open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Alexander Behm

**Alexander Behm** (11. marraskuuta 1880 – 22. tammikuuta 1952) oli saksalainen fyysikko, joka tunnetaan parhaiten yhtenä kaikuluotaimen keksijöistä.

Alexander Behm toimi 1910-luvulla erään tutkimuslaboratorion johtajana Wienissä. Tällöin hän teki varsinkin ääniaaltojen etenemiseen liittyviä kokeita. Kun hänen tietoonsa huhtikuussa 1912 tuli uutinen Titanicin haaksirikosta sen törmättyä jäävuoreen, hän ryhtyi uusien samankaltaisten onnettomuuksien ennalta ehkäisemiseksi suunnittelemaan laitetta, jonka avulla jäävuoret voitaisiin ajoissa havaita niistä heijastuvien vedenalaisten ääniaaltojen avulla. Osoittautui kuitenkin, että meren pohja heijasti ääniaaltoja paremmin kuin jäävuoret, minkä vuoksi laite soveltui paremmin meren syvyyden mittaamiseen kuin jäävuorten havaitsemiseen. Seuraavana vuonna, 22. heinäkuuta 1913, hänelle myönnettiin saksalainen patentti nro 282009 kaikuluotaimelle eli "laitteelle meren syvyyden mittaamiseksi sekä laivojen ja esteiden havaitsemiseksi heijastuvien ääniaaltojen avulla".

Vuonna 1920 Behm perusti kaikuluotainten kaupallista tuotantoa varten Kieliin yhtiön nimeltä *Behm-Echolot-Gesellschaft*.

## Lähteet
* G.H. Ziehm, Kiel - Ein frühes Zentrum des Wasserschalls, Deutsche Hydrographische Zeitschrift, Ergänzungsheft Reihe B, Nr.29, 1988, ISSN 0070-4172
* Georg Popp, Ellen Schöler: Hengen jättiläiset, taiteilijoita, löytöretkeilijöitä, keksijöitä, tiedemiehiä, suom. Aarno Peromies, WSOY 1960
* T. Kalweit, Alexander Behm als Erfinder (Alexander Behm keksijänä)
Elias Muukka

**Elias Muukka** (sukunimi vuoteen 1870 **Kaijansinkko**; 10. kesäkuuta 1853 Lemi – 2. lokakuuta 1938 Helsinki) oli suomalainen taidemaalari, professori ja piirustuksen opettaja.

Düsseldorfin koulukunnan perinteitä jatkanut Muukka maalasi erityisesti maisemia, kuten karjalaisia maalaismaisemia ja turkulaisia kaupunkinäkymiä. Hänen maalauksissaan on vaikutteita muun muassa Hjalmar Munsterhjelmiltä. Muukka oli tunnettu myös alttarimaalauksistaan.

## Elämäkerta
Muukka kävi ensin Viipurin suomalaista ja ruotsalaista alkeiskoulua 1870–1873 ja sitten Suomen taideyhdistyksen piirustuskoulua Helsingissä Selma Schaefferin johdolla 1874–1877. Hän harjoitti sitten taideopintoja Hjalmar Munsterhjelmin johdolla. Muukka opiskeli myös Düsseldorfin taideakatemiassa 1877–1879 ja Pariisin Académie Colarossissa 1880–1881. Muukka suoritti piirustuksenopettajan tutkinnon 1886.

Muukka toimi piirustuksenopettajana Sortavalan seminaarissa 1883–1885, Vaasan oppikoulussa 1885–1891, Turun tyttökoulussa 1891–1918, Turun reaalilyseossa 1904–1918 ja Turun taideyhdistyksen piirustuskoulussa 1891–1908. Viimeksi hän oli piirustuksen opettajana Savonlinnan ja Mikkelin lyseoissa vuoteen 1927 saakka. Muukka oli Suomen Taiteilijaseuran kunniajäsen vuodesta 1924, ja hän sai professorin arvonimen 1928.

Muukan vanhemmat olivat maanviljelijä Matti Kaijansinkko ja Kristiina Muukka. Muukan puoliso vuodesta 1883 oli Anni Agnes Fagerlund (k. 1931).

## Teoksia
* *Fiske i skymningen*, 1890 
* *Läsestund*, 1899
* *Väinämöisen laulu*, 1903 
* *Idyllinen kesämaisema*, 1905
* *Maisema Lemiltä*, 1911
* *Omakuva*, 1926
* Koijärven kirkon alttaritaulu *Jeesus Getsemanessa*,  1920-luvulla
* *Valon leikkiä metsässä*, 1932
* *Talo kuhilaspellolla*, 1933

## Kuvia teoksista

File:Myrskyävä meri, Painting by Elias Muukka.jpg|*Myrskyävä meri*, 1878.
Tiedosto:Elias Muukka 2.JPG|*Yö Önningebyssä*, 1888.
Tiedosto:Elias Muukka 1.jpg|*Piharakennus Övre Knapanilla*, 1888. Molemmat maalaukset on tehty Önningebyn taiteilijasiirtokunnassa.
File:Järvimaisema, Painting by Elias Muukka.jpg|*Järvimaisema*, 1929.
Elias Muukka - Väinämöisen soitto.jpg|*Väinämöisen soitto*, triptyykki vuodelta 1914


## Palkinnot
* II palkinto dukaattikilpailussa 1880
* Kunniamaininta Pariisin maailmannäyttelyssä 1889
* II palkinto valtion maisemamaalauskilpailussa 1897

## Lähteet
* Wikiaineisto: Kuka kukin oli 1961
* Suomen kuvataiteilijat -verkkomatrikkeli
* Omakuvat Turun taidemuseossa - Elias Muukka 
* 

## Aiheesta muualla
* 
* Elias Muukka hänen täyttäessään 70-vuotta, Suomen Kuvalehti, 09.06.1923, nro 23, s. 10, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
* "Älä piirustele kuvia!" Elias Matinpoika Kaijansinkko, Lemiltä, ei totellut vaarinsa varoitusta. 80-vuotiaan taiteilijaveteraanin elämäntyö: 40 vuotta piirustuksenopettajana, yli puolituhatta taidemaalausta, Suomen Kuvalehti, 30.09.1933, nro 40, s. 10, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
TAT

**Tat** voi tarkoittaa seuraavia:
*Thematic Apperception Test, TAT
*taiteen tohtori, TaT
*Talous ja nuoret TAT, valtakunnallinen toimija, joka keskittyy nuorten talous- ja työelämäasioihin.
Sakraalioikeus

**Sakraalioikeus** on johonkin uskontoon perustuva oikeus, jolle on ominaista, että sitä pidetään pyhänä. Se kehittyi vastaamaan primitiivisen yhteisön tarpeita, ja se perustui käsitykseen, jonka mukaan kaikki oikeus on lähtöisin jumaluudesta tai jostakin salaperäisestä voimasta. Sakraalioikeuden normit saattoivat olla esimerkiksi jumalan käskystä kirjoitetut, kuten kymmenen käskyä tai Hammurabin laki.

Roomalainen oikeuskin oli alkuvaiheissaan pääosin sakraalioikeutta, jota turvasi jumaluuden antama suoja. Oikeudellinen tietämys oli tällöin papiston hallinnassa, ja oikeuden määräykset ja niiden noudattamista turvaavat seuraamukset perustuivat uskontoon. Germaaneilla oli sakraalioikeuden rinnalla maallinen oikeus. Jumaluus suojasi temppeleitä ja muita pyhiä alueita sekä jumalille pyhitettyjä asioita, kuten ihmisiä, uhrieläimiä tai palvontavälineitä. Nykyisinkin uskontorikoksia, avioliittoa ja valaa koskeviin säännöksiin liittyy jonkinasteisia vivahduksia sakraalioikeudesta.

## Katso myös
* Šaria

## Lähteet
* Otavan iso tietosanakirja, Otava 1964
* Uusi tietosanakirja, Tietosanakirja oy 1964
Salibandyn naisten maailmanmestaruuskilpailut 2009

**Salibandyn naisten maailmanmestaruuskilpailut 2009** olivat historian 7. maailmanmestaruuskilpailut. Kisat järjestettiin Ruotsin Västeråsissa.

Kisojen kaikki alkusarjan pelit pelattiin Bombardier-areenalla, jossa on kolme kenttää ja 3 000 nelimetriä lattiapinta-alaa. Välierät ja finaali pelattiin 5 800 henkeä vetävällä ABB-areenalla. Finaalia seurasi 4 521 katsojaa, joka oli naisten kisojen siihenastinen ennätys.

## A-sarja
### Lohkon A sarjataulukko

### Lohkon B sarjataulukko

## Sijoitus- ja mitaliottelut
**Sijat 9–10**

**Sijat 7–8**

**Sijat 5–6**

**Välierät**

**Pronssiottelu**

**Loppuottelu**

## B-sarja
### Lohko C

### Lohko D

## Lopputulokset
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 

## Tähdistökentällinen
***maalivahti** Laura Tomatis 
***puolustajat** Simone Berner , Lisah Samuelsson 
***keskushyökkääjä** Karolina Widar 
***laitahyökkääjät** Emelie Lindström , Sara Kristoffersson 

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Kisat kansainvälisen salibandyliiton sivuilla 
* Women´s WFC Qualifications 2009
Robert Stigell

**Robert Konstantin Stigell** (14. toukokuuta 1852 Viapori (Suomenlinna) – 1. joulukuuta 1907) oli suomalainen kuvanveistäjä. Hänen tunnetuin veistoksensa on Helsingin Tähtitorninvuorella sijaitseva 4,5 metriä korkea pronssinen Haaksirikkoiset-patsas.

## Elämäkerta
Stigellin vanhemmat olivat merikapteeni Alexander Mury ja Carolina Wilhelmina Hidström. Äidin mentyä naimisiin vuonna 1855 kivenhakkaajamestari Henrik Johan Stigellin kanssa, sai Robert isäpuolensa sukunimen. Robert Stigell lähetettiin 15-vuotiaana kivenhakkaajan oppiin Pietariin ja opiskeli siellä myös piirustusta. Hän kävi Suomen Taideyhdistyksen piirustuskoulua vuosina 1869–1870 ja opiskeli sitten St. Luca-akatemiassa Roomassa vuosina 1872–1876 sekä École des Beaux-Arts-koulussa Pariisissa vuosina 1876–1878. Stigell asui lähes 20 vuotta Pariisissa.

Stigellin työt liittyvät realismiin ja barokkiin. Teoksissaan hän harrasti voimakkaita liikemotiiveja.

## Teokset
* *Linkooja*, 1877
* *Jousimies*, 1887
* *Väinämöinen ja Ilmarinen*, 1888, Vanha ylioppilastalo, Helsinki
* *Atlantit*-julkisivuveistokset, 1889, Vakuutusyhtiö Kalevan talo, Helsinki
* *Taide ja Tekniikka* -julkisivuveistokset, 1891, Huberin talo, Helsinki
* *[[Haaksirikkoiset]]*, pronssi, 1898, Tähtitorninvuori, Helsinki
* *Kehruu ja Metsästys* -julkisivuveistokset, 1900, Lundqvistin liiketalo, Aleksanterinkatu 13, Helsinki
* *Kumpi voittaa?*, pronssi, 1901
* Herman Frithiof Antellin rintakuva, pronssi, 1904
* *Karhut*, 1906, vuolukivi, Aulangon puisto, Hämeenlinna.

## Palkinnot
* Pietarin taideakatemian arvonimi "Ensiluokan taiteilija" 1878
* Pariisin maailmannäyttelyn kultamitali, 1900 (Haaksirikkoiset-patsaasta)

## Kuvia teoksista

Tiedosto:Helsinki-worker-statue-1751.JPG|*Ilmarinen*, 1888.Vanha ylioppilastalo, Helsinki.
Tiedosto:Helsinki-Folk-singer-statue-1750.JPG| *Väinämöinen*, 1888. Vanha ylioppilastalo, Helsinki.
Tiedosto:Atlantit by Robert Stigell.JPG |*Atlantit*, 1889. Erottajankatu 2, Helsinki.
Tiedosto:Haaksirikkoiset1.jpg|*[[Haaksirikkoiset]]* 1898,  Tähtitorninvuori, Helsinki.
Tiedosto:Kehruu ja Metsästys.JPG|*Kehruu* ja *Metsästys*, 1900. Aleksanterinkatu 13, Helsinki.
Tiedosto:Karhut by Robert Stigell.jpg|*Karhut*, 1906, Aulanko, Hämeenlinna.


## Lähteet
* Suomen kuvataiteilijat-verkkomatrikkeli
* Helsingin julkiset veistokset: Haaksirikkoiset 
* Helsingin julkiset veistokset: Atlantit 
* Helsingin julkiset veistokset: Kehruu ja Metsästys 

### Viitteet

## Aiheesta muualla

* Robert Stigellin elämäkerta Kansallisbiografiassa
* Haaksirikkoisten patsaan luoja. Robert Stigellin kuoleman 25-vuotismuisto, Suomen Kuvalehti, 3.12.1932, nro 49, s. 30, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
Saurun koulu

**Saurun koulu** oli kyläkoulu Perniön Saurussa, nykyisessä Salon kaupungissa. Se oli toiminnassa vuosina 1908–2023.

Koulun perustamisesta oli päätetty jo loppuvuodesta 1906. Oppilaita oli koulun aloittaessa 88. Opettajia oli vuosikausia vain kaksi, sekä mies- että naisopettaja, sittemmin heitä palkattiin lisää. 1960- ja 1970-luvuilla kunnassa lakkautettiin suurin osa kouluista väestön vähenemisen takia, Saurun koulu kuitenkin säilyi ja siihen yhdistettiin Kieronperän koulu. Vuosina 1984–1985 koulurakennus remontoitiin nykyiseen ulkoasuunsa.

Lakkauttamisen jälkeen Saurun koulu huutokaupattiin ja sen osti perheyritys, joka remointoi kouluun vuokra-asuntoja.

## Lähteet
Jänissaari (Pietari)

**Jänissaari** () on saari Nevan suistossa Pietarin kaupungin alueella Venäjällä. Se sijaitsee kaupungin keskustassa Nevan leveimmän kohdan pohjoispuolella. Pohjoisessa Kronverkin salmi erottaa sen Koivusaaresta. Saaren pituus on 750 ja leveys noin 400 metriä.

1600-luvulla Jänissaari oli asumatonta heinämaata. Sen pohjoispuolella sijaitsi samanniminen kylä, johon kuuluivat lähes kaikki Koivusaaren talot. Asukkaat olivat pääosin Suomesta muuttaneita inkeriläisiä. 

Vuonna 1703 Jänissaarelle ryhdyttiin Pietari I:n käskystä rakentamaan Pietari-Paavalin linnoitusta. Linnoituksen muurien juurella on auringonottajien suosimia hiekkarantoja.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Jänissaari Pietari-tietosanakirjassa
OPP

**OPP** voi tarkoittaa seuraavia asioita:

**[[OPP (sanomalehti)|OPP]]*, norjalainen paikallislehti
*Oulun Pallo-Pojat, suomalainen urheiluseura
*tilauspiste, 
*Ounaksen Pyörä-Pojat, suomalainen urheiluseura
Kuusaa (Kouvola)

**Kuusaa** on entisen Kuusankosken kaupungin keskusta, tilastoalue ja asuinalue Kouvolan Kuusankoskella, joka käsittää entisen Kuusankosken kaupungin keskustan alueen. Se sijaitsee Kuusankosken keskiosassa, Kymijoen rannalla. Kuusaa sijaitsee Kuusankosken kaupunginosan alueella. 

Kuusaa kuuluu Kouvolan keskustaajamaan, jossa asukkaita on 49&nbsp;870.

## Osa-alueet
### Asuinalueet
*Kuusaan keskusta
*Koskenranta
*Puistomaa
*Pajamäki
*Melkunmäki
*Sairaalanmäki

## Palvelut ja teollisuus
### Kunnalliset ja julkiset palvelut
*Kouvolan kaupungin tekniikka- ja ympäristötalo (entinen Kuusankosken kaupungintalo) 
*Kuusankoskitalo
**Teatteri (ent. Kuusankosken kaupunginteatteri) 
**Elokuvateatteri Studio 123
**Kuusankosken kirjasto 
*Keskustan koulu (luokat 1–6) 
*Svenska skolan på Kuusankoski (ruotsinkielinen peruskoulu, luokat 1–9) 
*Kouvolan yhteislyseon Kuusankosken toimipiste 
*Kymenlaakson steinerkoulu 
*KSAO Kauppakatu, sosiaali- ja terveysalan toimipiste 
*Kuusankosken pallokenttä 
*Kalliosuojan liikuntatilat 
*Kuusankosken terveysasema (toimii tällä hetkellä väistötiloissa Etelä-Kuusankoskella, Katajaharjussa sisäilmaongelmien vuoksi) 
*Pohjois-Kymen sairaala (POKS)
*Kuusankosken linja-autoasema
*Taksiasema 

### Kaupalliset palvelut
*Kauppakeskus Kuusaantori 
**S-market Kuusaankeskus 
**Alko  
**Kukkopoika Ravintola
**Hospoda Papirna Baari
**Ykkösapteekki 
*Kotipizza Kuusankoski 
*K-Supermarket Koskituuli  
*Hesburger 
*S-market Kuusankoski
*Le Bonne Ravintola
*Orient Pitseria
*Shams Pitseria
*Kreeta-Adria Ravintola
*Fei Hong Ravintola
*K-Market Valtakatu (entinen Siwa)
*Hotelli Sommelo 

### Kirkolliset palvelut
*Kuusankosken kirkko 
*Kuusankosken seurakuntakeskus (Kuusankosken seurakunta)
*Kouvolan seurakuntayhtymä – pääkonttori 

## Välimatkat
* Kouvolan keskusta: 7 km
* Koria: 8 km
* Valkeala: 15 km
* Utin lentoasema: 19 km

## Lähteet
*Kuusankosken karttapalvelu 

### Viitteet
Thorsten Waenerberg

**Thorsten Adolf Waenerberg** (25. toukokuuta 1846 Porvoo – 26. helmikuuta 1917 Helsinki) oli suomalainen taidemaalari ja opettaja.

## Henkilöhistoria
Waenerbergin vanhemmat olivat esittelijäsihteeri, teologian tohtori Gabriel Mauritz Waenerberg ja Agata Sofia Aschan. Hän pääsi ylioppilaaksi 1865, kävi Suomen taideyhdistyksen piirustuskoulun 1865–1867 B. A. Godenhjelmin oppilaana ja opiskeli sitten Oswald Achenbachin johdolla Düsseldorfin taideakatemiassa 1867–1870, sekä myöhemmin Pariisissa 1873–1874. Waenerberg teki opintomatkat Hollantiin 1880–1881 ja 1889–1890, opiskellen siellä merimaalausta H. V. Mesdagin johdolla, sekä Saksaan 1885. Hän toimi Turun piirustuskoulun opettajana ja johtajana 1874–1887, samoin kuin Suomen taideyhdistyksen kokoelmien intendenttinä 1887–1914.


Maria Hirn - Portrait photograph of Thorsten Waenerberg.jpg|Waenergberg noin vuonna 1880
Photograph of Thorsten Waenerberg with his students of Finnish Art Society at Ateneum steps.jpg|Ateneumin rapuilla Suomen Taideyhdistyksen piirustuskoulun oppilaiden kanssa vuonna 1896

## Taiteellinen tuotanto

Waenerberg maalasi maisemia ja meriaiheita, erityisesti hänen vuosikymmenten aikana Suursaaresta tekemänsä maalaukset tulivat tunnetuiksi.

### Teoksia
* *Kaivopuisto - Laivaveistämö*, 1873
* *Maisema Mikkelistä*, 1873
* *Tölöviken och den Gamla sockerfabriken*, 1876
* *Veneitä rannalla*, 1881
* *Suursaarelta*, 1891
* *Kalastaja-aluksia Hollannin rannikolla*, 1898

### Palkinnot
* Pietarin taideakatemian arvonimi "Toisen luokan taiteilija", 1872
* I palkinto dukaattikilpailussa, 1875
* Pronssimitali Suomen yleisessä näyttelyssä, 1876
* II palkinto valtion maisemamaalauskilpailussa, 1894

## Lähteet
* Wikiaineisto: Kuka kukin oli 1961

### Viitteet

## Aiheesta muualla

*
Verena von Strenge

**Verena von Strenge** (s. 27. heinäkuuta 1975) on saksalainen tanssija ja laulaja.

Verena aloitti tanssimisen viisivuotiaana. 

## Musiikkiura

Verena toimi saksalaisen rave-, happy hardcore-, tekno-, progressive house -yhtye Dunen laulajana vuosina 1995–1997 sekä 1999–2000.

2000-luvun alussa hän siirtyi soolouralle.

## Diskografia
*1997 *Finally Alone*
*1998 *Heartbeat*
*1998 *Part Of Your World*
*1998 *Sky (Follow Me)* (ei julkaistu)
*2002 *Rain & Tears*
*2007 *Angels*
Ambhi

**Ambhi** (, myös Omfis, 300-luku eaa.) oli intialaisen Taksilan valtakunnan hallitsija. 

Ambhi matkusti tapaamaan Aleksanteri Suurta tämän ollessa Sogdianassa. Ambhi pyysi Aleksanteria auttamaan häntä kahta toista hallitsijaa, Porosta ja Abisaresta vastaan. Vuonna 326 eaa. Aleksanteri saapui Taksilaan ja Ambhi otti hänet vastaan juhlallisesti. Hän auttoi Hefaistionia kun tämä rakensi sillan Induksen yli. Aleksanteri lähetti Porokselle ja Abisarekselle käskyn antautua. Abisares myöntyi Aleksanterin vaatimuksiin ainakin nimellisesti. Poros kieltäytyi täysin. Ambi lähti Aleksanterin kanssa sotaan Porosta vastaan. Aleksanterin makedonialaiset kukistivat Poroksen täydellisesti Hydaspesjoen taistelussa. Taistelun jälkeen Poros teki sellaisen vaikutuksen Aleksanteriin että hän sai pitää kuningaskuntansa. Ambhille tämä oli luultavasti suuri pettymys, hän olisi varmasti halunnut osan tästä itselleen. Abisares antautui tämän jälkeen myös Aleksanterille, joka otti Ambhin ja Poroksen mukaansa sotaretkelle. Aleksanteri pakotti Ambhin ja Poroksen sopimaan riitansa. Pian hän lähetti kuitenkin Ambhin takaisin Taksilaan. 

Kun Aleksanteri lähti etelään Industa pitkin jätti hän erään Filippoksen satraapiksi Taksilaan makedonialaisen varuskunnan kanssa. Kun Filippos murhattiin vuonna 325 eaa. lähetti Aleksanteri Eudamoksen uudeksi satraapiksi. Aleksanterin kuoltua makedonialainen varuskunta kapinoi ja marssi Babylonia kohti. Vuonna 323 eaa. diadokit päättivät että Ambhi ja Poros saisivat pitää kuningaskuntansa. Samoin tapahtui Triparadisoksessa tapahtuneessa jaossa vuonna 321 eaa. Tämän jälkeen Ambhi katoaa historiallisista lähteistä.

## Lähde
*
Moby Dick – valkoinen valas

**Moby Dick – valkoinen valas** on vuonna 1956 valmistunut  yhdysvaltalainen elokuva. Sen on ohjannut John Huston, ja sen ovat käsikirjoittaneet John Huston ja Ray Bradbury. Se perustuu Herman Melvillen kirjoittamaan romaaniin *[[Moby Dick]]*. 

Elokuva kertoo 1800-luvun valaanpyyntialuksen kapteenista Ahabista, jolla on pakkomielle pyydystää tarunhohtoinen täysin valkoinen kaskelotti Moby Dick. Tarujen mukaan kaskelotti, jolla on valkoinen läikkä, on aggressiivinen ja vaarallinen. Moby Dick on täysin valkoinen. Mukaan laivalle lähtee tarinan kertojana toimiva nuori mies nimeltä Ishmael.

Elokuvan teko kesti kolme vuotta. Käsikirjoittaja Ray Bradbury vertasi sitä kirjoista tiivistettyihin sarjakuviin *[[Kuvitettuja klassikkoja|Kuvitettuihin klassikkoihin]]*. Elokuvaa ei kuitenkaan pidetä elokuvaklassikkona, eikä se saanut valmistuttuaankaan arvostusta. Peckin näyttelijäntyö tyrmättiin kritiikeissä. Orson Wellesillä on pieni rooli, mutta kriitikko Andrew Sarris on sitä mieltä, että Wellesin olisi pitänyt ohjata elokuva ja Hustonin esittää tämän roolin.

## Pääosissa

## Muita filmatisointeja samasta kirjasta
* Moby Dick (vuoden 1998 elokuva)

## Lähteet
Alaissaari

**Alaissaari** () on saari Nevan suistossa Pietarin kaupungin alueella Venäjällä. Se rajoittuu pohjoisessa Pieneen Nevaan, etelässä Smolenka-joki erottaa sen Vasilinsaaresta eli Hirvisaaresta, lännessä se ulottuu Suomenlahteen. Pinta-ala on 4,1 neliökilometriä.

Saaren aikaisempi venäjänkielinen nimi *Golodai* juontuu englantilaisesta lääkäristä T. Hollydaysta, joka omisti siellä tontin. Vuonna 1925 nimeksi tuli ”Dekabristien saari” siellä teloitettujen dekabristikapinan johtajien mukaan. 

1800-luvun puolivälissä saarelle rakennettiin suuria teollisuuslaitoksia. 1900-luvun alussa länsiosaan suunniteltiin Novyi Peterburgin asuinaluetta, joka jäi keskeneräiseksi. Vuonna 1917 Alaissaari liitettiin Vasilinsaaren piiriin. 1970-luvulla saareen yhdistettiin sen pohjoispuolella sijainnut Volnyi-saari ja länsiosan täytemaalle rakennettiin uusi asuinalue. Saarella sijaitsevat Smolenskin luterilainen, armenialainen ja Leningradin piirityksen uhrien hautausmaat. Vuonna 1979 avattiin Primorskajan metroasema.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Alaissaari Pietari-tietosanakirjassa
Ville Mattila (taidemaalari)

**Johan Wilhelm (Ville) Mattila** (7. lokakuuta 1884 Suursaari – 12. toukokuuta 1959) oli suomalainen taidemaalari ja viulunrakentaja.

Mattila kiinnostui taiteesta tavattuaan Suursaarella käyneitä taiteilijoita. Mattila osallistui useisiin kansatieteellisiin tutkimusretkiin suomensukuisten kansojen keskuuteen ja hänen tuotantoonsa kuuluu kansatieteellisiä piirroksia ja Suursaari-aiheisia maalauksia.

Mattila kävi Taideteollista keskuskoulua 1899–1900 ja Suomen taideyhdistyksen piirustuskoulua 1900–1907 osallistuen näyttelyihin vuodesta 1904 lähtien. Mattila piti yksityisnäyttelyitä 1920-luvulta 1950-luvulle asti. Hän asui 1915–1919 Yhdysvalloissa ja Suomeen palattuaan Oulunkylässä. Vuodesta 1926 lähtien hän toimi mainospiirtäjänä. Vuonna 1911 Mattila sai viulunrakentamisessa ensimmäisen palkinnon Suomessa ja hän harrasti myös valokuvausta.

Mattilan vanhemmat olivat kalastaja Juho Mattila ja Maria Helena Tolsa. Kuvataiteilija Jorma Mattila oli hänen poikansa.
__NOTOC__
## Teoksia
* *Näkymä Suursaarelta*, 1922

## Lähteet
* Wikiaineisto: Kuka kukin oli 1961.
* Suomen kuvataiteilijamatrikkeli.
* Opetustaulujen taide – koulujen opetuskuvia museon kokoelmista. Pohjois-Pohjanmaan museo 9.2.–30.3.2008 (MS Word -dokumentti).

### Viitteet
Keeppi

**Keeppi** on noin käsivarsien puoleen väliin yltävä, niskaan tukeutuva ja hartioilla kannateltava asuste, joka yleensä on viittamainen, mutta joskus myös takin kaltainen. Keepissä voi olla kaulan peittävä poolomainen kaulus. Erotuksena boleroon keepissä ei ole hihoja, mutta jotkin mallit voidaan kiinnittää käsivarren alta napeilla tai vastaavilla. Keeppejä valmistetaan eri tekniikoilla monenlaisista materiaaleista esimerkiksi neulomalla tai valmiista kankaasta koostamalla. Keeppejä käytetään varsinkin naisten juhla-asusteina, esimerkiksi häissä.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Artur Eklund

**Artur Eklund** (21. helmikuuta 1880 Pietarsaaren maalaiskunta – 18. elokuuta 1927 Pietarsaaren maalaiskunta) oli suomenruotsalainen toimittaja ja miekkailunopettaja.  Eklund oli mukana aktivistien ja jääkäriliikkeen toiminnassa ja hän oli myös lyhyen aikaa RKP:n kansanedustajana.

## Elämänvaiheet

Eklundin vanhemmat olivat kuuromykkäinkoulun opettaja Lorentz Fredrik Eklund ja Elise Amanda Wiklund. Hän pääsi ylioppilaaksi 1898 ja valmistui filosofian kandidaatiksi 1902 ja maisteriksi 1913. Eklund toimi germaanisten kielten ja miekkailun tuntiopettajana useissa eri kouluissa vuosina 1902–1908 ja hän oli Helsingin yliopistossa ylimääräisenä miekkailunopettajana 1905–1927 sekä vakinaisena miekkailunopettajana 1927. Eklund oli moninkertainen Suomen miekkailumestari ja pohjoismainen akateeminen miekkailumestari.

Eklund oli toimittajana useassa eri ruotsinkielisessä lehdessä: Studentbladetissa 1912, Idrottsbladetissa 1913–1920, Hufvudstadsbladetissa 1915–1916, Dagens press-lehdessä 1915–1919, Svenska tidningenissä 1919–1921, Svenska pressenissä 1921–1927 sekä Församlingsbladetissa 1923–1927. Hän kirjoitti lehtiin käyttäen nimimerkkiä *All-round*.

Eklund oli RKP:n kansanedustajana 1919–1922 edustaen Vaasan läänin pohjoista vaalipiiriä. Hän toimi Svenska Finlands idrottsförbundetin puheenjohtajana ja sihteerinä ja hän oli myös Suomen Olympiakomitean jäsen.

Artur Eklund oli naimisissa vuodesta 1911 Rosa Matilda Roosin (s. 1885) kanssa. Metsänhoitaja Göran Magnus Eklund (s. 1917) oli heidän poikansa. Artur Eklundin veli oli arkkitehti Runar Eklund.

## Mielipiteet urheilusta ja kielikysymyksestä

Eklund osallistui aktivistien toimintaan jo Voima-liiton ajoista lähtien. Ruotsinkielissä urheilutoiminnassa mukana ollut Eklund julkaisi oman käsityksensä urheilun merkityksestä kirjassaan *Idrottens filosofi* (1917) korostaen siinä erityisesti huippu-urheilun merkitystä. Hän väheksyi samalla terveyskasvatusta pitäen sitä "sairasvoimisteluna".

Eklund oli kiihkomielinen ruotsalaisuuden kannattaja ja vuonna 1914 Helsingin yliopiston ruotsinkielisten ylioppilaiden julkaisemassa kirjassa *Svenskt i Finland. Ställning och strävanden* hän kuvasi suomenruotsalaisia germaaneihin kuuluvana kansanryhmänä joka oli rodullisesti selvästi erillään suomalaisista. Germaaneille oli ominaista sotaisuus kun taas suomalaisilla ei ollut luonnostaan soturinominaisuuksia vaan he olivat historian aikana kyenneet taistelemaan vain ruotsalaisten johdolla. Eklund korosti myös Kalevalan ja germaanisen kansanrunouden eroja – Kalevalassa ei kuvattu sotasankareiden urotöitä. 

Eklundin mukaan germaaneille oli ominaista "*ritarillisuus, yritteliäisyys, ylväs vapaudentunne, nokkeluus ja keveämpi luonteenlaatu*" kun taas suomalaisten luonteeseen kuului "*taipumus mietiskelyyn, raskasliikkeisyys, hitaampi ja synkempi luonteenlaatu ja kiihkeä tunnevoima tyynen, tasaisen pinnan alla, synnyttäen milloin ihannoivaa innostusta, milloin katkeraa kaunaa*".  Eklund olikin saanut ajatteluunsa vaikutteita ulkomaisilta rotuteoreetikoilta Arthur de Gobineaulta ja Houston Stewart Chamberlainilta.

## Lähteet
* 

### Viitteet

## Aiheesta muualla
*
Kastanjalakkipenkoja

**Kastanjalakkipenkoja** (*Pomatostomus ruficeps*) eli aiemmalta nimeltään **kastanjalakkitimali** on Kaakkois-Australian sisämaassa kuivissa metsissä elävä parvipenkojiin kuuluva varpuslintu.

## Koko ja ulkonäkö
Kooltaan kastanjalakkipenkojat ovat noin 19&ndash;23 cm pitkiä. Yläpuolelta lintu on pääosin tumman ruskea. Päälaki on lajilla kastanjanruskea. Linnun vatsa, pyrstön kärki, silmäkulmajuovat ja kaksi siipijuovaa ovat valkeat. Kastanjalakkipenkojan nokka on pitkä ja alaspäin kaartuva.

## Elinympäristö ja ravinto
Kastanjalakkipenkoja elää kuivissa ja puolikuivissa metsissä sekä pensaikkomailla. Ravintonaan se käyttää pääasiassa hyönteisiä, hämähäkkejä sekä pieniä sammakkoeläimiä, mutta toisinaan myös hedelmiä sekä siemeniä.

## Elintavat ja lisääntyminen
Kastanjalakkipenkojat muodostavat suurikokoisia sosiaalisia yhteisöjä. Yleensä kahdesta neljään naarasta munii ja hautoo. Naarailla on apunaan jopa 15 muuta niiden lajitoveria.

## Lähteet

*ITIS: Pomatostomus ruficeps
Kevyt osasto 8 (jatkosota)

**Kevyt Osasto 8** (**KevOs 8**) oli Lounais-Suomen sotilasläänin Vakka-Suomen suojeluskuntapiiri 17. kesäkuuta 1941 perustama noin pataljoonan vahvuinen joukko-osasto. Päämajan käskystä mainittuna päivänä annettiin yleinen kutsu saapua ylimääräisiin kertausharjoituksiin, mikä käytännössä tarkoitti yleistä liikekannallepanoa. Osasto kuului 1. divisioonaan.

Kevyt osasto 8 oli aluksi reservijoukkona, mutta jo kesä-heinäkuun vaihteessa 1941 se kuljetettiin Pohjois-Karjalaan Tuupovaaraan. Osasto lakkautettiin heinäkuussa 1942.

## Perustaminen
Esikunta kokoontui Kiukaisten Seuratalolle, jonne perustettiin myös perustamisen ajaksi komentopaikka. 1. jääkärikomppania (1./KevOs 8) perustaminen aloitettiin 18. kesäkuuta 1941 Euran Nuorisoseuran talolla, josta siirryttiin kello 14.00 Kauttuan kansakoululle. Komppanianpäälliköksi määrättiin luutnantti T Routama. 2. jääkärikomppania (2./KevOs 8) perustettiin Euran kirkonkylän kansakoululla. Perustettaessa komppanianpäällikkönä oli luutnantti Mauri Valo. 3. jääkärikomppania eli Konekiväärikomppania perustettiin Kiukaisten Seuratalolla, josta siirryttiin työväentalolle kello 13.20. Komppanianpäällikkönä oli luutnantti Pekka Hovila. Komppanioiden lisäksi perustettiin huolto-osat.

Kevyen osaston vahvuus oli yhteensä 595 miestä, joille aseina jaettiin 
416 kivääriä, joista oli tarkkuuskiväärejä 24. Näiden lisäksi jaettiin 
60 pistoolia, 118 konepistoolit, 12 konekivääriä ja neljä 20 mm:n panssarintorjuntakivääriä. Kuljetusvälineinä osastolla oli polkupyörät sekä 53 kuorma-autoa ja yksi henkilöauto.
 
Puolustusvoimien materiaalitilanne oli jatkosodan alkaessa huomattavasti talvisodan aikaista parempi, mutta siitä huolimatta eivät yksiköt tulleet varustettua kaikin osin määrävahvuuksien mukaisiksi. Kevyet osastot pyrittiin kuitenkin varustamaan liikkuvina yksiköinä mahdollisimman hyvin.

## Komentajat
* ratsumestari Lars Rönnquist 18. kesäkuuta 1941 – 13. marraskuuta 1941 ja 21. maaliskuuta 1942 – 31. heinäkuuta 1942 ollen väliajan sairaana
* kapteeni Martti Silanterä 18. lokakuuta – 31. joulukuuta 1941
* kapteeni Armas Varla 16. joulukuuta 1941 – 24. maaliskuuta 1942

## Lähteet
*
*

## Aiheesta muualla
* artikkeli Suomalan kirjasta s. 60
Bolero (vaate)

**Bolero** on lyhyt, olkapäät peittävä ja usein lyhythihainen liivi tai takki. Se on saanut alkunsa härkätaistelijoiden asusta, mutta on nykyään pääasiassa naisten käyttämä vaatekappale. Bolerolle on tunnusomaista lyhyt mitta, joka on yleisimmin noin puoleenselkään. Bolero on edestä avoin, mutta voidaan kiinnittää takkimaisesti edestä esimerkiksi napilla. Boleroita valmistetaan neulomalla sekä monenlaisista kankaista. Boleroita käytetään niin arkena kuin juhlassakin.

## Lähteet
Sojuz TMA-14

**Sojuz TMA-14** oli Venäjän avaruusjärjestön 26. maaliskuuta 2009 kello 11:49:18 UTC ISS-avaruusasemalle laukaistu miehitetty avaruuslento . Se kuljetti asemalle kaksi "Retkikunta 19"-miehistön jäsentä ja yhden avaruusturistin, Charles Simonyin. TMA-14 oli 101. Sojuz-avaruusaluksen lento (100. miehitetty) sitten vuoden 1967. Alus oli telakoituneena ISS:ään ja toimi tarvittaessa pelastautumisaluksena. Alus laskeutui Kazakstaniin 11. lokakuuta 2009 kello 4:32 UTC.

## Laukaistiin avaruuteen

* Gennadi Padalka - Venäjän avaruusjärjestö, aluksen päällikkö
* Michael Barratt - NASA, Yhdysvallat - teknillinen asiantuntija
* Charles Simonyi - Yhdysvallat (syntyjään unkarilainen) avaruusturisti 

## Aluksella palasivat
* Gennadi Padalka
* Michael Barratt
* Guy Laliberté, avaruusturisti

## Varamiehistö
* Maksim Surajev - Venäjän avaruusjärjestö
* Shannon Walker - NASA, Yhdysvallat
* Esther Dyson - Yhdysvallat, avaruusturisti 

## Avaruusturistien viimeinen lento?
Sojuz TMA-14 voi olla vuosiin viimeinen avaruusturisteja avaruusasemalle kuljettava lento. 

## Logo-kilpailu
Venäjän avaruusjärjestö järjesti yhdessä muiden maiden avaruusjärjestöjen kanssa kansainvälisen 6-15-vuotiaille lapsille suunnatun lennon logo -piirustuskilpailun. Voittaja, 12-vuotias moskovalaistyttö Anna Chibiskova sai matkan Baikonurin kosmodromiin yhdessä kolmen muun palkitun kanssa. Lennon tunnuksessa näkyy Chibiskovan piirustuksen aihe, maapalloa kannattelevat kädet.

## Lähteet
Olkaimet

**Olkaimet** ovat miesten, naisten ja lasten vaatteissa käytettyjä, olkapään yli kulkevia nauhoja, jotka kannattelevat housuja, haalaria, hametta, leninkiä, uimapukua, rintaliivejä tai muuta vaatetta. Olkaimet voivat olla kiinteä osa vaatetta tai, etenkin miesten vaatetuksessa, erikseen hankittava asuste (arkikielessä **henkselit**), joka kannattelee housuja vyön asemesta. Olkaimia voidaan käyttää myös koristeena ilman että vaate erityisesti vaatisi kannattelemista. 

Naisten alusasuissa olkaimet ovat 1–2 cm levyisiä, kankaasta tai nauhasta valmistettuja. Ne on kiinnitetty vaatteeseen joko pysyvästi ompelemalla tai erilaisin irrotettavin soljin tai muin kiinnittimin, kuten metallirenkain, napein tai painonapein. Olkaimiin tai niiden kiinnittimiin rakennetaan usein myös mahdollisuus säätää niiden pituutta. Etenkin miesten olkaimet ovat yleensä joustavaa kudosta tai venyvää materiaalia, kuten kumia.

Miesten olkainten kaksi päätyyppiä ovat kolmen kiinnityspisteen Y- ja neljän kiinnityspisteen H-olkaimet, jotka edestä katsoen näyttävät samanlaisilta. Y-tyypissä etuosan kaksi olkainta yhdistyvät selän keskellä yhteiseksi hihnaksi, joka kiinnittyy housunkaulukseen housujen keskikohdassa. Y-olkaimet muodostavat selässä siis Y-kirjaimen muotoisen kuvion. H-olkaimet muodostuvat kahdesta alusta loppuun erillisestä olkainnauhasta, jotka kuitenkin yleensä pidetään yhdessä keskelle selkää sijoittuvan solkimaisen takakappaleen avulla, jolloin ne muodostavat selässä pikemminkin X- kuin H-kirjaimen muotoisen kuvion. Olkaimet kiinnitetään housunkaulukseen perinteisesti napein, mutta nykyään yleisemmin metallisin puristuslukoin eli ”klipsein”.

Varsinkin 2000-luvulla miesten olkaimet ovat saaneet entistä yleisemmin muotiasusteen leimaa entisen käyttöasusteen sijaan.
## Kuvia

First Suspenders.png|Pikkupoika, jolla on napeilla kiinnitetyt, etupuolelta kahtia haarautuvat olkaimet.
Tendo Choi (12207843384).jpg|Olkaimet ja rusetti


## Lähteet

## Aiheesta muualla
Varósia

**Varósia** (,  tai *Kapalı Maraş*, kansainvälisesti usein *Varosha*) on Famagustan eli kreikkalaisittain Ammóchostoksen kaupungin eteläosa Pohjois-Kyproksen alueella Kyproksen saarella. Ennen Kyproksen kriisiä se oli turisteille suunnattu alue. Vuoden 1974 jälkeen se on vähitellen muuttunut aavekaupungiksi.

## Historia

Famagusta oli suosituimpia matkailukohteita Kyproksella 1970-luvun alussa. Suosion kasvun myötä kaupunkiin rakennettiin monia uusia kerrostaloja ja hotelleja, muun muassa Varósian alueelle. Vuonna 1974 tehtiin Makarios III:ta vastaan Kreikan sotilasjuntan tukema vallankaappaus. Kyproksenkreikkalainen ortodoksi-arkkipiispa oli toiminut saarivaltion presidenttinä vuoden 1960 itsenäistymisestä lähtien. Makarioksen hallintotapa ei kuitenkaan aikaansaanut sopua turkkilais- ja kreikkalaistaustaisten asukkaiden välille. Kyproksenkreikkalaisille tuli lähtö kaupungista 15. elokuuta 1974.

Turkin armeijan saatua sodassa alueen valtaansa se aitasi kaupungin, eikä ole tämän jälkeen päästänyt alueelle ketään muita kuin Turkin armeijan omaa väkeä ja YK:n henkilöstöä. Alueen rakennukset tuhoutuvat hiljalleen, koska niitä ei ole remontoitu yli 30 vuoteen. Turkkilaiset ja kreikkalaiset ovat aloittaneet neuvottelut Varósian uudelleenrakentamiseksi.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Ioan Toman

**Ioan Toman** (s. 6. maaliskuuta 1959) on romanialainen haulikkoampuja.

Toman on saavuttanut MM-kilpailuissa skeetissä joukkuekultaa Nikosiassa 1995, henkilökohtaista hopeaa Nikosiassa 2007 ja henkilökohtaista pronssia Suhlissa 1986.
## Lähteet
*
*
Sojuz TMA-15

**Sojuz TMA-15** oli Venäjän avaruusjärjestön miehitetty avaruuslento ISS-avaruusasemalle. Baikonurin kosmodromilta Kazakstanista Sojuz FG-kantoraketilla 27. toukokuuta 2009 kello 10.34 UTC laukaistu lento vei kolme *[[Retkikunta 20]]*-miehistön jäsentä asemalle. Telakoituminen ISS:ään tapahtui 29. toukokuuta 2009 12.34 UTC. Sojuz TMA-15 laskeutui maahan 1. joulukuuta 2009.

TMA-15 oli Sojuz-avaruusaluksen 102. miehitetty lento sitten vuoden 1967 Sojuz 1:n. Sojuz on telakoituneena Kansainväliseen avaruusasemaan Retkikuntien 20 ja 21 aikana hätäpelastautumisaluksena. ISS:n kuusihenkiset miehistöt alkoivat tämän lennot myötä.

Roman Romanenko on kolmas toisen sukupolven avaruuslentäjä: hänen isänsä ensimmäinen avaruuslento tapahtui Sojuz 26:lla. Robert Thirsk oli ensimmäinen Sojuzilla lentänyt kanadalainen aikaisempien kanadalaisten avaruuslentäjien lennettyä avaruussukkulalla. Frank De Winnestä tuli ensimmäinen länsieurooppalainen ISS:n komentaja.

## Miehistö
### Avaruuteen laukaistiin
*Roman Romanenko - Venäjän avaruusjärjestö, aluksen päällikkö
*Frank De Winne - Belgia/ESA
*Robert Thirsk - Kanadan avaruusjärjestö

### Laskeutui
* Roman Romanenko - Venäjän avaruusjärjestö
* Frank De Winne - Belgia/ESA 
* Robert Thirsk - Kanadan avaruusjärjestö

### Varamiehistö
*Dimitri Kondratiev - Venäjän avaruusjärjestö
*André Kuipers - Alankomaat, ESA
*Chris Hadfield - Kanadan avaruusjärjestö

## Lähteet
Uljaala

**Uljaala** () on historiallinen kaupunginosa ja kunnallishallintoalue Pietarin kaupungin Kirovin piirissä Venäjällä. Se sijaitsee Pietarin lounaisosassa. Kunnallishallintoalue rajoittuu lännessä Marsalkka Žukovin prospektiin, pohjoisessa Sotilas Korzunin katuun ja Veteraanien prospektiin, idässä Ljonja Golikovin katuun ja etelässä Baltian rautatiehen, jolla on Uljaalan asema.

1600-luvulla paikalla sijaitsi Uljaalan kylä. 1800-luvulla seudulle syntyi huvila-asutusta. Leningradin piirityksen aikana Uljaalan eteläpuolelta kulki rintamalinja, ja suurin osa sen rakennuksista tuhoutui. 1960-luvun lopulta lähtien seudulle on rakennettu suuria kerrostaloalueita.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Uljaalan kunnallishallintoalueen sivusto
Leikkausvoima

**Leikkausvoima** (tunnus Q) on lujuusopin suure, jonka yksikkönä on N (Newton).

## Määritelmä
Kannattimen poikkileikkauksen leikkausvoimaksi Q sanotaan niiden kahden sisäisen voimasysteemin *[[resultantti|resultantteja]]* eli *summavektoreita*, jotka estävät kyseessä olevan leikkauksen eri puolilla olevia kannattimen osia siirtymästä toisiinsa nähden poikittaissuunnassa leikkauksen kohdalla.

## Merkkisääntö
Leikkausvoimaa pidetään positiivisena, jos leikkauksen oikealla puolella (positiivisella puolella) oleva kannattimen osa pyrkii alaspäin (positiiviseen suuntaan) ja siis vasemmalla puolella (negatiivisella puolella) oleva osa ylöspäin (negatiiviseen suuntaan). Vastakkaisessa tapauksessa Q on negatiivinen.

## Lähteet
*
Anastásios Chapésiis

**Anastásios ”Tásos” Chapésiis** (, s. 26. helmikuuta 1987, kansainvälisesti myös *Anastasios Chapeshis*) on kyproslainen haulikkoampuja ja nuorten maailmanmestari.

Chapésiis voitti nuorten maailmanmestaruuden skeetissä Nikosiassa 2007 tuloksella 121 kiekkoa.

## Lähteet
* 
*
Orskoi

**Orskoi** () on historiallinen kaupunginosa ja Krasnogvardeiskin piiriin kuuluva kunnallishallintoalue Pietarin kaupungissa Venäjällä. Se sijaitsee kaupungin itäosassa Ohtajoen vasemmalla rannalla.

1730-luvulla paikalle syntyi *Rževskaja sloboda* -niminen asutus, joka sai nimensä omistajansa kapteeni V.F. Rževskin mukaan. 1800-luvulla seudulle perustettiin tykistön harjoitusalue. Toisen maailmansodan alussa rakennettiin sotilaslentokenttä, jolla oli suuri merkitys Leningradin piirityksen aikana. Alueella on teollisuutta ja eri aikoina rakennettuja asuinkortteleita. Pietarin ja Laatokan välisellä rautatiellä on Orskoin asema.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Orskoin kunnallishallintoalueen sivusto
Kerman valtakunta

**Kerman valtakunta** (**Karmah** tai **Kerma**) oli Ylä-Egyptin eteläpuolella Nubiassa kukoistanut niloottinen kulttuuri, jota on aikoinaan erehdytty pitämään pelkkänä muinaisten egyptiläisten etuvartioasemana. Alueella sittemmin tehdyt arkeologiset kaivaukset ovat kuitenkin osoittaneet, että siellä oli oma kulttuuri.

Ensimmäinen maininta Kermasta on faarao Senusret I:n aikakaudelta. Hän kutsui aluetta nimellä Kuš. Senusret III valloitti Sai-saaren noin vuonna 1826 eaa., mutta vetäytyi ja asetti rajaksi Semnan sekä kielsi kušilaisia tulemasta siitä pohjoisemmaksi, paitsi käydäkseen kauppaa.

Egyptin heikon 13. dynastian aikana (noin 1756–1630 eaa.) Kerman ruhtinaat valtasivat Wawatin linnoitukset ja noin vuonna 1630 eaa. he tekivät ryöstöretken itse Egyptiin. Näiltä ajoilta ovat peräisin Kerman hallitsijoiden kumpuhautojen rikkaat esinelöydöt. Niilin suistoaluetta tuolloin hallinneet hyksot pitivät tiiviisti yhteyttä Kerman kanssa, ja kun Thebassa hallinnut Kamose hyökkäsi hyksojen kimppuun, yritti hyksofaarao Apopi liittoutua Kerman kanssa. Kamose onnistui kuitenkin vangitsemaan Apopin lähettämän sanansaattajan, eikä liitto toteutunut. Kukistettuaan hyksot lopullisesti Theban faaraot tunkeutuivat myös Nubiaan. Thutmosis I johti sotaretkeä, jonka aikana egyptiläiset valloittivat Kerman ja tuhosivat Kušin valtion. 

Kerman hallitsijat haudattiin suuriin moniosaisiin kumpuhautoihin. Niissä hallitsijat makasivat korokkeella satojen uhrattujen hovimiestensä ympäröimänä. Upeimmista haudoista on löytynyt hyksojen keramiikkaa, sinettejä ja skarabeita sekä egyptiläistä esineistöä.

## Lähteet
Valkjärvi

**Valkjärvi** voi tarkoittaa:

;paikkakuntia:
* Valkjärvi, entinen Suomen kunta Karjalankannaksella Neuvostoliitolle luovutetulla alueella
* Valkjärvi eli Mitšurinskoje, nykyinen Venäjän kunta ja sen keskustaajama Käkisalmen piirissä
* Valkjärvi, kylä Nurmijärvellä
* Valkjärvi, kylä Porvoossa
* Valkjärvi, kylä Ruokolahdella
* Valkjärvi, kylä Salossa

;järviä:
* Valkjärvi, järvi Asikkalan Iso-Äiniöllä
* Valkjärvi, järvi Asikkalan Kalkkisissa
* Valkjärvi, järvi Asikkalan Rutalahdella
* Valkjärvi, järvi Hailuodossa
* Valkjärvi, järvi Hausjärvellä
* Valkjärvi, järvi Heinolan kirkonkylässä
* Valkjärvi, järvi Heinolan Hirvisalossa
* Valkjärvi, järvi Heinolan Kausassa
* Valkjärvi, järvi Heinolan Kesiöllä
* Valkjärvi, järvi Heinolan Kousassa
* Valkjärvi, järvi Heinolan Makkaramäellä
* Valkjärvi, järvi Heinolan Marjoniemessä
* Valkjärvi, järvi Heinolan Vierumäellä
* Valkjärvi, järvi Hollolassa
* Valkjärvi, järvi Hämeenkyrössä
* Valkjärvi, järvi Hämeenlinnan Evolla
* Valkjärvi, järvi Koivukehän kylässä Hämeenlinnassa
* Valkjärvi, järvi Sappeen kylässä Hämeenlinnassa
* Valkjärvi, järvi Hämeenlinnan Vuolijoella ja Pälkäneellä
* Valkjärvi, järvi Karkkilassa
* Valkjärvi, järvi Kiskossa
* Valkjärvi, järvi Kouvolan Paljakassa
* Valkjärvi, järvi Kouvolan Pesäntäjärvellä
* Valkjärvi, järvi Kouvolassa Repoveden kansallispuistossa
* Valkjärvi, järvi Kouvolan Tirvassa
* Valkjärvi, järvi Kouvolassa ja Heinolassa lähellä Uimilan kylää
* Valkjärvi, järvi Kuhmoisten Sappeella
* Valkjärvi, järvi Kärkölässä
* Valkjärvi, järvi Lohjalla (järvi 23.074.1.006)
* Valkjärvi, järvi Mikkelin Kekkolassa
* Valkjärvi, järvi Mikkelin Lyytikkälässä
* Valkjärvi, järvi Myrskylän ja Askolan kuntien rajalla (järvi 17.006.1.001)
* Valkjärvi, järvi Mäntyharjun Ketunkylässä
* Valkjärvi, järvi Mäntyharjun Pankalahdella
* Valkjärvi, järvi Mäntyharjun Tyllilässä
* Valkjärvi, järvi Nurmijärvellä
* Valkjärvi, järvi Oriveden Kutemassa
* Valkjärvi, järvi Oriveden Naappilassa
* Valkjärvi, järvi Padasjoen kirkonkylässä
* Valkjärvi, järvi Pertunmaalla
* Valkjärvi, järvi Pomarkun ja Siikaisten rajalla
* Valkjärvi, järvi Pornaisissa
* Valkjärvi, järvi Someron ja Tammelan rajalla
* Valkjärvi, järvi Sysmän Vintturissa
* Valkjärvi, järvi Tammelassa
* Valkjärvi (), järvi Karjalankannaksella entisessä Valkjärven kunnassa
* Valkjärvi, järvi Vihdin ja Siuntion rajalla (järvi 22.003.1.006)
* Valkjärvi, järvi Ylöjärven Kyöstilässä
* Iso Valkjärvi, järvi Asikkalan Kopsuolla
* Iso Valkjärvi, järvi Hämeenlinnassa
* Iso Valkjärvi, järvi Iitissä
* Iso Valkjärvi, järvi Kuhmoisten Kissankulmalla
* Riikosten Valkjärvi, järvi lähellä Riikosten kylää Hämeenlinnassa
* Vähä Valkjärvi, järvi Asikkalan Kopsuolla
* Vähä Valkjärvi, järvi Hämeenlinnan Evolla
* Vähä Valkjärvi, järvi Iitissä
* Vähä Valkjärvi, järvi Kuhmoisten Kissankulmalla

## Katso myös
* Valgjärv, vironkielisiä järvennimiä
The Hardest Part

”**The Hardest Part**” on englantilaisen rock-yhtye Coldplayn kappale. Se julkaistiin 3. huhtikuuta 2006 neljäntenä singlenä yhtyeen kolmannelta albumilta *[[X&Y|X&Y:ltä]]*. Singleä ei julkaistu konkreettisena Britanniassa eikä Yhdysvalloissa, vaan se julkaistiin vain radioihin. Kappale nousi silti *[[Billboard]]*-lehden Hot Adult Contemporary Tracks -singlelistalla sijalle 37. ”The Hardest Part” sijoittui listoille myös Italiassa ja Uudessa-Seelannissa. CD-singlet julkaistiin Kanadaan, Eurooppaan ja Australiaan (Taiwaniin julkaistiin erikoisversio CD:stä). Singlen CD-versiota alettiin myydä Britanniassa 19. kesäkuuta 2007.

Kaikki yhtyeen jäsenet osallistuivat kappaleen tekemiseen. Kappale on pianolla soitettu balladi, joka alkaa kaksinuottisella melodialla, jota seuraa sähkökitara ja hidastempoiset rummut.

Kriitikoiden arviot ”The Hardest Partista” olivat yleisesti ottaen positiivisia. 

## Kappaleet
### Promo-CD
# ”The Hardest Part” – 4:25

### Maailmanlaajuinen CD-julkaisu
# ”The Hardest Part” – 4:27
# ”How You See the World” (konserttitallenne Earls Courtista) – 4:16

## Listasijoitukset

## Aiheesta muualla
*Yhtyeen viralliset kotisivut
Pieni-Ohta

**Pieni-Ohta** () on historiallinen kaupunginosa ja Krasnogvardeiskin piiriin kuuluva kunnallishallintoalue Pietarissa Venäjällä. Se sijaitsee Ohtajoen suussa Nevan rannalla. Kunnallishallintoalue rajoittuu lännessä Nevaan, idässä Suomen rautatiesillan ylittävään rataan ja pohjoisessa Ohtajokeen.

1800-luvulla – 1900-luvun alussa Pieni-Ohta oli Pietarin teollista laitakaupunkia. Vuonna 1911 avattiin  Suuren-Ohtan silta, joka yhdisti sen keskustaan. Vuonna 1922 alue liitettiin Pietarin kaupunkiin. 1920–1930-luvuilla Nevan ranta rakennettiin uudelleen ja 1950-luvulla muotoutui alueen keskus Zanevskaja-aukio. Asuntorakentamista jatkettiin 1960-luvulla. Vuonna 1965 avattiin Aleksanteri Nevalaisen silta, joka yhdistää Pienen-Ohtan Nevan valtakatuun. Vuonna 1985 otettiin käyttöön Novotšerkasskajan metroasema.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Pienen-Ohtan kunnallishallintoalueen sivusto
Alyson Reed

**Alyson Reed** (s. 11. tammikuuta 1958 Anaheim, Kalifornia) on yhdysvaltalainen näyttelijä, joka on näytellyt muun muassa opettaja Darbusia *[[High School Musical]]* -elokuvissa.
Ritual

**Ritual** on L'Amourderin eli englannin kielellä esiintyneiden Sielun Veljien  vuonna 1986 julkaistu  EP-levy.

## Kappaleet
**A-puoli**
#
#
#

**B-puoli**
#
#
#

## Kokoonpano
*Ismo Alanko – laulu, kitara, basso
*Jukka Orma – kitara, laulu
*Jouko Hohko – basso, kitara, laulu
*Alf Forsman – rummut, lyömäsoittimet

## Lähteet
* Discogs.com: Alangolla - Ismo Alangon lauluja
Hendrik Cornelis Siebers

**Hendrik Cornelis Siebers** (6. tammikuuta 1890 Surabaja, Jaava – 8. lokakuuta 1949) oli Indonesiassa syntynyt lintutieteilijä.

Siebers tutki Indonesian itäosassa sijaitsevan Burun saaren linnustoa. Hän kuvaili ja nimesi saarelta kolme uutta lintulajia: burunlurikki (*Charmosyna toxopei*), sumbansieppo (*Ficedula harterti*) ja sumbanruskosieppo (*Muscicapa segregata*).

## Lähteet
What If

**What If** voi tarkoittaa ainakin seuraavia:

* ”What If”, Coldplayn kappale albumilta *[[X & Y]]*
* ”What If”, Dina Garipovan kappale, jolla hän edusti Venäjää Eurovision laulukilpailussa 2015
* ”What If”, Frida Amundsenin kappale vuodelta 2014
* ”What If”, Jason Derulon kappale
* *[[What If (vuoden 2013 elokuva)|What If]]* (myös nimellä *The F Word*), Michael Dowsen ohjaama kanadalais-irlantilainen elokuva vuodelta 2013.
* *[[What If...? (sarjakuva)|What If...?]]*, sarjakuva, jossa esiintyy vaihtoehtoisia versioita Marvel Comicsin muista sarjakuvista tutuista tarinoista.
* *[[What If...? (animaatiosarja)|What If...?]]*, Marvel Studiosin animaatiosarja vuodelta 2021.
Kroatian jääkiekkomaajoukkue

**Kroatian jääkiekkomaajoukkue** edustaa Kroatiaa kansainvälisissä jääkiekko-otteluissa. Maa liittyi Kansainvälisen jääkiekkoliiton IIHF:n jäseneksi keväällä 1992.

Kroatian maajoukkue pelasi ensi kertaa maailmanmestaruuskilpailuissa vuonna 1994 C-sarjassa Barcelonassa. Nykyisin Kroatia pelaa enimmäkseen 1. ja 2. divisioonissa.

Kroatialla oli vuonna 2021 vain runsaat 140 rekisteröitynyttä miesjääkiekkolijaa, mutta maassa oli tuolloin neljä jäähallia.

## Sijoitukset
### [[Jääkiekon maailmanmestaruuskilpailut|Maailmanmestaruuskilpailuissa]]

* 1993 – C-sarjan karsinnat; 3.
* 1994 – C2-sarja; 4.
* 1995 – C2-sarja; 1.
* 1996 – C-sarja; 8.
* 1997 – D-sarja; 1.
* 1998 – C-sarja; 5.
* 1999 – C-sarja; 5.
* 2000 – C-sarja; 3.
* 2001 – 1. div., lohko B; 4.
* 2002 – 1. div., lohko A; 5.
* 2003 – 1. div., lohko B; 6.
* 2004 – 2. div., lohko A; 2.
* 2005 – 2. div., lohko B; 1.
* 2006 – 1. div., lohko B; 6.
* 2007 – 2. div., lohko A; 1.
* 2008 – 1. div., lohko B; 5.

* 2009 – 1. div., lohko A; 5.
* 2010 – 1. div., lohko B; 6.
* 2011 – 2. div., lohko B; 2.
* 2012 – 2. div., lohko A; 3.
* 2013 – 2. div., lohko A; 1. 
* 2014 – 1. div., lohko B; 2.
* 2015 – 1. div., lohko B; 4.
* 2016 – 1. div., lohko B; 4.
* 2017 – 1. div., lohko B; 5.
* 2018 – 1. div., lohko B; 6.
* 2019 – 2. div., lohko A; 2.
* 2020 – 2. divisioonan A-lohkon turnaus peruttiin koronaviruspandemian vuoksi.
* 2021 – 2. divisioonan A-lohkon turnaus peruttiin koronaviruspandemian vuoksi.
* 2022 – 2. div., lohko A; 3.

### IIHF:n maailmanranking
* 2003 – 31.
* 2004 – 31.
* 2005 – 30.
* 2006 – 27.
* 2007 – 28.
* 2008 – 26.
* 2009 – 26.
* 2010 – 26.
* 2011 – 27.
* 2012 – 30.
* 2013 – 29.
* 2014 – 28.
* 2015 – 27.
* 2016 – 26.
*2017 – 26.
*2018 – 27.
*2019 – 29.
*2020 – 29.
*2021 – 30.
*2022, helmikuu – 31.

## NHL-pelaajat
*David Brine (s. Kanadassa)
*Mark Dekanich (s. Kanadassa)
*Mike Glumac (s. Kanadassa)
*Alan Letang (s. Kanadassa)
***[[Shaone Morrisonn]]** (s. Kanadassa)
*Andrew Murray (s. Kanadassa)
*Joel Prpic (s. Kanadassa)
***[[Borna Rendulić]]**
*Goran Bezina

## Katso myös
* KHL Medveščak Zagreb

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Croatian Ice Hockey Federation home page
* National Teams of ice Hockey