Havannankoira

**Havannankoira** () on kuubalainen kääpiökoira. Se oli vuonna 2025 Suomen toiseksi suosituin seura- ja kääpiökoiraryhmän rotu. Vuosina 2020–2025 Suomessa syntyi joka vuosi noin 500 havannankoiraa.

## Ulkonäkö

Havannankoiran mittasuhteet on määritelty hyvin tarkasti. Rodun ihannesäkäkorkeus on 23–27&nbsp;cm (sallittu 21–29&nbsp; cm). Muita tärkeitä mittasuhteita ovat kuonon pituus, joka on sama kuin etäisyys otsapenkereestä niskakyhmyyn. Lisäksi rungon pituuden (lapojen kärjestä istuinluun kärkeen) suhde säkäkorkeuteen on 4:3. Pää on muodoltaan litteä ja leveä, kuono on kapeneva. Pään ja rungon pituuden suhde säästä hännän tyveen mitattuna on 3:7. Silmät ovat melko suuret, muodoltaan mantelimaiset ja väriltään mahdollisimman tummanruskeat. Häntä kiertyy koiran selän päälle. 

### Karvapeite
Villava ja pehmeä aluskarva on niukka ja puuttuu usein kokonaan. Peitinkarva on hyvin pitkää (täysikasvuisella koiralla 12–18 cm), pehmeää, litteää tai laineikasta ja voi muodostaa kiharaisia suortuvia. Karvaa ei saa näyttelyihin leikata, muotoilla tai trimmata. Kuitenkin kulmakarvoja voidaan hieman lyhentää, etteivät ne peitä silmiä. Turkki vaatii säännöllistä kampausta ja hoitoa.

Hyväksytyt värit ovat kellanruskea eri sävyissään (hieman hiilikkoväriä sallitaan), musta, havannanruskea, valkoinen, tupakanruskea, vaaleanruskea ja punertavanruskea. Edellä mainitun väriset laikut ovat sallittuja. Tan-merkit sallittu kaikissa värivivahteissa. 

## Luonne ja käyttäytyminen
Luonteeltaan havannankoira on ystävällinen ja leikkisä, jopa ilveilevä. Havannankoira on utelias ja älykäs seurakoira, joka kiintyy syvästi omistajaansa. Poikkeuksellisen valppautensa ansiosta se on helppo kouluttaa varoittamaan vieraista. Elämäniloinen rotu on sopeutuvainen ja viihtyy hyvin niin maalla kuin kaupungissakin, mutta aina on otettava huomioon sen seurallisuus, sillä tämä rotu viihtyy erittäin hyvin ihmisten seurassa.

## Alkuperä
Havannankoiran kantamuoto kehittyi alun perin Italian ja Espanjan rannikoilla, mistä italialaiset merikapteenit veivät rodun mukanaan Kuubaan. Tämän vuoksi FCI on määrittänyt sen alkuperämaaksi Kuuban ja kehittämismaaksi "läntisen Välimeren alueen". Vanhat verilinjat ehtivät jo kadota Kuubasta maan poliittisen epävakauden myötä, mutta ne on osin onnistuttu säilyttämään Yhdysvalloissa maahan salakuljetettujen yksilöiden jälkeläisten kautta. Suomeen rotu tuotiin vasta vuonna 1989, ja sen nimi muutettiin nykyiseen suomalaiseen muotoonsa vuonna 2009.

### Etymologia
Nimitys *habanero*, *havanais* tai *havanese* ei suinkaan johdu Kuuban pääkaupungista Havannasta, vaan rodun yleisimmästä värityksestä havannanruskeasta.

## Terveys
Havannankoira elää usein sangen pitkäikäiseksi. Rodun keskimääräinen elinikä on jopa noin 12 vuotta, kun tarkastellaan vuosina 2010–2025 kuolleita rodun edustajia. Tyypillisimmät kuolinsyyt ovat vanhuus, syöpäsairaudet ja sydänsairaudet. Havannankoiran yleisimmät terveysongelmat ovat parodontiitti, patellaluksaatio, eturistisidevauriot, kilpirauhasen vajaatoiminta, ruoka-aineallergiat ja atopia. 

Johtuen havannankoirien pienestä koosta on rodulla alttius parodontiittiin eli hampaiden kiinnityskudoksen tulehdukselliseen sairauteen. Parodontiittia voi ennaltaehkäistä hampaiden harjaamisella. Havannankoira on myös matalaraajainen koirarotu, mikä voi altistaa käyrille eturaajoille. Käyräjalkaisuus taas voi altistaa koiran iän myötä nivelongelmille, esimerkiksi nivelrikolle.

Havannankoira kuuluu Suomen Kennelliiton PEVISA-ohjelmaan (perinnöllisten vikojen ja sairauksien vastustamisohjelma) ja jalostukseen käytettävillä koirilla tulee olla voimassa oleva polvinivellausunto ja silmälausunto. Silmäsairauksista lähinnä huolta aiheuttaa kaihi. Eriasteista patellaluksaatiota esiintyy noin 15 %:lla rodun edustajista, kun tarkastellaan vuosina 2015–2025 tutkittuja havannankoiria. Toinen polvivaiva, mitä havannankoirilla esiintyy, on polven eturistisidevauriot. Ristisidevauriot ilmenevät pienillä koirilla usein vasta myöhemmällä iällä.

Kilpirauhasen vajaatoiminta (hypotyreoosi) on koirilla suhteellisen yleinen sairaus, mutta sen esiintyvyys vaihtelee eri rotujen välillä. Myös joillain havannankoirilla esiintyy kilpirauhasen vajaatoimintaa. Kilpirauhasen vajaatoimintaa ei voida ehkäistä, mutta sitä voidaan hoitaa tehokkaasti lääkityksellä.  

Joillain rodun edustajilla esiintyy atopiaa ja ruoka-aineyliherkkyyttä. Molemmissa elimistön puolustusmekanismi reagoi normaalista poikkeavalla tavalla tavallisiin, useimmiten vaarattomiin asioihin (allergeeni). Atopia ja ruoka-aineyliherkkyys ovat elinikäisiä vaivoja, jotka ovat kontrolloitavissa oikeanlaisella hoidolla. Oireina ovat usein ihon kutina ja punoitus ja usein koira nuolee tai raapii kutisevia alueita. Korvatulehdukset ovat yleisiä atopiasta kärsivillä koirilla sekä myös tassujen ihotulehduksia voi esiintyä.  

Havannankoira ei ole sisäsiittoinen koirarotu verrattuna muihin koirarotuihin. Geenitutkimuksessa vähiten sisäsiittoisen koirarodun sisäsiittoisuusluku oli hieman alle 10 %. Täysin eri sukulinjoista tulevien serkusten jälkeläisen sisäsiittoisuusluku on 6,25 % ja täyssisarusten jälkeläisellä luku on 25 %, mikä on melkein sama kuin keskimääräisellä koirarodulla on havaittu geenitutkimuksissa. Havannankoiran jälkeläisen luku on vain 13 % ja se kuuluu vähiten sisäsiittoisiin koirarotuihin. Yleisellä tasolla sisäsiittoisuus lisää sairastavuutta ja heikentää rodun elinvoimaa. 

## Katso myös
*Bolognese
*Bichon frisé
*Coton de tuléar
*Havannansilkkikoira
*Löwchen
*Maltankoira
*Havannalaiset ry

## Lähteet

* Havannalaiset ry
* KoiraNet-jalostustietojärjestelmä

### Viitteet:

## Aiheesta muualla