open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
242 eaa.

## Tapahtumia
* 15. kesäkuuta - Assyriassa merkittiin muistiin täydellinen auringonpimennys

## Syntyneitä
*
## Kuolleita
*
246 eaa.

## Tapahtumia
* Egyptissä valtaan nousee Ptolemaios III ja Seleukidien valtakunnassa Seleukos II Kallinikos. 
* Uudet valtiaat aloittavat kolmannen Syyrian sodan.

## Syntyneitä
*

## Kuolleita
* Egyptin kuningas Ptolemaios II
* Seleukidien valtakunnan kuningas Antiokhos II Theos

## Lähteet
249 eaa.

## Tapahtumia
* Zhou Huiwang, Zhou-dynastian viimeinen varjohallitsija erotetaan. 

## Syntyneitä
*

## Kuolleita
* 

## Lähteet
721

## Tapahtumia
* Teoderik IV:stä tulee frankkien kuningas.

## Syntyneitä
*
## Kuolleita
* Kilperik II, frankkien kuningas.
724

## Tapahtumia
* Jinki-kausi Kiinassa alkoi.
* Reichenaun luostari perustettiin.
* Shōmu nousi Japanin keisarin valtaistuimelle.

## Syntyneitä
*
## Kuolleita
*
725

## Tapahtumia
* Munkki Beda Venerabilis kirjoitti teoksessaan *De temporum ratione* Pääsiäisen ajankohdan laskemisesta.
## Syntyneitä
*
## Kuolleita
*Wihtred, Kentin kuningas.
726

## Tapahtumia
* Japanin keisari Seibu järjesti ensimmäisen sumo-turnauksen.

## Syntyneitä
*
## Kuolleita
*
727

## Tapahtumia
* Kreikassa kuvainraastajat aloittivat 60-vuotisen sodan ikoneja vastaan, joita he pitävät kuvainpalvontana. Tämä etäännytti lännen ja idän kristinuskoa toisistaan.
728

## Tapahtumia
*
## Syntyneitä
*
## Kuolleita
* Jarir ibn `Atiyah al-Khatfi - Arabialainen satiirikko ja runoilija.
* Ine - Wessexin kuningas
729

## Tapahtumia
* Tenpyō-kausi Kiinassa alkoi.
* Tiberius Petasius astui valtaan Bysantin valtakunnassa.

## Syntyneitä
*
## Kuolleita
*
Horst Wessel

**Horst Ludwig Wessel** (9. lokakuuta 1907 Bielefeld, Saksa – 23. helmikuuta 1930 Berliini, Saksa) oli saksalainen kansallissosialisti ja SA-Sturmführer. Nuorena ammutusta Wesselistä tuli kansallissosialistisen liikkeen huomattavin marttyyri, ja hänen sanoittamansa *[[Horst-Wessel-Lied]]* toimi natsi-Saksan epävirallisena kansallislauluna. 

Horst Wessel oli pastorin poika ja oikeustieteiden opiskelija. Hän liittyi kansallissosialistisen puolueen rynnäkköosasto Sturmabteilungiin (SA) Weimarin tasavallan viimeisinä päivinä. Rynnäkköosaston jäseniä, Sturmmänner (tai SA-Männer), kutsuttiin heidän puolueasujensa värin vuoksi ruskeapaidoksi. Wessel herätti Joseph Goebbelsin huomion. Tämä lähetti hänet Wieniin vuonna 1928 organisoimaan kansallissosialistista nuorisoliikettä.

Wesselin palattua Saksaan hänen väitetään järjestäneen hyökkäyksen erääseen kommunistien toimitilaan Berliinissä. Myöhemmin hänen väitetään joutuneen riitaan vuokraemäntänsä kanssa mahdollisesti maksamattomien vuokrien takia. Vuokraemännän sanotaan kertoneen asiasta kommunisteille, jotka näkivät tässä mahdollisuuden kostoon. Kommunisti Albrecht Höhler ampui Wesseliä päähän, ja tämä kuoli sairaalassa muutamaa viikkoa myöhemmin. On väitetty, että Höhlerillä olisi lisäksi ollut henkilökohtaista kaunaa Wesselille naisasioista.

Wesselistä tehtiin kansallissosialistien marttyyri. Hän sai julkiset hautajaiset, joihin osallistui 30&nbsp;000 ihmistä. Ruskeapaidat lauloivat hautajaisissa hänen muutamaa kuukautta aiemmin kirjoittamansa *Horst-Wessel-Liedin*, josta tuli myöhemmin kansallissosialistisen puolueen virallinen laulu ja myöhemmin natsi-Saksan toinen kansallislaulu.

Sodan jälkeen Horst Wesselin hauta päätyi osaksi Itä-Berliiniä. Hauta häpäistiin monta kertaa, ja hautakivi katosi. Vieressä sijaitseva Clara Wesselin hauta on saanut olla rauhassa.  

Hanns Heinz Ewers kirjoitti Horst Wesselin elämäkerran *Horst Wessel, eräs saksalainen kohtalo* (WSOY, 1933), jonka suomensi Mika Waltari.

## Lähteet
Kansallispuisto

**Kansallispuisto** on luonnonsuojelualue, jonka ensisijainen tarkoitus on turvata luonnon monimuotoisuutta, mutta niihin sisältyy usein kansallismaisemia, luonnonnähtävyyksiä ja virkistyspalveluja. Kansainvälisen luonnonsuojeluliiton ja monien maiden tekemät määritelmät eroavat hieman toisistaan.

## Määritelmä
Kansallispuistot kuuluvat Kansainvälisen luonnonsuojeluliiton luokan II luonnonsuojelualueisiin. Siihen kuuluvat alueet ovat luonnontilaisia tai lähes luonnontilaisia, ja niiden tarkoituksena on ekologisten prosessien, lajien ja ekosysteemien suojelu. Kansallispuistot mahdollistavat kuitenkin myös tutkimuksen, opetuksen, henkisen hyvinvoinnin, virkistyskäytön, retkeilyn ja matkailun.

Kansallispuistojen määritelmä kuitenkin vaihtelee hieman maittain. Suomen luonnonsuojelulaissa kansallispuisto määritellään hyvin samalla tavalla kuin IUCN:n kansallispuistokuvauksessa.

## Katso myös
*Luonnonpuisto
*Suomen kansallispuistot

## Lähteet
*

### Viitteet

## Aiheesta muualla

*http://www.luontoon.fi/kansallispuistot luontoon.fi
AMD Sempron

**AMD Sempron** on AMD:n valmistama suoritin. Se sijoittuu halpaan hintaluokkaan kilpaillen Intel Celeron D:n kanssa. Sempronin edeltäjä oli AMD Duron.

Ensimmäiset Sempron-mallit perustuivat Athlon XP:n *Thorton*-ytimeen. Niissä oli 256 kilotavua L2-välimuistia ja 333 megahertsin kellotaajuudella toimiva väylä. Myöhemmin esiteltiin Sempron 3000+, joka perustui *Barton*-ytimeen. Siinä on 512 kilotavua L2-välimuistia. Myöhemmät Sempron-versiot, kuten Sempron 3100+, perustuvat Athlon 64:ään ja siitä johdettuun *Paris*-ytimeen. Ne eivät tue AMD64-käskykantaa, niissä on vain 128 tai 256 kilotavua L2-välimuistia ja lisäksi Semproneiden Hyper Transportin nopeus on laskettu 800&nbsp;MHz:iin. Niissä on kuitenkin joitain Athlon 64:n ominaisuuksia, kuten integroitu muistiohjain ja tuki Socket 754 -suoritinkannalle. Uuden Palermo-ytimen myötä AMD on tuonut markkinoille Semproneita joiden 64-bittisiä laajennuksia ei ole poistettu käytöstä. Vuonna 2009 AMD julkaisi AM3-kannalle uuden Sempronin. Sempron 140 toimii myös AM2+ kannallisilla emolevyillä. Prosessorin valttikortteina on matala 45W TDP ja edullinen hinta. Sempron 140 perustuu Athlon II X2-siruun, josta on suljettu toinen ydin. Toinen ydin voidaan avata sopivalla laitteistolla sirun palauttamiseksi Athlon II X2-tilaan. Prosessori ei voi vahingoittua ytimen avauksessa.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Jäätanssi

**Jäätanssi** on taitoluistelun alalaji, joka tyylittelee kilpatanssia. Ensimmäisen kerran jäätanssi oli lajina taitoluistelun MM-kilpailuissa vuonna 1952 ja EM-kisoissa 1984. Talviolympialaislaji siitä tuli Innsbruckissa 1976.

Kuten pariluistelussa tanssijat kilpailevat pareina. Jäätanssi eroaa pariluistelusta sillä, että nostoilla on erilaiset vaatimukset. Siinä vaaditaan piruettien suorittamista joukkueena tanssiotteessa ja kielletään heitot ja hypyt. Partnereiden ei kuuluisi olla erossa enempää kuin kahden käsivarrenmitan verran. Alun perin partnereiden kuului pitää tanssiote koko ohjelman ajan, mutta tätä vaatimusta on löysennetty modernissa jäätanssissa. Jäätanssissa myös musiikin vaatimukset eroavat muista taitoluistelun lajeista siten, että tanssijoiden täytyy luistella musiikin poljennon tai rytmin mukaan. Yksin- ja pariluistelijat luistelevat monesti musiikin melodian mukaan tai fraseeraavat musiikkia.

Jäätanssikilpailu koostuu lyhyttanssista ja vapaatanssista. Ennen kautta 2009–2010 lyhyttanssin sijaan luisteltiin pakollinen tanssi ja rytmitanssi. Lyhyttanssin osana luistellaan ennalta määrätty kuviotanssi.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Pariluistelu

**Pariluistelu** on taitoluistelun laji, jossa kilpaillaan pareina, jotka koostuvat miehestä ja naisesta. Laji eroaa jäätanssista ja yksinluistelusta elementtien osalta, jotka sisältävät päänyläpuoliset nostot, kuolemanspiraalin ja heittohypyt. Joukkue eli pari suorittaa elementit yhdenmukaisesti ja yhtä aikaa. Tarkoituksena on luoda illuusio "kahdesta luistelijasta yhtenä".

Pariluistelu oli ensimmäistä kertaa maailmanmestaruuskilpailuissa Pietarissa vuonna 1908, jolloin siihen osallistui kolme joukkuetta, Saksa, Iso-Britannia ja Venäjä. Olympialajiksi se tuli Lontoossa saman vuoden lokakuussa, jolloin kilpailijoina oli yksi pari Saksasta ja kaksi Isosta-Britanniasta. Pariluistelu on muuttunut alkuajoista paljon, ja jotkin nykypäivän elementit tulivat mukaan vasta vuosikymmeniä myöhemmin.

## Kilpailu
Pariluistelukilpailut koostuvat kahdesta osasta, lyhyt- ja vapaaohjelmasta.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Muodostelmaluistelu

**Muodostelmaluistelu** on urheilulaji, joka on yksi taitoluistelun alalajeista, jossa jäällä luistelee kerrallaan 12-24 luistelijaa (sarjasta riippuen) muodostaen erilaisia kuvioita ja suorittaa erilaisia askeleita ja askelsarjoja. Joukkue esittää eri elementtejä tarkasti samanaikaisesti musiikin tahtiin. Elementtejä ovat blokki, piiri, liukusarja, mylly, erilaiset läpimenot, otteeton askelsarja, twisselisarja, line (rivi), parielementti, syncro spin, ryhmänosto, liikkuva elementti, luova elementti ja yhdistelmäelementti.  Laji on lähtöisin Yhdysvalloista, jossa se kehitettiin 1970-luvulla. Lajin toi Suomeen Jane Erkko 1980-luvulla.

Muodostelmaluistelun SM-kilpailusarjoja Suomessa ovat SM-seniorit, SM-juniorit ja SM-noviisit. Kansallisen tason kilpailusarjat ovat seniorit, juniorit, noviisit, minorit ja tulokkaat. Harrastetason sarjoja edellisten lisäksi ovat myös aikuiset ja masters-sarja, joka pääosin koostuu entisistä SM-luistelijoista. 

SM-seniorit ja SM-juniorit luistelevat kahta ohjelmaa; lyhyt- ja vapaaohjelmat. SM-noviisit ja kansalliset joukkueet luistelevat vain vapaaohjelmaa.

## Maailmanmestaruuskilpailut

Ensimmäiset muodostelmaluistelun maailmanmestaruuskilpailut järjestettiin vuonna 2000. Ylivoimaisesti eniten mitalisijoja ovat saaneet Ruotsi ja Suomi. Menestynein joukkue on ollut ruotsalainen Team Surprise (lopetti toimintansa vuonna 2018), joka on voittanut MM-kultaa kuudesti. Seuraavana tulee Suomen Marigold IceUnity viidellä maailmanmestaruudellaan. 

Vuonna 2025 keväällä Helsingin jäähallissa järjestetyssä MM-kilpailuissa suomalainen Helsinki Rockettes voitti maailman mestaruuden kokonaispistein 235,37. Suomalainen Team Unique sijoittui toiseksi ansaiten hopeaa kokonaispistein  234,29. Suomi saavutti edellisen kerran kaksoisvoiton Helsingin MM-kilpailuissa vuonna 2011, jolloin Rockettes (nykyään Team Helsinki Rockettes) luisteli kultaa ja Marigold IceUnity (nykyään Marigold Ice Unity) hopeaa. 

Juniorijoukkueiden ensimmäiset viralliset MM-kilpailut järjestettiin Helsingissä vuonna 2013. Musketeers ja Team Fintastic toivat Suomelle kaksoisvoiton. Team Fintastic on voittanut juniorien MM-kultaa kolmesti ja Musketeers kahdesti.

## Katso myös
* Muodostelmaluistelu Suomessa

## Lähteet
* http://www.stll.fi/luistelijalle/lajit/muodostelmaluistelu/
* Suomelle kaksoisvoitto muodostelmaluistelun MM-kilpailuissa – Muodostelmaluistelun MM-kilpailut 2025

### Viitteet

## Aiheesta muualla

* Muodostelmaluistelun sääntökirja (PDF)
* Muodostelmaluistelua koskevat, taitoluistelun yleiset säännöt (PDF)
* Suomen Taitoluisteluliitto
* Suomen taitoluisteluliiton muodostelmaluisteluesite
* International Skating Union (ISU) - Kansainvälinen luisteluliitto
* YLE Elävä arkisto: Muodostelmien maailmanmestari - Anu Jääskeläisen haastattelu
Intel Pentium II

**Intel Pentium II** on Intelin valmistama x86-arkkitehtuuriin perustuva suoritin. Se julkaistiin 7. toukokuuta 1997. Se perustui Intel Pentium Pro:ssa käytettyyn P6-ytimeen, mutta 16-bittistä suorituskykyä oli parannettu sekä MMX-käskyt, jotka oli lisätty alkuperäiseen Intel Pentiumiin, oli lisätty.

Alkuperäinen *Klamath*-ytimeen perustunut Pentium II toimi 233 tai 266 megahertsin kellotaajuudella. Se oli valmistettu 0,35 mikrometrin prosessilla ja tuotti siihen aikaan todella suuren määrän lämpöä. Se käytti 66 megahertsin väylää, joka riitti kohtalaisen hyvin prosessorille, koska L2-välimuisti ei ollut tämän väylän takana, toisin kuin kilpailijalla AMDllä. 300 megahertsin malli julkaistiin myöhemmin 1997.

*Deschutes*-ytimeen perustuva Pentium II julkaistiin tammikuussa 1998, kun 333 megahertsin malli näki päivänvalon. Se oli valmistettu 0,25 mikrometrin prosessilla, joten se oli huomattavasti viileämpi kuin Klamath. Vuoden 1998 aikana julkaistiin myös 350, 400 ja 450 megahertsin mallit. Ne käyttivät 100 megahertsin väylää jolloin suorituskyky parani jonkin verran.

Pentium II:n paketointi erosi selvästi sen edeltäjistä. Se oli kompromissi, joka salli Intelin pitää L2-välimuisti erillään prosessorista, mutta kuitenkin nopean väylän päässä. Erillinen välimuisti oli hitaampaa (toimi puolella nopeudella suorittimen kellotaajuudesta) kuin Pentium Prossa, mutta saannit paranivat, joten suoritin voitiin sijoittaa halvempaan hintaluokkaan.

Halvempi versio Pentium II:sta julkaistiin nimellä Intel Celeron. Sen ensimmäinen malli oli käytännössä Pentium II, josta oli poistettu L2-välimuisti,
mutta myöhemmissä malleissa L2-välimuisti oli palautettu, pienempikokoisena ja integroituna prosessorin kanssa samalle piirille. Intel julkaisi myös version palvelinkäyttöön nimellä Pentium II Xeon. Vuoden 1999 alussa Intel Pentium III korvasi Pentium II:n.
Liuksialan kartano

**Liuksialan kartano** on Kangasalla sijaitseva kartano.

Liuksialasta, joka oli Kangasalan vanha kirkonkylä, muodostettiin vuonna 1566 kuninkaankartano. Ruotsin entinen kuningatar Kaarina Maununtytär asui kartanossa miehensä Ruotsin kuninkaan Eerik XIV:n kuoltua vuodesta 1577 lähtien. Hänen jälkeensä sen omistivat muun muassa hänen tyttärensä Sigrid Vaasa sekä tämän jälkeläiset Åke Tott ja Klaus Tott. Sitten Liuksialan kartano siirtyi Creutzeille. Vuodesta 1821 se on ollut Meurman-suvun omistuksessa. Kartanon osti tuolloin tykistökapteeni Karl Otto Meurman, tunnetun suomalaisuusmies Agathon Meurmanin isä. Osa suvusta suomensi nimensäkin Liuksialaksi. Kartano siirtyi aikanaan Agathon Meurmanin nuorimmalle pojalle, kunnallisneuvos Jalmari Meurmanille.

Kartanon päärakennuksen runko on vuodelta 1804 ja Berndt Blomin suunnittelema nykyinen ulkoasu vuodelta 1902. Kivikellarin arvellaan kuitenkin olevan jo 1500-luvulta. Kartanoon johtaa yli kilometrin pituinen koivukuja.

Kartanon alueella on ollut mahdollisesti 1300-luvulla rakennettu Kangasalan ensimmäinen kirkkorakennus, joka on kuitenkin tuhoutunut. Sen paikalla on Josef Stenbäckin suunnittelema kappeli, jonka Jalmari Meurman rakennutti vuosina 1917–1932.

## Lähteet

## Kirjallisuutta
* 
* Koskela, Hannu Suomen kartanot 3/8: Liuksialan kartanossa asui kuningatar, www.apu.fi, 4.7.2018
*
Maakuntakaava

**Maakuntakaava** on maankäyttö- ja rakennuslain mukainen yleispiirteinen suunnitelma maakunnan alueiden käytöstä. Maakuntakaavassa esitetään kartalla kokonaiskuva maakunnan kehittämisestä, ja siinä ratkaistaan valtakunnallisesti, maakunnallisesti ja seudullisesti merkittävät maankäyttökysymykset. Se on Suomen maankäytön suunnittelujärjestelmässä ylin kaavataso, ja se ohjaa kuntien yleis- ja asemakaavoitusta ja viranomaisten muuta alueiden käytön suunnittelua.

## Maakuntakaavan laatiminen
Maakuntakaavan laatiminen perustuu  maankäyttö- ja rakennuslakiin, jossa määritellään sen sisältövaatimukset. Maakuntakaavassa suunnitellaan yleispiirteisesti alueiden käyttöä alueella, muun muassa alue- ja yhdyskuntarakennetta, liikenneyhteyksiä, vesihuoltoa, luonnonsuojelua, kulttuuriympäristöarvoja ja virkistysalueita. Maakuntakaavan laadintaa ohjaa valtioneuvoston hyväksymät valtakunnalliset alueidenkäyttötavoitteet, joissa linjataan koko valtakunnan alueidenkäyttöä.

Maakuntakaavan osia ovat kaavakartta, kaavamerkinnät ja -määräykset sekä selostus, jossa esitellään kaavan sisältö. Maakuntakaava laaditaan maakunnan tai sen osan alueelle, ja se voidaan laatia myös jotakin tiettyä aihekokonaisuutta käsittelevänä vaihemaakuntakaavana. Maakuntakaavan laatimisesta vastaa maakunnan liitto, ja sen hyväksyy maakuntavaltuusto. Maakuntakaava laaditaan vaiheittaisena prosessina, jonka kuluessa laaditaan tarvittavat pohjaselvitykset, arvioidaan kaavaratkaisun vaikutukset, käydään vuoropuhelua asiantuntijoiden ja sidosryhmien kanssa ja asetetaan ehdotus julkisesti nähtäville. 

## Historia
Vuoteen 1993 saakka maakuntakaavaa edeltäneen seutukaavan laatimisvelvollisuus oli seutukaavaliitoilla.

Vuoteen 2016 saakka maakuntakaavat vahvistettiin ympäristöministeriössä.

## Katso myös

*Maankäytön suunnittelu Suomessa
*Yleiskaava
*Asemakaava

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Maakuntakaavoitus
* Maakuntakaava antaa suuntaviivat kaavoitukseen
Pirkanmaan liitto

**Pirkanmaan liitto** on Pirkanmaan 23 kunnan omistama kuntayhtymä. Liiton toiminnan keskeisiä periaatteita on kehittää Pirkanmaan maakuntaa tasapuolisesti ja valvoa sen etuja. Liiton tärkeitä yhteistyökumppaneita ovat kunnat, kuntayhtymät ja valtion aluehallintoviranomaiset. Liiton päätehtävät ovat alueellinen kehittäminen, maakuntakaavoitus ja edunvalvonta. Uusimpana työmuotoina ovat innovaatio- ja tulevaisuustyö.

Liitto toimii verkostomaisesti maakunnan kehittämistyössä. Esimerkiksi maakunnasta valittujen kansanedustajien neuvottelukunta on eräs maakunnan painoarvoa ja etua esilläpitävä ryhmittymä. 

Maakuntavaltuusto käyttää ylintä päätösvaltaa. Se koostuu jäsenkuntien kunnanvaltuustojen edustajista kunnallisvaalien Pirkanmaan tulosta vastaavassa suhteesa. Maakuntavaltuusto päättää Pirkanmaan liiton toiminnasta ja taloudesta. Noin kerran kuukaudessa kokoontuva maakuntahallitus valitaan puoleiden kunnallisvaalikannatuksen ja tasa-arvolain mukaisesti. Pirkanmaan liiton maakuntajohtaja on Anna-Mari Ahonen (2022-).

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Pirkanmaan liitto Facebookissa
Ligatuuri

**Ligatuuri** on kahdesta tai useammasta kirjaimesta muodostettu yhdistelmä. Ligatuuri merkitsee myös tällaisen kirjoitusmerkin painamiseen tarkoitettua kirjaketta. Ligatuuri voi olla joko osa jonkin kielen merkistöä (esimerkiksi norjassa *[[æ]]*, joka on yhdistelmä kirjaimista *a* ja *e*), tai kirjasimen mukana tuleva stilisointi kirjaimista, jotka ovat erillisinä kirjaimina esitettynä vaarassa osua toisiinsa (esimerkiksi **ﬁ** → **ſi**). Eräät erikoismerkit ovat myös syntyneet ligatuureista, esimerkiksi merkki *[[&]]* joka on tullut latinan sanasta *et*.

## Katso myös

* Digrafi

## Lähteet
*Bohman, Jan ja Hallberg, Åke: Graafinen suunnittelu. Gummerus 1988. 

### Viitteet

## Aiheesta muualla
Persianlahden oireyhtymä

**Persianlahden oireyhtymä** on yleisnimitys Persianlahden sodassa 1991 palvelleita sotilaita vaivaaville erilaisille psykologisille ja fysiologisille oireille. Tosin ei olla varmoja, liittyvätkö nämä oireet sotapalvelukseen tai yleensä toisiinsa. Oireiksi on esitetty muun muassa krooninen väsymys, kivut nivelissä ja lihaksissa, päänsärky, ripuli, muistinmenetykset, unihäiriöt, tasapainohäiriöt sekä ihottuma.

## Syndrooman aiheuttajat
Syitä on esitetty useita: sotilaiden saamat rokotteet pernaruttoa vastaan, erilaiset virukset, köyhdytetty uraani, kemiallisten aseiden jäämät ja stressi ovat olleet ehdokkaina, kuten myös aspartaamimyrkytys, rakettipolttoaineet ja joukkohysteria. 

Rokotteiden apuaineissa käytetyn skvaleenille elimistössä muodostuvien vasta-aineiden on virheellisesti epäilty liittyvän oireyhtymään. Skvaleenin vasta-aineita esiintyy osalla ihmisistä luonnostaan, ja erään tutkimuksen mukaan vasta-aineita esiintyy veteraaneilla yhtä usein kuin yleisessä väestössäkin eikä rokotteen skvaleeni muuta vasta-aineiden pitoisuuksia. Sotilaille annetuissa rokotteissa ei myöskään käytetty skvaleenia adjuvanttina vaan alumiinia.

Marraskuussa 2004 riippumaton brittiläinen tutkimus ehdotti, että sotaveteraaneilla oli kaksinkertainen mahdollisuus sairastua muualla palvelleisiin sotilaisiin verrattuna. Tutkimuksen johtopäätöksenä oli, että oireet johtuivat monien tekijöiden yhteisvaikutuksesta, mukaan lukien hyönteismyrkyt, köyhdytetty uraani ja hermokaasut.

Tulane University School of Medicine julkaisi tutkimuksen helmikuun 2000 *Experimental Molecular Pathology* -lehden numerossa löydöksistään:
95 % potilaista, jotka kärsivät Persianlahden oireyhtymästä tunnistettavin oirein, kehitti vasta-aineita skvaleenille. Toisaalta kukaan oireettomista ei ollut kehittänyt vasta-aineita skvaleenille.  Tutkimuksen metodeita on kuitenkin kritisoitu muiden tutkijoiden osalta, eikä muissa tutkimuksissa ole havaittu vastaavanlaista yhteyttä. Rotilla tehdyssä kokeissa injektoitu skvaleeni aiheutti eläimille immuunivälitteisen kroonisen nivelreuman. Yhteenvedon mukaan tutkimus herätti kysymyksiä adjuvanttien roolista kroonisissa tulehdustaudeissa.

## Katso myös
* Traumaperäinen stressihäiriö
* Sotapsykoosi

## Lähteet
Eksoni

**Eksoni** on geenin koodaava osa, eli se sisältää proteiinin rakennusohjeita. Kaikki perimän eksonit muodostavat yhdessä eksomin, joka vastaa kooltaan noin yhtä prosenttia koko perimästä. Niitä geenin osia, jotka eivät osallistu proteiinien koodaamiseen, kutsutaan introneiksi.

Proteiinin tuottoa varten geeni transkriptoidaan ja muodostuneesta lähetti-RNA:n esiasteesta poistetaan intronit silmukoinnilla. Jäljelle jäävät eksonit liitetään toisiinsa ja niistä muokataan valmista lähetti-RNA:ta, jota käytetään mallina proteiinisynteesissä.

## Katso myös
* Komplementaarinen DNA

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Introni

**Introni** on geenin osa, joka ei koodaa proteiinia ja kuuluu siten tilke-DNA:han. Intronit voivat kuitenkin sisältää alueita, jotka säätelevät proteiinisynteesiä. Introneita on kaikilla aitotumaisilla, mutta niitä ei ole tavattu lainkaan esitumaisten geeneissä. Aitotumaisten intronit poistetaan silmukoinnilla lähetti-RNA:n esiasteesta transkription jälkeen.

Intronien tehtävää soluissa ei tunneta kunnolla. Niiden pituus ja määrä geeneissä vaihtelee, mutta introneita esiintyy perimässä tiheämmin kuin proteiineja koodaavia eksoneita. Koska introneita on perimässä paljon, niiden replikaatio ja transkriptio muun DNA:n yhteydessä sekä silmukointijärjestelmän ylläpito kuluttavat huomattavan määrän solun resursseja. Pelkästään haittaa soluille aiheuttavien intronien säilymistä ja niiden määrän lisääntymistä ajan myötä pidetään epätodennäköisenä. Tutkijat ovatkin esittäneet lukuisia teorioita intronien soluille tuomista hyödyistä, jotka korvaavat suuren energiankulutuksen aiheuttamat haitat, mutta tutkimusten tulokset ovat edelleen kiistanalaisia. Intronien arvellaan osallistuvan joihinkin solun toimintoihin ja mahdollisesti suojaavan muuta perimää haitallisilta mutaatioilta.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Nyrkkirauta

**Nyrkkirauta** on kädessä pidettävä lähitaisteluase, joka vahvistaa lyönnin tehoa. Useimmiten ase on valmistettu teräksestä, messingistä tai raudasta, mutta se voi olla myös puuta. Käden ympärille kiedottava metallilla vahvistettu nahkahihna, esimerkiksi niittivyö, on toiminnaltaan nyrkkiraudan kaltainen.

## Rakenne
Nyrkkiraudassa on useimmiten renkaat neljälle sormelle ja tuki kämmenelle. Näin aseesta saadaan tukeva ote käden ollessa nyrkissä. Nyrkkiraudan metalliset ”rystyset” toimivat iskupintana henkilön lyödessä ja vahvistavat iskun tehoa merkittävästi. Nyrkkirauta myös suojaa lyöjää rystysten murtumiselta. Tehon lisäämiseksi nyrkkirautaan voidaan lisätä niittejä, piikkejä tai teriä.

## Historia
Nyrkkiraudan tyyppinen vahvistettu nahkahihna tunnettiin *caestus*-nimellä jo roomalaisten gladiaattoreiden keskuudessa. Caestuksen muodostivat käsien ympärille kiedotut nahkahihnat, joissa saattoi olla niittejä. Mikäli areenalla oli muitakin gladiaattoreita, he saattoivat pitää taukoa seuratakseen nyrkkiottelua: caestuksin käytyä kamppailua pidettiin erityisen kiinnostavana. Myös monet afrikkalaiset kansat tunsivat nyrkkirautojen käytön.

Muussa kuin taistelukäytössä nyrkkirautaa käyttivät muun muassa japanilaiset. Heillä tekko-nyrkkirauta oli käytössä hevosten kannustamiseen. Okinawan kalastajat käyttivät sitä myös apuna verkkojen keräämisessä suojaamassa käsiään korallien aiheuttamilta haavoilta. Karatessa tecchu eli suomalaisittain ”tekko” otettiin käyttöön myös taistelutarkoituksiin. Karatessa sitä käytetään pareina ja niiden tarkoitus on lyöntitekniikoiden tehostus. Myös 1850-luvun New Yorkissa katujengit käyttivät nyrkkirautoja aseinaan. Toisessa maailmansodassa nyrkkiraudat ja nyrkkirautaveitset olivat melko suosittuja yhdysvaltalaisten ja brittien käytössä.

## Lainsäädäntö
Nyrkkirauta lasketaan Suomen lainsäädännössä (Järjestyslaki 3 luku 9 §) vaaralliseksi esineeksi, jonka valmistus, maahantuonti ja kauppa on kielletty. Myös aseen hallussapito yleisellä paikalla ja yleisellä paikalla olevassa kulkuneuvossa on kielletty.

## Katso myös
* Nyrkki

### Lähteet

## Aiheesta muualla

* http://www.edilex.fi/linkit/he/20020020
Lykon Troaslainen

**Lykon Troaslainen** (, n. 270–226 eaa.) oli antiikin kreikkalainen peripateettiseen kouluun kuulunut filosofi. Hän oli kotoisin Troaksesta. Jotkut halusivat korostaa hänen kaunopuheisuuttaan ja lisäsivät hänen nimensä eteen gamma-kirjaimen, jolloin nimestä tuli *Glykon* ("suloinen").

Straton testamenttasi Lykeionin peripateettisen koulun Lykonille. Hän toimi koulun johdossa 44 vuotta. Hän ei kuitenkaan ollut kovin kiinnostunut itse filosofiasta eikä tieteellisestä tutkimuksesta, vaan oli enemmänkin vain puhuja, joka arvosti enemmän puheen ulkoista muotoa kuin sen sisältöä. Siksi hänestä katsotaan alkaneen peripateettisen koulun taantumisen.

## Lähteet
* 

## Kirjallisuutta
* 

## Aiheesta muualla
* Diogenes Laertios: *Merkittävien filosofien elämät ja opit*:
** Lykonin elämäkerta  
** Lykonin elämäkerta
Demetrios Faleronlainen

**Demetrios Faleronlainen** (, kuoli n. 280 eaa.) oli antiikin kreikkalainen puhuja ja yksi ensimmäisistä peripateettisen koulukunnan filosofeista. Ateenan esikaupungista Faleronista kotoisin oleva Demetrios oli Aristoteleen seuraajan Theofrastoksen oppilas. Hän kirjoitti laajasti historiasta, politiikasta ja retoriikasta sekä kirjallisuuskritiikkiä varsinkin runoudesta. Hän kokosi myös Aisopoksen tarinoita.

Vuodesta 317 eaa. vuoteen 307 eaa. hän toimi Kassandroksen sijaisena Ateenan yksinvaltiaana. Hän sai aseman hyvien puhujanlahjojensa ansiosta. Kun makedonialainen Demetrios I valtasi Ateenan, Demetrios Faleronilainen syrjäytettiin, ja hän pakeni Egyptiin. Egyptissä hän tapasi Ptolemaios I:n, ja toimi Aleksandrian kirjaston varsinaisena suunnittelijana. Hän joutui toisen kerran maanpakoon Ptolemaios II Filadelfoksen noustua valtaan. Hän kuoli pian tämän jälkeen.

## Lähteet
* 

## Aiheesta muualla

* Diogenes Laertios: *Merkittävien filosofien elämät ja opit*:
** Demetrioksen elämäkerta  
** Demetrioksen elämäkerta
Herakleides Pontoslainen

**Herakleides Pontoslainen** (, ; n. 387–312 eaa.) oli antiikin kreikkalainen peripateettiseen koulukuntaan kuulunut filosofi. 

## Elämä

Herakleides oli kotoisin Herakleia Pontikesta, nykyisen Turkin Ereğlistä. Hänen ylhäinen ja varakas isänsä lähetti hänet Ateenaan opiskelemaan Platonin Akatemiaan sen perustajan Platonin ja tämän seuraajan Speusippoksen alaisuuteen. Hän oli kuitenkin myös Aristoteleen oppilaana. 

*[[Suda]]n* mukaan Platon jätti koulunsa ja oppilaansa Herakleideen johtoon toisen ja kolmannen Sisilian-matkansa ajaksi. Speusippos oli määrännyt Ksenokrateen Akatemian johtoon kuolemansa jälkeen, mutta äänestyksessä Ksenokrates voitti Herakleideen ja Menedemoksen vain hiuksenhienosti.

Diogenes Laertios, joka on Herakleideen elämäkertatietojen päälähde, katsoo Herakleideen ennen kaikkea peripateettisen koulukunnan edustajaksi. Taustansa vuoksi hänet voidaan kuitenkin laskea myös akatemialaiseksi. Akatemian ja Aristoteleen lisäksi hän sai vaikutteita myös pythagoralaisilta. Näiden vaikutteiden seurauksena hänen filosofiansa sisälsi mystisiä piirteitä ja opin sielunvaelluksesta.

Herakleideen nimestä tehtiin usein sanaleikkejä, joissa häntä kutsuttiin Herakliden "Pompikokseksi". Tämä saattaa viitata turhamaisuuteen ja mahtipontisuuteen, ja siksi hän olisi ollut pilkanteon kohde. Hän vaikuttaa kuitenkin olleen monipuolinen ja tuottelias filosofinen kirjailija.

## Filosofia

Herakleides kirjoitti etiikasta, matematiikasta, fysiikasta, historiasta, grammatiikasta, retoriikasta, runoudesta ja musiikista. Osan teoksistaan hän kirjoitti komedian tyylilajissa, osa oli puolestaan tragedioita. Hän kirjoitti myös dialogeja.

Herakleides harrasti myös tähtitiedettä. Hän selitti ensimmäisenä Auringon ja planeettojen liikkeet sillä, että maapallo pyörii akselinsa ympäri kerran vuorokaudessa. Hänen merkittävin yksittäinen havaintonsa on huomio, että Venus ja Merkurius kiertävät auringon ympäri. Jotkut ovat katsoneet tämän vuoksi, että hän olisi kannattanut aurinkokeskistä maailmankuvaa jo ennen Aristarkhos Samoslaista ja Nikolai Kopernikusta. Nykyisin katsotaan kuitenkin, että hänen mallinsa oli oleellisilta osiltaan maakeskinen sekamalli, jossa Merkurius ja Venus kiersivät kyllä aurinkoa, mutta aurinko puolestaan maata kuun tavoin. Myöhemmin tämän teorian herätti uudelleen henkiin Tyko Brahe.

Historiantutkimuksen kannalta erityisen mielenkiintoinen on hänen lausuntonsa, jonka mukaan Rooma oli 300-luvulla eaa. kreikkalainen kaupunki.

## Lähteet
* 

### Viitteet

## Aiheesta muualla
* Diogenes Laertios: Herakleideen elämäkerta  
* Diogenes Laertios: Herakleideen elämäkerta
Lentokenttä (täsmennyssivu)

**Lentokenttä** voi tarkoittaa seuraavia:

* lentoasema, lentoliikennekeskus
* Lentokenttä, kaupunginosa Vantaalla
* Lentokenttä, kaupunginosa Turussa
* Lentokenttä, kaupunginosa Lappeenrannassa
* Lentokenttä, kunnanosa Pirkkalassa
* *[[Lentokenttä (suomalainen televisiosarja)|Lentokenttä]]*, suomalainen televisiosarja.
Lentoasema

**Lentoasema** (arkikielessä lentokenttä tai kenttä) on säännöllistä lentoliikennettä varten rakennettu alue, jota käytetään ilma-alusten lentoonlähtöön ja laskuun. Virallisen määritelmän mukaan lentoasema on **lentopaikka**, jossa ilmaliikennepalvelu on pysyvästi järjestetty.

Lentoasemia on olemassa matkustaja- ja rahtiliikennettä, siviili-ilmailua ja sotilaskäyttöä varten. Lentoasemat jaetaan alueellisiin ja kansainvälisiin sen mukaan, tapahtuuko kentältä valtioiden välisiä lentoja. Lentoaseman on myös täytettävä useita kriteerejä muun muassa lennonjohdosta ja kiitoteiden pituuksista saavuttaakseen kansainvälisen lentoaseman statuksen.

Lentoasema koostuu useasta eri osa-alueesta. Osa-alueet riippuvat lentokentän käyttötarkoituksesta. Pelkkään sotilaskäyttöön tarkoitetulla lentoasemalla ei esimerkiksi ole matkustajaterminaalia.

## Lentoaseman alueet
### Lentokenttäalue

Lentokenttäalue on lentoaseman keskeisin alue, johon kuuluvat lentokoneiden lentoonlähtöön ja laskuun käyttämät kiitotiet, rullaustiet, asematasot sekä maasto ja rakennukset tai rakennusten osat, joihin yleisöllä ei ole vapaata pääsyä. Hieman epätarkemmin ilmaistuna lentokenttä tarkoittaa turva-aidan sisäpuolella olevaa aluetta.

### Liikennealue

Liikennealue (lentoliikennealue) on lentoaseman osa, jota ilma-alukset käyttävät lentoonlähtöön, laskuun ja rullaukseen. Asemataso ei kuulu liikennealueeseen.

### Matkustajaterminaali

Matkustajaterminaali on näkyvä osa lentoasemaa, sen lähtöaulassa tehdään lähtöselvitys, turvatarkastus, rajatarkastus ja sieltä aulakuormaajat siirtävät matkatavarat lentokoneen ruumaan. Muita terminaalin osia ovat tuloaulat, matkatavaroiden luovutusalueet, VIP-huoneet ja yleiset tilat. Porttialueelle pääsevät vain matkustajat lentokoneeseen siirtymistä tai koneesta poistumista varten.

Matkustajaterminaalin yhteydessä on usein kauppoja (esimerkiksi tax-free), ravintoloita, kahviloita ja muita palveluja.

### Liikelentoterminaali

Liikelentoterminaalissa palvellaan matkustajia, jotka käyttävät liikelentoyhtiöiden, ilmavoimien tai valtion ilma-aluksia, yksityis- tai yleisilmailukoneita tai ambulanssilentoja.

### Rahtiterminaali

Rahtiterminaalissa tapahtuu lentokoneiden kuljettaman rahtitavaran ja postin vastaanotto, käsittely ja luovutus.

### Maaliikennealue

Maaliikennealue käsittää lentoasema-alueen tiet, pysäköintialueet, linja-autopysäkit, taksiasemat ja huoltoväylät.

### Muut alueet

Lentoasemalla on myös tiloja lentokoneiden huoltoa varten, pelastusasema, lennonjohtotorni, usein myös hotelli sekä tiloja monenlaista muuta tarvittavaa palvelua varten.

## Suurimmat lentoasemat

Vuoden 2016 ACI:n lopulliset koko vuoden tilastot ovat seuraavat

## Katso myös
* Kansainvälinen lentoasema
* Luettelo valtioista lentoasemien määrän mukaan
* Luettelo maailman suurimmista lentoasemista kansainvälisen matkustajamäärän mukaan
* Suomen lentoasemat ja -paikat

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Kv. lentoasemien matkustajaliikenteen 30 suurinta kenttää 
* Airports Council International -yhdistys
HammerFall

**HammerFall** on vuonna 1993 perustettu ruotsalainen metalliyhtye. Yhtyeen johtohahmo ja perustajajäsen on kitaristi Oscar Dronjak.

Dronjak ja Jesper Strömblad perustivat HammerFallin Niklas Sundinin sekä Mikael Stannen kanssa vuonna 1993. Yhtye teki levytyssopimuksen neljästä levystä saksalaisen levy-yhtiön Nuclear Blastin kanssa vuonna 1997. Debyyttilevy *Glory to the Brave* julkaistiin saman vuoden lopulla.

## Jäsenet

* Joacim Cans – laulu
* Oscar Dronjak – kitara
* Fredrik Larsson – basso
* Pontus Norgren – kitara
* David Wallin – rummut

### Entiset jäsenet

* Johan Larsson – basso
* Glenn Ljungström – kitara
* Patrik Räfling – rummut
* Mikael Stanne – laulu
* Jesper Strömblad – rummut
* Niklas Sundin – kitara
* Johan Nieman – basso
* Magnus Rosén – basso
* Stefan Elmgren – kitara
* Anders Johansson – rummut

## Diskografia

### Studioalbumit

* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Kotisivut
Amr Diab

**Amr Diab** (, koko nimeltään **Amr Abdel Basset Abdel Aziz Diab**, s. 11. lokakuuta 1961 Port Said, Egypti) on ollut yksi arabimaailman menestyneimmistä laulajista 1990-luvulta alkaen. 

Amr Diab syntyi taiteelliseen perheeseen. Hänen isänsä Abdul Basset Diab työskenteli Suezin kanavalla laivanrakennuksessa. Hän oli tunnettu taitavasta lauluäänestään ja rohkaisi nuorta Amr Diabiakin laulamaan. Kun Amr Diab oli vain 6-vuotias, hänen isänsä vei hänet heinäkuun 23. päivän festivaaleille Port Saidiin, jossa he vierailivat paikallisella radioasemalla. Tuolloin Amr Diab esiintyi ensimmäisen kerran Egyptin radiossa laulaen maan kansallislaulun Bilady, Bilady, Bilady. Port Saidin kuvernööri palkitsi hänet suorituksesta kitaralla.

Amr Diab opiskeli musiikkia Kairon taideakatemiassa ja valmistui sieltä vuonna 1986. Jo ennen valmistumistaan hän julkaisi ensimmäisen albuminsa nimeltä *Ya Tareeq* vuonna 1983. Se toi hänelle välittömän menestyksen. Siitä lähtien Amr Diab on ollut jatkuvasti myyntitilastojen kärjessä albumeillaan, jotka ovat tehneet hänestä Egyptin ja arabimaailman supertähden. Arabimaailman lisäksi Diab on esiintynyt Australiassa, Kanadassa, Yhdysvalloissa ja Euroopassa.

Levyjen ja konserttien lisäksi Diab on esiintynyt useissa elokuvissa, mukaan lukien Tarek Al Telmasanin ohjaaman elokuvan *Deah We La'ab*, joka avasi Egyptin elokuvafestivaalit vuonna 1993. Elokuvassa Diabin vastanäyttelijänä oli Omar Sharif. Khairi Bisharan ohjaamassa elokuvassa *Ice Cream fi Gleem* Diab esitti puolestaan pääosan roolin.

Diab on kuuluisa ns. uudesta musiikkityylistään, jonka Lähi-idän ja Välimeren asukkaat tuntevat "Välimeren musiikkina". Siinä yhdistetään sekä länsimaisia että Lähi-idän ja Egyptin musiikkirytmejä.
## Aiheesta muualla

* On Skyrock 
*  Amr Diab in ''musique.arabe''
Alfredo de la Fé

**Alfredo de la Fé** (s. 6. helmikuuta 1954 Havanna) on kuubalainen salsa-viulisti. Hän on soittanut muun muassa Santanassa ja Tipica 73:ssa.

De la Fé aloitti viulun soittamisen seitsemän vuoden iässä. 9-vuotiaana hän pääsi opiskelemaan Varsovaan. Vuonna 1976 Alfredo de la Fé muutti San Franciscoon ja sieltä vuonna 1977 New Yorkiin. Hänellä on ollut sooloura 1970-luvun lopulta lähtien. De la Fén uusin sooloalbumi on vuonna 2000 julkaistu *Latitudes*.

## Aiheesta muualla
*Virallinen sivusto
Luettelo Suomen sadasta suurimmasta järvestä

Tämä on **luettelo Suomen pinta-aloiltaan sadasta suurimmasta järvestä**. Luettelo perustuu ympäristöhallinnon julkaisemiin luetteloihin ”Suomen järvet yli ” ja ”Suomen järvet ”.

Suomessa on  vähintään viiden aarin kokoista järveä ja lampea. Näistä  on alle hehtaarin kokoisia lampia. Järvistä on pinta-alaltaan yli yhden neliökilometrin , yli kymmenen neliökilometrin 326 ja yli sadan neliökilometrin 46. Yli  kokoisia suurjärviä Suomessa on 17 eli enemmän kuin missään muussa Euroopan maassa Venäjää lukuun ottamatta, mutta järvet ovat suhteellisen matalia. Suomen 5 suurimman järven vedet mahtuisivat esimerkiksi Ruotsin Vätterniin.

## Luettelo suurimmista järvistä

Luettelossa on mukana tekojärviä (Lokka ja Porttipahta). Padottuja merenlahtia kuten Luodonjärveä ja Uudenkaupungin makeavesiallasta ei ole otettu luetteloon. Saimaan osalta on olemassa vähintään kaksi tulkintaa. Tähdillä merkityt järvet ovat Saimaaseen liittyviä järviä (katso taulukon alle).

Taulukossa on ensimmäisellä rivillä annettu varsinaisen Saimaan pinta-ala, mutta maailman suurimpien järvien vertailussa voidaan käyttää koko Saimaan (Iso-Saimaa, Suur-Saimaa) vesialueen pinta-alaa 4&nbsp;200 tai jopa 4&nbsp;380 neliökilometriä. Tähdellä merkityt ovat Saimaan järvenosia, jotka ovat salmiyhteydessä keskenään ja joiden pinnat ovat lähes samalla korkeudella. Tämän vuoksi niitä toisinaan pidetään yhtenä ainoana suurjärvenä, mutta salmien kapeuden vuoksi muun muassa ympäristöministeriö on käsitellyt niitä itsenäisinä järvinä.

Samaan tapaan voitaisiin myös esimerkiksi seuraavat vedenpinnaltaan samalla korkeudella olevat monialtaiset vesialueet lukea yhdeksi suurjärveksi:

* Iso-Kalla (Kallavesi, Suvasvesi, Juurusvesi, Riistavesi ja Muuruvesi), pinta-ala 
* Kitkajärvi (Yli-Kitka ja Ala-Kitka) ja Posiojärvi, pinta-ala 
* Längelmävesi, Koljonselkä ja Roine – Mallasvesi 
* Iisvesi, Niinivesi, Rasvanki ja Virmasvesi.
* Iso-Kulovesi (Kulovesi, Rautavesi), pinta-ala 66,7 neliökilometriä 

## Katso myös
* Luettelo Ruotsin suurimmista järvistä
* Luettelo Viron suurimmista järvistä
* Luettelo Suomen yli sata kilometriä pitkistä joista
* Luettelo Suomen vesistöistä
* Luettelo Suomen sisävesien suurimmista saarista
* Luettelo Suomen merialueen suurimmista saarista

## Lähteet
* Kuusisto, Esko (toimittaja): Veden kierto–Hydrologinen palvelu Suomessa 1908–2008 (PDF), Suomen Ympäristökeskus, , Hämeenlinna, 2008
* Ympäristöministeriö – Suomen järvet yli 40 neliökilometriä (arkistoitu linkki)

### Viitteet

## Aiheesta muualla

* Järvitilastot/Suurimmat järvet;Järviwiki
Alberto Mula

**Alberto Mula** on mosambikilainen muusikko. Laulamisen lisäksi hän soittaa muun muassa mbilaa. Mula aloitti uransa vuonna 1959 ja hänen katsotaan olevan yksi varhaisimmista marrabenta-artisteista.
Altain aluepiiri

**Altain aluepiiri** () on hallinnollinen alue Venäjän federaatiossa, Etelä-Siperiassa Ob-joen latvoilla. Sen naapureina ovat pohjoisessa Novosibirskin alue, koillisessa Kemerovon alue ja idässä Altain tasavalta sekä etelässä ja lounaassa Kazakstan. Alueen vesistöistä mainittakoon Objoki ja Teletskojejärvi.

## Historia
Altain aluepiiri perustettiin 1937. Vuoristo-Altain autonominen alue kuului Altain aluepiiriin vuoteen 1992 asti, jolloin siitä tuli Altain tasavalta.

## Talous
Teollisuudenaloista tärkeimmät ovat koneenrakennus-, metallinjalostus-, kemian-, petrokemian-, kaivos- ja elintarviketeollisuus sekä sähköenergian tuotanto. Kaivosteollisuus tuottaa erilaisia malmeja, kultaa, elohopeaa, tavallista ja glaubersuolaa. Alueella viljellään leipäviljaa, sokerijuurikasta, auringonkukkia, pellavaa, rehuviljaa, perunaa ja vihanneksia. Lisäksi harjoitetaan karjataloutta, turkistarhausta, turkismetsästystä ja mehiläistenhoitoa.

## Väestö
Suurin osa asukkaista on venäläisiä, joita on 93 % alueen väestöstä. Merkittäviä vähemmistöjä ovat saksalaiset (3 %) ja ukrainalaiset (2 %).
Suurin kaupunki on pääkaupunki Barnaul (586 200 as.). Muita suuria kaupunkeja ovat Bijsk (225 300 as.) ja Rubtsovsk (165 100 as.).

## Hallinto
Hallinnollisesti Altain aluepiiri jakaantuu 59 piiriin ja 11 kaupunkialueeseen. Aluepiiriä johtaa "Hallinnon päämies" ja paikallishallinnollinen toimielin on nimeltään Lakiasäätävä kokous.

;Kaupunkipiirit:
*Aleisk
*Barnaul
*Belokuriha
*Bijsk
*Jarovoje
*Kamen-na-Obi
*Novoaltaisk
*Rubtsovsk
*Sibirski
*Slavgorod
*Zarinsk

;Piirit:
*Aleiskin piiri
*Altaiskojen piiri
*Bajevon piiri
*Bijskin piiri
*Blagoveštšenkan piiri
*Burlan piiri
*Bystryi Istokin piiri
*Habaryn piiri
*Jegorjevskojen piiri
*Jeltsovkan piiri
*Kalmankan piiri
*Kamenin piiri
*Kljutšin piiri
*Kosihan piiri
*Krasnogorskojen piiri
*Krasnoštšjokovon piiri
*Krutihan piiri
*Kulundan piiri
*Kurjan piiri
*Kytmanovon piiri


*Lokotin piiri
*Mamontovon piiri
*Mihailovskojen piiri
*Novitšihan piiri
*Pankrušihan piiri
*Pavlovskin piiri
*Petropavlovskojen piiri
*Pervomaiskojen piiri
*Pospelihan piiri
*Rebihan piiri
*Rodinon piiri
*Romanovon piiri
*Rubtsovskin piiri
*Saksalaisten kansallinen piiri
*Šelabolihan piiri
*Šipunovon piiri
*Smolenskojen piiri
*Solonešnojen piiri
*Soltonin piiri
*Sovetskojen piiri


*Sujetkan piiri
*Tabunyn piiri
*Talmenkan piiri
*Tjumentsevon piiri
*Togulin piiri
*Toptšihan piiri
*Tretjakovon piiri
*Troitskojen piiri
*Tšaryškojen piiri
*Tselinnojen piiri
*Uglovskojen piiri
*Ust-Kalmankan piiri
*Ust-Pristanin piiri
*Voltšihan piiri
*Zarinskin piiri
*Zalesovon piiri
*Zavjalovon piiri
*Zmeinogorskin piiri
*Zonalnojen piiri

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Lippukunta

**Lippukunta** tarkoittaa muun muassa seuraavia:
*Partiolippukunta, partiotoiminnan perusyksikkö.
*Puolirykmentti, eurooppalainen taktinen jalkaväen yksikkö 1500-luvun lopulta 1700-luvun alkupuoliskolle.
Ananda Shankar

**Ananda Shankar** (11. joulukuuta 1942 – 26. maaliskuuta 1999) oli intialainen muusikko. Hänen musiikkinsa oli sekoitus perinteistä intialaista musiikkia ja länsimaista populaarimusiikkia. Hän oli Ravi Shankarin veljenpoika.

Shankarista tuli kansainvälisesti tunnettu 1970-luvulla. Hänen esikoisalbuminsa *Ananda Shankar* (1970) valittiin vuonna 2005 julkaistuun hakuteokseen *[[1001 albumia jotka jokaisen on kuultava edes kerran eläessään]]*.

Hänen kappaleensa ”Dancing Drums” esiintyy *[[LittleBigPlanet]]*-pelin Intia-aiheisessa kentässä.

## Lähteet
Sitar

**Sitar** on intialainen luuttu, jota käytetään erityisesti pohjoisintialaisessa taidemusiikissa Pohjois-Intiassa, Pakistanissa ja Bangladeshissa.

Sitar on yleensä noin 1,2 metriä pitkä. Siinä on päärynän muotoinen kaikukoppa ja pitkä, ontto puinen kaula.

Soittaja pitää sitaria sylissään 45 asteen kulmassa. Hän näppäilee kieliä plektralla, joka on kiinni oikeassa etusormessa. Vasemmalla kädellään soittaja painelee kieliä tai vetelee niitä sivuille.

## Historia
Sitarin kehitti 1200-luvulla Amir Khusrau. Sana *sitar* tulee persiankielisestä sanasta *sehtar*, ’kolmikielinen’. Sitar sai nykyisen muotonsa 1700-luvulla. Nykyisin sitarin kaksi koulukuntaa Intiassa ovat Ravi Shankarin ja Vilayat Khanin koulukunnat.

Jotkut länsimaiset rockmuusikot, kuten The Beatlesin kitaristi George Harrison, kiinnostuivat sitarista 1960-luvulla ja käyttivät sitä levytyksissään. Jotkut jäljittelivät sitarin ääntä sähkökitarallaan.

Kansainvälisesti tunnetuin sitarin soittaja lienee Ravi Shankar. Rockmusiikissa kuuluisia sitarin soittajia ovat Harrisonin ohella esimerkiksi Justin Hawkins (The Darkness) ja Brian Jones (The Rolling Stones). Sitaria kuullaan silloin tällöin myös länsimaisessa klassisessa musiikissa; muun muassa Ravi Shankarin tuotantoon kuuluu soittimella kaksi konserttoa.

## Rakenne
Sitarin runko ja kaula valmistetaan perinteisesti tiikkipuusta. Sitarin yksi tai kaksi kaikukoppaa valmistetaan kuivatusta kurpitsasta.

Sitarissa on kuusi tai seitsemän soitettavaa kieltä. Niistä kahdella soitetaan säestystä ja lopuilla soitetaan melodiaa. Soittimen kaulan sisässä kulkee lisäksi 9–13 *taraf*-resonanssikieltä, jotka tuottavat soittimeen sen erityisen äänenvärin. Sitarissa on myös hieman pyöreäksi hiottu talla, joka saa soitetun sävelen yläsävelet soimaan. Lisäksi soittimessa on noin 20 messingistä valmistettua nauhaa, joilla soitin viritetään kulloinkin soitettavana olevan ragan eli eräänlaisen sävelasteikon mukaan.

## Viritys
Sitarin viritys riippuu pitkälti soittajan koulukunnasta ja musiikkityylistä. Yleensä sitarin matalin kieli on viritetty suuren oktaavialan C:hen, C#:iin tai D:hen ja korkein kieli ylä-c:hen.

## Katso myös
* Sitarkonsertto
* Surbahar

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Elendil

**Elendil** on fiktiivinen hahmo J. R. R. Tolkienin kirjassa *[[Taru sormusten herrasta]]*. Hänet tunnettiin nimillä Elendil Pitkä tai Elendil Kaunis, ja hän oli Isildurin ja Anárionin isä, viimeinen Andúniën ruhtinas, ja ensimmäinen Gondorin ja Arnorin Korkea Kuningas.

Elendil syntyi vuonna 3119 T.A. Númenorissa, hän oli Andúniën ruhtinas Amandilin poika ja ”Uskollisten” (niiden jotka pysyivät valarille uskollisina) johtaja. Uskollisilla oli luja ystävyys haltioiden kanssa, ja he vastustivat Númenorin kuningas Ar-Pharazônia ja kuninkaan neuvonantajaa Sauronia. Elendilin nimi tarkoittaa Haltian-ystävää tai quenyaksi Tähtien-rakastaja.

Elendil, hänen poikansa Isildur ja Anárion sekä heidän tukijansa pakenivat Keski-Maahan, kun Númenor upposi. He purjehtivat Keski-Maahan seitsemällä laivalla ja perustivat Gondorin ja Arnorin 3320 T.A. Mukanaan he veivät seitsemän palantíria, ”Näkykiveä”, jotka he olivat saaneet Tol Eressëan haltioilta, ja myös Númenorin valkoisen puun, Nimlothin, siemenen. 

Kun Elendil rantautui Keski-Maan rantaan, hän julisti quenyaksi: *Et Eärello Endorenna utúlien. Sinome maruvan ar Hildinyar tenn' Ambar-metta,* mikä tarkoittaa "Olen tullut Suurelta Mereltä Keski-Maahan. Tässä paikassa minä asun ja minun jälkeläiseni kunnes maailma loppuu." Hänen perijänsä ja 39-vuotias pojanpoikansa Aragorn sanoi nämä samat sanat, kun hänet kruunattiin Yhdistyneiden Valtakuntien kuninkaaksi Kolmannella ajalla.

Elendil asui Arnorissa, minne hän perusti Annúminaksen kaupungin. Hänen poikansa Anárion perusti Minas Anorin kaupungin ja Isildur perusti Minas Ithilin. Anduinin molemmille puolille tehtiin Osgiliath. Näihin kolmeen kaupunkiin sijoitettiin jokaiseen palantír, jonka avulla he pitivät yhteyttä.

Kun Sauron palasi, hän perusti Mordoriin, Gondorin viereen, linnoituksen, Barad-dûrin. Hän hyökkäsi 3428 Minas Ithiliin, ja valtasi sen. Isildur pakeni pohjoiseen isänsä luo, jättäen Anárionin vastuuseen Gondorista. Vuonna 3434 Toista Aikaa Elendil, Isildur, ja Korkea Kuningas Gil-galad saapuvat armeijoineen, ja perustivat Haltiain ja Ihmisten Viimeisen Liiton. Barad-dûrin pitkän piirityksen lopussa, vuonna 3441, Sauron tulee ulos tornistaan taisteluun. Gil-galad ja Elendil kuolevat voittaen Sauronin taistelussa, ja Elendilin miekka, Narsil, katkeaa hänen allaan. Isildur käytti katkennutta miekkaa, ja leikkasi Valtasormuksen Sauronin kädestä.

Elendil tunnettiin suurena soturina ja viisaana kuninkaana, ja myös sankarillisena hahmona Dúnedainin historiassa. Isildur rakensi hänelle salaisen haudan Halifirielin roviokukkulalle. Aragorn käytti sotahuutonaan nimeä "Elendil".

Televisiosarjassa *[[Taru sormusten herrasta: Mahtisormukset]]* (2022–) Elendiliä esittää Lloyd Owen.

## Lähteet
Asha Bhosle

**Asha Bhosle** (s. 8. syyskuuta 1933 Sangli, Brittiläinen Intia) on intialainen laulaja. Hän on yksi alueen tunnetuimmista muusikoista ja on laulanut sekä kansan- että populaarimusiikkia muun muassa sadoissa playback-lauluissa Bollywood-elokuvissa. Hän on yksi maailman eniten levyttäneistä artisteista: Bhoslen oman toteamuksen ja useiden lähteiden mukaan hän on levyttänyt yli 12&nbsp;000 kappaletta. Bhosle on laulanut yli 950 elokuvassa. Bhosle on toisen tunnetun intialaislaulajan Lata Mangeshkarin sisko.

Bhosle syntyi Goarin kylässä Sanglin alueella nykyisessä Maharashtran osavaltiossa musikaaliseen marathiperheeseen. Bhoslen ollessa yhdeksänvuotias hänen näyttelijäisänsä Deenanath Mangeshkar kuoli, ja perhe muutti Bombayhin. Bhosle aloitti uransa laulamalla elokuvassa *[[Majha Bal]]* vuonna 1943. Hän lauloi useissa B-luokan elokuvissa 1950-luvulla, ja hän saavutti suosiota muun muassa lauluilla elokuvissa *[[C.I.D.]]* (1956) ja *[[Naya Daur]]* (1957). Muita hänen uransa kohokohtia ovat olleet esimerkiksi elokuvat *[[Teesri Manzil]]* (1966), *[[Umrao Jaan (vuoden 1981 elokuva)|Umrao Jaan]]* (1981) ja *[[Rangeela]]* (1995).

Intian valtio on palkinnut hänet Dadasaheb Phalke Award -palkinnolla vuonna 2000 ja Padma Vibhushan -palkinnolla vuonna 2008.

## Yksityiselämä
Bhosle meni naimisiin perheensä toiveiden vastaisesti 16-vuotiaana 31-vuotiaan Ganpatrao Bhoslen kanssa vuonna 1949. Asha muutti pois miehensä kodista kolmen lapsensa kanssa vuonna 1960. Toinen avioliitto oli säveltäjä Rahul Dev Burmanin kanssa vuodesta 1980 tämän kuolemaan vuonna 1994 asti. Bhosle menetti tyttärensä, Varshan, itsemurhalle vuonna 2012 ja vanhemman poikansa, Hemantin, syöpätaistelulle vuonna 2015.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

*
Antonio Marcos

**Antonio Marcos** on mosambikilainen muusikko. Hän tuli tunnetuksi 1960- ja 1970-luvuilla perustaessaan kaksi suosittua marrabenta-yhtyettä. Myöhemmin hän lähti soolouralle. Vuodesta 2000 Marcos on toiminut kitaristina marrabentaa ja rap-musiikkia yhdistelevässä Mabulu-yhtyeessä.