open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Raukoilla rajoilla

**Raukoilla rajoilla. Suomenkielisen proosakirjallisuuden historiaa** on kulttuurintutkija Markku Eskelisen kriittinen ja pamfletinomainen yleisesitys suomenkielisen proosakirjallisuuden historiasta. Teoksen julkaisi Kustannusosakeyhtiö Siltala vuonna 2016. 

Eskelisen huomio keskittyy erityisesti suomalaiseen kokeelliseen proosakirjallisuuteen – tai sen puutteeseen. Eskelinen kritisoi suomenkielistä proosaa (etenkin valtavirtaproosaa) kautta linjan haluttomuudesta ja hitaudesta kokeilla erilaisia uusia tyylikeinoja. Pääsyyllisiksi takapajuisuuteen Eskelinen nimeää erilaisia suomalaista kirjallisuutta hallinneita portinvartijoita, joita ovat hänen mukaansa olleet vuoron perään ainakin protestanttisen kristinuskon huomattava valta-asema, 1900-luvun alun oikeistoradikalistinen kiihkoisänmaallisuus, Eskelisen "bonsaimodernismiksi" nimittämä anhavalainen tiukkarajainen modernismikäsitys ja 1970-luvun vasemmistoradikalismi. 

Kritiikin kohteiksi joutuvat myös suomalaiset kirjallisuushistorioitsijat: esimerkiksi Kai Laitisen Eskelinen katsoo ymmärtäneen kokeellisuuskäsitteen hyvin kestämättömästi ja näin luoneen kuvaa suomalaisesta modernismista uraauurtavampana kuin se Eskelisen mielestä onkaan. Myös postmodernismin ja postmodernistisen metafiktion määrittelyssä suomalaiset kirjallisuudentutkijat ovat Eskelisen mielestä osoittautuneet "avuttomiksi". 

Juhani Rantala kiittää *[[Kaltio]]*-lehdessä teosta älyllisestä tavasta tehdä tietoisen impressionistista kritiikkiä, mutta huomauttaa esimerkiksi Eskelisen hyvin jyrkästä suhtautumisesta uskonnollisuuteen.

## Lähteet
Yhdystie 1821

**Yhdystie 1821** on yhdystie joka kulkee Turun Kupittaalta saman kaupungin alueella sijaitsevaan Kakskertaan. Tien pituus on 16 kilometriä.  Tie alkaa seututieltä 110 eli Uudenmaankadulta Turun ruutukaavakeskustassa. Keskustan alueella tie kulkee Itäistä Pitkäkatua ja Stålarminkatua pitkin. Sen muilla osuuksilla on nimet **Hirvensalon puistotie**, **Kakskerrantie** ja **Brinkhallintie**.

## Lähteet
Sierran piirikunta (Kalifornia)

**Sierran piirikunta** () on Yhdysvaltojen Kalifornian osavaltiossa sijaitseva piirikunta. Sen väkiluku oli 3&nbsp;005 vuonna 2019. Piirikunnan hallintokeskus on Downieville ja suurin asutuskeskus Loyaltonin kaupunki. Piirikunta sijaitsee Sierra Nevadan vuoristoalueella.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Viktor Jansson (ratsastaja)

**Viktor Emanuel Jansson** (31. joulukuuta 1919 Viipuri – 25. syyskuuta 2006 Seinäjoki) oli suomalainen esteratsastaja.

”Janne” Jansson edusti Suomea esteratsastuksessa Helsingin olympialaisissa 1952. Hän kilpaili Jessa-hevosella, ja hänen suorituksensa hylättiin. Lontoon vuoden 1948 olympialaisiin hänet valittiin varamieheksi. Tukholmassa järjestetyissä vuoden 1956 olympialaisten ratsastuskilpailuissa hän toimi Suomen valmentajana.

Jansson sijoittui pohjoismaisissa kisoissa esteratsastuksessa toiseksi vuonna 1949 ja edusti Suomea myös vuosina 1947, 1951, 1953 ja 1959. Hän voitti esteratsastuksessa Suomen-mestaruuden vuonna 1958.

Jansson toimi Suomen Ratsastajainliiton hallituksessa yli 30 vuotta, muun muassa puheenjohtajana vuosina 1975–1979. Hän oli liiton sihteeri ja toiminnanjohtaja vuosina 1947–1961 ja myöhemmin kunniapuheenjohtaja. Hän oli Tampereen Ratsastusseuran puheenjohtaja vuosina 1964–1969.

## Lähteet
Yhdystie 1890

**Yhdystie 1890** on yhdystie joka kulkee Naantalin Rymättylästä saman kaupungin alueella sijaitsevan Krampin saaren edustalle. Tien pituus on 14 kilometriä.

Tien osoitenimenä on *Rööläntie* Rymättylästä yhdystien 1896 risteykseen ja *Luotojentie* koko loppumatkan eli Hankan lauttasatamaan.

## Lähteet
Yhdystie 1896

**Yhdystie 1896** on entinen yhdystie, joka kulki Naantalin Röölässä sijaitsevasta yhdystien 1890 risteyksestä Röölän satamaan. Tien pituus oli vain 90 metriä. Tien osoitenimenä oli *Rööläntie* koko matkan. Lyhyestä pituudestaan huolimatta tien varrelle sijoittui muutamia palveluita, kaikista tunnetuimman ollessa sillinjalostusta harjoittava Boyfood Oy.

## Lähteet
Osno

**Osno** tai **Asno** () on järvi Luoteis-Venäjällä Pihkovan alueen Pustoškan piirissä. Järvi sijaitsee Bežanitsyn ylängön tunnetulla järvialueella.

## Maantietoa
Järvi on 1,4 kilometriä pitkä, 0,7 kilometriä leveä ja sen pinta-ala on 55 hehtaaria. Järvellä on avoin järvenselkä ja sen ainoa luotomainen saari sijaitsee sen pohjoisrannan tuntumassa. Saaren pinta-ala on 0,1 hehtaaria. Sen ympärillä on ilmakuvissa näkyvä laajan matalikon alueella kasvava vesikasvillisuusvyöhyke. Järven keskisyvyys on 4,5 metriä ja syvänteessä on 8,3 metriä vettä. Järven ympäristössä on niittyjä ja peltomaata sekä paikoin suomaata. Järven eteläpäässä sijaitsee kylä Petšurki (), josta lähtevä tie kiertää lähes järven ympäri.

## Luontoarvoja
Järvessä elää ainakin hauki, ahven, säyne, suutari, made, karppi, rantanuoliainen, allikkosalakka, mutakala ja ruutana, sekä joitakin *[[Rutilus]]*-suvun kaloja ja jokirapua niukasto. Sillä on mutapohja ja sen kivikkoiset rannat ovat silttiä tai savea.

## Vesistösuhteita
Osno sijaitsee Velikajan valuma-alueella. Asnjanka on Velikajan sivujoki ja kuuluu Velikajan valuma-alueeseen, joka on Narvanjoen vesistöalueen eteläisin osa. Velikaja laskee Peipsijärveen, mistä Narvanjoki jatkaa pohjoiseen päin ja laskee lopuksi Itämerellä Suomenlahteen. 

Järveä esittävissä kartoissa on siihen liitetty neljä ojaa, joista kaksi ovat järveen tulevia metsäojia. Kaksi muuta ovat kartan mukaan laskuojia, joten järvi on tämän mukaan bifurkaatiojärvi. Järven valuma-alueen koko on 10,44 neliökilometriä . Järven varsinaiseksi laskujoeksi on mainittu Asnjanka (), joka lähtee järven eteläpäästä kylän kohdalta ja virtaa kohti etelää ja laskee siellä ensin Bereznoon, sitten Losnoon ja lopulta Zavolotskojessa Velikajaan . Toinen laskuoja voi luontaisen oloisena olla aito laskuoja, mutta toinen vaihtoehto on bifurkaatio-oja, jonka lähde on sen keskellä sijaitseva lampi. Karttoihin ei ole merkitty virtaussuuntia, joten tietoon tulee suhtautua varauksella. Jos oja laskee aidosti kohti pohjoista, yhtyy se Velikajaan hieman Hvoinon yläpuolella.

## Huomautuksia

## Lähteet
Trumbo (elokuva)

**Trumbo** on vuonna 2015 ensi-iltansa saanut elämäkerrallinen draamaelokuva, jonka on ohjannut Jay Roach. Sen pääosaa esittää Bryan Cranston, joka sai parhaan miespääosan Oscar-ehdokkuuden roolistaan. Muita rooleja esittää muun muassa Diane Lane, Helen Mirren, Louis C.K., Elle Fanning, John Goodman, ja Michael Stuhlbarg. Elokuva kertoo Hollywoodissa vaikuttaneesta elokuvakäsikirjoittajasta, Dalton Trumbosta, jota Cranston näyttelee.

## Näyttelijät

## Arvioita
* Metacritic: 60/100
* IMDb: 7,5/10
* *[[Helsingin Sanomat]]*: 
* *[[Aamulehti]]*: 
* *[[Empire (lehti)|Empire]]*: 
* *[[The Guardian]]*: 
* *[[Rolling Stone]]*: 
* Roger Ebert: 

## Tunnustukset

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Viralliset kotisivut 
*
Yhdystie 1931

**Yhdystie 1931** on yhdystie, joka kulkee Naantalin Rauduisista saman kaupungin alueella sijaitsevaan Teersaloon. Tien pituus on 11 kilometriä.

Tien osoitenimenä on *Velkuantie* koko matkan.

## Lähteet
Kobolttibromidi

**Kobolttibromidi** (CoBr2) on koboltti- ja bromidi-ionien muodostama epäorgaaninen ioniyhdiste. Yhdistettä voidaan käyttää katalyyttinä orgaanisen kemian synteeseissä ja kosteusindikaattorina.

## Ominaisuudet
Huoneenlämpötilassa kobolttibromidi on vihreää kiteistä ainetta, joka on hygroskooppista. Yhdisteellä on kidevedelliset di- ja heksahydraatit (CoBr2·2 H2O ja CoBr2·6 H2O), jotka ovat väriltään violetteja. Kidevesi poistuu rakenteesta kuumentaessa asteittain ja kidevedetöntä yhdistettä muodostuu 130 °C:n lämpötilassa. Kobolttibromidi liukenee erittäin hyvin veteen ja eräisiin orgaanisiin liuottimiin kuten alkoholeihin ja dietyylieetteriin.

## Valmistus ja käyttö
Kobolttibromidia valmistetaan kuumentamalla koboltin ja bromin seosta tai neutraloimalla kobolttihydroksidia tai -karbonaattia vetybromidilla.
:Co + Br2 → CoBr2 
:Co(OH)2 + 2 HBr → CoBr2 + 2 H2O

Kobolttibromidia käytetään katalyyttinä orgaanisen kemian synteeseissä ja kobolttimangaanibromidikatalyytin valmistukseen. Sitä käytetään myös kosteusindikaattorina, koska sen kidevedetön ja kidevedellinen muoto ovat eriväriset.

## Lähteet
Epic Games Store

**Epic Games Store** on Epic Gamesin kehittämä videopelien jakelu-, moninpeli- ja viestintäalusta. Epic Games Store on saanut paljon kritiikkiä aggressiivisesta kilpailusta sekä pelien julkaisemisesta yksinoikeudella ainoastaan Epic Games Storessa. Esimerkiksi Epic Games Store haastoi Steamin käyttäessään 12&nbsp;prosentin tulojakaumaa Steamin 30&nbsp;prosentin sijasta.

Alustalla tarjotaan joka viikko ilmaisia pelejä, jotta uusia käyttäjiä saataisiin lisää. Tammikuussa 2020 Epic Games Storella on 108 miljoonaa rekisteröitynyttä käyttäjää.

## Lähteet
Žanna Aguzarova

Žanna Aguzarova (ven. Жа́нна Агуза́рова, s. 7. heinäkuuta 1962 Turtas, Tjumenin alue, Neuvostoliitto) on venäläinen laulaja, joka tuli 1980-luvulla tunnetuksi rock-yhtye Bravon solistina, minkä jälkeen hän aloitti soolouran. Hänet tunnetaan omalaatuisesta ja eksentrisestä tyylistään.

## Elämä ja ura
Aguzarova pyrkii pitämään elämänsä yksityiskohtia salassa, joten hänen syntymävuotensa ja asuinpaikkansa voivat vaihdella eri lähteissä. Todennäköisimpänä Aguzarovan syntymäpaikkana pidetään Tjumenin aluetta. Kun Aguzarova oli vielä lapsi, hänen perheensä muutti Kolyvanin kylään Novosibirskin alueelle. Siellä Aguzarova kävi koulua, josta valmistui vuonna 1977. Vuonna 1982 Aguzarova muutti Moskovaan, missä hän opiskeli maalariksi samalla kun yritti päästä Venäjän teatteritaiteen akatemiaan sekä Gnesin-musiikkiakatemiaan. Kumpaakaan haluamansa opiskelupaikkaan Aguzarova ei päässyt, mutta vuonna 1983 hänestä tuli Jevgeni Havtanin perustaman Bravo-yhtyeen solisti.

Vuonna 1984 Aguzarova pidätettiin passin väärennöksestä hänen käytettyään väärennettyä passia nimellä Ivana Anders)¨, ja hän joutui puolentoista vuoden pakkotyöhön. Vuonna 1985 Aguzarova palasi Moskovaan ja jatkoi työskentelyä Bravon kanssa. Vuonna 1988 Aguzarova jätti yhtyeen ja ryhtyi soolouralle. Saatuaan korkeakoulututkinnon vuonna 1990 Valtion musiikkipedagogisessa instituutissa hän äänitti ensimmäisen albuminsa. Neuvostoliiton romahduksen yhteydessä Aguzarova muutti Yhdysvaltoihin, missä hän asuu ja työskentelee musiikin parissa edelleen.

## Diskografia
### Bravo
**BRAVO* (1987)
**Ансамбль Браво* (1987)
**Группа Браво* (1987)
**Жанна Агузарова и «Браво» 1983—1988* (1993)
**Live in Moscow* (1994)
**Песни разных лет* (1995)
**Хиты про любовь* (1998)
### Sooloalbumit
**Русский альбом* (1990)
**Nineteen ninetee's* (1993)
**The Best* (1999)
**Русский альбом* (uusintajulkaisu, 2000)
**Back2Future* (2003)

## Lähteet
San Joaquinin piirikunta

**San Joaquinin piirikunta** (, [ˌsæn hwɑː'kiːn]) on Yhdysvaltojen Kalifornian osavaltiossa sijaitseva piirikunta. Sen väkiluku oli 762&nbsp;148 vuonna 2019. Piirikunnan hallintokeskus ja suurin kaupunki on Stockton. Piirikunta sijaitsee Central Valleyn laaksossa.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Westonin piirikunta

**Westonin piirikunta** () on Yhdysvaltojen Wyomingin osavaltiossa sijaitseva piirikunta. Sen väkiluku oli 6&nbsp;927 vuonna 2019. Piirikunnan hallintokeskus ja suurin kaupunki on Newcastle. 

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Sankari (lehti)

**Sankari** oli vuosina 2015–2018 ilmestynyt 8–12-vuotiaille suunnattu videopelilehti. Lehteä kirjoittivat *[[Pelaaja (lehti)|Pelaaja]]*-lehden kirjoittajat ja sitä kustansi H-Town. Se korvasi saman kustantajan aiemmin ilmestyneen *[[Pelaa! (lehti)|Pelaa!]]*-lehden.

Lehti ilmestyi aluksi viisi kertaa vuodessa ja vuodesta 2017 alkaen kuudesti vuodessa. Lehteä ilmestyi yhteensä 18 numeroa.

## Lähteet
Der Tag

**Der Tag. Illustrierte Zeitung** oli saksalainen päivälehti, joka ilmestyi Berliinissä vuodesta 1900. Sen perusti August Scherl. Se oli vuodesta 1931 Saksalaiskansallisen kansanpuolueen (DNVP) virallinen julkaisu.

## Lähteet
Beloje (järvi Štšukinon pitäjässä Pustoškan piirissä)

**Beloje** () on järvi Luoteis-Venäjällä Pihkovan alueen Pustoškan piirissä. Järvi sijaitsee Bežanitsyn ylängön tunnetulla järvialueella. Järven nimen alkuosa () tarkoittaa *valkoista* ja *Beloje* on järven nimenä melko yleinen. Sen voisi vapaasti suomentaa *Valkijärvi* tai *Valkojärvi*. Suomessa tämän nimisellä järvellä on usein kirkas ja väritön vesi vastakohtana tummalle humuspitoiselle järvelle.

## Maantietoa
Järvi on 2,6 kilometriä pitkä, 1,6 kilometriä leveä ja sen pinta-ala on 65 hehtaaria. Siinä on kolme selvää lahtea, jotka työntyvät eri ilmansuuntiin. Saaria ei esiinny, järven keskisyvyys on 3,4 metriä ja sen syvänteessä on 12,5 metriä syvää. Järven ympäristö on metsämaata, jota rikkoo lounaisrannan metsittyvä niitty ja kaakkoispuolella sijaitseva soistuva metsäalue. Viereinen suurempi järvi Tšenoje sijaitsee 200 metrin kannaksen takana. Seutu on lähes autiota lukuun ottamatta kahta pientä kylää Kamenka () ja Šatalovo () kauempana järvestä.

## Luontoarvoja
Järvessä elää ainakin hauki, ahven, särki, lahna, peledsiika, suutari, made, kiiski, sorva, allikkosalakka, mutakala, pasuri, ruutana ja karppi, sekä jokirapua on niukasti. Järven rannat ovat metsäisiä hiekkarantoja ja järven pohja on hiekkaa ja siltiä.

## Vesistösuhteita
Beloje sijaitsee Velikajan valuma-alueella. Velikaja on Velikajan valuma-aluen pääuoma ja valuma-alue muodostaa Narvanjoen vesistöalueen eteläisimmän osan. Velikaja laskee Peipsijärveen, mistä Narvanjoki jatkaa pohjoiseen päin ja laskee lopuksi Itämerellä Suomenlahteen. 

Karttojen perusteella järvellä ei olisi ollenkaan ojia vaikka sen lähiympäristössä onkin muutama lampi ja suurempi Tšenoje, joka on lisäksi Velikajan läpivirtausjärvi. Järven valuma-alueeksi onkin ilmoitettu 2,0 neliökilometriä . Pieni valuma-alue, suoalue, järven nimi ja sijainti järvirikkaalla ja hiekkapohjaisella alueella viittaavat suppamaiseen järveen. Järvelle ei ole myöskään merkitty laskuojaa.

## Katso myös
* Beloje

## Huomautuksia

## Lähteet
Beloje

**Beloje** on usein järven nimen alkuosa (), joka tarkoittaa *valkoista*. Sen voisi vapaasti suomentaa *Valkijärvi* tai *Valkojärvi*. Suomessa tällaisella järvellä on usein kirkas ja väritön vesi vastakohtama tummille humuspitoiselle järvelle.

Nimellä viitataan seuraaviin kohteisiin:

* Beloje, järvi Venäjällä Pihkovan alueella Outovan piirissä, Samolvan pitäjässä
* Beloje, järvi Venäjällä Pihkovan alueella Outovan piirissä, Polnovskajan pitäjässä
* Beloje, järvi Venäjällä Pihkovan alueella Porhovin piirissä
* Beloje, järvi Venäjällä Pihkovan alueella Pustoškan piirissä Štšukinon pitäjässä
* Beloje, järvi Venäjällä Pihkovan alueella Pustoškan piirissä Alolin pitäjässä

## Katso myös
* Valkeajärvi, venäläisiä järviä

## Lähteet
Tšenoje (järvi)

**Tšenoje** , **Tšonoje**   tai **Utšenoje**  () on järvi Luoteis-Venäjällä Pihkovan alueen Pustoškan piirissä. Järvi sijaitsee Bežanitsyn ylängön tunnetulla järvialueella.

## Maantietoa
Järvi on 2,8 kilometriä pitkä, 0,86 kilometriä leveä ja sen pinta-ala on 1,34 neliökilometriä eli 134 hehtaaria. Se on suurin järvi lähialueen kahdeksasta järvestä tai lammesta. Järvi on saareton ja sen keskisyvyys on 8 metriä. Syvänteessä on 25 metriä vettä. Järven kumpikin pää on kapeneva lahti ja esimerkiksi kaakkoispään luusuassa on kalankasvatusaltaita kahdessa ryppäässä. Järven ympäristö on metsämaata ja vain luusuan ympärillä on asutusta kylässä Ozornaja (). Järven ympärillä ei ole yleisiä teitä.

## Luontoarvoja
Järvessä elää ainakin hauki, ahven, särki, lahna, muikku, peledsiika, seipi, turpa, säyne, mutu, suutari, made, kiiski, sorva, rantanuoliainen, allikkosalakka, mutakala, törö, salakka, pasuri, punasalakka, ruutana, nieriä ja simppu, sekä jokirapua niukasti. Järven kivinen pohja on hiekkaa ja mutaa.

## Vesistösuhteita
Tšenoje sijaitsee Velikajan valuma-alueella. Velikaja on Velikajan valuma-aluen pääuoma ja valuma-alue muodostaa Narvanjoen vesistöalueen eteläisimmän osan. Velikaja laskee Peipsijärveen, mistä Narvanjoki jatkaa pohjoiseen päin ja laskee lopuksi Itämerellä Suomenlahteen. 

Järven kaakkoispäähän luusuaan laske pieni lampi Tšinovetšek () lyhyttä ojaa myöten. Beloje on ympäristön suurin järvi, mutta kartoista eikä ilmakuvista selviä minne se laskee. Järven valuma-alueen koko on lähteestä riippuen 234  tai 874 neliökilometriä . Tärkein vettä tuova joki on Velikaja, joka myös vie veden eteenpäin. Tšenoje on siten Velikajan läpivirtausjärvi, jonka pääuoman edellinen järvi on Hvoino ja seuraavat ovat Lukoje () ja Verjato.

## Huomautuksia

## Lähteet
Elis Fischer

**Elis Fischer** (18. tammikuuta 1834 – 19. elokuuta 1889) oli ruotsalainen juutalainen pankkiiri ja liikemies.  

## Elämäkerta
Fischer opiskeli lakia Uppsalan yliopistossa. Hänet tunnetaan joulukuussa 1886 tapahtuneesta Fischer-oikeudenkäynnistä, jossa häntä syytettiin talousrikoksista. 

## Lähteet
Tompuri

**Tompuri** on suomalainen sukunimi, joka on muun muassa seuraavilla henkilöillä:

*Anne Tompuri (s. 1958), kuvataiteilija
*Elli Tompuri (1880–1962), näyttelijä, ohjaaja, teatterinjohtaja, lausuja, tanssija ja kirjailija
*Hannes Tompuri (1921–1994), kirjailija
*Timo Tompuri (s. 1969), kiekonheittäjä
*Tuomo Tompuri (s. 1976), pyöräsuunnistaja.
Maailman kommunistiset ja työväenpuolueet

**Maailman kommunistiset ja työväenpuolueet**  (, *IMCW*) on vuosittainen konferenssi, johon osallistuu kommunistisia ja työväenpuolueita useista maista. Se sai alkunsa vuonna 1998, kun Kreikan kommunistinen puolue kutsui puolueita yhteiseen vuosittaiseen kokoukseen. Vuonna 2019 siihen osallistui 74 eri puoluetta 58 maasta, Suomesta Suomen kommunistinen puolue.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*http://www.solidnet.org/home/
Andreas Hasselqvist

**Anders **(**Andreas Benedicti**)** Hasselqvist** (1646–1701) oli ruotsalaissyntyinen Suomessa ja Tallinnassa vaikuttanut hengellinen kirjailija, pappi ja professori.

Hasselqvist oli porvarin poika Kalmarista. Hän tuli 1667 ylioppilaaksi Turkuun, valmistui 1677 maisteriksi, tuli 1671 konrehtoriksi Tallinnan kouluun ja 1678 Turun kappalaiseksi. Hänet kutsuttiin 1683 professoriksi Lundiin mutta hän ei ottanut virkaa vastaan. Hänet nimitettiin 1688 ylimääräiseksi teologian professoriksi Turun akatemiaan, 1691 varakirkkoherraksi Paraisiin. Hasselqvist oli aikanaan tunnettu saarnaaja ja kirjailija, jyrkän oikeaoppisuuden edustaja, jonka lukuisista kirjateoksista mainittavia ovat esimerkiksi *Rosa orbis arctoi* (1682), parannussaarna vuonna 1680 nähdyn suuren pyrstötähden johdosta (aiheena: "yksikään komeetta ei ole ilmestynyt näkyville ilman tarkoitusta", 1681), *Lumen de lumine sparsum, seu vera Christiana religio* (1688–1692) ja *Hengellinen Sydämen-Herättäjä* (1706, viisitoista painosta).

## Lähteet
Juan Eugenio Hartzenbusch

**Juan Eugenio Hartzenbusch** (1806–1880) oli espanjalainen kirjailija. Hän kirjoitti näytelmän *Los amantes de Teruel* (1836), joka kuvasi runollisesti rajattoman onnetonta rakkautta. Näytelmän menestyksen ansiosta hän saattoi jatkaa kirjallisella uralla. Hartzenbuschin muita merkittäviä näytelmiä ovat muun muassa *La redoma encantada* (1839), *La visionaria* (1840), *Alfonso el casto* (1841), *El bachiller Mendarias* (1842), *La coja y el encogido* (1843), *Juan de las Viñas* (1844), *Vida por honra* (1854). Useimmissa Hartzenbuschin näytelmissä ilmenee eloisaa mielikuvitusta, voimakasta sanontatapaa, sointuvaa runomittaa ja kansallisten aiheiden onnistunutta valintaa. Hartzenbusch on toimittanut laitoksia Tirso de Molinan, Calderónin ja Alarcónin teoksista.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Laken piirikunta (Kalifornia)

**Laken piirikunta** () on Yhdysvaltojen Kalifornian osavaltiossa sijaitseva piirikunta. Piirikunnan väkiluku oli 64&nbsp;665 vuonna 2019. Sen hallintokeskus on Lakeport ja suurin kaupunki Clearlake. Piirikunta kuuluu Wine Country -alueeseen.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Gannat

**Gannat** on kunta Ranskassa Allier'n departementissa Auvergne-Rhône-Alpesin alueella. Se sijaitsee noin 20 kilometriä Vichyn kaupungista länteen.

## Nähtävyyksiä

Kunnan nähtävyyksiä ovat keskiaikainen linna *Château de Gannat*. Se oli Sires de Bourbonin linnoitus. Linna oli vankilana vuoteen 1967 saakka, jolloin kunta osti sen. Nykyään linnassa toimii kunnallismuseo Musée Yves Machelon, jolle on annettu Musée de France -sertifikaatti.  Museon kuuluisin esine on korvaamaton Karolingien evankeliumi *Évangéliaire de Gannat*. Se sisältää neljän evankeliumin tekstit, ja sitä pidetään lasivitriinissä. Evankeliumi digitoitiin vuonna 2007, jotta kaikki voivat tutustua siihen interaktiivisesti. 

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Fossiilinen vesi

**Fossiilinen vesi** on vettä, joka on säilynyt pohjavesimuodostumassa eli akviferissa useita tuhansia vuosia. Ympäröivän alueen ilmasto on monissa tapauksissa muuttunut sen jälkeen kun vesi suotautui akviferiin, eikä akviferiin välttämättä tule ollenkaan uutta vettä. Siten monet fossiilisen veden esiintymät ovat uusiutumattomia luonnonvaroja.

## Merkittäviä esiintymiä
Suurin tunnettu fossiilisen veden esiintymä on Nuubian hiekkakivialueen akviferijärjestelmä eli NSAS (*Nubian Sandstone Aquifer System*), joka levittäytyy noin 2,2 miljoonan neliökilometrin alueelle Pohjois-Afrikan Egyptissä, Libyassa, Sudanissa ja Tšadissa. Akvifereissa on arvioitu olevan noin 373&nbsp;000 kuutiokilometriä käyttökelpoista makeaa vettä. Alueen pohjavesien ei ole havaittu merkittävästi uusiutuvan.

Australiassa sijaitseva Iso arteesinen allas on suuri fossiilista vettä varastoiva arteesinen akviferi. Noin 1,7 miljoonan neliökilometrin alueelle itäisessä Australiassa levittäytyvä akviferi on Australian suurin ja tärkein pohjavesivaranto.

Luoteisen Saharan akviferijärjestelmä eli NWSAS (*North Western Sahara Aquifer System*) kattaa yli miljoona neliökilometriä Pohjois-Afrikan Algeriassa, Libyassa ja Tunisiassa.

Yhdysvaltain tärkeimmän pohjavesimuodostuman Ogallalan akviferin vesivarantoja on myös luonnehdittu fossiiliseksi vedeksi.

## Huomioita

## Lähteet
Bvndit

**Bvndit** (, lausutaan *Bandit*) on eteläkorealainen viisihenkinen tyttöyhtye, joka perustettiin 2019. Yhtyeeseen kuuluvat jäsenet Yiyeon, Jungwoo, Songhee, Simyeong ja  Seungeun. Bvndit debytoi *Bvndit, Be Ambitious!* singlealbumilla 10. huhtikuuta 2019.

## Jäsenet

* Yiyeon (이연) – johtaja
* Songhee (송희) 
* Jungwoo (정우) 
* Simyeong (시명) 
* Seungeun (승은)

## Diskografia

### EP:t
* *Be!* (2019)
* *Carnival* (2020)
* *Re-Orginal* (2022)

### Singlealbumit
* *Bvndit, Be Ambitious!* (2019)

### Singlet
* "Hocus Pocus" (2019)
* "Dramatic" (2019)
* "Dumb" (2019)
* "Cool" (2020)
* "Children" (2020)
* "Jungle" (2020)
* "Venom" (2022)

## Lähteet
The Sixth Day

**The Sixth Day** on japanilaisen rock-muusikon Gacktin kokoelma-albumi, joka julkaistiin vuonna 2004.
## Kappaleet
#
#
#
#
#
#
#
#
#
#
#
#
#
#
Taine

**Taine** on muun muassa seuraavien henkilöiden sukunimi:

* Christophe Taine (s. 1973), ranskalainen jalkapalloilija
* Eric Temple Bell, kirjailijanimi John Taine, (1883–1960), skotlantilais-yhdysvaltalainen matemaatikko ja tieteiskirjailija
* Hippolyte Taine (1828–1893), ranskalainen historioitsija ja filosofi.
Adolphe Hatzfeld

**Adolphe Hatzfeld** (1824–1900) oli ranskalainen tietokirjailija ja sanakirjantekijä. Hän toimi opettajana Pariisissa. Hänen oppilaitaan oli myös Hippolyte Taine. Kuuluisin hänen teoksistaan on oivallinen sanakirja *Dictionnaire général de la langue française* (1890–1900; yhdessä Arsène Darmesteterin ja Antoine Thomas’n kanssa).

## Lähteet
Varvasheinät

**Varvasheinät** (*Cynodon*) on heinäkasvien (Poaceae) heimoon kuuluva suku, johon luetaan kuuluvaksi 10–15 lajia sekä yksi lajiristeymä.

## Lajeja ja lajiristeymiä
* *[[Cynodon aethiopicus]]*
* *[[Cynodon barberi]]*
* *[[Cynodon coursii]]*
* *[[varvasheinä|Cynodon dactylon]]* – varvasheinä eli mattovarvasheinä
* *[[Cynodon incompletus]]*
* *[[Cynodon nlemfuensis]]*
* *[[Cynodon parviglumis]]*
* *[[Cynodon plectostachyus]]*
* *[[Cynodon radiatus]]*
* *[[Cynodon transvaalensis]]*
* ''Cynodon'' × ''magennisii''

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* ITIS: ''Cynodon'' 
* United States Department of Agriculture (USDA): ''Cynodon'' 
* Flora of China: ''Cynodon''
Pikkukosken uimaranta

**Pikkukosken uimaranta** on Helsingin Veräjämäessä sijaitseva uimaranta. Rannan osoite on Pikkukoskentie 23.
 
Vantaanjoen poukamassa sijaitsevalla rannalla on muun muassa kesäkioski, pukusuojat, suihku, sauna, wc, rantalentopallokenttä, koripallokenttä sekä ulkourheilulaitteita. Uimarannalla on myös isokokoinen nurmialue. Profiililtaan ranta on melko matala, mutta vesi syvenee nopeasti keskemmälle Vantaanjokea mentäessä. Rannalla on kesäisin Helsingin kaupungin uimavalvonta. Ranta rajautuu pohjoispuolella Pirunkallioon, jonka päältä on näköala rannalle ja joka talvisin on jääkiipeilypaikka. Talvisin uimaranta palvelee myös avantouintipaikkana.

## Lähteet
Mantšurialainen rutto

**Mantšurialainen rutto** oli keuhkoruttoepidemia Mantšurian alueella nyky-Kiinan koillisosassa. Rutto puhkesi 1910 ja levisi murmeleiden turkin kirpuista ja myös ihmisestä toiseen. Kaikki sairastuneet kuolivat vuorokauden tai kahden kuluttua sairastumisesta. Epidemian ansiosta kasvomaskien käyttö alkoi yleistyä. Sankariksi taistelussa nousi nuori malesialaislääkäri Wu Lien-teh. Hän aloitti lääketieteellisten maskien valmistamisen, ja hänen ansiokseen lasketaan myös ruumiiden polttamisen aloittaminen. Näiden toimien ansiosta epidemia laantui. Epidemiassa kuoli noin 60&nbsp;000 ihmistä.

## Katso myös
* Kolmas ruttopandemia

## Lähteet
AN-11

**AN-11** oli Ranskan taktisen luokan ydinase, joka otettiin käyttöön vuonna 1963. Se hyväksyttiin virallisesti 1964 Ranskan sotilasarsenaaliin. Ranska teki ensimmäisen ydinkokeensa Algerian Regganessa 1960. Tämä tapahtui samaan aikaan, kun Ranska kävi samalla alueella siirtomaasotaa. AN-11:tä varten kehiteltiin oma nopea suihkupommittaja Mirage IV, jonka huippunopeus oli 2,2 Machia. Mirage IV A:n koelennot ja niitä seurannut käyttöönotto tapahtuivat jokseenkin samanaikaisesti AN-11:n käyttöönoton kanssa 1964.

Mirage IV oli ainut eurooppalainen yliäänisuihkupommittaja, joka oli nimenomaan suunniteltu ydinaseen kuljettamiseen. Toissijainen pommituskone tämän ydinaseen kuljetukseen oli Sud-Ouest SO.4050 Vautour II. Tuohon aikaan Ranska alkoi kehitellä myös ydinohjuksia. *Force de Frappen* mukaan tähän kolmikantaiseen (aseen toimitustapa: maa/meri/ilma) järjestelmään sisältyivät kiinteät maatukikohdat laukaisualustoineen ja sukellusveneohjukset. Ainakin Pierrelattessa sijaitsevassa Tricastinin ydinvoimalaitoksessa tuotettiin soveltuvaa materiaalia näihin aseisiin.

AN-11 palveli vain 5 vuotta (1963–1968). Pommeja valmistui arviolta 40. Sen korvasi vuodesta 1967 alkaen AN-22.

Pommi oli varsin aerodynaaminen eli virtaviivainen. Pommin omamassa oli 1&nbsp;500&nbsp;kg ja tuhovoima 2,5-kertainen verrattuna Fat Maniin (n. 22&nbsp;kT), jonka omamassa ylitti 4&nbsp;500&nbsp;kg. AN-11:n räjäytysvoima oli 60 kilotonnia. Vuonna 1966 tehtiin ensimmäinen pomminpudotuskoe. Pommi piti pudottaa korkealta, sillä siinä ei ollut mekanismeja matalalla räjäyttämistä varten, kuten laskuvarjoa taikka niin sanottua *lay-down* -mekanismia eli viivästettyä sytytystä. AN-22:ssa oli jo jarruvarjo matalalla räjäyttämistä varten.

## Lähteet
*https://nuclearweaponarchive.org/France/FranceArsenalDev.html
*https://www.globalsecurity.org/wmd/world/france/nuke.htm

### Viitteet
Zach Tyler Eisen

**Zachary Tyler Eisen** (s. 25. syyskuuta 1993) on yhdysvaltalainen entinen ääninäyttelijä. Eisen ääninäytteli vuosina 2005–2008 Avatar-sarjassa Aang-nimistä poikaa. Connecticutissa asuessaan hän teki suurimman osan Avatar: The Last Airbender -tallenteistaan satelliitin kautta. 

## Lähteet
Yaizu

**Yaizu** () on Japanin kaupunki Honshūn saarella Chūbun tai Tōkain alueella Shizuokan prefektuurissa. Se sijaitsee Tyynenmeren Suruganlahden rannikolla prefektuurin keskiosassa. Kaupunki on rakentunut Setojoen alluviaalitasangolle. Etelässä se rajautuu Ōijokeen, pohjoisessa siihen kuuluu alueita Takakusavuorelta. Yaizussa on 139&nbsp;187 asukasta (huhtikuussa 2020) ja sen pinta-ala on 70,31 neliökilometriä.

Yaizu kehittyi Edo-kaudella kalastussatamana ja laivastotukikohtana. 1900-luvun alkupuolella siitä kasvoi nopeasti tärkeä Tyynenmeren kalastuksen tukikohta, jonka tärkeimpiä saaliskaloja ovat tonnikala, boniitti ja makrillit (*saba*). Sittemmin kalastuksen edellytykset ovat heikentyneet, mutta vuonna 2018 Yaizu oli kokonaissaaliilla mitattuna vielä Japanin toiseksi suurin kalastussatama. Kaupungissa on myös panimoteollisuutta ja elintarviketeollisuutta, kuten säilykkeiden ja *[[katsuobushi]]n* tuotantoa. Lisäksi siellä harjoitetaan ankeriaiden vesiviljelyä. Maaseutualueilla tuotetaan riisiä, vihanneksia, teetä ja *[[mikan]]*-mandariineja. Kaupunkioikeudet Yaizulle myönnettiin vuonna 1951. Kaupunki laajeni huomattavasti vuonna 2008, kun siihen liitettiin Ōigawan maaseutukaupunki.

Yaizun rakennettuun kulttuuriperintöön kuuluvat Yaizu-jinjan šintolainen pyhäkkö, bodhisattva Kokūzōlle omistettu Kōshū-jin buddhalainen temppeli ja Lafcadio Hearnin elämään liittyvät muistomerkit. Eräs luonnonnähtävyys on jyrkkärinteinen, Shizuokan kaupungin puolelle jatkuva Ōkuzuren rannikkoalue. Yaizua palvelee JR Tōkain Tōkaidō-päälinja.

## Kuvia

Tiedosto:Yaizu-jinja haiden.JPG|Yaizu-jinja
Tiedosto:Yaizu City Hospital.JPG|Yaizun kaupungin sairaala
Tiedosto:Ōkuzure Coast and Mt. Fuji.jpg|Ōkuzuren rannikkoa, Fujivuori
Tiedosto:Yaizu Station zenkei.JPG|Yaizun rautatieasema


## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Kaupungin internetsivut
Viikinmäen jalankulku- ja pyöräilysilta

**Viikinmäen jalankulku- ja pyöräilysilta** on vuonna 2009 Helsinkiin rakennettu silta, joka avattiin käyttöön 2. lokakuuta 2009. Se ylittää Vantaanjoen noin 200 metriä Pikkukosken uimarannalta Vantaanjoen alajuoksulle päin. Silta yhdistää Vantaanjoen rannoilla olevia ulkoilureittejä. 50 metriä pitkä palkkisilta on terästä, ja sen kansi on päällystetty puulla.

Silta sai vuonna 2010 Suomen Rakennusinsinöörien Liiton ”Vuoden silta” -tunnustuspalkinnon.


Tiedosto:Viikinmäen kevyen liikenteen silta.jpg|Viikinmäen jalankulku- ja pyöräilysilta
Tiedosto:Viikinmäen kevyen liikenteen sillan kansi.jpg|Sillan kansi


## Lähteet

## Aiheesta muualla
Uva Wellassan yliopisto

**Uva Wellassan yliopisto** on srilankalainen julkinen yliopisto Badullassa, Uvan provinssissa. Se on perustettu 1. heinäkuuta 2005.

Yliopistossa oli 2020 neljä laitosta:
* eläintieteet ja vientimaatalous
* johtaminen
* sovelletut tieteet
* teknologia

## Lähteet
Piikkikarhiainen

**Piikkikarhiainen** (*Carduus acanthoides*) on asterikasvien (Asteraceae) heimoon, karhiaisten (*Carduus*) sukuun kuuluva kasvilaji. Se on kaksivuotinen ruohovartinen ja piikkinen kasvi.

Piikkikarhiainen voi kasvaa noin metrin korkuiseksi. Sen varret ovat vaaleanvihreitä, villakarvaisia ja siipipalteisia. Lisäksi varsissa on pitkiä sekä pistäviä piikkejä. Lehdet ovat lähes kaljuja sekä liuskoittuneita ja niissäkin on varsien tavoin pitkiä piikkejä. Piikkikarhiaisen kukinnot ovat melko suuria ja aniliininpunaisia mykerökukintoja. Mykeröt ovat halkaisijaltaan noin kolme senttimetriä, ja kukat ovat väriltään vaaleanpunavioletteja. Kehtosuomut ovat kapeita, ulospäin siirottavia sekä piikkisiä. Piikkikarhiainen kukkii heinäkuusta syyskuulle.

Suomessa piikkikarhiaista on tavattu 1900-luvulla satunnaisesti siellä täällä eri puolilla maata.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Suomen Lajitietokeskus: Piikkikarhiainen (''Carduus acanthoides'')
* Luontoportti: Piikkikarhiainen (''Carduus acanthoides'')
* JSTOR Global Plants: ''Carduus acanthoides'' 
* Integrated Taxonomic Information System (ITIS): ''Carduus acanthoides'' 
* Global Biodiversity Information Facility (GBIF): ''Carduus acanthoides'' 
* United States Department of Agriculture (USDA): ''Carduus acanthoides'' 
* Centre for Agriculture and Biosciences International (CABI): ''Carduus acanthoides'' (Welted thistle) 
* Flora of China: ''Carduus acanthoides''
Yhdystie 1925

**Yhdystie 1925** on entinen yhdystie joka kulki Kustavin saaren länsirannalla sijaitsevasta seututien 192 risteyksestä Vartsalan lossisataman veneenlaskupaikalle. Tien pituus oli vain 40 metriä. Lyhyestä pituudestaan johtuen tiellä ei ollut lainkaan omaa osoitenimeä. Lisäksi sen varrella ei sijainnut lainkaan palveluja.

## Lähteet
Hendrix (täsmennyssivu)

**Hendrix** voi tarkoittaa seuraavia:

## Henkilöitä
* Brunhilde Hendrix (1938–1995), saksalainen yleisurheilija ja olympiamitalisti
* Elaine Hendrix (s. 1970), yhdysvaltalainen näyttelijä
* Jimi Hendrix (1942–1970), yhdysvaltalainen kitaristi ja laulaja-lauluntekijä
* Hendrix Lapierre (s. 2002), kanadalainen jääkiekkoilija

## Muita merkityksiä
* ”Hendrix”, rap-artisti Lukas Leonin kappale

## Katso myös
* Hendricks
Wilhelm Hauff

**Wilhelm Hauff** (29. marraskuuta 1802 Stuttgart – 18. marraskuuta 1827 Stuttgart) oli saksalainen kirjailija, joka muistetaan erityisesti saduistaan.

Hauff pilkkasi teoksessa *Der Mann im Monde* kuutamorunoilija Heinrich Claurenin imelähkönrivoja romaaneja. Uskonpuhdistussodista on peräisin aihe teokseen *Lichtenstein*, joka on ensimmäisiä Walter Scottin esikuvan mukaan kirjoitettuja saksalaisia romaaneja. Tunnetuimpia Hauffin tuotannosta ovat kuitenkin sadut, joista on yhä otettu uusia painoksia ja joita on käännetty monille kielille, suomeksi kokoelmat *Itämaisia satuja* ja *Hauffin sadut*. *Phantasien im Bremer Ratskeller* todistaa sukkelaa leikillisyyttä ja mielikuvituksen herkkyyttä.

## Suomennettuja teoksia
* *Karavaani: tarinoita itämailta*. Suomentanut Emmi Wallin. Porvoo: Werner Söderström 1903
* *Aleksandrian sheikki ja hänen orjansa*. Suomentanut Emmi Wallin. Porvoo: WSOY 1904
* *Kylmä sydän* (*Das kalte Herz*). Suomentanut Meri Sulju. Karisto 1909 Kirjallisia pikkuhelmiä: 17
* *Kylmä sydän* (*Das kalte Herz*), Otava 1910 Sarja: Mailta ja meriltä n:o 4. Toimittanut Teuvo Pakkala (Verkossa)
* *Kerjäläistyttö* (*Die Bettlerin vom Pont des Arts*). Suomentanut Hemminki Karjalainen. Hämeenlinna: Karisto 1916. (Sarja: Kariston 50 p:n romaaneja, n:o 69.)
* *Juutalainen rahaministeri* (*Jud Süss*). Suomentanut H. Tiihonen. Hämeenlinna: Karisto 1921. (Sarja: Kolmen markan romaaneja, 7.)
* *Itämaisia satuja*. Suomentanut Martta Schmidt. Kuvitus Risto Mäkinen. Helsinki: Valistus, 1926. – 2. p., suomennoksen tarkastanut Hannes Teppo. Valistus 1955
**Aleksandrian seikki ja hänen orjansa
**Almansorin tarina
**Fatmen pelastus
**Haikarakalifi
**Juutalainen Abner
**Kummituslaiva
**Pikku Mukin vaiheet
**Poikkihakattu käsi
**Saidin kohtalot
**Valeprinssi
* *Pikku taikuri* (*Der kleine Muck*), kuvakirja. Suomentanut Eeva Salo, kuvittaja Vladimir Machaj. Helsinki: Weilin+Göös 1969
* *Hauffin sadut*. Suomentanut Kaarina Helakisa, kuvittaja: Janusz Grabiański. Helsinki: WSOY 1973. 
**Almansorin tarina
**Kivisydän
**Kääpiö nimeltä Nenä
**Majatalo Spessartissa
**Pikku Muck
**Tarina kalifi Haikarasta
* *Haikarakalifi*. Suomeksi kertonut Laila Niukkanen. Östersundom: Kirjalito 1979. 
* *Tarina Kalifi haikarasta*. Suomentanut Meri Starck, kuvittaja Paqui. Kirjakerho Lasten kirjapaketti. Helsinki: Mestarikustannus 1981. 

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Māyā

**Māyā**, myös **Mahāmāyā** *(Suuri Māyā)*, oli Gautama Buddhan äiti ja radža Śuddhodanan vaimo. Śuddhodana oli Kapilavastua pääkaupunkinaan pitäneen Śākyan klaanin päämies.

## Elämäkerta
Māyā oli kuningas Anjanan ja tämän vaimon Yasodharan tytär. Buddhan valaistumisen jälkeen tämä vieraili taivaassa äitinsä luona ja opetti tälle dharmaa..

Māyān, jonka nimi tarkoittaa "visiota", kerrotaan olleen älykäs ja harras. 

### Buddhan syntymä
Buddhalaisen legendan mukaan Māyā näki unta valkoisesta norsusta, jolla oli kuusi syöksyhammasta. Unessa norsu tunkeutui hänen kohtuunsa oikean kyljen kautta, minkä tulkittiin tarkoittavan, että hän synnyttäisi maailmaan hallitsijan tai buddhan. Kymmenen kuukautta myöhemmin hän tunsi, että synnytyksen aika oli lähellä, ja meni Lumbinin lehtoon Kapilavastun lähistöllä. Siellä hän synnytti lapsen oikeasta kainalostaan salpuuhun nojaten.

Kuten kaikkien buddhien äidit, Māyā kuoli seitsemän päivän kuluttua lapsensa syntymästä ja syntyi uudelleen Trāyastriṃśassa, 33 jumalan taivaassa. Tämän jälkeen Gautama Buddhan otti kasvatikseen Māyān sisko Mahāpajāpatī.

## Ikonografia
Gautama Buddhan sikiäminen ja syntyminen ovat yleinen aihe buddhalaisessa taiteessa.

Mahamāyā kuvataan usein nelikasvoiseksi ja nelikätiseksi hahmoksi, jolla on sininen iho. Joissain kuvauksissa iho voi olla myös punainen. Kädessään Mahamāyā pitää yleensä jousta ja nuolta sekä sauvaa..
## Lähteet
Have U Seen Her?

**Have U Seen Her?** on Alman debyyttialbumi, joka julkaistiin Warner Music Finlandin ja PME Recordsin kautta 15. toukokuuta 2020.

## Kappaleet
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 

## Arvostelut
* *[[Helsingin Sanomat]]*: 
* *[[NME]]*: 
* *[[Rumba (lehti)|Rumba]]*: 7/10
* *[[Soundi]]*: 

## Lähteet
Avalonin usvat

**Avalonin usvat** (engl. The Mists of Avalon) on Marion Zimmer Bradleyn vuonna 1983 julkaistu kuningas Arthurin ledendaa kuvaava teos naishahmojen näkökulmasta kirjoitettuna. Kirjan ensimmäinen painos tuli 1986, ja sen julkaisi WSOY. Kirjan suomensi Paula Herranen.
Stålarminkatu

**Stålarminkatu** (ruots. *Stålarmsgatan*) on yksi Turun keskustan pääkaduista, joka sijaitsee Martin, Itärannan ja Korppolaismäen kaupunginosissa. Stålarminkatu alkaa Martissa III kaupunginosan rajalta Betaniankadun ja Itäisen Pitkäkadun risteyksestä ja päättyy Korppolaismäessä Vähäheikkiläntien, Hirvensalon puistotien ja Kölikadun risteykseen.

Stålarminkadun alkuosa Betaniankadun ja Martinkadun välillä perustuu Bertel Jungin vuoden 1922 asemakaavaan, joka poikkesi aiemmasta ruutukaavasta. Stålarminkadun keskiosa Martinkadun ja Wärtsilänpolun välillä perustuu C. L. Engelin vuoden 1827 ruutuasemakaavaan. Kadun loppuosa perustuu Hirvensaloon johtaneeseen vanhaan maantiehen, jota ennen asemakaavoitusta kutsuttiin Hirvensalontieksi.

Stålarminkadulla oli raitiotie vuodesta 1956 vuoteen 1972 saakka. Korppolaismäessä linjan 2 kääntösilmukan vanhan sijainnin voi edelleen erottaa Stålarminkadun viereisessä Stålarminpuistossa.

Stålarminkatu on osa yhdystietä 1821, joka johtaa Kupittaalta Kakskertaan.

## Nimi
Katu on nimetty Arvid Stålarmin mukaan, joka toimi Suomen käskynhaltijana vuosina 1597–1602. Nimi kuuluu nuijasodasta ja Vaasa-kuninkaiden ajasta muodostettuun nimiryhmään, joka sijoittuu sekä IV että V kaupunginosiin. 

Vuonna 1940 Turun nimistötoimikunta ehdotti Stålarminkadun nimen muuttamista Hirvensalonkaduksi (ruots. *Hirvensalogatan*), koska *kadun nimi tuottaa suomenkieliselle väestölle ääntämis- ja kirjoitusvaikeuksia*. Ehdotus aiheutti vastustusta ja julkista keskustelua, eikä muutosta enää myöhemmin edistetty.

Vuoteen 1890 saakka katu esiintyi eri suunnitelmissa nimellä Ylinen Korppolaistenkatu (ruots. *Korpolais öfre Gatan*). Vuosina 1890–1923 kadun nimi ruutukaava-alueella oli Työläiskatu (ruots. *Arbetaregatan*). Nimellä viitattiin mitä ilmeisimmin alueella toimineen telakka- ja konepajateollisuuden työläisiin, jotka käyttivät katuja työmatkoihinsa.

## Poikkikadut
* Betaniankatu / Itäinen Pitkäkatu (lounaaseen)
* Kuninkaankartanonkatu
* Martinkatu
* Tiilentekijänkatu
* Tervahovinkatu
* Illenkatu
* Nokiankatu
* Merimiehenkatu (pohjoiseen) / Daniel Hjortinkatu (etelään)
* Purserinpolku (puistokäytävä)
* Jungmanninkatu (pohjoiseen) / Perämiehenkatu (etelään)
* Ankkuripolku & Ankkurikatu
* Wärtsilänpolku (puistokäytävä)
* Unioninkatu
* Melojanpolku (puistokäytävä)
* Vanha Hirvensalontie
* Kölikatu (länteen) / Vähäheikkiläntie (itään)
## Lähteet
Aapeli Alanen

**Aapeli Alanen** (s. 5. maaliskuuta 1996 Lahti) on suomalainen koripalloilija. Alasen kasvattajaseura on Lahti Basketball Juniorit. 201 senttisen Alasen pelipaikka on pieni laitahyökkääjä. Alanen edustaa Korisliigassa pelaavaa Joensuun Kataja Basketia.

## Saavutukset

* Korisliigan vuoden kehittynein pelaaja 2019

## Tilastot

### Runkosarja

### Pudotuspelit

*O = ottelut, MIN = peliminuutit, 2p % = kahden pisteen heittojen onnistumisprosentti, 3p % = kolmen pisteen heittojen onnistumisprosentti, 1p % = vapaaheittojen onnistumisprosentti, HL = hyökkäyslevypallot, PL = puolustuslevypallot, LEV = levypallot yhteensä, S = syötöt, M = menetykset, R = riistot, T = torjunnat, PTS = pistekeskiarvo, PTS YHT = pisteet yhteensä*

## Lähteet

* Aapeli Alanen Suomen koripalloliitto

### Viitteet
Ateljeerivi

**Ateljeerivi** on Kirmo Mikkolan suunnittelema ateljeetalo Järvenpäässä. Rakennus on valmistunut vuonna 1967 ja se edustaa 60-luvulle tyypillistä modernia, konstruktivistista tyylisuuntaa. Talon asunnot ovat yksityisomistuksessa ja niissä on vuosien varrella asunut lukuisia tunnettuja suomalaisia taiteilijoita, graafikoita, arkkitehtejä ja muusikoita.
Yhdystie 2550

**Yhdystie 2550** on yhdystie joka kulkee Porin Isosannasta Ulvilan Kullaalle. Tien pituus on 24 kilometriä.

Tien osoitenimenä on *Konepajanranta* Pohjoisrannan ja Valajankadun eritasoliittymältä Toejoenrantakadun risteykseen, *Ruosniementie* yhdystien 2555 risteykseen, *Liitostie* kuntarajalle, *Kivipellontie* Kivipellontien risteykseen, *Harjunpääntie* yhdystien 2553 risteykseen, *Kullaantie* yhdystien 2556 risteykseen, ja *Harjulantie* koko loppumatkan.

## Lähteet
Yhdystie 2556

**Yhdystie 2556** on yhdystie, joka kulkee Ulvilan Paluksesta Porin Harjakankaalle. Tien pituus on 8 kilometriä.

Tien osoitenimenä on *Noormarkuntie* Ulvilan alueella ja *Paluksentie* Porin alueella.

## Lähteet
Bystroje (järvi)

**Bystroje** tai **Maslovo** () on järvi Luoteis-Venäjällä Pihkovan alueen Pustoškan piirissä. Järvi sijaitsee Bežanitsyn ylängön tunnetulla järvialueella. Bystroje tarkoittaa *nopeasti virtaava*.

## Maantietoa
Järvi on 4,0 kilometriä pitkä, 0,85 kilometriä leveä ja sen pinta-ala on 1,68 neliökilometriä eli 168 hehtaaria. Järvestä erottuu kolme yhtenäistä vesiallasta, joista läntisin on 1,8 kilometriä pitkä ja sen yhdistää keskimmäiseen järvialtaaseen alle 150 metriä leveä salmi. Keskimmäinen järviallas on 1,4 kilometriä pitkä ja siinä olevan saaren taakse jää kolmas järviallas, joka on 1,5 kilometriä pitkä ja muodoltaan sokkeloinen osa. Itäinen osa on kuin muodostunut kolmesta lammesta, joiden läpi itäpäähän laskeva Velikaja virtaa läpi. Virtaus päättyy keskimmäisen järvenosan itäpäähän, josta Velikaja jatkaa matkaansa. Järven läntisten osien vedet eivät sekoitu Velikajan vedestä kovinkaan tehokkaasti. Järvellä on neljä saarta, joiden yhteispinta-ala on kaksi hehtaaria. Suurin saari sijaitsee läntisen osan länsiosassa siellä olevan lahden suulla. Se on 150 metriä pitkä. Muut saaret ovat luotoja tai pikkusaaria. Järven keskisyvyys on kuusi metriä ja syvänteessä on 14 metriä syvää. Järven etelärannat ovat metsämaata ja pohjoisrannoille asti ulottuvat niityt ja peltomaat. Järven asutus on harvaa ja ainoastaan Velikajan joenvarressa sijaitsevissa Maslovon ja Vysotskojen () kylissä näkyy ilmakuvissa muutamia taloja. Niille tulee tie Vasilkin () kylästä, joka sijaitsee Kolylokin () kylästä ja jatkaa Vasilkista pohjoiseen.

## Luontoarvoja
Järvessä elää ainakin hauki, ahven, särki, lahna, muikku, seipi, turpa, säyne, mutu, suutari, made, sorva, rantanuoliainen, allikkosalakka, mutakala, törö, salakka, pasuri, punasalakka, ruutana, nieriä, simppu ja kymmenpiikki, sekä jokirapua, jota on niukasti. Järven kivinen pohja on silttiä ja hiekkaa ja niiden päälle laskeutunutta mutaa. Rannatkin, jotka ovat paikoin kiviset, on silttiä ja hiekkaa.

## Vesistösuhteita
Bystroje sijaitsee Velikajan valuma-alueella. Velikaja kuuluu Velikajan valuma-alueeseen, joka on Narvanjoen vesistöalueen eteläisin osa. Velikaja laskee Peipsijärveen, mistä Narvanjoki jatkaa pohjoiseen päin ja laskee lopuksi Itämerellä Suomenlahteen. 

Järven lähialue ei ole valuma-alueena kovin suuri, koska kartoissa ei siihen johda ojia. Järven valuma-alueeseen luetaan koko Velikajan yläpuolinen valuma-alue, jonka pinta-ala on lähteestä riippuen 591  tai 1&nbsp;400 neliökilometriä . Velikaaja ei varsinaisesti virtaa järven läpi, vaan se vaikutus on suurimmillaan järven itäosassa. Velikajan uoman edelliset järvet ovat Verjato ja Zavolotskoje ja seuraavat järvet ovat Jasskoje ja Zverino.

## Huomautuksia

## Lähteet
Maddison

**Maddison** on henkilönnimi, joka on käytössä sekä etunimenä että sukunimenä.

## Tunnettuja Maddison-nimisiä

*Maddison* etunimenä:
* Maddison Brown (s. 1997), australialainen näyttelijä ja malli
* Maddison Inglis (s. 1998), australialainen tennispelaaja
* Maddison Keeney (s. 1996), australialainen uimahyppääjä ja olympiamitalisti

*Maddison* sukunimenä:
* Angus Maddison (1926–2010), brittiläinen ekonomisti
* James Maddison (s. 1996), englantilainen jalkapalloilija
* Robbie Maddison (s. 1981), australialainen moottoripyöräilijä

## Katso myös
* Madison

## Lähteet
Herman Korsström

**Isak Herman Korsström** (12. heinäkuuta 1851 Nauvo – 9. heinäkuuta 1927 Maarianhamina) oli suomalainen merikapteeni ja Maarianhaminan merenkulkukoulun johtaja.

Korsströmin vanhemmat olivat talollinen Isak Korsström ja Agata Charlotta Erikintytär. Hän pääsi ylioppilaaksi Turun ruotsalaisesta kymnaasista 1870. Korsström lähti merille 1872 nauvolaisessa Hoppet-prikissä. Hän suoritti Turussa kauppalaivuritutkinnon 1877, perämiestutkinnon 1882 ja merikapteenin tutkinnon 1884 sekä höyrylaivapäällikkötutkinnon 1888. Korsström oli nauvolaisen kuunari Adan päällikkönä 1881–1885 ja turkulaisen parkki Siivon päällikkönä 1886–1891. Tämän jälkeen hän meni luotsilaitoksen palvelukseen ollen Utön majakkamestarina 1892–1899. Korsström oli Maarianhaminan merikoulun opettajana vuodesta 1900 alkaen ja Maarianhaminan ylemmän merenkulkukoulun johtajana vuodesta 1914 alkaen. Hän kirjoitti myös merenkulun oppikirjoja.

Herman Korsström oli naimisissa vuodesta 1890 Olga Gustava Lindholmin kanssa.

## Julkaisuja
* *Lärobok i navigation*. Senaten, Helsingfors 1911, 2. painos Stadsrådet, Helsingfors 1922, ilmestyi A. E. Ronin ja Nikolai Tantun suomentamana nimellä *Merenkulun oppikirja : ruotsinkielellä toimittanut Herman Korsström*. Suomen senaatti, Helsinki 1918
* *Nautiska tabeller hörande till Lärobok i navigation*. Senaten, Helsingfors 1911
* *Sjövägsreglerna eller Regler angående åtgärder till undvikande af ombordläggning* ; med förklarande anmärkningar af H. K. Alex. Lundström, Helsingfors 1913, 2. delvis omarb. uppl. Alex. Lundströms förlag, Åggelby  1918, ilmestyi suomeksi nimellä *Meriteiden säännöt eli yleiset merenkulkusäännöt ja säännöt laivakulkua varten sisäisillä kulkuvesillä alusten yhteentörmäämisen estämiseksi* ; selittävien muistutuksien kanssa toim. H. K. ; suom. A. E. R. (A. E. Roni). Suomentaja, Viipuri 1914, 3. painos A. E. Roni, Helsinki 1922, 6. lisätty painos 1939
* *Merenkulun oppikirjaan kuuluvat merenkulkutaulut - Nautiska tabeller hörande till lärobok i navigation* ; toim. Herman Korsström. Valtioneuvosto, Helsinki 1922
* *Lärobok i plan och sfärisk trigonometri för sjöfartsläroverken*. Stadsrådet, Helsingfors 1923

## Lähteet
Palawaninhelmitimali

**Palawaninhelmitimali** (*Ptilocichla falcata*) on kerttutimaleihin kuuluva lintulaji. Lajia tavataan Filippiineiltä.

## Koko ja ulkonäkö
Palawaninhelmitimali voi kasvaa noin 20 cm pitkäksi. Sukupuolet muistuttavat toisiaan ulkonäöltään. Palawaninhelmitimalin päälaki on punaruskea ja silmien ympärystä ja nokasta lähtevä viiksijuova ovat mustat. Linnun kurkku on valkoinen ja rinta ja vatsa mustat valkoisin viiruin. Palawaninhelmitimalin selkä on musta valkoisin viiruin ja siivet ovat väriltään punaruskeat. 

## Levinneisyys ja elinympäristö
Palawaninhelmitimalia tavataan ainoastaan Palawanin saarelta. Lajin elinympäristöä kosteat metsät ja se liikkuu yleensä lähellä maata. Kannan kooksi arvioidaan 10&nbsp;000&ndash;20&nbsp;000 yksilöä. Laji luokitellaan vaarantuneeksi ja sitä uhkaa elinympäristöjen tuhoutuminen hakkuiden vuoksi. 

## Lähteet