Akseli Kanerva

**Juho Akseli Kanerva** (vuoteen 1906 **Johan Aksel Stolt**, 1. helmikuuta 1882 Orimattila – 4. joulukuuta 1961 Hämeenlinna) oli suomalainen toimittaja ja poliitikko, joka toimi SDP:n kansanedustajana vuosina 1931–1936. Kanerva työskenteli eri puolilla maata useassa sosialidemokraattisessa sanomalehdessä, jonka ohella hänet tunnettiin työväenliikkeen piirissä teatterivaikuttajana, näytelmäkirjailijana ja runoilijana.

## Elämä
### Nuoruusvuodet
Orimattilan Huhdanojassa syntyneen Akseli Kanervan vanhemmat olivat muonamies Villehad Stolt (1852-1925) ja Wilhelmina Siljander (1847-1934). Hänen isänsä vaikutti pitkään sosialidemokraattisessa työväenliikkeessä sekä kotipitäjänsä kunnalliselämässä. Rutiköyhän perheen lapsena Kanervalla ei ollut mahdollisuutta koulunkäyntiin, vaan hän lähti työelämään jo yhdeksänvuotiaana. Kanerva oli kotiseudullaan muun muassa paimenena, päiväläisenä, kirvesmiehenä ja suutarina. Aikuisena hän suoritti yksityisen kansakoulukurssin ja harjoitti ahkeraa itseopiskelua. Kanerva liittyi SDP:n jäseneksi 1905 ja toimi muun muassa Orimattilan sosialidemokraattisen kunnallisjärjestön puheenjohtajana sekä eri työväenlehtien avustajana. 

### Toimittajaksi
Vuonna 1910 Kanerva palkattiin Lahdessa ilmestyneen *[[Raivaaja (Lahti)|Raivaajan]]* toimitukseen. Hän työskenteli myöhemmin toimitussihteerinä ja vastaavana toimittajana, kunnes lehti ajautui vararikkoon keväällä 1914. Konkurssin jälkeen Kanerva vastasi muutaman viikon ajan ilmestyneen *[[Kansanvalta (lehti)|Kansanvallan]]* toimittamisesta, mutta siirtyi pian *[[Vapaa Sana (Vaasa)|Vapaan Sanan]]* toimittajaksi Vaasaan. Kesällä hän sai majesteettirikoksesta neljä kuukautta vankeutta *Raivaajassa* marraskuussa 1912 julkaistusta artikkelista, jonka katsottiin loukanneen keisari Nikolai II:n kunniaa. Turun hovioikeus antoi jutusta vapauttavan päätöksen, mutta prokuraattori Konstantin Kazanskin valitettua senaattiin Kanervalle langettettiin linnatuomio. Suoritettuaan rangaistuksensa Hämeenlinnan lääninvankilassa hän työskenteli *[[Hämeen Voima]]n* toimittajana Hämeenlinnassa 1914-1915, *[[Päivän Tiedot|Päivän Tietojen]]* toimittajana Sortavalassa 1916-1917 ja *[[Sosialisti (Turku)|Sosialistin]]* toimitussihteerinä Turussa 1917-1918.

Sisällissodan aikana Kanerva toimi punaisten hallinnossa Turun ja Porin lääninhallituksen sihteerinä. Huhtikuussa Kanerva vetäytyi Turun punakaartin mukana Viipuriin, jossa hän oli lääkintämiehenä ja jäi vangiksi huhtikuun lopussa Naulasaaren taistelun jälkeen. Kanerva päätyi lopulta Tammisaaren vankileirille, josta hän vapautui lokakuussa saatuaan kolmen vuoden ehtoollisen tuomion.

### Eduskuntaan
Sodan jälkeen Kanerva oli *[[Työn Voima]]n* toimitussihteerinä Jyväskylässa 1920-1924, *[[Hämeen Kansa]]n* konttorinhoitajana ja sosialidemokraattisen piirijärjestön luennoitsijana Lahdessa 1924-1927 sekä *Hämeen Kansan* toimitussihteerinä ja päätoimittajana Hämeenlinnassa 1927-1931. Hän oli myös Jyväskylän ja Hämeenlinnan kaupunginvaltuustojen jäsen. Päätoimittajana KAnerva joutui oikeuteen *Hämeen Kansan* julkaistua ruotsalaisesta *[[Arbetaren (Ruotsi)|Arbetaren]]*-lehdestä lainatun artikkelin, joka käsitteli korkeimman oikeuden päätösta kenraalimajuri K. M. Walleniusta ja presidentti K. J. Ståhlbergin sieppausta koskeneessa jutussa. Raastuvanoikeus katsoi, että kyseessä oli viranomaiset halveksunnan alaiseksi saattanut valeuutinen ja mätkäisi Kanervalle tuhdit sakot. 

Lokakuussa 1931 Kanerva nousi varasijalta eduskuntaan Helsingin sosiaalijohtajaksi siirtyneen J. W. Kedon tilalle. Kaksi vuotta myöhemmin hänestä tuli jälleen kansanedustaja, kun Kalle Myllymäki menetti henkensä. Eduskuntakautensa päätyttyä Kanerva työskenteli Hämeenlinnassa *[[Kullervo (lehti)|Kullervon]]* ja *Hämeen Kansan* toimittajana sekä kaupungissa painetun *[[Uusmaan Kunnallislehti|Uusmaan Kunnallislehden]]* toimitussihteerinä, kunnes jäi eläkkeelle 1946.
 
Kanerva tunnettiin innokkaana teatteriharrastajana, jolla oli merkittävä vaikutus työväen näyttämötaiteen kehitykseen eri puolilla Suomea. Hän perusti jo vuonna 1908 näytelmäseuran Orimattilan työväenyhdistyksen yhteyteen ja toimi myöhemmin muun muassa Sortavalan työväenyhdistyksen näytelmäseuran ohjaajana sekä Jyväskylän Työväen Näyttämön johtajana. Vuonna 1920 Kanerva oli puuhamiehenä Työväen Näyttämöiden Liittoa perustettaessa. Hän esiintyi myös itse teatterilavoilla ja kirjoitti muutamia huvinäytelmiä salanimellä Juha Satakoski. Kanervan kirjallisiin harrastuksiin kuuluivat myös runot, joita ilmestyi eri työväenjulkaisuissa.

## Perhe
Akseli Kanervan puoliso oli Orimattilan Mallusjoella syntynyt Selma Maria Wikström (1884-1970), jonka kanssa hän avioitui 1906. Perheessä oli kaksi lasta. Filosofian tohtori Johan Tast oli heidän tyttärenpoikansa. Selma Kanerva vaikutti myös työväenliikkeessä ja osallistui sosialidemokraattisten naisyhdistysten toimintaan.

## Teokset
*
*
*
*
*
*
*

## Lähteet

## Aiheesta muualla