymäaika on kiistanalainen.

## Ammattiura

Archie Moore siirtyi ammattilaiseksi ("riisui paitansa") 1930-luvulla. Ura alkoi välisarjasta, nousten siitä hiljalleen raskaaseen keskisarjaan. Uran alku oli todella kivinen. Pienistä palkkioista johtuen ottelutahti oli pidettävä tiiviinä, jos mieli elättää itsensä. Välillä sattui tappioitakin, sillä osa nyrkkeilijöistä oli niin kovia, että niitä ei voinut voittaa ilman tyrmäystä. Tyrmäykset estettiin maksamalla Moorelle ylimääräistä rahaa. Rahaa maksettiin siksi, että tuona aikana rasismi kukoisti, ja Archie Moore oli "colored fighter", halusi hän tai ei. 

Oman aikakautensa ihmiseksi More matkusteli poikkeuksellisen paljon. Hän kävi nyrkkeilemässä muun muassa Australiassa ja Brasiliassa. Syy matkustamiseen oli raha, sillä värillisillä palkkiot olivat mitättömiä, joten otteluita piti olla paljon, jos aikoi elää nyrkkeilyllä. Moore joutui itse toimimaan omana promoottorinaan, ja sen taidon hän osasi hyvin. Kerrotaan jopa Muhammad Alin saaneen vaikutteita hänestä.

Uran loppupuolella Moorelle tarjoutui tilaisuus päästä vihdoin iskemään titteliotteluun. Vastakkaiseen kulmaukseen astui hallitseva maailmanmestari Joey Maxim. Joulukussa 1952 Mooren onnistui kukistaa kivikova Maximin 15-eräisessän ottelussa. Unelman saavuttaminen vei häneltä 17 vuotta. Hän oli kehässä keskimäärin jokaisena noiden 17 vuoden kuukautena. Palkkaa Moore sai menojen jälkeen vain 800 dollaria. 

Vuonna 1955 Archie sai ottelun itseään Rocky Marcianoa vastaan pilkattuaan tätä ensin pitkän aikaa. Marciano oli suunnitellut lopettavansa uran piakkoin. Ennen ottelua Moore ei ollut hävinnyt kertaakaan liki neljään vuoteen, ja näistä otteluista suurimman osan hän kävi ajan huippumiehiä vastaan. Moore sai kunnian käyttää Marcianoa hänen uransa toisen ja viimeisen kerran lattiassa ottelun toisessa erässä. Marciano kuitenkin tyrmäsi Mooren ottelun yhdeksännessä erässä ja lopetti uransa voittamattomana raskaan sarjan maailmanmestarina. 

Uransa loppuvaiheilla Moore kohtasi Rooman olympialaisten voittajan, suurisuisen Muhammad Alin. Ali ei antanut kokeneemmalle vastustajalleen mitään armoa vaan tyrmäsi hänet neljännessä erässä. Pian tämän jälkeen Moore lopetti nyrkkeilyuransa.

## Uran jälkeen
Vaikka Moore lopetti nyrkkeilemisen, hän ei jättänyt kehää lopullisesti. Hän toimi Alin uran alkuaikoina hänen avustajanaan. Myöhemmin hän avusti George Foremania Rumble in the Jungle -ottelussa. Uransa jälkeen Moore ryhtyi ajamaan afroamerikkalaisten oikeuksia. Moore kuoli 84-vuotiaana sairastettuaan lyhyen aikaa.

## Lähteet

* 
*Old Mongoose Archie Moore , Ammattinyrkkeily.net

### Viitteet

## Aiheesta muualla
*Boxrec.com
Kardinaalit

**Kardinaalit** (Cardinalidae) on luokittelutavasta riippuen yhdestätoista kolmeentoista suvun muodostama Etelä- ja Pohjois-Amerikassa tavattava lintuheimo varpuslintujen lahkossa. Sitä pidettiin aiemmin sirkkujen heimon alaheimona Cardinalinae. BirdLife Suomen luokituksen mukaan heimossa on 11 sukua ja 48 lajia.

Heimon nimilaji punakardinaali (*Cardinalis cardinalis*) on yleinen, Kanadan Quebecista Guatemalaan ulottuvalla alueella esiintyvä jykevänokkainen lintu.

## Suvut ja lajeja

### [[Kirjosiipikardinaalit]] ''Pheucticus''
*Keltakardinaali *Pheucticus chrysopeplus*
*Keltavatsakardinaali *Pheucticus chrysogaster*
*Kultakardinaali *Pheucticus tibialis*
*Mustahuppukardinaali *Pheucticus aureoventris*
*Mustapääkardinaali *Pheucticus melanocephalus*
*Punarintakardinaali *Pheucticus ludovicianus*

### [[Kobolttikardinaalit]] ''Cyanoloxia''
*Hohtokardinaali *Cyanoloxia cyanoides*
*Kobolttikardinaali *Cyanoloxia glaucocaerulea*
*Samettikardinaali *Cyanoloxia brissonii*

### [[Loistokardinaalit]] ''Passerina''
*Indigokardinaali *Passerina cyanea*
*Kultarintakardinaali *Passerina leclancherii*
*Purppurakardinaali *Passerina versicolor*
*Sateenkaarikardinaali *Passerina ciris*
*Sinikardinaali *Passerina caerulea*
*Ruusuvatsakardinaali *Passerina rositae*
*Turkoosikardinaali *Passerina amoena*

### [[Muurahaistangarat]] ''Habia''
* Costaricanmuurahaistangara *Habia atrimaxillaris*
* Kruunumuurahaistangara *Habia rubica*
* Lörppötangara *Habia stolzmanni*
* Muurahaistangara *Habia fuscicauda*
* Nokimuurahaistangara *Habia gutturalis*
* Panamanlörppötangara *Habia carmioli*
* Rillilörppötangara *Habia olivacea*
* Töyhtömuurahaistangara *Habia cristata*

### [[Punakardinaalit]] ''Cardinalis''
*Punakardinaali *Cardinalis cardinalis*
*Veritöyhtökardinaali *Cardinalis phoeniceus*
*Verikardinaali *Cardinalis sinuatus*

### [[Punavatsakerttulit]] ''Granatellus''
* Jukataninkerttuli (*Granatellus sallaei*)
* Punavatsakerttuli (*Granatellus pelzelni*)
* Ruusuvatsakerttuli (*Granatellus venustus*)

### [[Sinisirkkuset]] ''Amaurospiza''
* Caroninsinisirkkunen *Amaurospiza carrizalensis*
* Sinisirkkunen *Amaurospiza concolor*
* Tummasinisirkkunen *Amaurospiza moesta*

### [[Sitruunakardinaalit]] ''Caryothraustes''
*Mustanaamakardinaali *Caryothraustes poliogaster*
*Punaliivikardinaali *Caryothraustes celaeno*
*Ruusukardinaali *Caryothraustes erythromelas*
*Sitruunakardinaali *Caryothraustes canadensis*

### [[Tulitangarat]] ''Piranga''
* Andientulitangara *Piranga rubriceps*
* Jukatanintangara *Piranga roseogularis*
* Kesätangara *Piranga rubra*
* Liekkitangara *Piranga bidentata*
* Meksikontulitangara *Piranga erythrocephala*
* Punatangara *Piranga leucoptera*
* Purppuratangara *Piranga flava*
* Tammitangara *Piranga ludoviciana*
* Tulitangara *Piranga olivacea*

### Lajeja, joilla on oma sukunsa
*Preeriakardinaali *Spiza americana*
*Silkkikardinaali *Cyanocompsa parellina*

## Lähteet
LAL

**LAL** tarkoittaa seuraavia:
* Lakitieteen lisensiaatti, tutkinto
* Luonnontieteiden Akateemisten Liitto LAL, ammattiliitto
Oulujoen kirkko

**Oulujoen kirkko** sijaitsee metsäsaarekkeessa Oulujoen pohjoisrannalla Kirkkokankaan kaupunginosassa Oulussa. Kirkko ja Oulujoen seurakunta kuuluvat Oulun seurakuntayhtymään. Kirkko kuuluu Museoviraston valtakunnallisesti merkittävien rakennettujen kulttuuriympäristöjen luetteloon.

## Rakentaminen ja korjaukset
Suomen senaatin päätös kirkon rakentamisesta tehtiin vuonna 1904, kun silloisen Oulujoen kunnan alueen seurakunta erosi Oulun emäseurakunnasta. Vuonna 1908 valmistuneen puisen kirkkorakennuksen suunnitteli lääninarkkitehti Viktor J. Sucksdorff. Rakennuksen arkkitehtuuri heijastelee kansallisromanttista tyylisuuntausta Suomen Suuriruhtinaskunnan ja sortokausien hengessä. Sucksdorff itse sai vahvoja kansallisromanttisia vaikutteita muun muassa Vienan  retkiensä seurauksena. Myös toisessa kirkon kelloista on aikakautta kuvastava teksti "*Oi Herra siunaa Suomen kansa*".

Valmistuessaan kirkko nimettiin Pyhän Hengen kirkoksi. Se on Pohjois-Suomen ainoa säilynyt puinen jugend-kirkko.

1900-luvun aikana alkuperäistä sisustusta on korjaustöiden yhteydessä muutettu useaan kertaan. Vuoden 1984 entisöintityöt suunnitteli arkkitehti Anna-Maija Ylimaula professori Esko Järventauksen myötävaikutuksella. Entisöinnin tarkoituksena oli palauttaa kirkko mahdollisimman lähelle sen alkuperäistä olemusta eli ennen muuta poistaa sotien jälkeen tehdyt modernisoinnit.

## Kirkon ominaispiirteitä
Kirkko on 34 metriä pitkä ja 15 metriä leveä. Katon korkeus on 20 metriä, kellotornin 43 metriä. Kirkon rakenteen omaperäisin seikka lienee sen pääty- eli itäseinä. Kirkon keskiakseliin on yhdistetty alttari, saarnatuoli, kuorolehteri ja urut yhdeksi kokonaisuudeksi. Vastaavaa ratkaisua ei ole missään muussa Suomen kirkossa.  Kirkon vastakkaisessa eli länsipäädyssä on taas ratasikkuna, jossa olevan ristin keskellä ovat kirjaimet JHS, *Jesus Hominum Salvator* eli 'Jeesus, ihmisten pelastaja'. Kirkon päätyyn on lisäksi kirjoitettu kaikkien Jeesuksen opetuslasten eli apostolien nimet, mutta niin että Juudaksen nimi on sijoitettu muita alemmaksi. 

Kirkon tekstiilit on suunnitellut Raija Rastas.  

Ulkoapäin valkoiseksi maalattu, sisältä hirsipintainen Oulujoen kirkko on suosittu vihkikirkko. Kirkon ympäristö on metsää ja lähellä olevat pappilan pellot ovat edelleen viljelyskäytössä. Myös kirkon ympärille tehty nurmikko on tarkoitus palauttaa alkuperäisen kaltaiseksi metsän aluskasvillisuudeksi. Oulujoen hautausmaa sijaitsee kirkon lähellä.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* 
* Oulujoen kirkko surakuntayhtymän sivustolla
*
Brittipop

**Brittipop** tarkoittaa brittiläistä pop- ja rockmusiikkia. Nykyisin käsite yhdistetään ennen kaikkea 1990-luvun keskivaiheilla vallinneeseen brittiläiseen rocksuuntaukseen, jonka englanninkielinen nimi on *Britpop*.

## 1990-luvun brittipop
Brittipop oli melodista ja kitaravoittoista. Musiikillisesti se nojasi vahvasti perinteiseen brittiläiseen rockmusiikkiin. Brittipopyhtyeiden suurimpina vaikuttajina toimivat 1960-luvun menestyneet brittiläiset yhtyeet kuten The Beatles, The Who, The Kinks ja Small Faces. Jonkin verran vaikutteita haettiin myös punkista, glam rockista ja The Smithsin kaltaisista 1980-luvun yhtyeistä. Tyylilajin menestynein ja tunnetuin albumi on Oasiksen *[[(What’s the Story) Morning Glory?]]*, jota on myyty maailmanlaajuisesti arviolta 20 miljoonaa kappaletta.
 
Ulkoisessa tyylissä henki vahvana 1960-luvun mod-kulttuurin ja lad-henkisyyden sulautuminen. Asiaan kuuluivat täten moppitukat ja peribrittiläiset brändit kuten Ben Sherman, Burberry, Fred Perry, Clarks ja Paul Smith. Brittipop-tyyliä ja koko ilmiötä pidetäänkin korostetun valkoihoisena, konservatiivisena, retrohenkisenä ja menetettyyn ”parempaan Britanniaan” kaihoavana.

## Merkittäviä brittipopin albumeita
*The Bluetones – *Expecting to Fly* (1996)
*Blur – *[[Modern Life Is Rubbish]]* (1993), *Parklife* (1994), *[[The Great Escape (albumi)|The Great Escape]]* (1995)
*Radiohead – *[[The Bends]]* (1995)
*Elastica – *Elastica* (1995)
*Oasis – *[[Definitely Maybe]]* (1994), *[[(What's the Story) Morning Glory?]]* (1995), *[[Be Here Now]]* (1997)
*Pulp – *[[Different Class]]* (1995)
*Suede – *[[Suede (albumi)|Suede]]* (1993), *[[Dog Man Star]]* (1994), *[[Coming Up]]* (1996)
*The Verve – *[[A Northern Soul]]* (1995), *[[Urban Hymns]]* (1997)

## Merkittäviä brittipopyhtyeitä
* The Bluetones
* Blur
* Elastica
* Oasis
* Pulp
* Radiohead
* Suede
* Supergrass
* The Verve

## Katso myös
*Cool Britannia

## Aiheesta muualla
Jochem Uytdehaage

**Jochem Uytdehaage** (s. 9. heinäkuuta 1976 Utrecht, Alankomaat) on alankomaalainen pikaluistelija. 

Uytdehaage nousi maailman huipulle melko yllättäen voitettuaan vuonna 2001 Alankomaiden yleisluistelumestaruuden ja pääsi EM-kisojen joukkueeseen. EM-kisoissa hän sijoittui neljänneksi ja samana talvena yleisluistelijoiden MM-kisoissa kymmenenneksi. 

Vuonna 2002 Uytdehaage voitti EM-kultaa selvällä erolla hopealle sijoittuneeseen maanmieheensä Carl Verheijeniin. Samana vuonna Salt Lake Cityn olympialaisissa hän voitti kultaa sekä 5 000 että 10 000 metrillä ja sai lisäksi hopeaa 1 500 metrillä. Hän voitti molemmat matkat silloisilla maailmanennätysajoilla (6.14,66 ja 12.58,92). 10 000 metrin voittoaikansa oli myös kautta aikain ensimmäinen 13 minuutin alitus maailmassa. Myös 1 500 metrillä hän luisteli uuden maailmanennätyksen, mutta amerikkalainen Derek Parra puristi ajasta vielä 0,62 sekuntia ja vei kultamitalin. Samana keväänä Uytdehaage voitti kultaa vielä yleisluistelijoiden MM-kisoista Heerenveenistä.

Vuoden 2003 matkakohtaisissa MM-kisoissa maaliskuussa Berliinissä Uytdehaage voitti kultaa 5 000 metrillä. Tammikuussa 2004 hän saavutti EM-kisoissa pronssia, mutta vuoden kuluttua tästä kirkasti mitalin kultaiseksi.

Alankomaiden mestaruuskisoista Uytdehaagella on kaikkiaan yhdeksän mitalia, joista kultaisia neljä.
Uytdehaage piti aateliskalenterin kaikkien aikojen ykkössijaa hallussaan aikavälillä 17. marraskuuta 2001—2. helmikuuta 2002 ja uudelleen 9. helmikuuta 2002—13. marraskuuta 2005.

## Henkilökohtaiset ennätykset
*500 m: 36,27 19. marraskuuta 2005 	Salt Lake City
*1 000 m: 1.11,36 24. helmikuuta 2001 	Calgary
*1 500 m: 1.44,57 19. helmikuuta 2002 	Salt Lake City
*3 000 m: 3.43,28 16. maaliskuuta 2001 	Calgary
*5 000 m: 6.14,66 9. helmikuuta 2002 	Salt Lake City
*10 000 m: 12.58,92 22. helmikuuta 2002 	Salt Lake City

## Lähteet
* Uytdehaage Skateresults-tietokannassa 

### Viitteet

## Aiheesta muualla
*Kotisivu (hollanniksi)
Raisa Smetanina

**Raisa Petrovna Smetanina** (venäjäksi Раиса Петровна Сметанина; s. 29. helmikuuta 1952 Komin ASNT, Neuvostoliitto) on kilpahiihtäjä, moninkertainen maailmanmestari ja olympiavoittaja. Etniseltä taustaltaan hän kuuluu suomensukuiseen kansaan, komeihin.

Smetanina kilpaili kaikkiaan viisissä olympialaisissa, joissa neljissä hän edusti Neuvostoliittoa ja viidensissä kisoissaan Albertvillessä 1992 Itsenäisten valtioiden yhteisön ja Georgian muodostamaa yhdistynyttä joukkuetta. Innsbruckissa 1976 Smetanina hävisi viiden kilometrin matkalla kultamitalin vain runsaan sekunnin erolla Helena Takalolle. Seuraavana päivänä kymmenen kilometrin kisassa hän voitti kultamitalin, ja eroa hopealle sijoittuneeseen Takaloon jäi alle sekunti. Lake Placidin olympialaisissa 1980 Smetanina voitti 15. helmikuuta olympiakultaa 5 kilometrin matkalla. Viimeisen olympialaisten kultamitalinsa Smetanina voitti hieman alle 40-vuotiaana Albertvillessä IVY:n viestijoukkueessa. Tuolloin hänestä tuli vanhin hiihtolajien olympiavoittaja ja vanhin talviolympialaisten kultamitalin voittanut nainen. Kaikkiaan hän saavutti 21 olympia- ja MM-mitalia.

Vuonna 1979 Smetaninalle myönnettiin Holmenkollen-mitali.

## Lähteet
* 
* Smetanina KOK:n sivuilla 

### Viitteet
Dolly (perävaunu)

**Dolly** on rekisteröitävä yksi- tai kaksiakselinen apuvaunu, joka on varustettu vetopöydällä. Tämän apuvaunun ja puoliperävaunun yhdistämisen jälkeen saadaan kuorma-autoon miltei samanlainen perävaunu kuin varsinainen perävaunu. Dollyssa pitää olla jarrut ja takavalot ja se on katsastettava vuosittain.

Suomessa haetaan satamista Manner-Euroopasta saapuneet puoliperävaunut usein myös dollyn avulla puoliperävaunun vetoauton asemesta. Tähän on syynä Suomen Manner-Eurooppaa vapaammat pituussäännökset. Dolly kytketään normaalisti vetokytkimellä varustettuun kuorma-autoon. Vetokytkimen tulee olla hyväksytty dollyn vetoon, koska dollyn aisa on kiinteä, toisin kuin varsinaisen perävaunun aisa, joka on helakiinnitteinen.

## Henkilöautodolly

Dolly voi olla myös henkilöauton vetokoukkuun kytkettävä 1- tai 2-akselinen toisen ajoneuvon hinaamiseen tarkoitettu laite. Yleensä siinä on irrotettavat ajorampit. Hinattaessa dollylla hinattavan ajoneuvon etupyörät tai takapyörät ajetaan dollylle ja auto sidotaan kiinni siihen. Toinen akseli autosta tulee hinauksessa dollyn kantaessa toisen. Suomessa nopeusrajoitus on 60 km/h eikä dollyä tarvitse rekisteröidä. Dollyn hinaaminen henkilöautolla on kielletty kesäkuusta 2020 alkaen.

## Lähteet
Persikka

**Persikka** eli **tarhapersikka** (*Prunus persica*) on luumunsukuinen hedelmäpuu ja sen samanniminen hedelmä. Persikka on alun perin kotoisin Kiinasta.

Sana persikka (*persica*) viittaa Persiaan. Euroopassa luultiin, että persikka olisi ollut kotoisin Persiasta. Nykytietämyksen mukaan se olisi kulkeutunut Kiinasta Silkkitietä pitkin Persiaan jo 2000-luvulla eaa.

## Ulkonäkö ja koko

Persikka on 5–10 metrin korkuiseksi kasvava lehtipuu, jolla on puikeat 7–15 cm pitkät lehdet ja hennon vaaleanpunaiset kukat. Nukkapintainen, punakeltainen hedelmä on makea, mehukas ja omenankokoinen sekä -muotoinen. Se on tyypillinen luumarja, ja sen sisällä on yksi kovan puisen kiven suojaama siemen.

Persikan hedelmiä pitää käsitellä varovasti, koska ne vaurioituvat herkästi paineltaessa. Hedelmä tuottaa runsaasti eteeniä, joten sitä ei pidä säilyttää eteenistä herkästi kärsivien kasvisten lähellä. Persikka on maultaan makea, ei erityisen hapan. Se on kuitenkin happamampi kuin aprikoosi.

## Kasvatusalue

Persikoita on kasvatettu perinteisesti Kiinassa, Japanissa ja Iranissa sekä Turkissa ja muissa Välimeren maissa. Nykyisin niitä kasvatetaan edellä mainittujen lisäksi myös Yhdysvalloissa, Kanadassa ja Australiassa.

## Lajikkeita ja muunnoksia
Tavallisemman keltamaltoisen persikan lisäksi on olemassa valkomaltoista, joka itse asiassa on alkuperäisempi. Keltamaltoinen on syntynyt vasta 1800-luvulla. Sen lähtökohta on lajike Chinese Cling, jonka taimia vietiin 1850-luvulla Kiinasta Yhdysvaltoihin. Erään puun siemenstä kasvoi yksi keltamaltoisia freestone-persikoita tuottava puu, joka nimettiin Elbertaksi.

Elberta on edelleen tunnetuin keltamaltoinen lajike. Se kestää kuljetusta ja tuli siksi alalla suosioon. Se on myös ns. freestone, eli sen kivi irtoaa helposti mallosta. Se oli aiemmin viljelyssä valta-asemassa, kunnes 1940-luvulla tuli Redhaven, mutta se on kuitenkin useimpien nykyisin Yhdysvalloissa kaupallisessa viljelyssä olevien keltamaltoisten lajikkeiden taustalla.

Persikan muunnos on myös litteä persikka. Sitä on viljelty Kiinassa jo 1800-luvulla, mutta Euroopassa se on yleistynyt myynnissä vasta 2000-luvulla.  Litteästä persikasta käytetään toisinaan kaupallista nimitystä lattapersikka tai paraguayo.

### Nektariini
**Nektariini** (*Prunus persica* var. *nucipersica*) on persikan sileäkuorinen muunnos. Se on usein kooltaan persikkaa pienempi ja maultaan yleensä makeampi. Kypsä nektariini on pehmeä. Sen hedelmäliha on herkempi vaurioitumaan kuin persikan.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Finto: Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet: Persikka (''Prunus persica'')
*Fineli: Persikan ravintosisältö (kuivattu)
*Fineli: Persikan/nektariinin ravintosisältö 
*ITIS: ''Prunus persica'' 
*United States Department of Agriculture (USDA): ''Prunus persica'' 
*Flora of China: ''Amygdalus persica'' 
*Dr. Duke's Phytochemical and Ethnobotanical Databases: Prunus persica  
*Pherobase: Floral volatiles of Prunus persica
Giffenin hyödyke

**Giffenin hyödyke** on taloustieteessä käytetty termi, jolla kuvataan tuotetta tai palvelua, jonka kysyntä kasvaa hyödykkeen hinnan noustessa. Giffenin hyödykkeiden olemassaolosta ei saatu kiistatonta empiiristä varmuutta, mutta taloustieteen teoria tarjoaa  mahdollisuuden hyödykkeiden olemassaololle. Nimensä Giffenin hyödyke on saanut Robert Giffeniltä, joka Alfred Marshallin mukaan keksi tällaisten hyödykkeiden mahdollisen olemassaolon.

## Katso myös

* Hyödyke
* Veblenin hyödyke
Alfred Marshall

**Alfred Marshall** (s. 26. heinäkuuta 1842, Lontoo – k. 13. heinäkuuta 1924, Cambridge) oli brittiläinen kansantaloustieteilijä, jota pidetään yhtenä aikansa merkittävimmistä taloustieteen tutkijoista.  Marshallin vuonna 1890 julkaistu *Principles of Economics* oli erityisesti Britanniassa laajasti käytetty taloustieteen perusoppiteos useita vuosia.

Marshallin taloustieteellinen tutkimus oli laaja-alaista, mutta erityisesti hänen tunnetaan ensimmäisenä kysyntä- ja tarjontafunktioita hinnanmäärityksen selittämiseen käyttäneenä tutkijana.  Marshall kehitti kysynnän hintajouston analyyttisenä työkaluna ja osallistui laajasti taloudellisen hyvinvoinnin määrityksen kehittämiseen. Hänet tunnetaan myös epätäydellisen kilpailun käsitteestä: hän huomasi miten yritykset tekevät sinänsä samanlaisista hyödykkeistä erilaisia muun muassa tavaramerkkien ja mielikuvien avulla.

## Lähteet
Filippos

**Filippos** (), **Filippus** tai **Philippus** (lat.) voi viitata seuraaviin:

## Antiikin henkilöitä
* Filippus, apostoli
* Filippos, *Apostolien teoissa* mainittu evankelista
* Filippos I, Makedonian kuningas
* Filippos II, Makedonian kuningas
* Filippos III, Makedonian kuningas
* Filippos IV, Makedonian kuningas
* Filippos V, Makedonian kuningas
* Filippos VI, Makedonian kuningas
* Filippos I Filadelfos, Seleukidien valtakunnan kuningas (95–84 tai 83 eaa.)
* Filippos II Filoromaios, Seleukidien valtakunnan kuningas (65–63 eaa.)
* Filippos Agathokleen poika, makedinoalainen sotilas Aleksanteri Suuren aikana
* Filippos Opuslainen (300-luku eaa.), Platonin Akatemiaan kuulunut filosofi, matemaatikko ja tähtitieteilijä
* Philippus Arabs, Rooman keisari 244–249
* Philippus II, Philippus Arabsin poika, kanssahallitsija ja konsuli

## Keskiajan henkilöitä

* Filippus, vastapaavi vuonna 768
* Filippus Simonsson, Norjan hallitsija 1207–1217

## Nykyajan ja lähimenneisyyden henkilöitä

* Fílippos Kaïáfas, kreikkalainen vesipalloilija
* Fílippos Karvelás, kreikkalainen telinevoimistelija

## Muuta

* Fílippos, saari Ekhinadeilla Jooniansaarten saariryhmässä Kreikassa
* *[[Filippos (Isokrates)|Filippos]]*, Isokrateen puhe

## Katso myös
* Filip, useiden eri henkilöiden nimi
Suomen MAD

**Suomen MAD** oli yhdysvaltalaiseen ''MAD''-lehteen suurelta osin perustunut, suomalaisella aineistolla väritetty suomalainen huumorilehti. Ensimmäinen *Suomen MAD* julkaistiin huhtikuussa 1970 nimellä ***Suomalainen MAD***. *Suomalaisia MADeja* julkaistiin yhteensä 30 kappaletta: vuonna 1970 yhdeksän, 1971 julkaistiin 12 ja 1972 yhdeksän kappaletta. Vuonna 1971 julkaistiin myös kaksi pokkaria (*Tyypillisesti MAD* ja *Don Martin keittää sopan*). 

*Suomalainen MAD* lopetettiin vuonna 1972, mutta vuodesta 1982 lähtien Semic ja myöhemmin vuodesta 1998 lähtien Egmont Kustannus julkaisivat *MAD:ia* uudestaan Suomessa nimellä *Suomen MAD*. Lehden päätoimittajana toimi vuodesta 1982 lähtien Marjaana Tulosmaa ja 1980- sekä 1990-luvuilla näkyvimpänä toimittajana lehden sivuilla esiintyi the Metsänen (Timo Metsänen). Ensimmäinen spesiaali ilmestyi vuonna 1984 ja oli nimeltään "Kino-MAD".

*Suomen MADissä* esiintyneistä suomalaispiirtäjistä mainittakoon esimerkiksi Juba Tuomola, Tapani Rytöhonka, Ari Kutila, Wallu, Kyky Ahonen, Kari Korhonen, Ilkka Heilä, Jukka Murtosaari, Petri Hiltunen, Samson, Jari Rasi ja Eeli Aalto.

*Suomen MADin* viimeinen numero ilmestyi 9. marraskuuta 2005. Lehtiä julkaistiin yhteensä 245 kappaletta, taskukirjoja ilmestyi kymmenkunta kappaletta. 

## Aiheesta muualla
* Suomen Finnish Mad Epävirallinen Unofficial Website - www.finnmad.net
* Worldwide MAD Magazines: Finland
Suurlakko

**Suurlakko** tarkoittaa samaa kuin yleislakko. Nimitys on vanhahtava, ja sitä käytetään yleensä vain eräistä Suomen historiaan liittyvistä yleislakoista:

* vuoden 1905 suurlakko 30. lokakuuta – 6. marraskuuta 1905 liittyen vuoden 1905 vallankumoukseen
* syksyn 1917 niin sanottu marraskuun lakko 14.–19. marraskuuta 1917.
*Ruotsin suurlakko 1909
Petra Marklund

**Petra Linnea Paula Marklund** (s. 12. syyskuuta 1984 Tukholma) on ruotsalainen poplaulaja, joka esiintyy englanniksi taiteilijanimellä **September**. Septemberin musiikkia säveltävät, sanoittavat ja tuottavat ruotsalaiset Jonas von der Burg, Niclas von der Burg ja Anoo Bhagavan. Hänen tunnetuimmat kappaleensa ovat ”Satellites”, ”Cry For You” ja ”Until I Die”. Vuonna 2012 hän julkaisi albumin omalla nimellään.

## Musiikki
Petra julkaisi hänen ensimmäisensä singlen vuonna 1998 kun hän oli 14-vuotias. Projektin nimi oli Berdie ja kappale Birdie Num Num. Kappaleen tyyli on Bubblegum dance. Petra julkaisi myös omalla nimellä albumin vuonna 2000, jonka nimi oli Teen Queen.

September tuli Ruotsissa tunnetuksi ensimmäisen albuminsa *[[September (vuoden 2004 albumi)|Septemberin]]* myötä vuonna 2003. Siltä julkaistiin singleinä kappaleet ”La La La (Never Give It Up)”, ”We Can Do It” ja ”September All Over”.

Vuonna 2005 julkaistiin hänen toinen albuminsa *[[In Orbit]]*, jolta tuli monta radiohittiä. Levyn tunnetuimmaksi kappaleeksi nousi ”Satellites”. Muut tunnetut kappaleet olivat myös Suomessa singleinä julkaistut ”Looking For Love”, ”Flowers On The Grave”, ”It Doesn’t Matter” ja ”Cry For You”.

Syksyllä 2007 julkaistu Septemberin uran kolmas albumi on nimeltään *[[Dancing Shoes]]*. Levyn ensimmäinen single ”Can’t Get Over” käväisi Suomen virallisella singlelistalla sijalla 10 (viikolla 28/2007). Albumin tunnetuimmaksi kappaleeksi nousi ”Until I Die”, joka soi Suomessa radioissa ja televisiossa. Kappaleesta julkaistu single ylsi julkaisuviikollaan (viikolla 2) Suomen virallisen singlelistan 16. sijalle. Seuraavalla viikolla single nousi jo kahdeksannelle sijalle.

Lokakuussa 2012 Marklund julkaisi Ruotsissa omalla nimellään *[[Inferno (Petra Marklundin albumi)|Inferno]]*-levyn, jolla hän laulaa ruotsiksi. Se nousi heti julkaisun jälkeen Ruotsin albumilistan ykköseksi. Marklund kirjoitti levyn kappaleet yhdessä tiimin kanssa, johon kuului muun muassa Kent-yhtyeen laulaja-kitaristi-säveltäjä Joakim Berg. Levy on tyyliltään popmusiikkia, kun Marklund oli edeltävinä vuosina julkaissut September-taiteilijanimellä pääasiassa dance-musiikkia.

Septemberin musiikkia julkaisee Ruotsissa levy-yhtiö Catchy Tunes ja Suomessa levityksestä huolehtii Bonnier Music.

September voitti parhaan dance-artistin palkinnon NRJ Radio Awards -gaalassa vuonna 2006.

Septemberin pukeutumistyyli vaihtelee jatkuvasti, mutta hän suosii värejä ja hienostuneisuutta. Fanisivuillaan hän kertoi olevansa hyvin tunteellinen ihminen, joka nauraa ja itkee paljon.

Marklundin isä tekee töitä avaruustutkimuksessa ja äiti on ruotsalais-slovenialainen.

## Diskografia

### Studioalbumit

* Teen Queen (Petra nimellä) (2000)

* 
* 
* 
* 
* 

### Kokoelma-albumit
* 
* 
* 
* 

### Singlet

#### Berdie

* Birdie Num Num (1998)

#### Albumilta Teen Queen

* Teen Queen (2011)
* Laser Beams (2012)

**Albumilta ''September***
* 
* 
* 
*'Albumilta *In Orbit***
*  
* 
* 
* 
* 
**Albumilta *Dancing Shoes***
* 
* 
* 
**Albumilta *Love CPR***
* 
* 
* 
**Albumilta *Inferno*'''
* 
## Lähteet

## Aiheesta muualla

*
Paavola (Suomen entinen kunta)

**Paavola** (aiemmin Pehkola) on Pohjois-Pohjanmaalla sijainnut entinen Suomen kunta. Paavola yhdistettiin 1973 Revonlahden kanssa Ruukin kunnaksi, ja edelleen 1. tammikuuta 2007 Siikajoen kanssa Siikajoen kunnaksi. Paavolan naapurikunnat olivat Liminka, Pattijoki, Revonlahti, Rantsila ja Vihanti. 

Paavolassa järjestettiin Herättäjäjuhlat vuonna 1895.

Paavolan puukirkko on vuodelta 1756, ja sen on suunnitellut Matti Honka. Vuonna 1956 valmistui muutama kilometri kuntakeskuksesta Ouluun päin tunnettu Ruokolahden tanssilava. 

## Kyliä
* Kirkonkylä (Pehkola, Paavola)
* Lappi (myöhemmin Tuomioja)
* Luohua
* Saarikoski
* Ruukki

Vuoden 1970 taajamarajauksen mukaan Paavolan taajamat olivat Ruukki (1 148 asukasta, joista 1 145 Paavolan puolella) ja Kirkonkylä (282 asukasta). Vuonna 1960 taajamaksi määriteltiin myös Luohua, joka ei kuitenkaan enää ollut taajama vuonna 1970.

## Väestö
Seuraavassa kuvaajassa on esitetty Paavolan väestönkehitys kymmenen vuoden välein vuosina 1880–1970.

## Tunnettuja paavolalaisia
* Matti Arvola (1883–1959), yrittäjä ja yritysjohtaja, kauppaneuvos
* Hannes Eskola (1885–1951), kansanedustaja (Maalaisliitto) ja pankinjohtaja
* Eeva Heilala (o.s. *Taavetti*, 1934–2023), kirjailija ja runoilija
* Soile Isokoski (s. 1957), laulaja ja pedagogi
* Hannes Leinonen (1916–1986), Oulun hiippakunnan piispa
* Keijo Minerva (s. 1951 Ruukin kylässä), muusikko
* Kari Nenonen (s. 1953), kaupungin-, sairaala- ja järjestöjohtaja
* Leena Nissilä (o.s. *Karhumaa*, s. 1969), kielentutkija, Kotimaisten kielten keskuksen johtaja
* Veli Saarinen (1908–1984), juristi, virkamies ja korkeimman hallinto-oikeuden hallintoneuvos
* Anna-Maija Ylimaula (s. 1950), arkkitehti, kirjailija ja emeritaprofessori

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Paavolan kirkon historia 
* Paavolan kylä- ja kotiseutuyhdistys (Facebook)
Samara

**Samara** (; ent. **Kuibyšev**, ) on venäläinen kaupunki Volgajoen rannalla. Kaupungissa oli 1&nbsp;170&nbsp;381 asukasta vuonna 2012, esikaupunkeineen yli kaksi ja puoli miljoonaa. Se on Samaran alueen pääkaupunki.

## Historiaa

Samaran perustivat venäläiset vallattuaan alueen mongoleilta vuonna 1586. Se kasvoi nopeasti viljakaupan keskukseksi. 1800-luvun puolivälistä vuoteen 1928 se oli Samaran kuvernementin keskus. Esimerkiksi 1897 väestönlaskennan mukaan kaupunki oli tuolloin vahvasti ei-venäläinen, sillä venäläisiä oli vain 1,5&nbsp;% kaupungin noin 90&nbsp;000 asukkaasta.

Vuosina 1935–1991 kaupunkia kutsuttiin nimellä **Kuibyšev** (Куйбышев) poliitikko ja vallankumoussankari Valerian Kuibyševin mukaan. Samara toimi Neuvostoliiton toissijaisena pääkaupunkina, kun Moskova oli uhattuna toisessa maailmansodassa vuosina 1941–1943. Neuvostoliiton aikana Kuibyšev oli sotilaallisista syistä suljettu kaupunki.

Kaupungin keskustasta ammattikoulun kellarista löytyi 1990-luvulla Josif Stalinille sota-aikana tehty salainen bunkkeri, joka nykyään on matkailunähtävyys.

## Väestö
### Asukasluvun kehitys

## Nykypäivä
Nykyään kaupunki on tärkeä teollisuuskeskus ja liikenteen solmukohta.

Kaupungissa on tärkeä jokisatama Volgan varrella. Samaran rautatieasema on kaupungin pääasema. Valtatie M5, joka on osa eurooppatie E30:sta, kulkee kaupungin pohjoispuolitse ja valtatie M32 (eurooppatie E131) lähtee kaupungista etelään. Samaran kansainvälinen lentoasema sijaitsee hieman kaupungin pohjoispuolella. Tätä lentoasemaa kutsutaan sijaintipaikkansa () perusteella myös Samara-Kurumotšin lentoasemaksi ja se palvelee myös noin 50&nbsp;kilometrin päässä lännessä sijaitsevaa Toljattia.

Lada Samara -merkkistä autoa tehdään läheisessä kaupungissa Toljattissa.


Kuva:Moskovskaya (Samara Metro).jpg| Samaran metron Moskovskajan asemaa.
Kuva:View on Samara train station from the train window.jpg|Samaran rautatieasemaa.
Kuva:Airport samara.JPG|Samara-Kurumotšin lentoasema.
Kuva:Московское шоссе-пр. Кирова.jpg|Samaraa yöllä.
Kuva:Samara obl admin building.JPG|Samaran alueen hallintorakennus.
Kuva:Pokrov v.jpg|Ortodoksinen Pokrovan Jumaläidin katedraali.
Kuva:Samara - View from Volga (2008-07-13).jpg| Samara sijaitsee Volgan varrella.
Kuva:Metallurg Stadium.jpg|Jalkapallo-ottelu Krylja Sovetov -joukkueen (suom. Neuvostosiivet) kotikentällä Samaran Metallurg-stadionilla.


## Ystävyyskaupungit
* Zhengzhou, Kiina
* St. Louis, Yhdysvallat
* Stara Zagora, Bulgaria
* Stuttgart, Saksa
* Dnipro, Ukraina
* Denizli, Turkki
* Koper, Slovenia
* Palermo, Italia

## Katso myös
* Samaran metro
* Samaran rautatieasema

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Kaupungin kotisivut  
* Kaupunkipiirin sivusto 
* Matkailutietoa Samarasta 
* Valokuvia Samarasta   
* Kuvia Samarasta  
*Samara