Koura (Nurmo)

**Koura** on kylä Seinäjoen itäosassa, Etelä-Pohjanmaalla. Ennen Nurmon, Seinäjoen ja Ylistaron kuntaliitosta Koura kuului vuoteen 2009 asti Nurmon kuntaan. Kylä sijaitsee valtatie 18:n varrella noin 15 kilometrin päässä Seinäjoen keskustasta. 

Koura kehittyi 1800-luvun lopussa liikenneyhteyksiensä ansoista suhteellisen tiivisti asutetuksi alueeksi. Vuoden 2022 lopussa Kourassa asui 342 asukasta. Kourassa sijaitsee muun muassa 1920-luvulla perustettu E. S. Lahtinen Oy:n (Esla) potkukelkkatehdas, vuonna 2023 avattu kyläkauppa, ryhmäperhepäivähoitopaikka ja alakoulu. Kouran urheilutoiminnasta vastaa Kouran Louhi, joka järjestää vuosittaisia yleisurheilukilpailuja.

## Historia
Vaikka Nurmossa ei tiettävästi ole ollut rautakautista asutusta, Kourasta on löydetty rautakautinen hautaröykkiö.

Kouraa alettiin asuttaa 1700-luvulla Nurmon talojen perustaessa sinne torppia. Torppariasutus keskittyi etenkin Nurmonjoen ja Kuorasluoman varteen. Kouran sijainti teiden, junaradan ja Nurmonjoen risteyksessä johti teollisuuden ja tiiviin kylämäisen asutuksen kehitykseen 1800-luvun lopulla. Torpparien määrä pitäjässä alkoi pienentyä ja itsenäisten talojen määrä kasvaa vuosisadan vaihteessa.

1900-vuosisadan alkupuolella Kourasta oli kasvanut pitäjänsä suurin taajama etenkin sahatoimintansa ja liikenneyhteyksiensä ansioista. Kouran saha aloitti toimintansa vuonna 1913, ja laajimmillaan sen toiminta oli 1920-luvulla, jolloin siellä valmistettiin lautojen ja lankkujen lisäksi puuhiiltä, tervaa, tärpättiä ja pikiöljyä. Sahatavaraa kuljetettiin rautateitse sekä Pohjanlahden satamiin että etelään. Kouran koulu aloitti toimintansa vuonna 1917 aiemmin rukoushuoneena käytetyssä rakennuksessa, joka oli peruja Kourassa 1900-luvun alussa vahvasti vaikuttaneesta vapaakirkollisesta herätyksestä. Vuonna 1928 sen toiminta siirtyi uuteen koulurakennukseen. Samana vuonna Kouraan perustettiin E. S. Lahtinen Oy:n (Esla) perheyritys, joka on maailman suurin potkukelkkatehdas. Ensimmäinen kyläkauppa Kouraan oli perustettu 1800-luvun lopussa, ja 1940–1960-luvuilla kylässä toimi samanaikaisesti neljä kauppaa.

Toisen maailmansodan yhteydessä Kourassa oli lottatoimintaa ja talkoohengessä rakennettu Lottatalo, jota käytti myös suojeluskunta. Nurmoon perustettiin myös asutustiloja. Jälleenrakennuskaudella alueella rakennettiin paljon uutta rakennuskantaa. 1950-luvun jälkeinen pientilojen katoaminen ja niiden peltojen metsittyminen näkyi Kouran pohjoisosassa. Vuosituhanteen vaihdetta lähestyessä paikallinen teollinen ja kauppatoiminta alkoi vähentyä. Sahatoiminnan lakattua 1980-luvulla monet rakennukset jäivät pois käytöstä.

Vuonna 2009 Koura, muun Nurmon kunnan mukana, liitettiin osaksi Seinäjokea.

## Kulttuuriympäristöä
Kuitulan vanha torppa sekä Lakki-Sussunmäen alue, joka yhdistää vanhempaa työläisasusta ja jälleenrakennuskauden taloja, ovat määritelty maakunnallisesti merkittäviksi kulttuuriympäristön kohteiksi. Kourassa sijaitsee myös muun muassa joitakin pohjalaistaloja.

## Nimi
Alueen nimeksi oli tarkoitus antaa alun perin Kuoras, mutta virkamiesten tekemän virheen vuoksi nimeksi tuli Koura. Kuoras annettiin myöhemmin suurtilastoalueen nimeksi, johon kuuluu Kouran lisäksi tilastoalueet Viitalankylä ja Ylijoki.

## Kuvia

Tiedosto:Kouran koulu.jpg|Kouran koulu
Tiedosto:Kouran liikuntahalli.jpg|Kouran liikuntahalli
Tiedosto:Kouran Minimarket.jpg|Kouran Minimarket


## Lähteet
* 
* Keski-Nurmon, Veneskosken ja Kouran rakennetun kulttuuriympäristön selvitys 2011. Stadionark. Seinäjoen kaupunki. 24.10.2011 / 25.9.2013.

### Viitteet

## Aiheesta muualla
* Koura Seura ry:n kotisivut