Raita

**Raita** (*Salix caprea*) on pajukasveihin (*Salicaceae*) kuuluva kasvi. Se on yleinen Euroopassa ja Luoteis-Afrikassa. Idässä levinneisyys ulottuu Itä-Aasiaan saakka. Raidan latinankielinen nimi tarkoittaa ”*vuohen kanssa olevaa*”. Nimi johtuu siitä, että ensimmäisessä raidasta löydetyssä kuvassa vuohi syö sen lehtiä.

Raita kasvaa pensas- tai puumaisesti 6–14 metriä korkeaksi, joskus jopa kahteenkymmeneen metriin. Lehdet ovat 5–12 cm pitkiä ja 3–8 cm leveitä, eli huomattavasti leveämmät kuin useimmilla pajuilla. Kukinnot ovat 3–7 cm pitkiä ja siemenet erittäin pieniä: noin 0,2 mm halkaisijaltaan. Ne vaativat hyvän maaperän itääkseen. Raita on kaksikotinen puu. Hedekukinnot ovat keltaisia ja pörheitä, kun taas emikukinnot vihertäviä ja ohuempia.

Raidan kuori on pitkittäisraidallinen, ja lehtien alapinnalla kasvaa nukkaa. Näiden tuntomerkkien avulla sen voi erottaa muista pajulajeista, vaikka lajit risteytyvätkin helposti. 

Raidassa kasvaa useita lahottajia, joista yleisin on lähes kaikissa vanhoissa puissa esiintyvä raidankääpä (*Phellinus conchatus*). Muita elävissä raidoissa kasvavia yleisiä lahottajia ovat kuhmukääpä (*Phellinus punctatus*) ja arinakääpä (*Phellinus igniarius*) sekä harvinaisista lajeista ehkä tunnetuin raidantuoksukääpä (*Haploporus odorus*). Raita on melko lyhytikäinen puu. Se elää harvoin yli 50-vuotiaaksi. Raita ja sen hybridit ovat alttiita lehtikuusen-raidankeltaruosteelle (*Melampsora caprearum*). 

Raita on keskeinen ravintolähde monille hyönteisille. Suomen suurperhosista lähes 190 lajin on todettu käyttävän raitaa ravinnokseen.

Raidasta voi löytää monia sarvijäärälajeja. Raidan juurissa elää kankuri (*Lamia textor*), rungon tyvessä myskijäärä (*Aromia moschata*) ja sen paksuissa haaroissa raitahaapsanen (*Saperda similis*). Puun ohuista sileäkuorisista rungoista voi löytää raitajäärän (*Xylotrechus (Rusticoclytus) pantherinus*) ja ohuista oksista äkämähaapsasen (*Saperda populnea*) sekä pajujäärän (*Oberea oculata*).

Raidan puuainesta on käytetty aidaksina ja polttopuuna. Raidan juuripahkasta eli raidan visasta on myös tehty puukon kahvoja ja perinteisiä puisia juomakuppeja eli kuksia. 


File:Salix caprea8.jpg|Raidan kukinto.
File:Cleaned-Illustration Salix caprea.jpg|Piirros raidan kukinnosta, Otto Wilhelm Thomé: *Flora von Deutschland, Österreich und der Schweiz,* 1885.
File:Salix caprea 008.jpg|Raidan kaarnaa.
File:2008-08-29Salix caprea039.jpg|Raidan lehti päältäpäin.
File:2008-08-29Salix caprea052.jpg|Raidan lehti altapäin.
File:Salix caprea (flowering male catkin).jpg|Raidan kukinnon hede.
File:DSC08202selje.jpg|Kimalainen raidan kukinnossa.


## Lähteet
* ''Salix caprea''. The IUCN Red List of Threatened Species 2018.  (uhanalaisluokitus)

### Viitteet

## Aiheesta muualla
* Suomen Lajitietokeskus: Raita (''Salix caprea'')
* 
* Helsingin yliopiston Metsäekologian laitos, Arboretum: Antti Rantanen, Raita (''Salix caprea''), 1994 
* Luontoportti: Raita (''Salix caprea'')
* ITIS: ''Salix caprea'' 
* United States Department of Agriculture (USDA): ''Salix caprea'' 
* Flora of China: ''Salix caprea'' 
* Centre for Agriculture and Biosciences International (CABI): Salix caprea (pussy willow) 
* Pherobase: Floral volatiles of Salix caprea