open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Amanda Palmer

**Amanda MacKinnon Gaiman Palmer** (s. 30. huhtikuuta 1976 New York, Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen artisti. Hän on The Dresden Dolls -yhtyeen laulaja, pianisti ja lauluntekijä.

## Elämäkerta
Palmer varttui Lexingtonissa Massachusettsissa ja opiskeli Wesleyan Universityssä Connecticutissa. Myöhemmin hän perusti teatteriesityksiä järjestävän Shadowbox Collectiven ja ohjasi muun muassa ryhmän The Legendary Pink Dots -yhtyeen musiikkiin perustuvan tuotannon *Hotel Blanc* vuonna 2002. Lisäksi hän esiintyi ”The Eight Foot Bride” -nimisenä elävänä patsaana Yhdysvaltojen ohella myös Skotlannissa ja Australiassa. Palmer asuu Bostonissa, joka on yksi hänen kappaleidensa aiheista. Palmer on naimisissa kirjailija Neil Gaimanin kanssa.

### The Dresden Dolls
Lokakuussa 2000 Palmer tapasi Brian Viglionen, ja yhdessä he perustivat The Dresden Dolls -yhtyeen. Yhtye julkaisi kolme albumia, joista Palmer julkaisi myös nuottikirjat *The Dresden Dolls Companion* ja *The Virginia Companion*.

### Sooloura

Palmer julkaisi ensimmäisen sooloalbuminsa *[[Who Killed Amanda Palmer]]* 16. syyskuuta 2008. Levyn nimi on viittaus *[[Twin Peaks]]* -televisiosarjaan, joka keskittyi Laura Palmer -nimisen hahmon kuolemaa seuraaviin tapahtumiin. Albumin tuotti Ben Folds, joka myös soittaa levyllä. Muita vierailijoita levyllä ovat esimerkiksi East Bay Ray (Dead Kennedys) ja Annie Clark (St. Vincent). Kesällä 2009 ilmestyi lisäksi albumin nimeä kantava kirja, joka sisältää kuvia, joissa Palmer näyttäisi olevan murhattu. Kirjan päävalokuvaaja on Kyle Cassidy ja tekstistä vastaa Neil Gaiman.

Keväällä 2009 Palmer palasi high schooliinsa Lexingtonissa työskennelläkseen vanhan ohjaajansa ja mentorinsa Steven Bogartin kanssa, ja yhdessä koulun oppilaiden kanssa he kehittivät näytelmän *With the Needle that Sings in Her Heart*. Se sai innoituksensa Neutral Milk Hotelin albumista *[[In the Aeroplane Over the Sea]]* sekä Anne Frankin päiväkirjasta.

## Musiikkituotanto

### Soolotuotanto
;Studioalbumit
* *Who Killed Amanda Palmer* (2008)
* *Amanda Palmer Goes Down Under* (2011)

;EP
* *Amanda Palmer Performs the Popular Hits of Radiohead on Her Magical Ukulele* (2010)

## Kirjat
**The Dresden Dolls Companion* (2006)  
**The Virginia Companion* (2008)  
**Who Killed Amanda Palmer: A Collection of Photographic Evidence* (yhdessä Neil Gaimanin kanssa) (2009)  .
**The Art of Asking: How I Learned to Stop Worrying and Let People Help* (2014) 

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Virallinen sivusto
*
Kristiansandin lentoasema

**Kristiansandin lentoasema, Kjevik** sijaitsee Norjassa Kristiansandin kaupungin keskustasta noin 16 kilometriä koilliseen.

## Lentoyhtiöt
### Kotimaa
*Norwegian Air Shuttle (Oslo) 
*SAS (Bergen, Kristiansund, Oslo, Stavanger)

### Ulkomaat
*KLM Cityhopper (Amsterdam) 
*SAS (Alicante, Copenhagen)

## Historia
Kaupungissa keskusteltiin talvella 1936, pitäisikö lentokenttä sijoittaa Kongsgårdin tasaiselle alueelle vai Kjevikiin. 22. huhtikuuta 1936 kaupunginvaltuusto päätti rakentaa kentän Kongsgårdiin ja työ aloitettiin, mutta päätös pyörrettiin kesällä ja vaaka kallistui Kjevikin hyväksi.

Kristiansandin lentoasema, Kjevik avattiin 1. kesäkuuta 1939. Sen kiitotie oli noin 1&nbsp;000 metriä pitkä. Ensimmäinen sille laskeutunut kone oli KLM:n DC-2 matkalla Oslosta Amsterdamiin. Matkustajien joukossa oli muun muassa Bernt Balchen.

Sodan aikana kentälle rakennettiin useita rakennuksia, kuten kaksi hangaaria, jotka sijaitsevat siellä nykyisinkin. Kiitotietä pidennettiin 1&nbsp;580-metriseksi. Kenttä siirtyi kaupungilta Norjan valtion haltuun 1947.

Vuonna 1964 ilmeni taas tarve pidentää kiitotietä, joka tehtiinkin kaupungin ja valtion yhteistyönä. Kiitotie piteni nykyiseen 1&nbsp;960 metriin, josta vuonna 2005 hyväksyttyä pituutta oli 1840 metriä.

## Lähteet
*
*

### Viitteet

## Aiheesta muualla
*Lentoaseman sivusto, sisältää mm. lentojen ajantasaiset tiedot
Sieppo

**Sieppo** voi tarkoittaa seuraavia:

* sieppo, sieppojen heimoon kuuluva lintu
* Sieppo, Luonto-Liiton julkaisema lastenlehti
Stephen Lim

**Stephen J. Lim** on yhdysvaltalainen apulaiselokuvaohjaaja ja elokuvatuottaja, joka on työskennellyt elokuvien parissa 1970-luvulta lähtien. Hän oli muun muassa RoboCop-elokuvassa aputuottajana.

## Lähteet
Mangalia

**Mangalia** on kaupunki Romaniassa Mustanmeren rannalla, 45 kilometriä etelään Constanțasta. Vuoden 2011 väestönlaskennassa kaupungissa asui 36&nbsp;364 asukasta. Siellä on satama ja useita rantalomakeskuksia.

## Historia
### Antiikki

Mangalian paikalla sijaitsi alun perin kreikkalainen siirtokunta nimeltä Kallatis. Se perustettiin ehkä jo 500-luvun eaa. lopulla tai 400-luvun eaa. alussa. Varmuudella se on ollut olemassa 300-luvulta eaa. lähtien. Kaupungin paikalla on todennäköisesti ollut varhaisempi paikallisten heimojen asutus nimeltä *Acervetis*. Kallatis oli nykyisen Romanian alueen vanhimpia kaupunkikeskuksia yhdessä Constanțan paikalla sijainneen Tomiksen kanssa. Myöhemmin siitä tuli osa Makedonian valtakuntaa ja sitten Rooman valtakuntaa. Välillä se oli seudun barbaariheimojen vallassa.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

*Kaupungin kotisivut
Kirk Brandon

**Kirk Brandon** (s. 3. elokuuta 1956) on brittiläinen laulaja-lauluntekijä. 

Brandon aloitti uransa vuonna 1978 perustetussa The Pack -yhtyeessä. The Packia seurasi 1980-luvun alussa suosiota saavuttanut Theatre of Hate, joka ennätti julkaista albumilistan 17. sijalle nousseen *Westworld*-studioalbumin (1982). Theatre of Haten jälkeen Brandonin yhtyeenä on ollut useita studiolevytyksiä vuodesta 1983 julkaissut Spear of Destiny.

2000-luvulla Brandon on ollut mukana Dead Men Walking -yhtyeprojektissa. Tammikuussa 2008 ilmoitettiin, että hän syytti Glaxo Smith Klinea syömänsä masennuslääkkeen haittavaikutuksista.

## Lähteet
Sinkki (soitin)

**Sinkki** (, ) on yleensä luusta tai nahalla päällystetystä puusta valmistettu puhallinsoitin, joka tunnetaan jo varhaiskeskiajalta. Siinä on äänireiät kuten huilussa, kartiomaisesti avautuva putki ja samanlainen suukappale kuin trumpetissa. Sinkki luetaan vaskipuhaltimien ryhmään, sillä soittotavaltaan ja rakenteeltaan se muistuttaa niitä, joskin ilman venttiilejä.

Soittimen nimi tulee saksan ja latinan kielten kautta samannimisestä metallista.

Sinkki oli käytössä etenkin 1500–1600-luvun orkestereissa, mutta käyttö säilyi vielä 1700-luvun kaupunkisoittokunnissa. Nykyisin sinkki on suosituimpia vanhan musiikin soittimia. Harvinainen basso-sinkki korvattiin usein serpentillä.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Elba (Oulu)

**Elba** on pieni saari Oulujoen suiston etelärannalla Oulun Kauppatorin rannan tuntumassa. Se sijaitsee Oulun kaupunginkirjaston ja Oulun kaupunginteatterin päärakennusten eteläpuolella Meritullin osa-alueella Pokkisen kaupunginosassa Kiikelin saaren pohjoispuolella ja on osa Kiikelinpuistoa.

Elba oli alun perin oma saarensa, mutta liittyi maankohoamisen seurauksena Kiikeliin. Se ruopattiin erilleen Kiikelistä 2000-luvun alussa ja Kiikelin ja Elban välille rakennettiin puinen silta, joka jatkuu Elbaan puisena jalkakäytävänä ja päättyy näköalatasanteeseen. Saari on näköalapaikkaa lukuun ottamatta säilytetty luonnontilaisena avoimena rantaniittynä. Elban jatkeena on kaksi pienempää saarta: ruoppaamalla Elbasta erotettu Kokkoluoto ja kivistä rakennettu Ahvenpaikka. Kokkoluotoon pääsee astinkiviä pitkin.

5. toukokuuta 1936 jäidenlähdön myötä Elban rantavedestä löydettiin liminkalaisen taidemaalari Vilho Lammen ruumis. Lampi oli tehnyt itsemurhan 17. maaliskuuta hyppäämällä rautatiesillalta Oulujoen Merikoskeen.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Billy Duffy

**William Henry ”Billy” Duffy** (s. 12. toukokuuta 1961) on brittiläinen kitaristi. Hän on tullut tunnetuksi työstään The Cult -yhtyeessä. Sen ohella hän on soittanut myös vuonna 2006 perustetussa Circus Diablossa.

## Ura
Vuonna 1977 Duffy oli punk-bändissä nimeltä The Nosebleeds yhdessä tulevan The Smiths -yhtyeen johtohahmon Morrisseyn kanssa. The Nosebleeds jäi lyhytikäiseksi: se hajosi muutaman keikan jälkeen. Tämän jälkeen Duffy siirtyi Slaughter and the Dogsin kautta Theatre of Hateen vuonna 1981 ja julkaisi albumin nimeltä *He Who Dares Wins*. Vuonna 1982 Theatre of Hate hajosi ja vuotta myöhemmin Duffy tapasi laulaja Ian Astburyn.

Heidän Death Cult -yhtyeensä nimi lyhennettiin The Cultiksi vuonna 1984. Vaikka Duffyn työskentely The Cultin kahdella ensimmäisellä albumilla, *Dreamtime* ja *Love*, leikitteli goottityylillä ja 60-luvun psykedelialla, hän antoi rakkautensa AC/DC:tä ja Led Zeppeliniä kohtaan loistaa läpi *[[Electric]]*- ja *[[Sonic Temple]]* -albumeilla. 

The Cultin hajottua vuonna 1995 Duffy oli lyhyen aikaa mukana Vent 414 -yhtyeessä ja teki yhteistyötä The Alarmin entisen laulajan Mike Petersin kanssa Colorsound-projektissa julkaisten yhden albumin. Vuonna 2000 Duffy ja Astbury herättivät The Cultin uudelleen henkiin.
Aurelia ja Sininen kuu

**Aurelia** ja **Sininen kuu** (*Blue Moon*) ovat hypoteettisia esimerkkejä elinkelpoisista taivaankappaleista. Ne esiintyvät National Geographicin ja Blue Wave Productionsin dokumentilla *Alien worlds*.

## Aurelia

Aurelia on punaista kääpiötähteä kiertävä elinkelpoinen planeetta. Punaisten kääpiöiden etuna elämälle on niiden pitkä ikä pääsarjavaiheen kestäessä kymmeniä miljardeja vuosia.

Aurelia on vuorovesilukkiutunut siten, että sama puoli osoittaa koko ajan emotähteä kohti. Toisin sanoin planeetan yksi puolisko on jatkuvan auringonpaisteen alla toisen puoliskon ollessa pimeä valon uupuessa ja pysyvässä jääkaudessa. Seurauksena on valtavat lämpötilaerot puoliskojen välillä ja lämpimät ilmavirrat kylmemmälle puoliskolle.

## Sininen kuu
Sininen kuu on jättiläisplaneetan elinkelpoinen kuu. Jättiläisplaneetta kiertää kaksoistähtijärjestelmässä.

Kuu on vuorovesilukkiutunut kiertämäänsä planeettaan. Tällöin kuulla on selvät päivät, kylläkin näiden kestäessä yhtä kauan kuin sen kierto planeetan ympäri eli 10 päivää kokonaisuudessaan ja 5 päivää kestävä päivä ja 5 päivää kestävä yö. Tämä tekee kuun pinta-alasta valtaosan elämälle kelpoiseksi. Sen pinnalla on valtameriä ja sen ilmakehä on niin tiheä, että hyvinkin suuret olennot voivat pysyä ilmassa.

## Samansuuntaisia ideoita
Samankaltainen idea on ajatus punaisesta kääpiöstä, jota kiertäisi jättiläisplaneetta ja tätä taas Sinisen kuun kaltainen kiertolainen. Idean etuna on yhdistää punaisen kääpiön tarjoama pitkäikäisyys poistaen vuorovesilukkiutumisen haitat.

Haittapuolena ajatuksessa on, että jättiläisplaneettaa kiertävät kuut altistuvat planeetan magneettikentän takia suurelle määrälle ionisoivaa säteilyä, minkä takia esimerkiksi Io on pelkästään säteilymääränsä takia elinkelvoton. Kuulla, joka kiertää täytyisi siis olla vahva magneettikenttä suojaamassa, sekä tähden ja jättiläisplaneetan vaikutuksilta.

Vuorovesivoiman aiheuttama vulkaaninen toiminta, voi olla elämän kannalta hyödyllistä tai haitallista riippuen siitä kuinka voimakas ilmiö on. Parhaimmillaan se voi pitää yllä elämää lämmittämällä muuten liian kylmää planeettaa tai kuuta ja ylläpitäen magneettikenttää. Huonoimmillaan taas tekee planeetasta tai kuusta elinkelvottoman, kuten on Ion tapauksessa.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*National Geographic: "Extraterrestrial"
Kapustatrapit

**Kapustatrapit** (*Lissotis*) on trappien heimoon kuuluva lintusuku.

## Kapustatrappeihin (''Lissotis'') kuuluvia lajeja
* Kapustatrappi (*Lissotis melanogaster*)
* Keniantrappi (*Lissotis hartlaubii*)

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*BirdLife Suomi ry: Maailman lintujen suomenkieliset nimet 2., uudistettu painos (2006)
Kokous

**Kokous** on tilaisuus johon kaksi tai useampi henkilö kokoontuu päätöksentekoon tai keskusteluun asiakysymyksistä. Nykyisin kokous voi olla konkreettisen kokoontumisen lisäksi myös etäkokous, kuten telekokous, videokokous tai web-kokous.

Ennen kokousta kokouksesta tiedotetaan ja samalla kutsutaan osallistujia kokoukseen. Kokouksen laillisuus ja päätösvaltaisuus vaatii ennakkoon koolle kutsumista. Varsinainen kokous kulkee vakiintuneen menettelytavan mukaan. Menettelytapaa kutsutaan kokoustekniikaksi. Kokoustekniikkaan kuuluu esimerkiksi, että kokouksessa on sen kulkua ohjaava ja mm. puheenvuoroja jakava puheenjohtaja, kokouksesta ja erityisesti päätöksistä muistiinpanoja tekevä eli pöytäkirjaa tai kokousmuistiota pitävä sihteeri sekä tarpeen mukaan äänestyksiä varten ääntenlaskijat. Kokoukseen on tehty asialista, jossa on lueteltu kokouksessa käsiteltävät asiat pykälittäin.

## Erityyppisiä kokouksia
Vuosittain pidettävät yhtiökokoukset. Projekteissa pidetään projektin aloituskokouksia, (säännöllisiä) projektikokouksia ja päätöskokous. Kriisitilanteissa voidaan kutsua koolle hätäkokous. Yhdistystoiminnassa on yhdistyksen aloittava perustuskokous, vuosikokouksia ja lopetuskokous. Yhdistysten vuosikokouksissa valitaan vuosittain yhdistyksen toimihenkilöt ja päätetään muusta yhdistyksen toiminnasta.

## Katso myös

* Konferenssi
* Neuvottelu
* Palaveri
* Luento

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Aatu Halme

**Adam (Aatu) Halme** (vuoteen 1901 **Möykkynen**, 4. joulukuuta 1873 Nilsiä – 4. maaliskuuta 1933 Helsinki) oli suomalainen poliitikko ja ammattiyhdistysvaikuttaja, joka toimi SDP:n kansanedustajana vuosina 1919–1922.

## Elämä
Nilsiässä syntyneen Aatu Halmeen vanhemmat olivat suntio Johan Fredrik Möykkynen (1838-1915) ja Anna Taskinen (1843-1917). Kansakoulun jälkeen Halme opiskeli Siikasalmen maanviljelyskoulussa, josta hän valmistui vuonna 1895. Oltuaan jonkin aikaa maataloustyönjohtajana Halme lähti kirvesmieheksi Helsinkiin. Vuonna 1900 Halme liittyi Helsingin työväenyhdistykseen, jonka johtokunnan jäsenenä hän osallistui muun muassa Oulun puoluekokoukseen. Halme oli Suomen Puutyöntekijäin Liiton sekä Suomen Ammattijärjestön perustajajäsenia ja vaikutti niiden liittotoimikunnissa. Vuodesta 1907 Halme työskenteli Puutyöväen liiton taloudenhoitajana, kunnes siirtyi syksyllä 1915 SAJ:n sihteeriksi ja taloudenhoitajaksi. 

Syyskuussa 1917 Halme valittiin senaatin perustaman työvälityskeskustoimiston johtokuntaan. Sisällissodan aikana Halme ei osallistunut punaisten toimintaan, vaikka hänet helmikuun alussa nimitettiinkin SDP:n uuden puoluetoimikunnan jäseneksi. Sodan päätyttyä Halme valittiin Työväen Sanomalehti Oy:n johtokuntaan, joka julkilausumassaan tuomitsi "anarkistiset ja bolshevistiset menettelytavat". Syksyllä 1918 Halme oli elvyttämässä sodan lamauttaman SAJ:n toimintaa ja joulukuussa hänet nimitettiin Ingmanin hallituksen asettaman työlainsäädäntöä valmistelevan komitean jäseneksi.

Halme valittiin Helsingin kaupunginvaltuustoon vuoden 1918 kunnallisvaaleissa ja hän oli myös kaupunginhallituksen jäsen. Vuonna 1919 Halmeesta tuli kansanedustaja, mutta hän ei asettunut ehdolle enää seuraavissa vaaleissa. SAJ:n edustajana Halme oli kansainvälisissä tehtävissä osallistuen muun muassa Kansainvälisen työjärjestön kongressiin Genevessä. Halme jatkoi taloudenhoitajana vuoteen 1930, jolloin hän järjestön jouduttua kommunistien haltuun siirtyi *[[Suomen Sosialidemokraatti|Suomen Sosialidemokraatin]]* oikolukijaksi. Sydänvaivoja pitkään potenut Halme kuoli sydänkohtaukseen maaliskuussa 1933. Hänet on haudattu Hietaniemen hautausmaalle.

## Perhe
Aatu Halmeen puoliso oli Stiina Maria Tolvanen (1882-1940), jonka kanssa hän avioitui vuonna 1906. Heillä oli yksi tytär.

## Kirjallisuutta
*

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Poimuhierakka

**Poimuhierakka** (*Rumex crispus*) on isokokoinen ruohovartinen kasvi, joka muistuttaa sukulaistaan hevonhierakkaa.

## Ulkonäkö ja koko

Poimuhierakka on 40–120 senttimetriä korkea jäykkävartinen monivuotinen ruohokasvi. Varsi on usein punertava, osittain tai kokonaan sekä uurteinen. Sen lehdet ovat poimulaitaisia, 4–5 kertaa leveyttään pitempiä. Lehtiruodin tyvellä vartta ympäröi kalvomainen korvaketuppi. Kukinto on pystyhaarainen, tiheä, tähkämäinen ja melkein lehdetön. Kukat ovat pienet, n. 3 mm ja vihertävät. Pähkylät ovat piparkakunruskeita. Poimuhierakan voi erottaa hevonhierakasta pitkulaisempien ja selvemmin aaltoilevien lehtien sekä harvemman kukkatähkän avulla. Lajit risteytyvät keskenään.

## Levinneisyys
Poimuhierakka on levinnyt Keski- ja Etelä-Eurooppaan, Siperiaan ja Pohjois-Amerikkaan sekä Afrikan pohjoisrannikolle. Suomessa se kasvaa pääasiassa rannikolla, paikoitellen sisämaassa

## Elinympäristö
Poimuhierakka kasvaa pelloilla, tienvarsilla, kaatopaikoilla, sekä sellaisilla merenrannoilla, missä on paljon ravinteita rakkoleväkasojen lannoittaessa kasvua. Poimuhierakka leviää hyvin vesiteitse.

## Käyttö
Poimuhierakka on vanha rohdoskasvi jota on käytetty ruuansulatusvaivoihin, ihosairauksiin, keripukkiin. Siinä on lukuisia yhdisteitä, mm. antrakinonit, parkkiaineet, emodiini, rumikiini, kversetiini ja krysofaanihappo. Myrkytystietokeskus kertoo, että hierakat ovat myrkyllisiä mutta pienen määrän syöminen ei yleensä aiheuta oireita.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Kasviatlas 2020: Poimuhierakan (''Rumex crispus'') levinneisyys Suomessa.
* Pinkka – Lajintuntemuksen oppimisympäristö: Poimuhierakka (''Rumex crispus'')
* Suomen Lajitietokeskus: Poimuhierakka (''Rumex crispus'')
Kuningastrapit

**Kuningastrapit** (*Ardeotis*) on trappien heimoon kuuluva lintusuku. BirdLife Suomen mukaan sukuun kuuluu kahdeksan lajia. Luokitus on kuitenkin epäselvä, sillä esimerkiksi *[[Handbook of the Birds of the World]]* sijoittaa osan lajeista vielä naamiotrappeihin, vaikka molekyylitodisteet kannattaisivat sijoittamista kuningastrappeihin.

## Kuningastrappilajit
* Aavikkotrappi (*Ardeotis arabs*)
* Australiantrappi (*Ardeotis australis*)
* Intiantrappi (*Ardeotis nigriceps*)
* Kuningastrappi (*Ardeotis kori*)
* Kapintrappi (*Ardeotis ludwigii*)
* Sinikaulatrappi (*Ardeotis denhami*)
* Naamiotrappi (*Ardeotis heuglinii*)
* Saharantrappi (*Ardeotis nuba*)

## Lähteet
Punasänkiö

**Punasänkiö** (*Odontites vulgaris*) on puoleksi loisena elävä punakukkainen kasvi.

Punasänkiö kasvaa 20–60 cm korkeaksi. Sen lehdet ovat soikeat, ja niissä on pitkittäissuuntaan uria. Tähkämäisessä kukinnossa on kukkien välissä kapeita lehtiä. Sitä tavataan Euraasiassa pelloilla ja tienpientareilla. Se on levinnyt ihmisen mukana myös Pohjois-Amerikkaan.

Punasänkiö muistuttaa sukulaisiaan suolasänkiötä (*Odontites litoralis*) ja peltosänkiötä (*Odontites vernus*). Lajit voi erottaa haaroittumiskohtien perusteella: Punasänkiö haaroittuu melko alhaalta.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Pohjolan kasvien pauloissa: ''Odontites vulgaris'' - punasänkiö
Norman Whitfield

**Norman Jesse Whitfield** (12. toukokuuta 1943 Harlem, New York – 16. syyskuuta 2008 Los Angeles, Kalifornia) oli yhdysvaltalainen souliin erikoistunut lauluntekijä ja tuottaja.

Whitfield teki ensimmäiset sävellyksensä Motown Recordsille 19-vuotiaana. Hän olikin vaikuttamassa merkittävästi 1960- ja 1970-luvuilla niin sanottuun *Motownin soundiin*. Whitfield teki paljon yhteistyötä lauluntekijä Barrett Strongin kanssa. Heidän tekemiään ovat esimerkiksi Motownin ensimmäinen hittikappale ”Money (That’s What I Want)”, jonka Strong myös esitti, ja ”I Heard It Through the Grapevine”, jonka esittäjänä toimi Marvin Gaye.

Whitfield muistetaan parhaiten pitkästä yhteistyöstä The Temptations -yhtyeen kanssa. Whitfield tuotti lähes jokaisen The Temptationsin kappaleen vuosien 1966–1974 aikana. Näihin lukeutuvat esimerkiksi klassikot ”You’re My Everything” ja ”I Can’t Get Next to You”. The Temptationsille kirjoitettu ”Just My Imagination” tunnetaan Suomessa Aki Sirkesalon tekstittämänä ja esittämänä vuoden 1995 hittinä ”Pelkkää kuvitelmaa”.

Motownin Whitfield jätti vuonna 1973. Tuon jälkeen hän saavutti menestystä vuonna 1976 elokuvan *[[Car Wash – pesujengi]]* ääniraidalla, jolla soitti Whitfieldin uusi suojattiyhtye Rose Royce, jota Whitfield tuotti usean vuoden ajan. The Temptationsin kanssa Whitfield teki yhteistyötä uudestaan vielä yhtyeen singlellä ”Sail Away”, joka julkaistiin vuonna 1984.

Whitfield tuomittiin vuonna 2005 sakkoihin veropetoksesta, kun hän oli jättänyt ilmoittamatta yli 4 miljoonan dollarin arvosta tuloja. Whitfield joutui maksamaan sakkoja 25&nbsp;000 dollaria. Huonon terveytensä takia häntä ei tuomittu vankilaan, vaan hänet asetettiin kotiarestiin.

Whitfield kuoli syyskuussa 2008 Cedars-Sinain sairaalassa diabeteksestä komplikaatioihin. Hänellä oli ollut aiemmin myös sydän- ja munuaisvaivoja.

## Lähteet
John Tempesta

**John Tempesta** (s. 26. syyskuuta 1964) on yhdysvaltalainen rumpali. Hän on luonut monipuolisen uran, johon mahtuu työskentelyä mm. Exoduksessa, Testamentissa, White Zombiessa, Helmetissä ja The Cultissa. Hän esiintyi myös Tony Iommin albumilla *Iommi* (2000).

Tempestan veli on kitaristi Mike Tempesta. 

## Diskografia

### Exodus
* *Impact is Imminent* (1990)
* *Good Friendly Violent Fun* (1991)
* *Force of Habit* (1992)

### Testament
* *Low* (1994)
* *First Strike Still Deadly* (2001)
* *Live in London* (2005)

### White Zombie
* *Astro Creep: 2000* (1995)

### Helmet
* *Size Matters* (2004)

### Rob Zombie
* *Hellbilly Deluxe* (1998)
* *The Sinister Urge* (2001)
* *Past, Present & Future* (2003)
* *The Best of Rob Zombie* (2006)

### Scum of the Earth
* *Blah...Blah...Blah...Love Songs for the New Millennium* (2004)

### The Cult
* *Born into This* (2007)
* *Choice of Weapon* (2012)
Kaulustrapit

**Kaulustrapit** (*Chlamydotis*) on trappien heimoon kuuluva lintusuku.

## Kaulustrappeihin (''Chlamydotis'') kuuluvia lajeja
* Idänkaulustrappi (*Chlamydotis macqueenii*)
* Lännenkaulustrappi (*Chlamydotis undulata*)

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*BirdLife Suomi ry: Maailman lintujen suomenkieliset nimet 2., uudistettu painos (2006)
Riku Mäkinen

**Riku Juhani Mäkinen** (s. 13. maaliskuuta 1974 Hyvinkää) on suomalainen taidegraafikko.

Mäkinen debytoi Nuorten näyttelyssä Helsingin Taidehallissa vuonna 1995. Hän valmistui Lahden taideinstituutista vuonna 1998. Hän on osallistunut yksityis- sekä ryhmänäyttelyihin Suomessa ja ulkomailla (mm. Artgenda 2002 -näyttelyyn Hampurissa sekä Miniprint Finland 2007 -näyttelyyn Lahdessa). Mäkinen oli Selfish Shellfish -performanssiryhmän jäsen vuosina 1998–2007.

Mäkinen on toiminut tuntiopettajana muun muassa Taideteollisessa korkeakoulussa, Hyvinkään taidekoulussa ja Oriveden Opistossa. Mäkisen päätekniikka on serigrafia.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Riku Mäkisen verkkosivut
Teppo Repo

**Teodor ”Teppo” Repo** (alk. **Feodor Nikitin Safronoff**; 7. marraskuuta 1886 Soikkola – 6. tammikuuta 1962 Helsinki) oli Viistinän kylästä Soikkolan pitäjästä läntiseltä Inkerinmaalta kotoisin ollut paimen ja merkittävä henkilö perinteisen suomalaisen kansanmusiikin piirissä. Hänet tunnettiin Armas Otto Väisäsen antamalla lempinimellä Teppo. Muutettuaan Suomeen Repo toimi Singerin ompelukonemekaanikkona.

Repo sävelsi itse paimensäveliään ja tunnettiin taitavana perinteisten paimensoittimien rakentajana. Suomalaiset kansanmusiikkitutkijat löysivät vuonna 1913 Suomeen työnhakuun muuttaneen Revon vuonna 1935, minkä jälkeen hänestä tuli suuri kuuluisuus muun muassa radiossa. Repo esiintyi myös juhlatilaisuuksissa ja televisiossa ja hän teki esiintymismatkoja Ruotsiin ja Saksaan. Kansanmusiikki-instituutti on julkaissut kokoelman Revon esityksiä LP- ja CD-levyllä.

Repo on haudattu Malmin hautausmaalle (87-3-95)

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* http://www.inkeri.com/Virtuaali/Merkkihenkilot/T_Repo.htm 
* Perälä, Reijo: Näin tehdään tuohihuilu. Ylen Elävä arkisto.
* Teppo Revon paimensoittu, Suomen Kuvalehti, 24.09.1938, nro 38, s. 22, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
Martialis heureka

**Martialis heureka** on eteläamerikkalainen muurahaislaji. Lajin löytymisen myötä luotiin uusi muurahaisten alaheimo Martialinae ja suku *Martialis*, johon se ensimmäisenä lajina sijoitettiin.

## Ominaispiirteet
*M. heurekan* perusrakenne vastaa tavallista muurahaista, mutta se on kalpea ja silmätön. Koska monet sen piirteet vaikuttavat primitiivisiltä, sitä voidaan pitää elävänä fossiilina. Itse lajin arvellaan kehittyneen noin 50 miljoonaa vuotta sitten, mutta monet sen piirteet ovat periytyneet varhaisimmilta alkumuurahaisilta. DNA-analyysin mukaan *M. heureka* kuuluu vanhimman tunnetun muurahaishaaran sisarhaaraan.

## Lajin löytyminen
*M. heureka* löydettiin sattumalta. Manfred Verhaagh Saksan luonnonhistoriallisesta museosta löysi kaksi ensimmäistä yksilöä suorittaessaan maaperätutkimuksia brasilialaisessa sademetsässä lähellä Manausin kaupunkia. DNA-analyysiin toimitetut näytteet kuitenkin kuivuivat pilalle ennen kuin niitä päästiin tutkimaan ja vahvistettu lajinmääritys jäi tekemättä.

Kolme vuotta myöhemmin Texasin yliopiston tohtoriopiskelija Christian Rabeling löysi samalta alueelta uuden yksilön. Hän oli tutkimassa toisia muurahaisia, kun huomasi hämärässä oudon näköisen yksilön liikkuvan karikkeen seassa. Yllättävän uudelleenlöydön vuoksi lajille annettiin nimeksi heureka.

## Aiheesta muualla
* 
* 'Living Fossil' Ant Species Dates to Late Cretaceous
Roberto Lopes Miranda

**Roberto Lopes de Miranda**, parhaiten tunnettu nimellä ***Roberto*** (s.  São Gonçalo, Rio de Janeiro State, 31. heinäkuuta 1944) on entinen brasilialainen jalkapalloilija. 

Ammattilaisurallaan (1962&ndash;1976) hänen seurojaan olivat Botafogo, Flamengo, Corinthians ja América. Brasilian jalkapallomaajoukkueessa hän pelasi 12 ottelua vuosien 1968 ja 1972 välillä ja teki niissä 6 maalia.

Jairzinhon kanssa Robert muodosti tehokkaan hyökkäyskärjen Botafogon voittaessa kaksi osavaltiomestaruutta 1967 ja 1968. 

1960-luvulla Santos tähtinään Pelé, Coutinho, Zito ja Edu sekä toisaalta Zequinhan, Gérsonin, Jairzinhon, Roberton ja Paulo Cesarin edustama Botafogo olivat Brasilian valtaseurat. 

## Palkintoja ja saavutuksia
* Rio de Janeiron osavaltiomestaruus 1967 ja 1968
* Brasilian cup 1968
* MM-kisat 1970 (kultaa)
Baldocchi

**José Guilherme Baldocchi**, parhaiten tunnettu nimeltä **Baldocchi** (s.  Batatais, São Paulo State, 14. maaliskuuta 1946) on entinen brasilialainen jalkapalloilija ja maailmanmestari.

Aktiiviuransa aikana (1964–1976) hänen seurojaan olivat Batatais, Botafogo, Palmeiras, Corinthians ja Fortaleza. Puolustajana pelannut Baldocchi voitti Brasilian cupin 1967. Brasilian maajoukkueessa hän pelasi vain yhden ottelun ja saavutti maailmanmestaruuden 1970 käymättä kentällä.
José de Anchieta Fontana

**José de Anchieta Fontana** (31. joulukuuta 1940 Santa Teresa, Espírito Santo – 9. syyskuuta 1980 Santa Teresa) oli brasilialainen jalkapalloilija.

Urallaan hän edusti seuraavia seuroja:
* 1958 Vitoria
* 1959–1962 Rio Branco
* 1962–1968 Vasco da Gama
* 1969–1972 Cruzeiro

Fontana pelasi puolustajana Brasilian maajoukkueessa 1970, kun he voittivat maailmanmestaruuden.

Hän kuoli kotikaupungissaan Santa Teresassa muutama kuukausi ennen 40-vuotispäiväänsä.
Luettelo suomalaisista kansanmusiikkitapahtumista

Tämä on luettelo suomalaisista kansanmusiikkitapahtumista.

* Eteläpohjalaiset Spelit
* Etnosoi!, marraskuussa Helsingissä
* Faces, etnofestivaali Pohjassa heinäkuussa
* Folklandia, tammikuussa festivaaliristeily, alun perin Silja Europalla
* Haapavesi Folk, kesä-heinäkuussa
* Hippa-festivaali, helmikuussa Joensuussa
* Hollo ja Martta, loka-marraskuussa Hollolassa
* Jutajaiset, kesä-heinäkuussa Rovaniemellä
* JuuriJuhla - Rotfest, Espoon kansanmusiikkiviikko huhtikuussa
* Kaustinen Folk Music Festival, heinäkuussa
* Kihaus, heinäkuussa Rääkkylässä
* Kihveli Soikoon!, Hankasalmella
* Kiikoisten Purpurit, Kiikoisissa
* Koillis-Savo Soi, helmikuussa eri paikkakunnilla
* KoskisFolk, toukokuussa Koskella Tl
* Kalenat, joka toinen vuosi kesäkuussa Lappeenrannassa
* Lokakuun Loiskeet, Lappajärvellä

* Neitivirtafolk, Valtimolla heinäkuussa
* Miehikkälän Pelimannipäivät, heinäkuussa
* Pajot, Karjalaiset musiikkipäivät Kontiolahdella toukokuussa, vuodesta 2017 muutaman vuoden ajan 
* Pispalan Sottiisi, joka toinen vuosi kesäkuussa Tampereella
* Pogostan Pelimannipäivät, Ilomantsissa helmikuussa
* Pori Folk, elokuussa
* Raavuorisoitto, Elimäellä elokuussa
* Samuelin Poloneesi, eri paikkakunnilla eri vuosina maalis-huhtikuussa
* Sata-Häme Soi, kesä-heinäkuussa Ikaalisissa
* Sepän Soitto, Mäntsälässä kesäkuussa
* Seurasaaren Juhannusvalkeat, Helsingissä
* Sommelo, Kainuussa ja Vienan Karjalassa
* Spelit, vuoroin eri eteläpohjalaisissa kunnissa
* Taigajuhla, huhtikuussa Helsingissä
* Tradi, huhtikuusta 2025 alkaen Tampereella)
* Ugrijuhla, Imatralla toukokuussa
* Zembalot, järjestettiin viimeksi 2015 Alavudella)

## Viitteet

## Lähteet
Pelimanni-lehti 2/2011, sivut 34-35, julkaisija Suomen Kansanmusiikkiliitto
Jukka-Pekka

**Jukka-Pekka** on vakiintunut suomalainen miehen yhdysnimi. Väestörekisteriin Jukka-Pekkoja on vuoden 2019 loppuun mennessä merkitty 3&nbsp;358. Kaikki he ovat olleet miespuolisia. Pääosa heistä (1&nbsp;826) on syntynyt 1960- ja 1970-luvuilla aikana, jolloin Suomessa yleensäkin annettiin pojille huomattavan paljon yhdysnimiä. Sen sijaan 2000-luvulla Jukka-Pekka on ollut melkoisen poikkeuksellinen nimivalinta. 2000-luvun ensimmäisellä vuosikymmenellä Jukka-Pekkoja nimettiin vain 13 ja 2010-luvulla vain 8. Nimeä ei sellaisenaan ole almanakassa, mutta Jukka on almanakassa 24. kesäkuuta (ortodoksisessa kalenterissa mm. 7. tammikuuta) ja Pekka 29. kesäkuuta (ortodoksisessa kalenterissa 25. kesäkuuta).

## Tunnettuja Jukka-Pekkoja
* Jukka-Pekka Annala (s. 1967), psykologi, yrittäjä ja valmentaja
* Jukka-Pekka Heikkilä (s.1979), kauppatieteilijä, tutkija-aktivisti
* Jukka-Pekka Isokangas, *J. Jyrä* (s. 1965), gospel-muusikko
* Jukka-Pekka Karttunen (s. 1974), pesäpalloilija
* Jukka-Pekka Kauhanen (s. 1963), raviohjastaja ja ravivalmentaja
* Jukka-Pekka Kervinen (s. 1961), säveltäjä ja runoilija
* Jukka-Pekka Kivistö, koripalloilija
* Jukka-Pekka Kujala (s. 1979), koripalloilija
* Jukka-Pekka Laamanen (s. 1976), urheilija
* Jukka-Pekka Lehto (s. 1958), säveltäjä ja huilisti
* Jukka-Pekka Mattila (s. 1963), kasinotalouden riskisijoittaja ja talousrikollinen
* Jukka-Pekka Mecklin (s. 1952), yleiskirurgian professori
* Jukka-Pekka Metsola (s. 1964), judoka
* Jukka-Pekka Pajunen (s. 1961), saksalaisen kulttuurin ja saksalaisen teatterin asiantuntija
* Jukka-Pekka Palo (s. 1954), näyttelijä
* Jukka-Pekka Palviainen (s. 1967), kirjailija
* Jukka-Pekka Pelto-Arvo (s. 1993), salibandyn pelaaja 
* Jukka-Pekka Pietiäinen (s. 1956), historioitsija ja tietokirjailija
* Jukka-Pekka Puro (s. 1968), tietokirjailija, viestintätutkija ja kolumnisti
* Jukka-Pekka Rahkonen, kansalaisaktivisti, Oikea Media -verkkolehden päätoimittaja
* Jukka-Pekka Saraste (s. 1956), kapellimestari
* Jukka-Pekka Seppo (s. 1968), urheilija
* Jukka-Pekka Siili (s. 1964), elokuvaohjaaja ja käsikirjoittaja
* Jukka-Pekka Tanner (s. 1963), painija
* Jukka-Pekka Tuomanen (s. 1985), urheilija
* Jukka-Pekka Ujula (s. 1970), Helsingin kaupungin kansliapäällikkö, Porvoon ent. kaupunginjohtaja 
* Jukka-Pekka Vainionpää (s. 1990), pesäpalloilija
* Jukka-Pekka Valkeapää (s. 1977), elokuvantekijä
* Jukka-Pekka Virtanen (s. 1966), muusikko
* Jukka-Pekka Vuorenmaa, lentopalloilija
* Jukka-Pekka Vuorinen (s. 1956), jääkiekkovaikuttaja
* Jukka-Pekka Välimaa eli *Kauko Röyhkä* (s. 1959), muusikko ja kirjailija
* Jukka-Pekka Väyrynen (s. 1961), urheilija
* Jukka-Pekka Väänänen (s. 1984), koripalloilija.

## Lähteet
Jouni Rosenlöf

**Jouni Rosenlöf** (s. 23. marraskuuta 1981 Espoo) on suomalainen painija. Hän edustaa seuratasolla Helsingin Paini-Miehiä lajinaan vapaapaini, jossa hän on voittanut SM-kultaa viisi kertaa kolmessa eri painoluokassa. Rosenlöf on myös edustanut suomea EM- ja MM- kilpailuissa sarjassa 66 kiloa.

Tämän lisäksi hän on saavuttanut hopeaa rantapainin Viron mestaruuskilpailuissa ja voittanut Kanadan sekä New Yorkin osavaltion mestaruudet kreikkalais-roomalaisessa painissa. Vuonna 2009 hän myös kilpaili Hollannin painiliigassa ja voitti kaikki ottelunsa.

## Saavutukset

* MM-kilpailut: 24:s 2002 (66 kg)
* EM-kilpailut: 14:s 2008 (66 kg), 12:s 2008 (66 kg) ja yhdeksäs 2011 (66 kg)
* SM-kilpailut: kultaa 2004 (66 kg), 2005 (74 kg), 2008 (66 kg), 2011 (66 kg) ja 2015 (70 kg)
* Olympiakarsintaturnaus: viides 2012 (66 kg)
* Baltian-mestaruuskilpailut: kultaa 2006 (74 kg)
* Manitoba Open -turnaus: kultaa 2004 (66 kg) 
* Opiskelijoiden MM-kilpailut: kahdeksas 2002 (66 kg) ja yhdeksäs 2004 (66 kg)
* Juniorien (alle 20-vuotiaiden) MM-kilpailut: viides 2001 (63 kg)
* New Yorkin osavaltion (vapaapaini ja kreikkalais-roomalainen paini) mestaruuskilpailut: kultaa 2001 (69 kg) 
* Juniorien Kanadan mestaruuskilpailut (kreikkalais-roomalainen paini): kultaa 2001 (69 kg)
* Kanadan mestaruuskilpailut (kreikkalais-roomalainen paini): hopeaa 2009 (74 kg)

## Lähteet

* 
* 
* 
*
Jaroslav Foglar

**Jaroslav Foglar** (6. heinäkuuta 1907 Praha – 23. tammikuuta 1999 Praha) oli tšekkiläinen kirjailija. Hän tuli tunnetuksi nuorelle lukijakunnalle suunnatuista partioaiheisista seikkailuromaaneistaan. Hän työskenteli myös lehdissä ja kehitti kuuluisan *Rychlé šípy* -sarjakuvan, jonka päähenkilönä seikkailee Mirek Dušín.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Mäntämoottori

**Mäntämoottori** on polttomoottori, jossa polttoaineen sisältämä kemiallinen energia muutetaan lämpö- ja liike-energiaksi sylinterissä liikkuvien mäntien avulla.

Polttoaine syötetään sylinteriin, jossa edestakaisin liikkuva mäntä moottorityypistä riippuen vuoroin imee tuoreen polttoaine-ilmaseoksen sylinteriin, ja toiseen suuntaan liikkuessaan puristaa seoksen kasaan tai poistaa pakokaasut. Toimintaperiaate vaihtelee hieman riippuen siitä onko kyse kaksitahti- vai nelitahtimoottorista. Mäntä tai männät on kiertokankien välityksellä laakeroitu kampiakseliin. Suoraruiskutteisessa nelitahtisessa bensiini- tai dieselmoottorissa männän liike imutahdin aikana täyttää sylinterin pelkällä ilmalla ja polttoaine ruiskutetaan sylinteriin suuttimilla.

Ahdetussa mäntämoottorissa pakokaasujen hukkaenergiasta tai hihnan välityksellä moottorista voimansa saava ahdin puristaa ilmaa sylintereihin. Tällöin palotapahtumaan saadaan suurempi ilmamäärä kuin minkä mäntä yksinään kykenisi imemään.  Tämä parantaa moottorin hyötysuhdetta.

***Nelitahtimoottori**

:Yleisin ajoneuvokäytössä oleva moottorityyppi, toimintavaiheina ovat imutahti, jonka aikana mäntä painuu alas ja imee tuoreen polttoaineseoksen sylinteriin, puristustahti, jonka aikana mäntä nousee ylös ja puristaa polttoaineseoksen kasaan, työtahti, jolloin syttynyt polttoaineseos lyö männän alas sekä poistotahti, jolloin jälleen ylös nouseva mäntä poistaa pakokaasut sylinteristä.

***Kaksitahtimoottori**

:Yleisimmin käytössä kevyissä pienkoneissa kuten moottorisahoissa ja vanhemmissa perämoottoreissa. Toimintavaiheina ovat työtahti ja huuhteluvaihe. Koska  polttoaineseos ja pakokaasut vaihtuvat sylinterissä yhtäaikaisesti, rakenne on epätaloudellinen mutta moottorin rakenne on yksinkertaisempi, kevyempi ja halvempi valmistaa kuin nelitahtimoottori.

## Katso myös

*Kiertomäntämoottori
*Stirlingmoottori
Herman Ojala

**Herman Ojala** (3. kesäkuuta 1855 Isokyrö – 18. toukokuuta 1924 Toholampi) oli toholampilainen opettaja. Herman opiskeli opettajaksi Jyväskylän kansakoulunopettajaseminaarissa 1874–1878 ja oli kurssinsa kolmen parhaan joukossa. Hänen vanhempansa olivat torppari Johan (Juho) Erkinpoika Ojala (Löytymätöin) ja Hedvig Juhontytär Hoppa.

Hän teki WSOY:n kustantaman aapisen *Lukemisen Alkuoppi* vuonna 1891 ja laati *Lasku- ja mittausopin*, josta sanonnan "Ojalan laskuopin mukaan...", toholampilaisten mukaan katsotaan saaneen alkunsa. Muualla Suomessa sanonta luetaan johtuvaksi Jyväskylän seminaarin matematiikan lehtorista ja sittemmin johtajasta Nestor Ojalasta, jonka laskuoppeja julkaistiin monina painoksina 1890-luvulta alkaen.

## Teoksia
*Ojala, Herman: Lasku- ja mittausoppi. 
*Ojala, Herman: Lukemisen Alkuoppi.. WSOY 1891.

## Lähteet
Kalle Korpela

**Kaarlo Kustaa (Kalle) Korpela** (2. joulukuuta 1859 Kuortane – 19. elokuuta 1928 Kuortane) oli suomalainen maanviljelijä ja kirjailija.

Korpela toimi Kuortaneella muun muassa kuntakokouksen puheenjohtajana, palovakuutusyhdistyksen toimitusjohtajana, vaalilautakunnan puheenjohtajana, tilattoman väestön lainarahaston hoitajana ja kirkonisäntänä. Hän laati myös asiapapereita kuntalaisille ja oli sunnuntaikoulun pitäjänä. Korpela kirjoitti sanomalehtiin ja hän julkaisi myös kaksi Kuortaneelle sijoittunutta kertomusta "Renttu-Maija" ja "Rahantekijä".

## Teoksia
* *Renttu-Maija ja hänen elämänsä piirteet*.  Rauma 1899, 2. laajennettu painos 1900, 3. painos Ylijoen nuorisoliitto, Kuortane 1963
* *Rahantekijä eli "Isäin pahat teot tulevat lasten päälle"*.  Rauma 1900, 2. painos Ylijoen nuorisoliitto, Kuortane 1963

## Lähteet
* Suomen kirjailijat tietokanta
Kristina Hyvönen

**Kristina Hyvönen** (7. heinäkuuta 1859 Hankasalmi – 22. syyskuuta 1950 Helsinki) oli ruotsiksi kirjoittanut suomalainen kirjailija. Hän käytti nimimerkkiä *Kristanja*.

## Teoksia
* *Snöklockor, plockade af Kristanja*.  Författarinnans förlag, Åbo 1885
* *Arbete i vingården : berättelse af Kristanja*.  Wickström, Helsingfors 1886

## Lähteet
* Suomen kirjailijat tietokanta
Oltermanni (juusto)

**Oltermanni** on Valion valmistama mieto murukoloinen kermajuusto, jota kypsytetään vähintään 4 viikkoa. Juusto muistuttaa tanskalaista havartijuustoa.

## Historiaa

Oltermanni-kermajuusto on Isonkyrön osuusmeijerin (vuodesta 1984 lähtien Kyrönmaan osuusmeijeri) vuonna 1979 kehittämä tuote. Pienen sylinterin muotoinen, keltaiseen pussiin pakattu Oltermanni annettiin Valion 75-vuotisjuhlan kunniaksi lahjaksi jokaiselle Valion maidontuottajalle vuonna 1980. Juhlajuusto koitui silloisen Isonkyrön osuusmeijerin pelastukseksi. Yleiseen myyntiin juusto lanseerattiin vuonna 1981. Jo vähän tätä ennen oltermannilaitoksesta väitöskirjaa tekevä tutkija ehdotti juustolle Oltermanni-nimeä, joka sittemmin toteutui.  Juustoperheen mainoshahmo Herra Oltermanni esiintyi mainoksissa ensi kertaa vuonna 2001.

Juuston kysyntä kasvoi nopeasti, ja vuonna 2008 se oli Suomen myydyin kermajuusto. Juuston logossa komeili pitkään Kyrönmaan osuusmeijerin kuva – senkin jälkeen, kun juuston valmistus oli jo siirtynyt suurempiin tuotantolaitoksiin. Nykyään Oltermanni-juuston logossa on Saukkolassa sijaitsevan entisen meijerimuseon kuva. Vuonna 2015 Valio Oltermanni valittiin *[[Valitut Palat|Valittujen Palojen]]* kyselyssä Suomen luotetuimmaksi juustomerkiksi sekä ''Markkinointi & Mainonta'' -lehden ja Taloustutkimuksen vuosittaisessa Brändien arvostus -kyselyssä Suomen toiseksi arvostetuimmaksi juustobrändiksi Auran jälkeen ja ennen Koskenlaskijaa.

Kasvavan kysynnän vuoksi Oltermannin tuotanto aloitettiin vuonna 1984 myös Valion Ylitornion tehtaalla ja 1980-luvun lopulla myös Mikkelin osuusmeijerissä. Kun sen menekki edelleen kasvoi, käynnistettiin vuonna 1993 Haapavedellä uuden sukupolven tehdas, joka mahdollisti suuremman tuotantokapasiteetin lisäksi kevyempien vaihtoehtojen valmistamisen. 2000-luvulla Valio siirsi Oltermannin tuotannon alkuperäisestä Isonkyrön meijeristä kokonaan muihin tuotantolaitoksiin.

Oltermannin rinnalla ryhdyttiin vuonna 1997 valmistamaan 17 painoprosenttia rasvaa sisältävää Oltermanni-kevytjuustoa. Tuoteperhe laajeni vuonna 2008 edellistäkin vähempirasvaisella *Valio Oltermanni 9&nbsp;%* -juustolla. Lisäksi Valio valmistaa kasvirasvaa sisältävää juustonkaltaista tuotetta *Valio Oltermanni rypsiä*. 33 painoprosenttia rasvaa sisältävä Oltermanni-juusto myydään Suomessa nimellä *Oltermanni Täyteläinen*.

Juustoa vietiin vuoteen 2014 asti suuria määriä Venäjälle. EU:n ja Venäjän keskinäisten talouspakotteiden vuoksi kauppa tyrehtyi ja 2014 Valion venäjänkielisillä etiketeillä merkityt "Putin-juustot" myytiin loppuun alehintaan suomalaisissa kaupoissa.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Oltermannin historiaa Valion kotisivuilla
* Valio Oltermanni Valion verkkopalvelussa
Auglaizen piirikunta

**Auglaizen piirikunta** on piirikunta Ohiossa, Yhdysvalloissa, joka on nimetty Auglaize-joen mukaan. Sen suurin kaupunki on Wapakoneta.

## Maantiede
Auglaizen naapuripiirikuntia ovat Allen pohjoisessa, Hardin idässä, Logan kaakossa, Shelby etelässä, Darke lounaassa, Mercer lännessä ja Van Wert luoteiskulmassa.

## Väestö
Piirikunnassa oli vuoden 2010 väestönlaskennassa 45&nbsp;949 ihmistä. Etniset ryhmät jakautuvat valkoisiin, joita on 97,9%, mustiin (0,5%), alkuperäisamerikkalaisiin (0,2%) ja aasialaisiin (0,4%).

Kotitalouden mediaanitulo on 52&nbsp;838 ja köyhyysrajan alapuolella oli 7,2% väestöstä vuosina 2007–2011.

## Lähteet
Haulit himaan

**Haulit himaan** on rockyhtye Hauli Brosin esikoisalbumi, joka julkaistiin vuonna 2005.

## Kappaleet
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 

## Kokoonpano
* Juri Lindeman – laulu, kitara
* Kalle Alatalo – kitara, laulu
* Ari Pulkkinen – basso
* Rinnekadun Kaitsu – rummut

## Lähteet
* Hauli Bros -sivut

### Viitteet
Kansliaoikeus

**Kansliaoikeus** oli Ruotsissa aiemmin toiminut erityistuomioistuin, joka tutki ja ratkaisi kuninkaan kanslian virkamiesten ja virkailijoiden tekemistä virkavirheistä nostettuja juttuja. Jo vuoden 1626 kansliajärjestyksen mukaan oli valtakunnankanslerilla ja kanslianeuvoksilla oikeus määrätä kanslian virkamiehille rangaistuksia. Vuonna 1661 annetussa kansliajärjestyksessä todetaan, että kansliakollegion tulee tuomita kanslian henkilökunnan tekemät virkavirheet. Tämän seurauksena kansliaan järjestettiin kansliaoikeudeksi kutsuttu tuomioistuin. Vuonna 1836 kansliaoikeus sai oikeuden tuomita postilaitoksen henkilöstöä. Kansliaoikeus lakkautettiin 1870 ja sen tehtävät siirrettiin osittain korkeimmalle oikeudelle ja osittain Svean hovioikeudelle.

## Lähteet
* Nordisk familjebok, Nordisk familjeboks förlags 1910
Mustakaulatrapit

**Mustakaulatrapit** (*Afrotis*) on trappien heimoon kuuluva lintusuku.

## Mustakaulatrappeihin (''Afrotis'') kuuluvia lajeja
* Botswanantrappi (*Afrotis afraoides*)
* Mustakaulatrappi (*Afrotis afra*) aikaisemmin (*Eupodotis afra*)

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*BirdLife Suomi ry: Maailman lintujen suomenkieliset nimet 2., uudistettu painos (2006)
Virkavirhe

**Virkavirhe** on julkisyhteisön tai sen palveluksessa olevan julkista valtaa käyttävän työntekijän tekemä päätös tai toimi, jossa tahallaan tai huolimattomuutta rikotaan annettuja säännöksiä, määräyksiä, asetuksia tai lakia. 

Julkista valtaa käyttävällä työntekijällä tarkoitetaan henkilöä, jonka tehtäviin lain tai asetuksen nojalla kuuluu antaa toista velvoittava määräys, päättää toisen edusta, oikeudesta tai velvollisuudesta tai puuttua toisen etuun tai oikeuteen. Tällainen henkilö on myös se, jonka lain tai asetuksen nojalla tai viranomaiselta saadun toimeksiannon perusteella kuuluu osallistua päätöksen valmisteluun tekemällä päätösesitys tai päätösehdotus, laatimalla selvitys tai suunnitelma, ottamalla näyte tai suorittamalla tarkastus tai muulla vastaavalla tavalla. Yleensä julkista valtaa käyttävä henkilö on virkamies.

Kantelu virkavirheestä tehdään kirjallisesti ylemmälle tai valvovalle viranomaiselle tai laillisuusvalvojalle. Kantelun voi tehdä kuka tahansa, muukin kuin asianosainen. Kantelu virkavirheestä ei ole muutoksenhakukeino hallintopäätökseen eli sen seurauksena hallintopäätöstä ei kumota. Muutosta hallintopäätökseen tulee hakea valittamalla, ylimääräisellä muutoksenhakukeinolla hallintoviranomaiselle tai muutoksenhakuasioita käsittelemään perustetulle lautakunnalle tai tuomioistuimelta, kuten esimerkiksi hallinto-oikeudelta.

Virkavirheestä kantelun seurauksena virkavirheen tehneelle julkisyhteisölle tai sen työntekijälle voidaan tuoda esille käsitys säädösten oikeasta tulkinnasta, ohje oikeasta menettelystä tai vakavampana menettelynä huomautus. Eduskunnan oikeusasiamies sekä oikeuskansleri voivat vakavimmissa tapauksissa määrätä myös syytteen nostettavaksi. Tuomioistuimessa virkavelvollisuuden rikkomisesta rangaistuksena on varoitus, sakko tai vankeutta enintään yksi vuosi sekä mahdollinen vahingonkorvaus.  

Tuomioistuimessa käsitellään vakavia tapauksia, joissa on loukattu yksityishenkilöiden oikeuksia. Vahingonkorvausvastuuseen joutuminen ei edellytä, että virkavirheestä epäilty saisi rangaistuksen tekemästään virkavirheestä. Jos virkavirheestä on laissa säädetty rangaistus, kutsutaan virkavirhettä virkarikokseksi. 

Virkarikoksista säädetään perustuslain118 §:ssä sekä rikoslain 40. luvussa. Julkisyhteisön sekä työntekijän vahingonkorvausvastuusta säädetään vahingonkorvauslaissa. Säännökset virkarikoksista koskevat virkamiestä, julkista valtaa käyttävää henkilöä kuin myös julkista luottamustehtävää hoitavaa henkilöä, joka on valittu yleisillä vaaleilla lukuun ottamatta istuvia kansanedustajia. Valtion virkamiehen velvollisuuksista säädetään lisäksi valtion virkamieslaissa ja kunnallisen viranhaltijan velvollisuuksista laissa kunnallisesta viranhaltijasta.

## Lähteet
* Suomalainen tietosanakirja, Weilin+Göös 1993.
* Factum, Weilin+Göös 2005.
* Encyclopædia iuridica fennica, Suomalainen lakimiesyhdistys, osa V, s. 1214–1215.
Aavikkoplaneetta

**Aavikkoplaneetta** on  planeetta, jolla aavikko peittää koko planeetan pinnan ja sade on vähäistä tai olematonta. Määritelmän mukaan esimerkiksi Mars on aavikkoplaneetta.   Sellaisia on kuvattu tieteiskirjallisuudessa.

Kasvillisuus ja vesi puuttuvat tai niitä on vain harvoissa paikoissa. Se on mahdollisesti kuivaa aroa, puoliaavikkoa ja keitaiden kasvillisuutta. Navoilla saattaa olla napalakit, jos vettä on tarpeeksi ja aavikkoplaneetta tarpeeksi viileä. Yön ja päivän lämpötilaerot ovat aavikkoplaneetoilla Maan vastaavia suurempia, mahdolliset vuodenaikavaihtelut myös. Pienet pölypyörteet, ja esiintyy isoja pölymyrskyjä. Aavikkoplaneetan sään vaihtelut lienevät Maan sään vaihteluja paremmin ennustettavia.

Aavikkoplaneetta on Maata kuivempi, ja saattaisi olla joko Maata kuumempi tai kylmempi. Yhtään varsinaista Maan kokoluokkaa olevaa paksun ilmakehän omaavaa aavikkoplaneetta ei tunneta. Aavikkoplaneetta saattaisi syntyä, jos planeetan muodostuessa sinne tulee vain vähän vettä. Alhainen pintalämpötila voi edistää melko vetisenkin planeetan aavikoitumista, silloin planeetalla on ehkä laajoja jäätiköitä. Maa muuttuu ehkä kuumaksi aavikkoplaneetaksi, kun Aurinko kirkastuu noin 1,5-5 miljardin vuoden kuluttua, tai Venuksen tyyppiseksi kuumaksi kasvihuonemaailmaksi.

Vuoden 2006 artikkelissaan K. J. Zahnle kanssakirjoittajineen spekuloi,  että aavikkoplaneetalla voisi olla elämää ja vettä huomattavasti lähempänä Aurinkoa kuin Maassa. Aavikkoplaneetta voisi olla heidän mukaansa elinkelpoisella etäisyydellä, jolla Auringon säteily olisi 170% Maahan saapuvaan säteilyyn verrattuna, eli suunnilleen etäisyydellä 0,77&nbsp;AU, mikä olisi vain hieman Venuksen radan ulkopuolella.

Aurinkokuntamme planeetoista Mars luonnehditaan yleensä aavikkoplaneetaksi, mutta osittain se muistuttaa kaasukehätöntä Kuuta.

## Tieteiskirjallisuuden aavikkoplaneetat
 
Tyypillinen aavikkoplaneetta Arrakis on kuvattu Frank Herbertin tieteiskirjasarjassa *[[Dyyni (kirjasarja)|Dyyni]]*. Myös Tähtien sodan Tatooine on aavikkoplaneetta.

## Katso myös
*Planeettaluokitus
*Jääkausi
*Karkaava kasvihuone-ilmiö

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* alternative list of desert planets
*The Planet Simulator: Towards a user friendly model KLAUS FRAEDRICH∗, HEIKO JANSEN1, EDILBERT KIRK, UTE LUKSCH and FRANK LUNKEIT
Maaretkenvero

**Maaretkenvero** on Ruotsissa ja Suomessa käytössä ollut historiallinen vero. Sen alkumuotoja olivat 1500-luvulla kannetut ylimääräiset sotaverot. Maaretkenvero otettiin käyttöön Eerik XIV:n ollessa kuninkaana (1560–1568) ja sitä uudistettiin usein. Vuodesta 1611 lähtien vero kannettiin joka vuosi ja se muuttui lopulta vakinaiseksi osaksi manttaaliveroa.

Historian suursanakirjan mukaan maaretkenvero oli alkuaan vero, jonka avulla rahoitettiin Venäjää vastaan vuodesta 1612 käytyä sotaa. Sota päättyi 1617 Stolbovan rauhaan, mutta veron keräämistä jatkettiin. Maaretkenvero vakiintui pysyväksi veroksi, jonka suuruus oli 7 hopeataaleria manttaalilta.

## Lähteet