Ruotsi Eurovision laulukilpailussa

**[[Ruotsi]]** on osallistunut **[[Eurovision laulukilpailu]]un** vuodesta  lähtien. Se on jättänyt välistä vuosien ,  ja  kilpailut. Ruotsin edustajaksi Eurovision laulukilpailuun pääsee SVT:n järjestämän Melodifestivalenin voittaja.

Ruotsi on voittanut Eurovision laulukilpailun seitsemän kertaa. Se on tällä hetkellä voittojen määrässä jaetulla ensimmäisellä paikalla Irlannin kanssa. Ensimmäinen voitto saavutettiin vuonna  Abban kappaleella ”Waterloo”. Toinen voittajakappale oli Herreysin ”Diggi-loo diggi-ley” (), kolmas Carolan ”Fångad av en stormvind” (), neljäs Charlotte Nilssonin ”Take Me to Your Heaven” (), viides Loreenin ”Euphoria” (), kuudes Måns Zelmerlöwin ”Heroes” () ja seitsemäs Loreenin "Tattoo" (2023). Ruotsi on järjestänyt kisat seitsemän kertaa voittojen jälkeisinä vuosina, ensin vuonna  Tukholmassa, sitten  Göteborgissa,  Malmössä ja vuonna  taas Tukholmassa. Vuonna  vuorossa oli Malmö. Vuonna 2016 Euroviisut järjestettiin kolmannen kerran Tukholmassa ja toista kertaa Globenissa. Vuonna 2024 kisat järjestettiin jälleen Malmössä.

Ruotsi esitti kappaleensa ruotsin kielellä, kunnes kielisäännön vapauduttua  laulukieleksi vaihtui englanti. Vuonna  laulettiin osittain ranskaa englannin lisäksi. Ruotsiksi on laulettu vain kerran kielisäännön muutoksen tapahduttua. Tämä kerta oli vuonna 2025 KAJ:n kappaleella Bara Bada Bastu. Kielisääntö laadittiinkin juuri sen jälkeen, kun Ruotsin vuoden  kappale laulettiin englanniksi. Ennen sitä oli pidetty itsestään selvänä, että jokainen maa laulaa omalla kielellään. Kielisääntö oli myös hetkellisesti poissa käytöstä vuosina 1973–1976, joten Abban vuoden 1974, Charlotte Nilssonin vuoden 1999, Loreenin vuosien 2012 ja 2023 sekä Måns Zelmerlöwin vuoden 2015 voittojen myötä Ruotsilla on viisi englannin- ja kaksi ruotsinkielistä (Herreys ja Carola) voittokappaletta.

Ruotsi on yksi Euroviisujen menestyneimmistä maista, mutta 2000-luvulla sen sijoitukset ovat olleet vaihtelevia. Vuonna  Ruotsi putosi finaalista ensimmäistä kertaa. Vuonna  Ruotsi oli menestyksekäs Eric Saaden saavutettua kolmannen sijan 185 pisteellä. Seuraavana vuonna Loreen vei voiton Azerbaidžanin Bakussa järjestetyissä kisoissa. Loreenin kappale ”Euphoria” keräsi 372 pistettä, joka on Euroviisujen silloisen pistelaskusysteemin toiseksi paras pistemäärä, jolla hän jää Norjan Alexander Rybakin ”Fairytalesta” 15 pisteen verran. Loreen ohitti Lordin pistemäärän 292 juuri silloin, kun Mr. Lordi itse kertoi Suomen antamat pisteet. Seuraava voitto tuli vuoden 2015 kilpailussa, jolloin Måns Zelmerlöwin kappale ”Heroes” keräsi 365 pistettä. Vain kahdeksan vuotta tämän jälkeen, vuonna 2023, Loreen voitti toisen kerran, tällä kertaa kappaleella "Tattoo", saaden Ruotsin parhaan pistemäärän koskaan (583). Loreenista tuli myös ensimmäinen naisartisti, joka on voittanut Euroviisut kahdesti. 

## Sijoitukset ja pistejärjestelmät
**Huom!** Vuosien 1958–1974 pisteet *eivät* ole vertailukelpoisia vuodesta 1974 eteenpäin annettujen pisteiden kanssa erilaisen pisteytysjärjestelmän vuoksi.

* Vuonna 1958 osallistujia oli kaikkiaan 10. Kunkin televisioyhtiön tuomaristossa oli kymmenen jäsentä. Jokainen antoi yhden pisteen parhaimmaksi katsomalleen laululle.
* Näin toimittiin myös vuosina 1959–1961.
* Vuonna 1962 kilpailtiin Luxemburgissa. Kullakin televisioyhtiöllä käytössään pisteet 3-2-1 kolmelle parhaimmaksi katsomalleen laululle.
* Vuonna 1963 Eurovision laulukilpailu järjestettiin Lontoossa. Kunkin televisioyhtiön tuomaristolla oli käytössään pisteet 5-4-3-2-1.
* Vuonna 1964 oli vuorossa Kööpenhamina, ja kymmenhenkisten tuomaristojen pisteiden anto muutettiin niin, että käytössä olivat pisteet 5-2-1.
* Näin toimittiin myös 1965 Napolissa ja 1966 Luxemburgissa.
* Vuonna 1967 Wienin kilpailun yhteydessä oli kullakin televisioyhtiöllä käytössään vapaavalintaisesti kymmenen pistettä. Tästä vuodesta alkaen tuomaristoissa piti olla puolet alle ja puolet yli 30-vuotiaita.
* Samoin toimittiin 1968 Lontoossa ja 1969 Madridissa, jolloin neljä maata tuli tasapisteisiin. Muun muassa pohjoismaat yrittivät muuttaa sääntöjä seuraavaa vuotta varten, jotta vältettäisiin Madridin kaltaiset tapahtumat, mutta ehdotus ei mennyt läpi EBU:n kokouksessa. Niin kaikki pohjoismaat jäivät pois vuoden 1970 kilpailusta.
* Vuonna 1971 saatiin uudenlainen sääntömuutos aikaan. Dublinissa paikalla olevien kunkin televisioyhtiön kahden tuomarin oli annettava jokaiselle laululle pisteitä arvosteluasteikolla 5-1.
* Näin toimittiin myös Edinburghissa, Skotlannissa 1972 ja Luxemburgissa 1973.
* Vuonna 1974 Englannin Brightonissa pidettyyn kisaan tuli jälleen uusi järjestelmä. Kullakin televisioyhtiöllä oli käytössään yhteensä kymmenen pistettä. Minimi oli 1, maksimi 5.

### Nykyinen pistejärjestelmä

Vuodesta 1975 käytössä ollut suomalaisen viihdepäällikkö Heikki Seppälän ideoima äänestyskäytäntö:

* Jokaisesta osallistujavaltiosta annetaan ääniä 10 parhaimmalle esitykselle.
* Parhaalle esitykselle annetaan 12 pistettä, toiselle 10 pistettä ja seuraaville pisteet 8, 7, 6, 5, 4, 3, 2 ja 1.

Vuodesta 2006 lähtien, pisteiden jaon nopeuttamiseksi, pisteiden lukija on kertonut vain kolme suurinta pistettä (pisteet 8, 10, 12), kun pienemmät pisteet (1–7) ilmestyvät ruutuun suoraan.

### Kaksivaiheinen loppukilpailu

Kun vuonna 2003 kiinnostus Eurovision laulukilpailua kohtaan lisääntyi, EBU:ssa päätettiin muuttaa laulukilpailun rakennetta seuraavanlaiseksi:

* Kilpailu muutettiin vuonna 2004 kaksiosaiseksi. 
* Semifinaali ja finaali käytiin kahtena eri päivänä.
* Laulukilpailuun voi osallistua korkeintaan 40 valtiota.
* Pistejärjestelmä pysyi ennallaan.

Kansainvälisessä finaalissa suora finaalipaikka on:

* Viime vuonna kymmenellä parhaiten menestyneellä valtiolla.
* Suurimmilla laulukilpailun rahoittajamailla: Saksalla, Ranskalla, Espanjalla, Italialla ja Isolla-Britannialla. (Espanja ei osallistu vuoden 2026 Euroviisuihin, joten tämä ei enää kuulu tähän!)

Ne valtiot, jotka eivät päässeet suoraan finaaliin, kilpailevat finaalipaikasta semifinaalissa. Kymmenen parhaiten menestynyttä valtiota semifinaalissa pääsevät finaaliin. Semifinaalissa ei kerrota kunkin valtion saamia pistemääriä vaan ne paljastetaan vasta finaalin jälkeen. Semifinaalista finaaliin selvinneet ilmoitetaan satunnaisessa järjestyksessä.

### Kaksi semifinaalia

Koska kiinnostus Eurovision laulukilpailuun vain jatkoi kasvamistaan, päätettiin ottaa käyttöön kahden semifinaalin järjestelmä:

* Neljä suurinta rahoittajamaata ovat automaattisesti finaalissa.
* Edellisen vuoden voittaja on suoraan finaalissa.
* Kaikki muut valtiot kilpailevat finaalipaikasta kaksiosaisessa semifinaalissa. Kummastakin semifinaalista jatkoon pääsee yhteensä 20 maata.

Ruotsi ei osallistunut Eurovision laulukilpailuun vuosina 1964, 1970 eikä 1976.

## Ruotsin äänestyshistoria (vuodesta 1975 lähtien)
### Ruotsin antamat pisteet
Ainoastaan finaalissa annetut pisteet näkyvät taulukossa. Ruotsi ei osallistunut kilpailuun 1976. Vuonna 2010 Ruotsi ei päässyt finaaliin, mutta sai äänestää siinä.

### Ruotsin saamat pisteet
Ainoastaan finaalissa saadut pisteet näkyvät taulukossa. Ruotsi ei osallistunut kilpailuun vuonna 1976. Vuonna 2010 maa ei selviytynyt finaaliin. Vuodesta 2004 lähtien myös semifinaaleissa karsiutuneet maat ovat voineet äänestää finaalissa.

## Kapellimestarit
Vuosina 1956–1998 Eurovision laulukilpailussa lauluja säesti suuri viihdeorkesteri jousineen, puhaltimineen ja komppiryhmineen. Jokainen maa lähetti kilpailuun oman kapellimestarin, joka vastasi laulun sovituksesta ison orkesterin säestämänä.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Eurovision.tv
* Ruotsin äänestyshistoria