open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Simojoki

**Simojoki** on Simojoen vesistön Lapin maakunnan eteläosassa sijaitseva 193 kilometrin pituinen laskujoki, jonka alkulähde on Simojärvi Ranualla. Simojoki laskee Perämereen Kemijoen suun kaakkoispuolella Simossa. Simojoen vesi on runsaan humuksen värjäämää, sillä valuma-alueella on runsaasti ojitettuja metsiä ja turvetuotantoalueita sekä maataloutta etenkin joen keski- ja alajuoksun osalta.

Simojoki saa alkunsa Simojärvestä, joka laskee jokeen Kaitavirran kohdalla. Joen yläjuoksu on pääasiassa erämaista ja asumatonta, ja vesi on kirkasta. Mainittavia koskia yläjuoksulla ovat Aurakoski, Saarikoski, Toivakkakoski ja Vääräkoski.  Simojokeen on suunniteltu useasti voimalaitoksia, mutta tätä ei ole nähty tarpeelliseksi Kemi- ja Oulujoen lukuisten voimalaitosten vuoksi.

Keskijuoksulle päin tultaessa pienet Sääskijärvi ja Kaitajärvi laskevat jokeen. Kelukkajoki, joen ensimmäinen sivujoki, yhtyy jokeen ennen Toljanjärveä. Toljanjärven jälkeen muita Simojoen keskijuoksun pieniä järviä ovat Saarijärvi, Saukkojärvi, Juurikkajärvi ja Portimojärvi. Toinen sivujoki, Kämäjoki, laskee jokeen Saukkojärven ja Juurikkajärven välissä. Portimojärven kohdalla jokeen yhtyvät sivujokina Majavajoki ja Ylijoki. Portimojärveltä etelään joen rantamaisemia alkavat luonnehtia enemmän maanviljelykset ja rantapellot. Ruonajoki ja Suhankojoki liittyvät jokeen viimeisinä Ranuan puolella sijaitsevina sivujokina. Mainittavia koskia keskijuoksulla ovat Toljankoski, Nuupaskosket, Käpälinkosket, Pajukosket, Ruonakoski, Hirvinivat sekä Hosionkoski.

Simon puolelle ja joen alajuoksulle tultaessa jokeen liittyviä sivujokia ovat Tainijoki ja Kuivasjoki. Joki virtaa Simon kuntakeskuksen halki ja laskee lopulta Perämereen. Simojoen suurimmat kosket sijaitsevat joen alajuoksulla ja niistä mainittavia ovat Maaninkakoski, Mötyskoski, Viherikoski, Tainikoski, Veitsikoski, Kalliokoski, Saukkokoski, Harskukoski, Kuolemankoski ja Mertakoski.

Simojoen vedenlaatu on kokonaisuudessaan erinomainen – sivujokien vedenlaatu on yleisesti hyvä. Simojoessa on jäljellä joen oma, luontaisesti lisääntyvä lohikanta. Joella käy runsaasti vapaa-ajan kalastajia pyytämässä lohta ja harjusta. Joki soveltuu hyvin perhokalastukseen kokonsa, virtaamansa ja runsaiden koskiensa puolesta. Lohen nousu jokeen alkaa yleensä kesäkuun puolessa välissä, hiljentyen heinäkuussa joen veden lämmetessä. Uusi lohen nousu alkaa vesien viilentyessä elo-syyskuun vaihteessa.

Simojoen parhaat lohenkalastusalueet sijaitsevat muutaman kymmenen kilometrin matkalla alajuoksulla. Alkukesästä lohta saadaan eniten merta lähinnä olevista koskista, kuten Suu-, Merta- ja Pyttykoskista. Myöhemmin kesällä hyviä ja samalla joen suosituimpia koskia ovat muun muassa Hömmön-, Hanskan- ja Harrikosket, jotka sijaitsevat melko lähekkäin 20–25 kilometriä Simon kylältä yläjuoksulle päin. Simojoen mataluuden vuoksi veneestä kalastaminen on monin paikoin hankalaa, mutta parhaita soutu-uistelusuvantoja ovat Nikkilän-, Yli-, Hovi-, Simoskan- ja Sankasuvanto sekä Koukunmutka.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Lohijoki Simojoki
Ukko (Inari)

**Ukko** eli **Ukonsaari** () tai **Ukonkivi** sijaitsee Inarijärven Ukonselällä Inarin kirkonkylän läheisyydessä. Kylältä on saarelle matkaa noin 11 kilometriä. Se oli aikoinaan saamelaisten pyhä uhripaikka. Saari on noin 30 metriä korkea.

Ukko eli inarinsaameksi *Äijih* oli inarinsaamelaisten tärkein miespuolinen jumalolento. Ukkoa palvottiin saarella ilmeisesti vielä 1800-luvun lopulla. Palvontamenoihin liittyi erilaisten saaliseläinten, kuten peurojen, luiden ja sarvien vieminen saarella sijaitsevaan uhriluolaan. Englantilainen Sir Arthur Evans, myöhemmin Välimeren alueen arkeologina tunnettu, kävi saaren uhriluolalla nuorena opiskelijana vuonna 1873 ja teki paikan päällä kaivauksia. Luolasta löytyi luiden ohella Itä-Venäjältä Kama- ja Vytšegdajoen alueelta peräisin oleva ohimorengas noin 1200-luvulta.

Samuli Paulaharju on teoksessaan *Seitoja ja seidan palvontaa* Ukonsaarta kuvaillut näin: *"Inarin länsiosassa, Ukonselän suupuolessa on korkea (30 m.), jyrkkäpäätyinen kalliopahta-saari, Ukko, joka monilukuisten muiden saarien joukosta näkyy jo kauas, kirkollekin, yli penikulman päähän. Kalliopahdassa on iso uhriluola, jo vanhastaan tunnettu. Luolassa on vieläkin jäljellä luita, »karhun ja peuran ja linnun luita.» Vanha inarilainen muistelee vanhoista Inarin jumalista, että »Ukko oli miesjumala Inarin Ukonsaarella ... ja toinen oli naisjumala, Galguvaaran ahkku, Ukonselän pohjukan pohjoisrannalla. Siinä on semmoinen juppura, mutta ei ole enää kiveä. Siinäkin on uhrattu ennen.»"*

Saarelle tehdään kesäisin risteilyjä Inarin kirkonkylältä saamelaismuseo Siidan rannasta.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

*Inarijärven risteily
Siikajoki (joki)

[
{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoline",
  "ids": "Q890262",
  "properties": {
      "stroke": "#00BFFF",
      "stroke-width": 3, 
    "stroke-opacity": 1 }
}
]

**Siikajoki** on Siikajoen vesistön pääosin Pohjois-Pohjanmaalla sijaitseva 160 kilometriä pitkä joki. Siikajoki alkaa Kajaanin kaupungin alueella sijaitsevasta Pieni-Kaakkuri-järvestä, ja se laskee Perämereen Siikajoen kunnan alueella. Joen vesistöalue ulottuu Kajaanin, Pyhännän, Vaalan, Siikalatvan, Kärsämäen, Haapaveden, Raahen, Limingan ja Siikajoen kuntien alueille.

Joen vesistöalueen pinta-ala on 4&nbsp;318&nbsp;km² ja sen järvisyys 2,2 %. Sen suurin sivu-uoma on Lamujoki. Joen muita sivu-uomia ovat Pyhännänjoki, Mulkuanjoki, Neittävänjoki ja Luohuanjoki. Vesistöalueen merkittävimpiä luonnonjärviä ovat Iso Lamujärvi, Pyhännänjärvi ja Kurranjärvi sekä tekojärviä Kortteisen tekojärvi ja Uljuan tekojärvi.

Siikajoen yläjuoksua kutsutaan nimellä Siikalatva. Siikalatvan alue on huomattavan soista. Pääuoman varressa ovat Kestilän, Rantsilan, Paavolan, Revonlahden ja Siikajoen kirkonkylät. Jokilaakson alajuoksu on viljavaa maatalousmaisemaa.

## Lähteet
Kalajoki (joki)

**Kalajoki** on Kalajoen vesistön 130 kilometriä pitkä laskujoki Pohjanmaalla. Se alkaa Reisjärvestä ja laskee Perämereen. Kalajoen varrella on useita säännöstelyaltaita suurimpana Hautaperän tekojärvi Haapajärvellä, minkä tarkoitus on kevättulvien säännöstely ja sähköntuotanto. Kalajoen varrella sijaitsevat Haapajärvi, Nivala, Ylivieska ja Alavieska sekä joen suulla Kalajoen kaupunki.

## Vesivoimalaitoksia
Kalajoen vesistöalueella on neljä vesivoimalaa, joiden yhteisteho on 12 MW.

## Historiaa
Kalajoesta tuli jääkauden jälkeen noin 8&nbsp;000 vuotta sitten Päijänteen ja Saimaan yhteinen laskujoki. Muistona siitä on kanjoni Haapajärven Pitkäkankaalla. Päijänne mursi uuden laskujoen, Kymijoen, Heinolassa noin 6&nbsp;100 vuotta sitten ja Saimaa uuden laskujoen, Vuoksen, Imatralla noin 5&nbsp;000 vuotta sitten.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Lokan tekojärvi

**Lokan tekojärvi** on Euroopan unionin suurin tekojärvi, mikäli ei lasketa mukaan padottuja merenlahtia. Se sijaitsee Luiron yläjuoksulla Sodankylässä Lapissa. Allas on saanut nimensä sen kaakkoisrannalla sijaitsevasta Lokan kylästä, ja järvestä käytetään puhekielessä myös nimitystä **Lokka**. Sen avulla säädellään Kemijoen voimalaitoksille tarvittavaa vesimäärää.

Alimman vedentason kohdalla (240 m mpy.) tekojärven pinta-ala on 216 neliökilometriä ja ylimmällä tasolla (245 m) 418 neliökilometriä. Lokan tekojärven täyttö aloitettiin vuonna 1967. Järvi on siitä lähtien ollut runsaita saaliita antava kala-allas. Merikotkatkin ovat löytäneet järven. Niitä käy talvellakin järvellä syömässä kalastajien niille tarjoamaa "roskakalaa".

Vuotson kanava yhdistää Lokan toiseen suureen Lapin tekojärveen, Porttipahdan altaaseen.

Sompion aapamaan jääminen veden alle sai kritiikkiä paitsi alueen asukkailta myös ulkopuolisilta luonnonsuojelijoilta kuten Urpo Häyriseltä ja Pentti Linkolalta. Järven alle jäivät Korvasen, Rieston ja Mutenian kylät sekä lukuisat aavat, joista yksi oli Suomen ja Euroopan siihen saakka pinta-alaltaan suurin aapasuo, Posoaapa

Järven saaria ovat Muotkarova, Kotiselkä, Kaitakumpu, Kiimakumpu, Matkusmaa, Pilliranta, Puljusaari, Sokka-Matkusmaa, Kuukkelinmaa sekä Lakkaasaari.

## Rantojen puhdistus
Lokan ja Porttipahtaan tekojärvien alle on jäänyt kantoja ja muuta puumateriaalia, jota on etenkin 2000-luvulla alettu korjata pois. Pääsääntöisesti ranta-alueilta on kerätty pois puumateriaalia matalan vedenpinnan aikana. Syntyneet puu- ja kantokasat on poltettu paikan päällä, sillä puita ei ole voinut hyödyntää energiataloudessa niiden sisältämän hiekan ym. takia.

## Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Kemijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 65) Luiron valuma-alueen (65.9) Lokan tekojärven alueella (65.93), jonka Lokan tekojärven lähialueeseen (65.931) järvi kuuluu.

## Katso myös
* Luettelo Suomen sadasta suurimmasta järvestä
* Vuotoksen tekojärvi
* Kollajan allas

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Tutkimus: Vesivoiman rakentaminen vahingoitti saamelaisia, Yle 7.12.2010
* Tekojärvet hukuttivat kylät ja puut, kun vesivoima tuli Lappiin (maksumuuri), Helsingin Sanomat 31.7.2016

Dokumentteja ja ohjelmia
* Muisti: Hukutethin kyliäkin, Yle
* Tekoaltaat mullistivat sompiolaisten elämän, *Hukutettu maa* -dokumentti, Yle
ACINT

**ACINT** () on akustinen (ääneen perustuva) MASINT, mittaus- ja tunnusmerkkitiedustelun alalaji.

ACINT:a tehdään enimmäkseen vedessä, jossa se on sukellusveneiden ja niiden torjunnan keskeinen tiedustelulaji. ACINT:a voidaan tehdä myös ilmassa, erityisesti matalilla taajuuksilla, jotka etenevät ilmassa pisimmälle.

Keskeisimmät ACINT- välineet ovat:
* aktiivinen, ääntä lähettävä ja kaikua kuunteleva kaikuluotain lähetin/vastaanotin
* passiivinen, vain kuuntelua suorittava kaikuluotain vastaanontin

ACINT:lla saatavia tietoja ovat muun muassa
* vedenalaisen kohteen äänilähteiden havaitseminen
* kohteiden luokittelu (alustyyppi, jopa yksilö, moottorit, potkurimäärät, potkurin lapojen määrä, torpedolaukaisut ja niin edelleen)
* suunnan ja etäisyyden mittaus kohteeseen

ACINT:n suoritus vedessä, jossa on useita lämpökerroksia, on erityisen vaikeaa. Tällaista vesi on muun muassa Itämerellä.
Ropi

**Ropi** () on tunturi Enontekiön kunnan alueella. Sen korkeus on 945 metriä.

Ropin ympäristössä liikkuu vaeltajia, mutta alueelle ei ole merkitty varsinaisia vaellusreittejä.

## Katso myös
* Luettelo Suomen korkeimmista kohdista
* Luettelo Suomen suurimmista prominensseista

## Lähteet
Tunguska

**Tunguska** () sana esiintyy kolmen Jeniseihin laskevan joen nimessä Siperiassa Venäjällä.

*Ala-Tunguska
*Kivinen-Tunguska
*Ylä-Tunguska (Angaran alajuoksun nimenä) 

## Katso myös
*Tunguskan räjähdys''
*Tunguska M1, venäläinen ilmatorjuntapanssarivaunu
Juha

**Juha** voi tarkoittaa ainakin seuraavia asioita:

*Juha, suomalainen miehen etunimi
*Juha, Anssi Tikanmäen albumi vuodelta 1999
*JuHa-rata Juurikorvesta Haminaan
*Kino Juha, elokuvateatteri Nurmijärvellä.

## Romaani ja muut siihen perustuvat teokset
*Juha, Juhani Ahon vuonna 1911 ilmestynyt romaani
;Oopperat
*Juha, Aarre Merikannon ooppera vuodelta 1922
*Juha, Leevi Madetojan ooppera vuodelta 1935
;Elokuvat
* *[[Juha (vuoden 1921 elokuva)|Juha]]* (*Johan*), Mauritz Stillerin ohjaama elokuva vuodelta 1921
* *[[Juha (vuoden 1937 elokuva)|Juha]]*, Nyrki Tapiovaaran ohjaama elokuva vuodelta 1937
* *[[Juha (vuoden 1956 elokuva)|Juha]]*, Toivo Särkän ohjaama elokuva vuodelta 1956
* *[[Juha (vuoden 1999 elokuva)|Juha]]*, Aki Kaurismäen ohjaama mykkäelokuva vuodelta 1999
; Soundtrackit
* *[[Juha (soundtrack)|Juha]]*, Anssi Tikanmäen soundtrack Aki Kaurismäen elokuvaan vuodelta 1999
Sokosti

**Sokosti** on Saariselän tuntureista korkein. Se sijaitsee Urho Kekkosen kansallispuistossa, Luirojärven itäpuolella Sodankylän kunnan alueella. Sokostilla on useita sivuhuippuja ja sen korkein laki on 718 metrin korkeudessa. Sokosti on suosittu vaellus- ja retkeilykohde. Se kuuluu UK-puisto-Sompio-Kemihaara-Natura 2000 -luonnonsuojelualueeseen. Etäisyys Luirojärvelle on noin kuusi kilometriä ja korkeusero Luirojärven pintaan noin 435 metriä.

## Katso myös
* Luettelo Suomen korkeimmista kohdista
* Luettelo Suomen suurimmista prominensseista


Tiedosto:Sokostin huippu.JPG|Näkymä Sokostin huipulta länteen yli Luirojärven.
Tiedosto:GSM_base_station_with_solar_panel_in_Sokosti_Finland.JPG|Soneran tukiasema aurinkopaneleineen Sokostin huipun tuntumassa.


## Lähteet
O-Zone

**O-Zone** oli kolmen Romaniaan muuttaneen moldovalaismiehen muodostama eurodance-yhtye, joka tuli kesällä 2004 ympäri Euroopan tunnetuksi kappaleillaan "Dragostea din tei" ja "Despre tine". Romaniassa niistä tuli hittejä jo julkaisuvuonnaan 2003. O-Zone hajosi vuonna 2005 ja sen jäsenet lähtivät omille soolourilleen. Yhtye teki lyhyen paluun vuosina 2017 ja 2019. Lisäksi yhteen laulajista Radu Sîrbu ja Arsenie Todiraș levyttivät yhteisen kappaleen "Lay Down" vuonna 2020.

## Kokoonpano

* Dan Bălan 
* Radu Sîrbu 
* Arsenie Todiraș

## Tuotanto

* *[[Dar, Unde Esti]]* (2000)
* *[[Number1]]* (2001)
* *[[DiscO-zone]]* (2003)

## Lähteet
Oktaavi

**Oktaavi** on sävelkorkeuden intervalli, joka vastaa taajuuden kaksinkertaistumista. Esimerkiksi 1&nbsp;000:n ja 2&nbsp;000 hertsin korkuisten äänten välinen intervalli on oktaavin suuruinen, koska 2&nbsp;× 1&nbsp;000&nbsp;Hz&nbsp;= 2&nbsp;000&nbsp;Hz. Vastaavasti 2&nbsp;000:n ja 4&nbsp;000 hertsin korkuisten äänten välinen intervalli on myös yksi oktaavi, koska 2&nbsp;× 2&nbsp;000&nbsp;Hz&nbsp;= 4&nbsp;000&nbsp;Hz.

Tasavireisessä virityksessä oktaavi jaetaan kahteentoista puolisävelaskeleeseen siten, että peräkkäisten sävelten taajuussuhde on vakio. Viritys aloitetaan usein keski-a-sävelestä, jonka taajuudeksi asetetaan 440&nbsp;Hz.

Musiikissa oktaavin päässä toisistaan olevat sävelkorkeudet aistitaan tietyllä tavalla samana. Esimerkiksi naisen ja miehen laulaessa yhtä aikaa samaa melodiaa on sävelkorkeuksien ero yleensä oktaavi, ellei miesääni laula ylempää (esimerkiksi falsetissa). Oktaavin päässä toisistaan olevilla sävelillä onkin tästä syystä sama nimi, ja samannimiset sävelet erotetaan toisistaan erilaisilla indekseillä, esimerkiksi C, c, c1, c2 jne.

## Katso myös
*Oktaaviala
*Sävelasteikko
Token Ring

**Token Ring** on valtuudenvälitysverkko eli rengas, jossa oikeus lähettää tietoa verkossa hallitaan valtuuden eli tokenin kierrättämisellä. Token Ring -verkko on tyypillisesti toteutettu IBM:n kehittämällä kaapelointijärjestelmällä, jossa verkko on fyysisesti tähtimäinen, mutta loogisesti rengas. Token Ring on määritelty IEEE-standardissa **IEEE 802.5**.

Nykyään kytketty Ethernet on korvannut Token Ring -verkot käytännössä täysin.
Sertab Erener

**Sertab Erener** (s. 4. joulukuuta 1964 Istanbul, Turkki) on turkkilainen laulaja. Hän voitti vuoden 2003 Eurovision laulukilpailun kappaleellaan "Everyway That I Can".

Hän työskenteli aluksi toisen turkkilaisen tähden, Sezen Aksun, kanssa ja julkaisi ensimmäisen albuminsa vuonna 1992. Erener on myös esiintynyt duettona José Carrerasin ja Ricky Martinin kanssa. Vuonna 2004 hän julkaisi ensimmäisen englanninkielisen albuminsa *No Boundaries*.

## Albumit

* *Sakin Ol!* (1992) 
* *La'l* (1994) 
* *Sertab Gibi* (1996) 
* *Sertab Erener* (1999) 
* *Sertab* (2000) 
* *Turuncu* (2001) 
* *Sertab* (kansainvälisessä levityksessä - 2003) 
* *No Boundaries* (2004)
* *Aşk Ölmez* (2005)
* *Rengarenk* (2010)

## Singlet

* "Zor Kadin" (1999) 
* "Utanma" (2000) 
* "Bu Yaz" (2000) 
* "Yeni" (2001) 
* "Everyway That I Can" (2003, Eurovision laulukilpailujen vuoden 2003 voittajakappale) 
* "Here I Am" (2003) 
* "I Believe" ("That I See Love in You", 2004) 
* "Leave" (2004)

## Aiheesta muualla

* Viralliset kotisivut
Hutsulit

**Hutsulit** ovat etninen ryhmä Karpaateilla osissa Ukrainaa ja Romaniaa. 

## Asuinalue

Hutsulien perinteinen asuinalue käsittää osia Karpaattien etelä- ja pohjoisrinteistä. Nykyisen Ukrainan hallinnollisista alueista heitä asuu Verh'ovynan piirissä ja osissa Kosivin, Nadvirnan ja Kolomyjan piirejä Ivano-Frankivskin alueella, Putylan ja Vyžnytsjan piirissä Tšernivtsin alueella, sekä Rah'ivin piirissä Taka-Karpatian alueella. Ukrainan lisäksi hutsuleja asuu kylissä Romanian puolella maiden vastaista rajaa Maramureșin piirikunnassa.

Hutsuleja on sittemmin myös muuttanut ympäri maailmaa. Hutsulien perustamia järjestöjä toimii esimerkiksi Isossa-Britanniassa, Yhdysvalloissa ja Kanadassa.

## Historia
Hutsulien nimen alkuperää ei tunneta varmuudella, mutta siitä on esitetty useita eri teorioita. Yhden mukaan nimi on johdettu paimentolaista tarkoittavasta sanasta *kotšul*. Toisen teorian mukaan nimi on ollut alun perin turkkilainen heimonimi *uts* tai *uz*. Kolmannen teorian mukaan nimi on johdettu itäslaavilaisen ulitšien heimon nimestä ja neljännen mukaan nimi on johdettu romanian maantierosvoon viittaavasta sanasta *hoţul* tai *hoţ*.

Hutsulit ovat alkaneet asuttaa Karpaattien pohjoisrinteitä 1400-luvulta 1700-luvulle. 1700-luvulta lähtien heitä alkoi asettua myös niiden etelärinteille Taka-Karpatian ja Maramureșin alueelle. Selvästi omana ryhmänään heistä on alettu puhua Galitsiassa 1700-luvun lopulta lähtien. Hutsulit olivat pitkään pääasiassa talonpoikia puolalaisten ja unkarilaisten maanomistajien alaisuudessa. Joitakin hutsuleja tiedetään olleen kasakkoina ja heitä myös soti puolalaisia vastaan. Jotkin hutsulit tunnettiin *[[opryšokit|opryšok]]*-nimisinä maantierosvoina. Lukutaito alkoi levitä tavallisen kansan keskuudessa vasta 1900-luvulla. Saman vuosisadan alussa hutsuleja osallistui Ukrainan itsenäisyyspyrkimyksiin. Hutsulien tasavalta oli muutaman kuukauden kestänyt yritys saavuttaa itsenäisyys vuonna 1919, joka päättyi Romanian miehitykseen.

## Kulttuuri

Hutsulien perinteiseen kulttuuriin kuuluu patriarkaalinen yhteiskuntajärjestelmä ja kausittainen liikkuminen paimennettujen lampaiden perässä ylhäällä ja alhaalla vuoristolla sijaitsevilla laitumilla. Karpaattien muista kansoista hutsuleja erottaa esimerkiksi heidän värikkäät kansallispukunsa. Miehillä ja naisilla ne sisältävät mustaa tai tummanpunaista kangasta värikkäin koristeluin. Perinteisiin kuuluvat myös hutsulien omat kansantanssit ja laulut. Kansanlaulujen suosittu aihe ovat opryšokit. Kansantansseista ehkä suosituin on nopeatahtinen *hutsulka*.

## Lähteet
GURPS

**GURPS** (Generic Universal RolePlaying System) on roolipelijärjestelmä. GURPS on Steve Jackson Gamesin tuotemerkki. Se soveltuu kaikenlaisiin ympäristöihin ja on hyvin laaja ja monipuolinen pelijärjestelmä.

Pelatakseen roolipeliä GURPS-pelijärjestelmällä, tarvitsee perussäännöt sisältävän kirjan 'GURPS Basic Set', josta on julkaistu jo neljä laitosta. Neljännessä laitoksessa perussäännöt on jaettu kahteen kirjaan: GURPS Basic Set Characters ja GURPS Basic Set Campaigns. Perussääntöjä ja pelin sisältöä voi laajentaa muilla kirjoilla, jotka sopivat moniin eri ympäristöissä pelattaviin peleihin. Lisäksi tarvitaan kirjoja liittyen siihen ympäristöön, missä roolipeliä haluaa pelata. GURPSia voi pelata myös itse luomassaan ympäristössä.

GURPSin pelaamiseen tarvitaan muutaman kirjan lisäksi vähintään yksi pelaaja ja yksi pelinjohtaja, kuusisivuisia noppia, kynää ja paperia. GURPS on siis pöytäroolipelijärjestelmä (ei liveroolipeli).

GUPRS-roolipeliä voi siis pelata oikeastaan minkälaisessa ympäristössä tahansa, ja valmiita seikkailuja ja lisäsääntöjä löytyy hyvin monen tyyppisiä. Julkaistuja GURPS kirjoja on monia, mm.:

* Aliens
* Basic Set
* Bio-Tech
* China
* Cyberworld
* Dinosaurs
* Fantasy
* High-Tech
* Illuminati
* Magic
* Robots
* Space
* Ultra-Tech

## Aiheesta muualla
* GURPS kotisivut
Extensible Authentication Protocol

**EAP** (Extensible Authentication Protocol) on alun perin PPP-protokollan yhteydessä kehitetty käyttäjien tunnistusprotokolla (, päivitysversio ). IEEE sovitti sen toimimaan myös 802.1X-protokollan kanssa. 

Sitä ajetaan käytännössä Työasemalta RADIUS-palvelimelle asti. Se on vain todennusprotokollan runko, jolla voidaan neuvotella mitä tarkkaa todennusmekanismia käytetään. Mahdollisia IETF:n määrittämiä avoimia EAP-todennusprotokollia ovat:

* EAP-SRP: haaste/vastaus-tyylinen salasanatunnistus.
* EAP-TLS: TLS-pohjainen varmenne/sirukorttitunnistus.

Valmistajakohtaisia EAP-protokollia:

* EAP-SIM: Nokian määrittelemä tapa todentaa käyttäjät SIM-kortilla.
* LEAP (Lightweight EAP): Ciscon valmistajakohtainen järjestelmä, joka on kryptografisesti heikko ja murrettavissa.

Muita EAP-protokollia:

* EAP-MD5: Kevytrakenteinen mutta heikosti suojattu tunnistus.
* EAP-TTLS: Tunneled TLS - laajennus EAP-TLS:lle joka helpottaa tunnistautumista.

Koska EAP ei sinällään todenna palvelinta asiakkaalle päin ja sisältää muita ongelmia, useimmiten nykyään käytetään sen suojattua muotoa Protected EAP (PEAP). Siinä ensin käydään TLS-neuvottelu palvelimelta asiakkaalle ja sen jälkeen ajetaan TLS-suojatussa tunnelissa haluttua huonommin suojattua EAP-protokollaa.

## Lähteet
Kaislikossa suhisee

**Kaislikossa suhisee** () on skotlantilaisen Kenneth Grahamen kirjoittama lastenkirja. Kirjan päähenkilöt ovat vesirotta (water vole), maamyyrä, mäyrä ja rupikonna. Tarina sijoittuu Englannin maaseudulle, 1900-luvun alkuun. Kirja julkaistiin vuonna 1908. Siitä on julkaistu useita suomennoksia. Ensimmäinen suomennos julkaistiin vuonna 1949 Eila Piispasen kääntämänä.

Kirja kertoo joenvarren eläimistä, jotka käyttäytyvät ihmisten tapaan: pukeutuvat vaatteisiin, asuvat taloissa, juovat teetä ja kaahaavat ylinopeutta autoillaan. Hyviä hahmoja edustavat touhukas herra Rupikonna, rauhallinen Rotta, ankara ja viisas Mäyrä sekä hermostunut Myyrä. Pahoja hahmoja ovat Näätien joukko.  

Kirjan pohjalta on myöhemmin tehty animaatioita televisioon ja elokuvateattereihin ja kaksi näyteltyä elokuvaa.

## Elokuvia
* *[[The Adventures of Ichabod and Mr. Toad]]* (1949). Tuottanut Walt Disney. Piirroselokuva.
* *Kaislikossa suhisee* (1984–1990). Ohjaus Mark Hall ja Chris Taylor. TV-sarja.
* *[[Kaislikossa suhisee (elokuva)|Kaislikossa suhisee]]* (1996). Ohjaus Terry Jones. 
* *Kaislikossa suhisee* (2006). Ohjaus Rachel Talalay.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Kaislikossa suhisee Gutenberg-projektissa. 
* http://www.imdb.com/find?s=all&q=wind+in+the+willows
Marttiini

**Marttiini** Oy on suomalainen  puukkoja valmistava yritys. Yrityksen pääkonttori sijaitsee Rovaniemellä. Vuodesta 2005 Marttiini on osa Rapala VMC Oyj:tä.  Vuonna 2024 Marttiinin liikevaihto oli noin 6,5 miljoonaa euroa.

## Historia
Janne Marttiini perusti vuonna 1928 J. Marttiinin Puukkotehdas Oy:n Vartiokadulle Rovaniemelle. Hän kauppasi itse puukkojaan maakuntaan ja hankki näin elatuksen suurelle perheelleen. Puukkojen kysyntä ja henkilökunnan lukumäärä kasvoivat tasaisesti. 

Jannen poika Toivo Marttiini siirtyi 1952 yrityksen johtoon. Yhdysvalloista saatu tiedustelu fileointiveitsien valmistamisesta johti mittavaan vientikauppaan 1960-luvulla. J. Marttiinin Puukkotehdas Oy sai vuonna 1967 tasavallan presidentin myöntämän vientipalkinnon tunnustukseksi ”poikkeuksellisen merkittävistä vientisaavutuksista”.

Toivon nuorempi veli Lauri Marttiini siirtyi yrityksen johtoon vuonna 1975. Nykyään Marttiinin toimitusjohtajana toimii Päivi Ohvo, joka nimitettiin tehtävään vuonna 2001.

## Tuotanto ja tuotteet

Marttiini Oy tuottaa noin tuhat puukkoa ja veistä päivässä. Kotimaan myynnin osuus koko tuotannosta on puolet ja loput menee vientiin. Marttiinin vanhimpia perinnepuukkoja ovat Ilves- ja lapinleukupuukot, jotka ovat olleet tuotannossa 1930-luvulta lähtien. Uudempia malleja on metsästykseen, kalastukseen, eräilyyn ja keittiöön. 

Marttiini siirsi tuotantonsa Rovaniemeltä Vääksyyn Rapalan tiloihin vuonna 2020. Tuotekehitys ja erikoistuotteiden valmistus jatkuvat Rovaniemellä. Vuoden 2022 lokakuussa yhtiö päätti aloittaa muutosneuvottelut koskien tuotannon siirtämistä kokonaan Viroon vuoden 2023 loppuun mennessä.

Tuotanto tapahtuu nykyisin Virossa Pärnun tehtaalla ja Suomessa Vääksyssä.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Virallinen kotisivu
Weird fiction

**Weird fiction**, ”eriskummallinen kirjallisuus”, on käsite, joka syntyi 1920- ja 1930-luvuilla tarkoittamaan lähinnä ajanvietelukemistoissa ilmestyvää fantasia- ja kauhukirjallisuutta. 1923 aloittanut Weird Tales -lehti on lajityypin tunnetuimmista edustajista. 2000-luvulla syntyneen uuskumman (engl. new weird) on katsottu olevan lajityypin jatkajia. 

## Katso myös

* Weird West
* *[[Yliluonnollinen kauhu kirjallisuudessa]]*

## Lähteet
Gerhard Schröder

**Gerhard Fritz Kurt Schröder** (s. 7. huhtikuuta 1944 Mossenberg, Saksa) on saksalainen poliitikko, joka toimi Saksan liittokanslerina vuosina 1998–2005 ja Saksan sosiaalidemokraattisen puolueen (SPD) puheenjohtajana vuosina 1999–2004. Hän johti kahta peräkkäistä hallitusta, jotka SPD muodosti yhdessä Vihreän puolueen kanssa.

## Ura

### Uran alku
Nuorena Schröder toimi rakennustyöläisenä ja myyjänä. Hän suoritti keskikoulun ja lukion aikuisiällä. Schröder opiskeli työn ohessa oikeustiedettä Göttingenin Georg-August yliopistossa, josta hän valmistui vuonna 1971. Ennen poliitikon uraansa Schröder toimi asianajajana. Vuonna 1976 hän sai asianajajan oikeudet ja toimi ammatissa vuosina 1978–1980. 1970-luvulla Schröder tuli tunnetuksi vasemmistoterroristisen RAF:n jäsenen Horst Mahlerin puolustusasianajajana.

### Poliittinen ura
Vuosina 1980–1986 Schröder oli Saksan liittopäivien kansanedustaja. Vuoden 1986 osavaltiovaalien jälkeen Schröder oli Niedersachsenin maapäivien oppositiojohtaja. Vuonna 1990 punavihreä koalitio voitti osavaltiovaalit ja Schröderistä tuli osavaltion pääministeri vuoteen 1998 saakka. 

Vuosien 1998 ja 2002 liittopäivien vaalivoittojen ansiosta Schröder nousi Saksan liittokansleriksi. Hänen hallituksensa sai 1. heinäkuuta 2005 epäluottamuslauseen hänen oman toiveensa mukaisesti. Schröderin SPD:n ja vihreiden hallitus päätti kesäkuussa 2000 sulkea kaikki Saksan ydinvoimalat. Tuolloin Saksassa oli 19 reaktoria, jotka tuottivat 30 % maan sähköstä.

### Poliittisen uran jälkeen
Schröder on toiminut vuodesta 2005 saksalais-venäläisen Nord Stream -kaasuputkiyhtiön johtokunnan puheenjohtajana. Hänet valittiin brittiläis-venäläisen TNK-BP:n hallitukseen tammikuussa 2009.

Schröder kuuluu Vladimir Putinin lähipiiriin, mistä kertoo esimerkiksi se, että Putinin virkaanastujaisissa toukokuussa 2018 hän oli onnittelijoiden eturivissä. Se on herättänyt Saksassa runsaasti arvostelua, muun muassa ''Die Weltissä''. Venäjän hyökättyä Ukrainaan Schröder osallistui voitonpäivän juhliin Venäjän Saksan-suurlähetystössä Berliinissä. Schröder yllättyi, kun voitonpäivän juhliin meneminen herätti arvostelua. Schröder ei ole katkaissut yhteyksiään Venäjälle Ukrainan hyökkäyssodan alkamisen jälkeenkään, mikä sekin on nostattanut Saksassa runsaasti arvostelua.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Tietoyhteiskuntaohjelma

**Tietoyhteiskuntaohjelma** on Suomen hallituksen politiikkaohjelma, jonka tavoitteena on edistää suomalaista kilpailukykyä ja hyvinvointia tieto- ja viestintäteknologian avulla. Tietoyhteiskunnallista kehittämistä johtamaan ja koordinoimaan on asetettu Tietoyhteiskuntaneuvosto, jonka puheenjohtaja on pääministeri Matti Vanhanen.

Tietoyhteiskuntaohjelma on jaettu kahdeksaan osa-alueeseen, ja ohjelmaa toteutetaan noin sadassa eri ministeriöiden projektissa. Tietoyhteiskuntaohjelman toiminta päättyi 30.4.2007.

Tietoyhteiskuntaohjelma oli Suomen hallituksen politiikkaohjelma joka päättyi 30.4.2007. Sen tavoitteena oli edistää suomalaista kilpailukykyä ja hyvinvointia tieto- ja viestintäteknologian avulla. Tietoyhteiskunnallista kehittämistä johtamaan ja koordinoimaan asetettiin Tietoyhteiskuntaneuvosto, jonka viimeisenä puheenjohtaja toimi pääministeri Matti Vanhanen. Tämän jälkeen vastaavia hankkeita on edistetty kansallisen tietoyhteiskuntastrategian avulla.

Tietoyhteiskuntaohjelma oli jaettu seitsemään osa-alueeseen, ja ohjelmaa toteutetaan noin sadassa eri ministeriöiden projektissa. Nämä osa-alueet olivat:

* Tietoliikenneyhteydet ja digitaalinen televisiotoiminta
* Kansalaisten tietoyhteiskuntavalmiudet ja turvallinen yhteiskunta
* Koulutus, työelämä, tutkimus ja tuotekehitys
* Tieto- ja viestintätekniikan hyödyntäminen julkishallinnossa
* Liiketoiminnan ja sisältöjen sähköistäminen
* Lainsäädännölliset toimenpiteet
* Kansainvälinen ulottuvuus

## Ohjelman tulokset ja kritiikki

Ohjelman tuloksena saatiin suurin osa suunnitelluista laajakaistaverkoista rakennettua suunnitelmien mukaisesti. Useat hankkeet eivät kuitenkaan saavuttaneet niille asetettuja tavoitteita. Valtiontalouden tarkastusviraston tekemän tarkastuksen mukaan tietoyhteiskuntaohjelman alueelliset vaikutukset olivat vähäisiä verrattuna huomattaviin panostuksiin

Valtionhallinto ei ole riittävästi vaikuttanut ja koordinoinut tietoyhteiskuntaohjelman tavoitteiden toteutumista. Esimerkiksi julkisen hallinnon sähköisen asioinnin kehittämishankkeelle JUPA:lle asetettu aikataulu oli suhteessa tavoitteisiin epärealistinen. Lisäksi hanke olisi tullut toteuttaa valtakunnallisesti eikä alueellisesti jotta uusia verkkopalveluja oltaisiin voitu ottaa käyttöön mahdollisimman tehokkaasti.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Tietoyhteiskuntaohjelma
Rakkauden kesä

**Rakkauden kesä** () oli vuoden 1967 kesällä syntynyt liike, jossa noin sata tuhatta nuorta hippiä saapui San Franciscoon, etenkin sen Haight-Ashburyn kaupunginosaan, pakoon konservatiivisia arvoja ja tavoittelemaan etenkin vapaata seksiä ja huumeita. Rakkauden kesään kuuluivat läheisesti psykedeelinen musiikki ja huumeista etenkin LSD.

Rakkauden kesää edelsi San Franciscossa beatnikkien vastakulttuuriliike, joka oli kuitenkin jo hiipumassa. Rakkauden kesän alkuna pidetään 14. tammikuuta 1967 pidettyä Human Be-In -katujuhlaa, johon beatnikit ja runoilijat tulivat puhumaan 1960-luvun vallankumouksellisista yhteiskunnallisista ajatuksista kuten kommuuniasumisesta, poliittisesta hajautuksesta, ympäristötietoisuudesta ja *drop-out*-elämäntavasta.

Moni tuli San Franciscoon Monterey Pop Festival -musiikkifestivaaleja varten, ja kesän tunnussävelmäksi noussut Scott McKenzien esittämä ”San Francisco” oli kirjoitettu juuri Montereyn festivaalien markkinoimiseksi.

Media suhtautui San Franciscoa kansoittaneisiin hippeihin nuivasti. Myönteinen nimitys ”Rakkauden kesä” oli tiettävästi yhteisön edustajiston keksimä.

Syksyn tullessa lieveilmiöt kuten kaupallisuus, raiskaukset ja muut rikokset, huumeongelmat, kodittomuus ja ylikansoitus lopettivat rakkauden kesän. Kaupungissa järjestettiin ”hipin kuolema” -seremonia, ja moni liikkeen alullepanija muutti pois jatkamaan tavallista tai vaihtoehtoista elämäänsä muualla.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Evankeliointi

**Evankeliointi** tarkoittaa kristillisen uskon perussanoman eli evankeliumin ( ’hyvä uutinen’) kertomista ihmisille joko henkilökohtaisesti tai yleisön edessä siinä tarkoituksessa, että ihmiset ottaisivat sanoman vastaan ja tulisivat uskoon. Joissakin seurakunnissa evankelioimistyö on erillinen toimintamuoto. Laajassa merkityksessä koko kristillisen seurakunnan toiminta tai ihannetapauksessa kristityn koko elämä voidaan nähdä evankeliointina. Evankelioinnin tehtävä on välittää ymmärrettävästi kaikille ihmisille pelastuksen sanoma, joka on Kristuksen puoleen kääntymistä. Evankeliumin keskeinen sisältö on Kristuksen persoona, hänen tekonsa ja ominaisuutensa.

Evankeliointi (kreik. ευαγγελιζω) mainitaan Raamatussa usein ja se on yleensä suomennettu ”evankeliumin julistamiseksi” tai ”evankeliumin kertomiseksi”. Evankeliumista löytyy mainintoja jo Vanhan testamentin kirjoista. Myöhemmin käsite on laajentunut merkitsemään myös evankeliumin kirjallista esittämistä, ennen kaikkea neljän evankeliumin kirjoittajia. Tämä merkitys on yleistynyt vasta Raamatun kirjoittamisen jälkeisenä aikana.  

Kristinuskon välittämistä uusille maantieteellisille alueille ja kulttuureihin kutsutaan usein maailmanevankelioinniksi.

## Evankelista

Kristittyjä, jotka ovat erikoistuneet evankeliointiin, kutsutaan *[[Evankelista|evankelistoiksi]]*. Evankelistat voivat tehdä julistustyötään kotiyhteisössään tai toimia lähetystyössä lähetyskentillä. Evankelistat mainitaan Raamatussa mm. kohdissa Apt. 21:8, Ef. 4:11 ja Tim. 4:5.  

Evankelistan virka tähtää seurakunnan leviämiseen ja evankelista pyrkii työllään tavoittamaan niitä, jotka eivät ole kuulleet evankeliumin ilosanomaa tai ovat välinpitämättömiä tai etsiviä. Evankeliumia julistavat kuitenkin myös apostolit, paimenet ja opettajat ja jokainen, joka "saarnaa sanaa" (2 Tim 4:5).  Raamatussa myös todetaan jokaisen kristityn olevan Kristuksen todistaja maailmalle.  Lähetyskäsky on annettu jokaiselle kristitylle ja ilman seurakunnan yhteistä vastuuta sen toteuttamisesta, evankeliumia ei voida viedä kaikkialle maailmaan.  

## Työmuodot
Evankeliumin viemistä uusille ihmisille pyritään edistämään erilaisilla työmuodoilla. Musiikki, taide, Alfa-kurssit ja erilaiset kristilliset keskustelupiirit ovat löytäneet paikkansa myös Suomessa. Aktio-matkat myös houkuttelevat suomalaisia kristittyjä lähtemään ulkomaille kertomaan evankeliumia. Uudistuva sosiaalinen media tarjoaa myös uusia mahdollisuuksia julistaa evankeliumia uusilla tavoilla.

## Lähteet
* 
* 
### Viitteet
Cliff McNish

**Cliff McNish** (s. 24. elokuuta 1962 Sunderland) on englantilainen lasten- ja nuortenkirjailija. McNish on opiskellut historiaa Yorkin yliopistossa.

## Tuotanto
* 
* *[[Taikuuden tuoksu]]* (The Scent of Magic)
* *[[Velhon vala]]* (The Wizard's Promise)
**The Silver Sequence*
**Breathe: A Ghost Storie*
**Angel*

## Kirjallisuutta
* 

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* McNishin verkkosivut
Hartiapunoksen vammautuminen tai ahtautuminen

**Hartiapunoksen vammautuminen tai ahtautuminen** on ryhmä hermostollisia häiriöitä, jotka vaikuttavat käsistä kaulaan kulkeviin hermoihin. Ahtautumisesta voi seurata rintakehän yläaukeaman oireyhtymä (, TOS).

TOS on monimuotoinen pinnetilaoireisto, josta on seurauksena olkahermopunoksen ja toisinaan myös verisuonten puristustila kaula-hartiaseudun alueella. Se alkaa yleensä nuorena ja ilmenee toisen tai molempien yläraajojen heikkoutena, puutumisena tai kiputiloina. Pinnetila voi aiheuttaa kipua myös kaulalle, poskeen, hartiaan, rintakehälle, kainaloon tai olkanivelen seutuun. Oireet vaihtelevat sen mukaan, kohdistuuko puristus verisuoniin, hermoihin, vai molempiin.

Suurin osa TOS-syndroomapotilaista reagoi suotuisasti raajan rasituksen ja yläasentojen välttämiselle sekä TOS-fysioterapialle. Tärkeää on hyvän ryhdin omaksuminen ja ylläpito sekä niska-hartia-kaulalihasten yläaukeamaa mobilisoivat ja vahvistavat sekä rentouttavat harjoitukset. Tarvittaessa leikkaushoidosta voi olla apua, mutta siihen turvaudutaan erittäin harvoin silloin, kun oireisto johtuu rakenteellisista syistä.

## Lähteet
Ensiapu

**Ensiapu** tarkoittaa toimenpiteitä toisen ihmisen tai itsensä auttamiseksi onnettomuustilanteessa tai sairauskohtauksen sattuessa, ja sitä voi antaa ilman erityistä ammattitaitoa tai välineitä. Myös ensiapua antava maallikko parantaa usein huomattavasti apua saavan mahdollisuuksia selviytyä ja toipua. Onnettomuustilanteessa ensiapu on osa potilaan auttamista, johon kuuluvat lisäksi pelastaminen, hätäilmoituksen tekeminen, ensihoito ja jälkihoito.

## Hätäensiapu

Hätäensiavulla tarkoitetaan henkeä pelastavaa toimintaa. Hätäensiavulla pyritään estämään potilaan menehtyminen eli turvaamaan loukkaantuneen hengitys, verenkierto ja tajunta siihen asti, kunnes ammattiapua saadaan paikalle. Äkillisesti elottomaksi menneen potilaan painelu-puhalluselvytys on yksi hätäensiavun muoto, muita tärkeitä ovat verenvuodon tyrehdyttäminen ja tajuttoman kylkiasento sekä vierasesineen poistaminen hengitysteistä.

## Muu ensiapu
Muussa kuin hätätilanteessa annettu hoito ilman erityisiä apuvälineitä tai ammattiosaamista on myös ensiapua. Tällaisia tilanteita ovat pienet vammat ja sairauskohtaukset, jotka eivät johda elvytystilanteeseen tai välttämättä edes lisäavun tarpeeseen. Tärkeä asia kiireettömissä tilanteissa on huolehtia aseptiikasta eli puhtaudesta. Rauhallinen toiminta rauhoittaa myös potilasta. Likaiset haavat, runsaasti vuotavat haavat tai muu vaikea tilanne, jonka hoitoon pelkkä ensiapu ei riitä, ohjataan lääkärin hoitoon.

## Välineitä

Ensiapuvälineitä on monenlaisia, ja ne voivat olla pakattuna ensiapulaukkuun. Seuraava lista ensiapuvälineitä voisi olla esimerkiksi auton varustuksessa.

* Suojakäsineet itsensä ja potilaan suojaamiseksi eritteiden kautta tarttuvilta taudeilta
* Suojasiteitä, joustositeitä ja kolmiliinoja haavojen sitomiseen ja raajavammojen ensiapuun
* Turvavyönleikkuri turvavöiden katkomiseen tai vaatteiden avaamiseen
* Elvytyssuoja puhalluselvytyksessä elvyttäjän suun suojaksi
* Lämpöpeite potilaan pitämiseksi lämpimänä

## Auttamisvelvollisuus
Muiden muassa pelastuslaki ja tieliikennelaki velvoittavat jokaista kykyjensä mukaan auttamaan hätätilanteeseen joutunutta. Vaikka ensiapukoulutusta ei olisikaan, täytyy onnettomuuspaikalle saapuneen selvittää, onko kukaan hengenvaarassa ja tarvittaessa soittaa hätänumeroon 112.

Ensiapua voi oppia ohjatusti mm. Suomen Punaisen Ristin ensiapukoulutuksissa. Ensiapua yleisö- ja urheilutapahtumissa sekä onnettomustilanteissa osana Vapaaehtoista pelastuspalvelua voivat antaa Suomen Punaisen Ristin ensiapuryhmien koulutetut vapaaehtoiset.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

*SPR: Opi ensiapua
Henkivartija

**Henkivartijalla** tarkoitetaan Suomessa vartioimisliikkeen vartijaa, poliisia tai muuta viranomaista, joka toimii henkilösuojaustehtävässä.

Vartijan suorittama henkilösuojaustehtävä on yksi yksityisistä turvallisuuspalveluista annetussa laissa vartioimisliikkeille kuuluvista työtehtävistä eli jos tehtävää suorittaessa suorittaja saa korvausta työstään, kuuluu tehtävä vartioimisliikkeelle. Henkilösuojaustehtävä voi koskea tiettyä henkilöä tai pientä ryhmää, ja siitä on tehtävä toimeksiantosopimus. Suomessa henkilönsuojausta suorittavalla vartijalla ei ole erityisiä oikeuksia, mutta hän voi käyttää esimerkiksi kaikille kuuluvaa hätävarjeluoikeutta itsensä tai toisen suojaamiseksi.

Elokuvissa henkivartijan tehtävistä annetaan hyvin vauhdikas kuva. Autoilla ajetaan lujaa, aseet ovat aina mukana ja suojausta suoritetaan isolla joukolla näyttävästi. Suomen olosuhteissa aseita harvemmin pidetään mukana.

Yhdysvalloissa presidentin henkeä vartioi salainen palvelu (*Secret Service*), jonka toimista huolimatta muutamia presidenttejä on murhattu. Toimintaan kuuluu myös presidentin vierailupaikkojen tarkistaminen etukäteen muun muassa pommien etsimiseksi. Myös sotilaallisia henkivartijoita on, joskin henkivartiokaartien rooli on muuttunut seremonialliseksi.

Tunnettuja henkivartiokaarteja ovat muun muassa natsi-Saksan SS Leibstandarte Adolf Hitler, Sveitsiläiskaarti ja Venäjän keisarillinen kaarti (1721–1917), jonka riveissä aloitti sotilasuransa myös Suomen marsalkka C. G. E. Mannerheim.

Yleisesti ottaen tärkeimmiksi henkivartijan ominaisuuksiksi muodostuukin suunnitelmallisuus, havaintojen tekeminen, reagointikyky, paikallistuntemus ja monipuolisuus (ajoneuvojen hallinta, ensiapu, kielitaito). Alalla toimii myös paljon henkivartijakoulutusta antavia yrityksiä, mutta tällaisilla koulutuksilla harvoin on vaikutusta työllistymiseen. Henkivartijamarkkinat Suomessa ovat pienet, ja ammatissa kokopäiväisesti toimivia henkivartijoita lienee yksityisellä sektorilla alle kymmenen henkeä.
Harjusora

**Harjusora** eli somero on jääkautinen maalaji, joka on jäätikön sulamisen yhteydessä sulamisvesien lajittelemaa maa-ainesta. Ominaisvastus harjusoralla on keskimäärin 15&nbsp;000 Ωm (vaihtelu 3&nbsp;000—30&nbsp;000), jonka vuoksi syövyttävyys on muihin maa-aineksiin verrattuna erittäin pieni. Harjusora on pyöreää ja sileää, kun taas moreeni on särmikästä ja epätasaista.
Gro Harlem Brundtland

**Gro Harlem Brundtland** (s. 20. huhtikuuta 1939 Bærum) on norjalainen työväenpuolueen poliitikko, joka toimi Norjan pääministerinä 1981, 1986–1989 ja 1990–1996.

Hän on saanut lääketieteellisen koulutuksen ja valmistunut Harvardin yliopistosta vuonna 1965. Vuodet 1974–1979 hän toimi Norjan ympäristöministerinä. Hänestä tuli maan ensimmäinen naispääministeri helmikuussa 1981. Hänen ensimmäisessä hallituksessaan oli kahdeksan naisministeriä kahdeksastatoista.

Brundtland nousi yllättäen pääministeriksi, kun Odvar Nordli vetäytyi syrjään vuoden 1981 alussa. Brundtlandin ensimmäinen hallitus oli lyhytaikainen, mutta hän toimi pääministerinä myöhemmin vielä kaksi kertaa: 9. toukokuuta 1986 – 16. lokakuuta 1989 ja 3. marraskuuta 1990 – 25. lokakuuta 1996. Hän oli tarmokas ja voimakastahtoinen toimija. Hän  esimerkiksi toimi päättäväisesti, kun hänen miehensä vuonna 1983 putosi purjeveneestä mereen voimakkaassa aallokossa. Usean tunnin kamppailun ansiosta hän pelasti sekä miehensä että veneen.

Brundtland nousi kansainvälisesti merkittävään asemaan toimiessaan 1980-luvulla Yhdistyneiden kansakuntien ympäristön ja kehityksen maailmankomission eli Brundtlandin komission puheenjohtajana. Komissio pyrki julkituomaan kestävän kehityksen käsitettä ja julkaisi raporttinsa "Yhteinen tulevaisuutemme" huhtikuussa 1987. 

Toukokuussa 1998 Gro Harlem Brundtlandista tuli Maailman terveysjärjestön pääjohtaja. Hänen seuraajakseen tuli 21. heinäkuuta 2003 Lee Jong-wook.

Maailman terveysjärjestön pääjohtajuuden jälkeen Brundtland toimi jonkin aikaa Harvardissa vierailevana opettajana. Tammikuussa 2006 Gro Harlem Brundtlandia ehdotettiin seuraavaksi YK:n pääsihteeriksi.

Asuessaan Ranskassa vuoden 2007 loppupuolella Brundtland joutui kritiikin kohteeksi, koska hän oli käynyt leikkauksessa julkisessa sairaalassa Norjassa. Pysyvästi ulkomailla asuvalla norjalaisella ei ole oikeutta käyttää Norjan julkisia terveyspalveluja. Brundtland vastasi kritiikkiin maksamalla leikkauksensa ja muuttamalla takaisin Norjaan.

Myös Brundtlandin toimintaa Pepsi-yhtiön konsulttina vuonna 2007 on arvosteltu terveysvalistajana toimineelle sopimattomaksi.

Joukkomurhaaja Anders Behring Breivik oli suunnitellut surmaavansa 22. heinäkuuta 2011 tekemällään operaatiolla myös Brundtlandin. Breivik tuli kuitenkin Utøyan saarelle pari tuntia Brundtlandin poistumisen jälkeen.

## Perhe
Brundtlandin isä Gudmund Harlem toimi 1950- ja 1960-luvuilla Norjan sosiaaliministerinä sekä puolustusministerinä. Brundtlandin sisko Hanne Harlem oli Norjan oikeusministeri 2000–2001.

Brundtland meni vuonna 1960 naimisiin valtiotieteilijä Arne Olav Brundtlandin kanssa, ja he saivat neljä lasta. Arne Brundtland kuoli vuonna 2024.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* WHO:n esittely Brundtlandista
H.323

**H.323**-signalointiprotokolla on ITU-T:n kattostandardi, joka määrittelee videoneuvotteluyhteyksien protokollan pakettikytkentäisessä verkossa käyttöön eli joko yrityksen sisällä lähiverkossa tai internetissä. H.323 on yleisstandardi lähes kaikille protokollille, jotka mahdollistavat audiovisuaalisen kommunikoinnin lähiverkoissa tai internetissä.

H.323:n vaihtoehto on IETF:n SIP-protokolla.

## H.323 -protokollat
* H.225.0 (RAS, Q.931:n siirto TCP:n päällä, RTP/RTCP)
** RAS (rekisteröityminen)
** Q.931 (ISDN-puhelunmuodostus)
** RTP (real-time transport protocol)
** RTCP (RTP control protocol)
** H.225.0 Annex G (verkkojen välinen liikenne)
* H.235 (tietoturva ja todennus)
* H.239 (monimediavirta - esimerkiksi toinen videokanava dataesitykselle)
* H.245 (kanavanvaraus, koodekkineuvottelu, yhteyden hallinta)
** G.711, G.722, G.723.1, G.729, GSM, GSM-EFR puhekoodekit
** H.261, H.263, H.264 videokoodekit 
** T.38 faksipalvelu IP-verkossa
** T.120 (Multipoint Communication Service Protocol, MCS)
* H.450.1 lisäpalvelut *(supplementary services)*:
** H.450.2 puhelunsiirto *(call transfer)*
** H.450.3 puhelun ennakkosiirto *(call diversion)*
** H.450.4 puhelun pito *(call hold)*
** H.450.5 puhelun pysäköinti *(call park)*
** H.450.6 koputus *(call waiting)*
** H.450.7 "viesti odottaa"-tieto *(message waiting indication)*
** H.450.8 liittymien tunnistus *(name identification)*
** H.450.9 puhelun odotus *(call completion)*
** H.450.10 ehdollinen kutsunsiirto *(call offer)*
** H.450.11 rinnankytkentä *(call intrusion)*
** H.450.12 ANF-CMN lisäpalvelu ECMA-250, ISO/IEC 15771:1998

## Toteutuksia
H.323-videoneuvottelulaitteita valmistavat mm. Aethra, Polycom, RADVision, Sony, Tandberg ja VCON.
Tunnetuin ohjelmatoteutus lienee Microsoftin NetMeeting, joka ei tosin toimi aivan standardin mukaisesti ja sen kehitys on lopetettu. Myynnissä olevia kaupallisia H.323-ohjelmistoja PC:lle on useita.

Avoimen lähdekoodin puolella on kehitteillä useampiakin H.323-standardia tukevia ohjelmistoja, joista pisimmällä on Macin XMeeting. Myös Linux- ja PC-maailmassa toimivat Ekiga ja OpenPhone seuraavat perässä.

## Aiheesta muualla
* H.323 Protocol Overview
Dis Manibus

**Dis Manibus** on roomalaisissa hautapiirtokirjoituksissa käytetty latinankielinen vakioformula eli kaava. Usein se esiintyy lyhenteenä, yleensä D. M., joskus myös D. M. S., jälkimmäisessä formulaan on lisätty vielä *sacrum*.

Hautapiirtokirjoitus aloitetaan usein tällä formulalla, joka voidaan kääntää suomeksi 'manalan jumalille' (*[[maanit|Dis Manibus]]*) pyhitetty (*sacrum*).

Kristillisenä aikana lyhenteenä esiintyvää formulaa on tulkittu kristillisen opin mukaisesti. Tällöin formula on avattu muotoon *Deo magno* eli suurelle (*magno*) Jumalalle (*Deo*). On kuitenkin epävarmaa voidaanko formulaa todella tulkita näin.

## Katso myös

*Maanit
Puujumala

**Puujumala** tarkoittaa seuraavia asioita:

* puujumala, tietynlaisen tietäjän nimitys, toisinaan myös tällaisen tietäjän sukunimi, samoin kuin maajumala
* puujumala, puinen jumalankuva
* puujumala, puussa asuva henkiolento, metsän jumala tai yksittäisen puun haltia
* Puujumalat, suomalainen yhtye.
Everything2

**Everything2.com** on Slashdotin viiteaineistoksi alun perin tarkoitettu avoin tietosanakirja. Järjestelmä on toteutettu Perl-ohjelmointikielellä ja MySQL-tietokannalla. Sitä ylläpitää yhdysvaltalainen Everything Development Company, joka käyttää sivua testialustana Perlillä kirjoitetulle avoimen lähdekoodin sanakirjaohjelmalleen. Järjestelmä on täysin englanninkielinen. Artikkeleita voi olla useampia otsikkoa kohden ja niiden tekijänoikeudet jäävät kokonaan kirjoittajille. Tekijänoikeuksia ei ole pakko lisensoida GNU-lisenssillä. Artikkeleita ei saa muokata muu kuin kirjoittaja itse.

Everything2 () on ottanut tavoitteekseen kaiken tiedon kattamisen. Se ei pyri tietosanakirjamuotoon, jolloin neutraalia katsantokantaa ei ole pakko noudattaa. Henkilökohtaisen näkökulman lisäämistä itse asiassa kannustetaan. Tavoitteena ovat artikkeliotsikot, joiden alla on edustettuna monta erilaista näkökantaa. Järjestelmässä on myös chat-keskustelu, samalle pohjalle tehty lyhytviestiliittymä ja sille postituslistoja.

Yli 25 artikkelia kirjoittaneille annetaan päivittäin ääniä, joilla voi tukea joko artikkelin poistoa tai säilyttämistä. Vielä enemmän kirjoittaneille käyttäjille annetaan mahdollisuus nostaa artikkeli etusivulle.

## Aiheesta muualla
* Everything2.com