Kökar

**Kökar** on Suomen kunta, joka sijaitsee Ahvenanmaan maakunnassa. Kökarissa on  asukasta (), ja se on asukasluvultaan Suomen toiseksi pienin kunta. Kökar mainittiin Föglön kappeliseurakuntana vuonna 1544 ja se itsenäistyi vuonna 1908. Nykyisin Kökar, Föglö ja Sottunga muodostavat yhdessä Ahvenanmaan eteläisen saaristoseurakunnan.

Kökarin pinta-ala on &nbsp;km² (), josta &nbsp;km² on maata, &nbsp;km² sisävesiä ja loput &nbsp;km² merta.

Kökar on yksikielisesti ruotsinkielinen: &nbsp;prosenttia sen asukkaista on äidinkieleltään ruotsinkielisiä ja &nbsp;prosenttia suomenkielisiä.

Kunnan palvelut ovat keskittyneet pääsaarella olevaan Karlbyn kylään, jossa sijaitsevat kauppa, kunnantoimisto, Ålandsbankenin konttori ja kunnan ainoa peruskoulu.

Kökarin vaakunan on suunnitellut Matts Dreijer, ja se on vahvistettu vuonna 1952.

## Kunnan nimi
Kunnan nimi esiintyy tiettävästi ensi kerran tanskalaisten purjehtijoiden reittikuvauksessa 1200-luvulta. Nimen kirjoitusasu oli *Thiyckækarl*, mikä voisi viitata mahdollisesti saarella asuneeseen paksuun mieheen.

Kökarista on 1900-luvun alkupuolella joissakin yhteyksissä käytetty suomenkielistä nimeä Köökari.

## Maantiede
Kökarin naapurikunnat ovat Föglö, Parainen ja Sottunga. Suomen eteläisimmät saaret Bogskärissä kuuluvat Kökariin. Suurimmat saaret ovat pääsaari ja Hellsö, joista jälkimmäinen on Ahvenanmaan saarista pinta-alaltaan kymmenenneksi suurin. Kökarin itäpuolella on Kihdin merenselkä ja länsipuolella Kökarinselkä. Kökarin Idössä kasvaa Suomessa luontaisena vain Ahvenanmaalla tavattavaa marjakuusta. Saarella kasvaa monia muitakin Ahvenanmaalle tyypillisiä kasviharvinaisuuksia. 

### Kylät
Kunnassa on seitsemän kylää: Finnö, Hamnö, Hellsö, Karlby (), Kyrkogårdsö, Österbygge ja Överboda.

## Historia
Kökarin saaret olivat esihistoriallisella ajalla suurimmaksi osaksi meren alla, joten muinaislöytöjä on tehty niukasti. Nykyinen asutus on saanut alkunsa luultavasti 1100- ja 1200-luvuilla ja asukkaat lienee tullut Manner-Ahvenanmaalta. Hamnön saarella sijaitsi yksi Suomen kolmesta tunnetusta keskiaikaisesta fransiskaaniluostarista; Kökarin fransiskaanikonventti. Tarkkaa tietoa luostarin perustamisajankohdasta ei ole. Ensimmäinen varma asiakirjamaininta luostarista on vuodelta 1472, ja se hävisikin jo ennen 1500-luvun puoliväliä. Kökarilaisten pääelinkeino oli vuosisatojen ajan kalastus, ja tärkeintä saaliskalaa silakkaa vietiin jo keskiajalla Turkuun ja Tukholmaan, 1800-luvulta lähtien myös Helsinkiin ja Tallinnaan. Vuoden 1537 maakirjassa mainittiin jo kaikki Kökarin kylät ja sen mukaan pitäjässä oli 69 veroa maksanutta talonpoikaa. Väestön kokonaismääräksi on arvioitu 400–500 henkeä.

## Talous
Vuonna 2015 kunnassa oli 75 työpaikkaa, joista 5&nbsp;% oli alkutuotannossa, 11&nbsp;% jalostuksessa ja 79&nbsp;% palvelualoilla.

Vuonna 2016 eniten yhteisöveroa maksaneet yritykset olivat sähköteknistä suunnittelua tekevä JS EMC Ab, matkailuyritys Sandvik hällor AB ja liikennöitsijä Ålands Sjötrafik Ab.

Kesäaikana matkailupalveluita tarjoavat hotelli, kaksi matkustajakotia, kolme vierassatamaa ja useita ravintoloita ja kahviloita.

## Väestö
Seuraavassa kuvaajassa on esitetty kunnan väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1980 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2017 tilanteen mukainen.

Vuoden 2017 taajamarajauksen mukaan Kökarissa ei ole lainkaan taajamia. Vuoden 2017 lopussa Kökarissa oli 236 asukasta, joista 232 asui haja-asutusalueilla ja 4:n asuinpaikat eivät olleet tiedossa.

## Hallinto
Kökarin kunnanvaltuustossa istuu yhdeksän kunnanvaltuutettua. Vuoden 2023 kuntavaaleissa kaikki valtuutetut valittiin Kökar-listan-listalta.

## Seurakunnat
Vuoden 2018 aluejaon mukaan Kökarissa on seuraavat Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakunnat:
* Ahvenanmaan eteläinen saaristoseurakunta ()
Seurakunta toimii myös Föglön ja Sottungan kuntien alueilla.

Suomen ortodoksisen kirkon seurakunnista Kökarin alueella toimii Turun ortodoksinen seurakunta.

### Entiset seurakunnat
Seuraavassa luettelossa on mainittu historiallisella ajalla lakkautetut seurakunnat Kökarin kunnan nykyisellä alueella.
* Kökars församling (liitetty Ahvenanmaan eteläiseen saaristoseurakuntaan 2006)

## Liikenneyhteydet
Kökariin pääsee Ålandstrafikenin lautalla Korppoon Galtbystä ja Lumparlandin Långnäsistä. Lautta pysähtyy kunnan pääsaarella ja Kyrkogårdsössä. Lauttamatkat sekä Korppoosta että Långnäsistä Kökariin kestävät noin 2,5 tuntia.

## Tunnettuja kökarilaisia
Kökarissa ovat syntyneet kirjailija Ulla-Lena Lundberg (s. 1947) ja Tukholman Karoliinisessa instituutissa toiminut lääketieteen tutkija Erik Jorpes (1897–1973).

## Kulttuuri
### Murre
Kökarin alue on historiallisesti ruotsinkielistä aluetta. Kökarin ruotsinkielinen murre luetaan ahvenanmaanruotsin Itä-Ahvenanmaan murteisiin. Ahvenanmaa muodostaa linkin Suomen ruotsalaismurteista Uplannin ja Sörmlannin murteisiin. Ahvenanmaan saaristossa puhuttava Itä-Ahvenanmaan murre on muuta Ahvenanmaata lähempänä muita suomenruotsin variantteja. 

### Nähtävyyksiä
* Pyhän Annan kirkko on rakennettu vuonna 1784 keskiaikaisen fransiskaaniluostarin kirkon paikalle. Kirkon yhteydessä on museo.
* Otterbötessä on pronssikautinen asuinpaikka noin vuodelta 1150–1050&nbsp;eaa. Se löydettiin vuonna 1918.
* Källskärin saaren rantakalliossa on erikoinen jääkauden aikainen luonnonmuodostuma *[[Källskärs kannan]]*, joka on rauhoitettu luonnonmuistomerkiksi vuonna 1925.

## Katso myös
* Luettelo Kökarin julkisista taideteoksista ja muistomerkeistä

## Lähteet

## Kirjallisuutta
* Linna, Ari & Lundberg, Ulla-Lena: Lintujen Kökar – saaristolintuja ennen ja nyt. PQR-kultur, 2007. .
* 

## Aiheesta muualla

* Kökarin kunnan suomenkieliset kotisivut
* Tilastokeskus – Kökarin avainluvut
* Yle Arkivet: Enslingen och samhället på Kökar 
* Eric Silfverhjelm : Köökari - metsätön maa, Helsingin Sanomat, 12.08.1934, nro 214, s. 21, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot