open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
John Ambrose Fleming

**John Ambrose Fleming** (29. marraskuuta 1849 Lancaster, Englanti – 18. huhtikuuta 1945 Sidmouth, Englanti) oli englantilainen fyysikko. Fleming tunnetaan elektroniputken eli diodin keksimisestä vuonna 1904. Hän osallistui myös television kehittämiseen yhdessä John Logie Bairdin kanssa. 

## Elämäkerta

Fleming syntyi pappisperheeseen. Perheen vähävaraisuudesta johtuen hän ei voinut opiskella ja tutkia päätoimisesti, mutta hakeutui opettajan toimeen University College Londoniin, missä hän alkoi myös opiskella kokeellista fysiikkaa George Carey Fosterin johdolla, kemiaa Alexander Williamsonin johdolla ja matematiikkaa Augustus De Morganin johdolla vuonna 1867. Talousvaikeudet pakottivat hänet kuitenkin keskeyttämään opintonsa neljäksi kuukaudeksi, minkä jälkeen hän jatkoi osa-aikaisia opiskelua suorittaen kandidaatin tutkinnon Lontoon yliopistossa 1870.

Fleming jatkoi opettajana Lancashiressa, kunnes kykeni rahoittamaan kemianopintoja South Kensingtonin Science Schoolsissa vuonna 1872. Hän luki Michael Faradayn töitä ja esitteli tutkimustuloksiaan jokien sähkömagneettisesta induktiosta kesällä 1875. Sittemmin Fleming jatkoi opintoja James Clerk Maxwellin alaisuudessa Cambridgen yliopistossa. Hän suoritti DSc-tutkinnon Lontoon yliopistossa 1879. Maxwellin kuoltua Fleming työskenteli James Stuartin alaisuudessa yliopiston insinöörityöpajassa ja luennoi sovelletusta mekaniikasta. Stuart suositteli Flemingiä University College Nottinghamin professuuriin, mihin hänet nimitettiinkin kesällä 1881. Fleming kuitenkin erosi professuurista jo 1882 siirtyen Edison Lighting Companyn palvelukseen Lontooseen. Hän piti myös luentoja hehkulampputehtaan työntekijöille 1886. Hänet kutsuttiin myös luennoijaksi University College Londoniin, jossa hänestä tuli sähkötekniikan professori vuonna 1885. Fleming oli tutkinut ja kirjoittanut jo pitkään termisestä emissiosta, minkä ansiosta hänet valittiin Royal Societyn jäseneksi 1892. Hän kehitti ahkerasti ja jatkuvasti yliopiston sähkötekniikan laboratorioita hankkien niihin runsaasti rahoitusta elinkeinoelämältä muun muassa John Penderiltä. Hänet nimitettiin myös John Penderin nimeä kantaneeseen professuuriin.

Flemingistä tuli Marconi Wireless Telegraph Companyn neuvonantaja 1899 ja hän avusti laitteiston kehittelyssä Englannin kanaalin yli tarkoitettujen langattomien lähetysten kokeilemisessa. Samana kesänä Ranskasta lähetettyä langatonta signaalia kyettiin vastaanottamaan Britanniassa. Fleming oli myös aktiivisesti mukana Atlantin yli tapahtuneeseen radiolähetykseen 1901. Hänen neuvonantajaroolinsa päättyi 1903. Hänet valittiin samana vuonna Institution of Electrical Engineers -järjestön varapuheenjohtajaksi.
Fleming patentoi elektroniputken saatuaan ajatuksen siihen aiempien tutkimustensa pohjalta vuonna 1904 ja jatkoi myöhemmin konsulttina Marconi-yhtiöille. Hän jäi eläkkeelle ja muutti Sidmouthiin 1926 jatkaen kokeita kotilaboratoriossaan ja pitäen yhteyksiä University College Londoniin emeritusprofessorin ominaisuudessa. Fleming aateloitiin 1929.

## Lähteet
Auckland City FC

**Auckland City Football Club** on uusiseelantilainen jalkapalloseura, joka perustettiin vuonna 2004. Sen kotistadionina toimii Kiwitea Street, jonka nykyinen yleisökapasiteetti on 3&nbsp;500. Seuran edustusjoukkue pelaa maan korkeimmalla sarjastasolla Uuden-Seelannin jalkapalloliigassa.

## Saavutukset
### Kansalliset
* Uuden-Seelannin jalkapalloliiga (5): 2005, 2006, 2007, 2009, 2014

### Kansainväliset
* OFC Champions League (6): 2006, 2009, 2011, 2012, 2013, 2014

## Aiheesta muualla
* Seuran virallinen kotisivusto
Stephen Gray

**Stephen Gray** (1666–1736) oli brittiläinen tiedemies. Hän oli ensimmäinen, joka järjestelmällisesti tutki sähkönjohtavuutta. Gray havaitsi kokeillaan, että sähkö voi myös virrata ja että toiset aineet johtavat sähköä paremmin kuin toiset.

## Tutkimukset

Gray oli kuullut Francis Hauksbeen rakentamasta lasisesta pallosta, jonka sisästä oli imetty ilmaa pois. Ja kun palloa hangattiin, jäljelle jäänyt ilma hohti valoa. Gray jatkoi tämän idean kehittämistä ja hän sulki lasiputken päät korkeilla. Gray huomasi, että kun putkea hangattiin niin lasiputken päissä olevat korkit tulivat sähköisiksi. Tästä Gray oivalsi, että sähköinen voima oli siirtynyt putkesta korkkiin.

Hän jatkoi kokeitaan eri materiaaleilla ja hän testasi sähköisen voiman siirtämistä eteenpäin. Grayn kokeissa hyödynnettiin staattista sähköä, jolloin jännite saattoi olla satoja kilovoltteja. Hankaussähkössä syntyvä sähkön määrä on kuitenkin niin pieni, että suuria sähkövirtoja ei synny. Koska jännite oli hyvin korkea, Gray ei tarvinnut kokeissaan erityisen hyvin sähköä johtavia materiaaleja. Hän teki kokeitaan muun muassa puutikuilla, onkivavoilla, metallilangalla ja tavallisella narulla.

Gray asetti lasiputken päähän erilaisia esineitä, kuten kolikoita, teekattilan kuumana ja kylmänä, sekä hopeakannun ja erilaisia työkaluja, nähdäkseen tulivatko ne sähköisiksi. Kaikki esineet tulivat sähköisiksi. Hän siirtyi käyttämään vähitellen pidempiä ja pidempiä esineitä kokeillakseen kuinka pitkälle sähköä oli mahdollista johtaa. Hän siirtyi pitkiin bambukeppeihin ja parvekkeelta alas roikotettavaan naruun. Hänen onnistui sähköistää narun päässä oleva pallo. Pisin etäisyys johon hän sai sähkön siirtymään oli 270 metriä.

Gray löysi kokeissaan myös sähkömagneettisen induktion, kun hän havaitsi että narua pitkin saattoi siirtää sähköä, vaikka narun päätä ei kosketettaisi sähköistetyllä lasiputkella, vaan riitti että putkea pidettiin narun lähellä. Hän teki kokeitaan myös huonommin sähköä johtavilla aineilla ja näin hän oivalsi että toiset aineet johtavat sähköä paremmin kuin toiset.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Lumilautailun maailmancup 2014–2015

**Lumilautailun maailmancup 2014–2015** oli historian 21. lumilautailun maailmancup -kausi. Kausi alkoi Yhdysvaltain Copper Mountainissa 6. joulukuuta 2014 ja päättyi Espanjan La Molinassa 21. maaliskuuta 2015. Miehet sekä naiset kilpailivat kauden aikana 15 eri paikassa.

## Kilpailukalenteri
:*Lähde: FIS*

### Lyhenteet

### Miehet

### Naiset

### Sekajoukkueet

## Maailmancupin loppupisteet
### Miehet
:*Lähde: FIS*

#### Kokonaiskilpailu (pujottelut)

#### Paripujottelu

#### Parisuurpujottelu

#### Lumilautakrossi

#### Kokonaiskilpailu (freestyle)

#### Half-pipe

#### Slopestyle

#### Big Air

### Naiset
:*Lähde: FIS*

#### Kokonaiskilpailu (pujottelut)

#### Paripujottelu

#### Parisuurpujottelu

#### Lumilautakrossi

#### Kokonaiskilpailu (freestyle)

#### Half-pipe

#### Slopestyle

#### Big Air

## Lähteet
Pirkanmaan maakuntamuseo

**Pirkanmaan maakuntamuseo** on alueellinen toimija, joka tukee museoiden toimintaa sekä kulttuuriperinnön säilyttämistä toiminta-alueellaan. Museo on solminut Museoviraston kanssa yhteistyösopimuksen, jonka mukaisesti se antaa asiantuntija-apua muun muassa arkeologiaan, korjausrakentamiseen ja suojelukysymyksiin liittyvissä asioissa. Yksikön toimitilat sijaitsevat Museokeskus Vapriikissa Tampereella.

## Lähteet
FS Flamant (P676)

**Flamant** (runkonumero P676) on Ranskan laivaston Flamant-luokan ulkovartiolaiva.

## Valmistus

Alus tilattiin Cherbourgista Constructions Mécaniques de Normandielta (CMN), missä köli laskettiin 16. maaliskuuta 1994. Alus laskettiin vesille 24. huhtikuuta 1995 ja otettiin palvelukseen 18. joulukuuta 1997.

## Palvelus
Alus on sijoitettu Cherbourgiin.

## Lähteet
Barbro

**Barbro** on ruotsalainen naisen etunimi, Barbara-nimen muunnelma.

Suomessa nimi Barbro on Digi- ja väestötietoviraston tietojen mukaan annettu vuoden 2019 loppuun mennessä 1&nbsp;786 henkilölle, joista yli puolet on 1940- ja 1950-luvuilla syntyneitä. Barbaran nimipäivä suomen­ruotsalaisessa kalenterissa on 4. joulukuuta.

## Tunnettuja Barbro-nimisiä

* Barbro Ahonen, o.s. Lindström (s. 1953), suomalainen pikajuoksija
* Barbro Alving (1909–1987), ruotsalainen toimittaja
* Barbro Backberger (1932–1999), ruotsalainen kirjailija ja toimittaja
* Barbro Bergqvist (s. 1939), suomalainen pianisti ja musiikkipedagogi
* Barbro Boldt (1913–1992), suomalainen kirjastoneuvos
* Barbro von Essen-Holmqvist (1915–1990), suomenruotsalainen runoilija 
* Barbro Gardberg (1924–2011), suomalainen tekstiilitaiteilija
* Barbro Holmberg (s. 1952), ruotsalainen poliitikko ja ministeri 
* Barbro Christina Hästesko-Fortuna (1698–1771), suomenruotsalainen lääkäri ja maanomistaja
* Barbro Kollberg (1917–2014), ruotsalainen näyttelijä ja teatteriohjaaja
* Barbro Kulvik (s. 1943), suomalainen teollinen muotoilija
* Barbro Kvåle (s. 1992), norjalainen maastohiihtäjä
* Barbro Larsson (1931–2025), ruotsalainen näyttelijä
* Barbro Lindgren (s. 1937), ruotsalainen kirjailija
* Barbro Martinsson (s. 1935), ruotsalainen maastohiihtäjä
* Barbro Mattsson (s. 1955), suomalainen korkeushyppääjä
* Barbro Mörne (1903–1987), suomenruotsalainen kirjailija ja kirjastonhoitaja
* Barbro Smeds (s. 1950), suomenruotsalainen kirjailija, dramaturgi ja teatteriohjaaja
* Barbro Sundback (s. 1945), ahvenanmaalainen poliitikko
* Barbro Svensson, *Lill-Babs* (1938–2018), ruotsalainen laulaja ja näyttelijä
* Barbro Svinhufvud (1909–1991), ruotsalainen toimittaja
* Barbro Tano (s. 1939), ruotsalainen maastohiihtäjä
* Barbro Teir (s. 1963), suomenruotsalainen toimittaja
* Barbro Westerholm (1933–2023), ruotsalainen lääkäri, tutkija ja poliitikko

## Lähteet
Lepidobotryaceae

**Lepidobotryaceae** on pieni, kaksi- tai kolmelajinen kasviheimo, joka muodostaa koppisiemenisten Celastrales-lahkon yhdessä kelaskasvien (Celastraceae) kanssa.

## Tuntomerkit
Heimon kasvit ovat puita, joiden puu on fluoresoivaa. Lehdet sijaitsevat kahdessa rivissä, ja lapa niveltyy ruotiin. Lapa on yksinkertainen, ehytlaitainen, ja sen tyvessä on yksi pitkä korvakkeentapainen stipelli, varsinaiset korvakkeet ovat harvinaisia. Kukat ovat yksineuvoisia ja kasvit kaksikotisia, hede- ja emikasvit ovat erikseen. Kukinto on terminaalinen ja tiheä; usein kukinto näyttää sijaitsevan lehteä vastapäätä, sillä se joutuu sivuun lehtihangasta rotevan hankaverson takia. Kukat ovat pieniä. Verhiö ja teriö ovat samankokoisia ja erilehtisiä. Heteitä on kymmenen ja ne ovat pituudeltaan kahdenlaisia, tyveltään yhtyneitä ja sijaitsevat kahdessa kiehkurassa: pidemmät kohdakkain terälehtien kanssa, lyhyemmät verholehtien kanssa. Mesiäinen sijaitsee hedetorven sisäpuolella. Kaksi tai kolme yhteenkasvanutta emilehteä muodostaa sikiäimen; vartalot ovat joko toisistaan enemmän tai vähemmän erillään ja luotit pallomaisia tai vartalo on lyhyt ja luotti liuskainen. Siemenaiheita on kaksi kussakin emilehdessä kärki-istukassa. Hedelmä on liiteluomainen kota, jonka sisäkerros eli endokarppi on erillinen; kodan keskipylväs on pysyvä. Siemenet ovat vaipallisia.

Lehden ja kannan välinen nivel ja korvakemainen stipelli lavan tyvellä viittaavat siihen, että näennäisesti yksinkertaiset lehdet ovat todellisuudessa yksilehdykkäisiä; lehti on ollut alun perin kerrannainen, mutta on sitten surkastunut niin, että vain yksi lehdykkä on jäänyt jäljelle.

## Levinneisyys
Heimon lajit ovat levinneet sekä Afrikkaan että Amerikkaan. *[[Lepidobotrys staudtii]]* kasvaa Kongossa ja *[[Ruptiliocarpon caracolito]]* hajanaisesti Keski-Amerikasta Peruun ulottuvalla alueella.

## Luokittelu
Heimo kuuluu Celastrales-lahkoon kelaskasvien (Celastraceae) ollessa lahkon toinen heimo. Heimossa on kaksi lajia, jotka on mainittu edellä. Ainakin lajilla *Ruptiliocarpon caracolito* on spirotriterpenoidi-yhdisteitä, mikä on ainutlaatuista koppisiemenisillä. Aikaisemmin heimoa, tai ainakin *Lepidobotrys*-sukua, on pidetty käenkaalikasvien (Oxalidaceae) sukulaisena (sekä Cronquist 1981 että Takhtajan 1997).

## Lähteet
* Stevens, P. F. (2001 onwards). Angiosperm Phylogeny Website. Version 12, July 2012 [and more or less continuously updated since]. http://www.mobot.org/MOBOT/research/APweb/.

### Viitteet

## Aiheesta muualla
* kuvia: http://www.plantsystematics.org/cgi-bin/dol/dol_terminal.pl?taxon_name=Lepidobotryaceae&rank=family
Lancasterin Filippa

**Lancasterin Filippa** (port. *Felipa de Lencastre*); (31. maaliskuuta 1360 Leicester, Englannin kuningaskunta – 19. heinäkuuta 1415 Sacavém, Portugalin kuningaskunta) oli englantilainen herttuatar ja Portugalin kuningatar vuosina 1387–1415.

## Suku
Filippan isä oli englantilainen Lancasterin herttua Juhana Gent, jonka veljestä tuli Henrik IV, Englannin ensimmäinen Lancaster-suvun kuningas. Hänen äitinsä oli Lancasterin herttuatar Blanche.

## Avioliitto
Avioliitto, joka solmittiin 2. helmikuuta 1387 jo 26-vuotiaan Filippan ja Portugalin kuninkaan Juhana I:n välillä, järjestettiin Englannin ja Portugalin välisen liittouman vahvistamiseksi Ranskaa ja Kastiliaa vastaan. 

Heille syntyi yhdeksän lasta (joittenkin tietojen mukaan 12), joista kuusi kasvoi aikuisikään. Vanhin poika oli Edvard I ja toiseksi vanhin poika oli prinssi Henrik Purjehtija.

Heille syntyi kahdeksan lasta, joista kaksi kuoli jo pieninä lapsina.

* Branca (13. heinäkuuta 1388 – 6. maaliskuuta 1389), kuoli alle vuoden ikäisenä
* Afonso (1390–1400), kuoli 10-vuotiaana
* Duarte, Edvard I (1391–1438), isänsä seuraaja Portugalin valtaistuimella, runoilija ja kirjailija
* Pedro, Coimbran herttua (1392–1449), oli yksi aikansa valistuneimmista ruhtinaista, valtionhoitaja veljenpoikansa, tulevan kuningas Afonso V:n alaikäisyyden aikana. Hänestä tuli Sukkanauharitarikunnan ritari, johon hänen vanhempansa kuuluivat, kuoli Alfarrobeiran taistelussa
* Henrik Purjehtija, Viseun herttua (1394–1460), sijoitti omaisuutensa navigointiin, merenkulkuun ja kartografiaan liittyvään tutkimukseen
* Isabel (1397–1471), avioitui Burgundin herttua Filip III:n kanssa ja loi uuteen kotimaahansa hienostuneen ja oppineen hoviin, heidän kolmanneksi vanhin poikansa oli Burgundin viimeinen herttua Kaarle Rohkea.
* João, Portugalin konnetaabeli (1400–1442), Kastilian kuningatar Isabella Katolilaisen isoisä
* Fernando, infante Santo (1402–1443), kuoli vankeudessa Fésissä

## Perintö
Filippa toi Portugalin hoviin anglosaksien ja normannien perinteen aristokraattisesta koulutuksesta, ja huolehti lastensa hyvästä opetuksesta. Filippan ja Juhanan lapsia kutsutaan portugalin "loistavaksi sukupolveksi", ja heidän aikansa oli Portugalin historian kultakautta. Filippan ansiosta kauppasuhteet Englannin kanssa olivat kuninkaallisessa suojeluksessa, ja Porton satamassa käytiin kauppaa jolla englantilaiset ostivat viiniä, korkkia, suolaa ja öljyä ja myivät turskaa ja tekstiilejä.

## Lähteet
FS Cormoran (P677)

**Cormoran** (runkonumero P677) on Ranskan laivaston Flamant-luokan ulkovartiolaiva.

## Valmistus

Alus tilattiin Lorientista Leroux et Lotz Navalilta (LLN), missä köli laskettiin 25. toukokuuta 1994. Se laskettiin vesille 15. toukokuuta 1995 ja otettiin palvelukseen 29. lokakuuta 1997.

## Palvelus
Palvelukseen otettaessa alus sijoitettiin Brestiin, mistä se siirrettiin 27. kesäkuuta 2007 Cherbourgiin.

## Lähteet
Maxim (Helsinki)

**Maxim** on Finnkinon elokuvateatteri Kluuvikadulla Helsingissä. Teatteri on toiminut vuodesta 1909 elokuvateatterikäytössä ensin nimellä Olympia (vuoteen 1923), sitten Piccadilly-nimellä ja vuodesta 1931 alkaen nimellä Maxim. Nykyinen rakennus valmistui vuonna 1974. Rakennuksen on suunnitellut arkkitehti Eliel Muoniovaara. Maxim on Suomen vanhin elokuvateatteri. Toinen kahdesta salista on suojeltu. Saleissa on yhteensä 249 paikkaa.

Teatterin ohjelmisto on yleensä painottunut laatuelokuvaan. Maximissa on saanut ensi-iltansa moni Ingmar Bergmanin elokuva, ja siellä on järjestetty Rakkautta ja anarkiaa -elokuvajuhla useana vuonna vuoteen 2013.

## Historia
Alkuperäinen rakennus valmistui elokuvateatteriksi. Siinä oli yksi sali ja 551 katsojapaikkaa, ja se oli aikanaan Suomen suurin elokuvateatteri. Salin korkeus oli kahdeksan metriä ja istuimet mahonkia. Suunnittelija oli arkkitehti David Frölander-Ulf.

Vanha rakennus purettiin huonokuntoisena vuonna 1972, ja nykyinen valmistui vuonna 1974. Saleja rakennettiin yksi lisää. Kakkossalissa käytettiin vanhan salin koristepaneeleja ja kristallilamppuja. Vuonna 1997 uusi omistaja, Sandrew Metronome, remontoi teatterin. Molemmat salit saivat uudet istuimet ja esitystekniikan, vaikkakin Museoviraston suojelemassa kakkossalissa uudistus oli hillitympää.

Nykyisen rakennuksen omistaa Eläkevakuutusyhtiö Ilmarinen.

### Remontti ja hotellisuunnitelmat
Loppuvuodesta 2014 kerrottiin suunnitelmista rakentaa Maxim-taloon Kämp Groupin hotelli, jonka tieltä Maxim 1 -sali oli määrä purkaa. Eläkevakuutusyhtiö Ilmarinen irtisanoi vuokrasopimuksen Finnkinon kanssa. Toukokuussa 2015 suunnitelmat kuitenkin muuttuivat siten, että vanhat salit piti säilyttää ja lisäksi piti vielä rakentaa kolmas sali, jotta Maximissa olisi ollut jatkossa 640 paikkaa. Viimeinen remonttia edeltävä elokuvanäytös oli tammikuussa 2016. Molemmat salit kunnostettiin ja talotekniikka uusittiin. Teatteriin lisättiin myös kaksi baaria, jotka palvelevat elokuvakävijöitä.

Hotellisuunnitelmista luovuttiin syksyllä 2016 hankkeen osoittauduttua ennakkoarvioita kalliimmaksi. Keväällä 2017 kerrottiin Finnkinon palaavan vuokralaiseksi. Maxim avattiin jälleen helmikuussa 2018, joskin ilman suunniteltua kolmatta salia. Aiempi kahden salin yhteenlaskettu paikkamäärä 601 oli pudonnut 249 paikkaan.

### Europa Cinemas -jäsenyys
Vuonna 2014 Maxim liittyi osaksi eurooppalaista Europa Cinemas -verkostoa. Jäsenyyden edellytyksenä on, että teatterin esitettämistä elokuvista merkittävä osa tulee olla eurooppalaisia ei-kansallisia tuotantoja. Muita verkostoon kuuluvia elokuvateattereita ovat Helsingissä Kino Engel, Korjaamo Kino ja Orion sekä Espoossa Kino Tapiola, Lahdessa Kino Iiris, Tampereella Niagara ja Kuopiossa Kino Kuvakukko.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Ylöjärven työväentalo

**Ylöjärven työväentalo** oli Ylöjärvelle Soppeenmäkeen vuonna 1939 valmistunut työväentalon rakennus, jonne johtaa Työväentalontie. Se purettiin joulukuussa vuonna 2014. Hirret oli alun perin peräisin Kuljun työväentalosta. Rakennus siirtyi Ylöjärven kunnan omistukseen vuonna 1991, jolloin se oli hyvässä kunnossa. Sen hoito jäi huonoksi, ja kaupunki päätti purkaa sen. Hirret siirtyvät uuteen käyttöön Ikaalisiin.

Pirkanmaan maakuntamuseon mielestä talo ja sen historia ovat ainutlaatuisia. Talossa on sen kunnan omistukseen siirtymisen jälkeen kokoontunut muun muassa Ylöjärven eläkeläisten yhdistys.

Ylöjärven työväenyhdistys perustettiin vuonna 1905, ja kokoukset järjestettiin ensi alkuun Ylöjärven työväenopiston nykyisessä toimitalossa Sauriossa. Vuodesta 1918 alkaen kokoonnuttiin yksityiskodeissa ja tilaisuuksia järjestettiin Mutalan työväentalolla (rv 1907), Vahantaan työväentalolla ja kesäaikaan Ahveniston ladossa. Kun työväentalo valmistui, se oli pitkään aktiivisessa käytössä, kokousten, harrastustoiminnan pitopaikkana, jossa toimivat näytelmäkerhot ja opintokerhot, ja järjestettiin tansseja. Se oli myös tiedonvälityksen keskeinen paikka.

Ylöjärven osayleiskaavan muutosehdotuksessa vuodelta 2011 rakennus esitetään suojeltavaksi. Kaupunginvaltuuston kokouksessa tammikuussa 2013 esitettiin säilytystä puoltava Museoviraston lausunto: ”Museovirasto pitää valitettavana, jos tämä Suomessa viimeinen vielä näin aktiivisessa käytössä oleva työväentalo puretaan. Museoviraston mielestä rakennus on tyydyttävässä kunnossa ja vielä peruskorjattavissa asukkaiden käyttöön.” Museoviraston suojelun taas esti, että rakennusta on kunnostettu 1970-luvulla.

## Lähteet
Lundayehin kieli

**Lundayeh** eli **lun bawang** on pohjoisborneolainen kieli, jota puhutaan Borneon saaren pohjoisosassa. Sitä puhuu äidinkielenä  ihmistä Borneon Malesiaan kuuluvassa osassa ja  Indonesiaan kuuluvassa osassa.

## Lähteet
Lasikotilo

**Lasikotilo** (*Vitrina pellucida*) on Suomessa yleinen pienehkö maakotilolaji.

## Koko ja ulkonäkö
Lasikotilon litistyneen pallomainen kuori on 4,5&ndash;6,0&nbsp;mm leveä. Tuoreena kuori on läpinäkyvä, korkeintaan hieman vihertävä, mutta vanhat kuoret samenevat vihertävänvalkeiksi. Kuoren pinta on kiiltävä ja sileä ja kuori itsessään on ohut ja hauras. Napa on erittäin pieni. Kierteitä on kolme ja ne laajenevat voimakkaasti suurta suuaukkoa kohti. Suuaukolla ei ole paksuuntunutta huulta eikä hammasmaisia ulokkeita. Itse eläin on noin 10&nbsp;mm pitkä, väriltään harmaa ja sen pää ja tuntosarvet ovat muuta ruumista tummemmat.

## Levinneisyys
Lajin levinneisyys ulottuu Euroopasta ainakin Keski-Aasiaan. Suomessa se on yksi yleisimmistä maakotilolajeista ja esiintyy koko maassa.

## Elinympäristö ja elintavat
Reheväkasvuiset, kosteat paikat ovat lasikotilon ominta elinympäristöä. Se viihtyy myös kulttuuriympäristöissä, mutta välttelee pelkkiä havupuita kasvavia metsiä. Laji sietää kuivempaa ympäristöä kuin muut heimonsa edustajat. Ravinnokseen lasikotilot käyttävät pääasiassa kasviperäistä materiaalia, mutta saattavat myös saalistaa muita kotiloita. Näin tapahtuu etenkin aikaisin keväällä, jolloin hyvin kylmää sietävät lasikotilot käyttävät ravinnokseen vielä talvihorroksessa olevia kotilolajeja.

Lasikotilo elää noin vuoden, mutta elinkierron sijoittuminen vuodenaikojen suhteen vaihtelee alueittain. Esimerkiksi joillakin alueilla vain munat talvehtivat, toisilla aikuiset kotilot.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Lasikotilo - ''Vitrina pellucida'' Suomen Lajitietokeskus laji.fi
Silokotilo

**Silokotilo** (*Cochlicopa lubrica*) on yleinen ja laajalle levinnyt kotilolaji. Se kuuluu taksonomisesti ongelmalliseen sukuun ja lajin erottaminen lähisukulaisistaan on hankalaa.

## Koko ja ulkonäkö
Silokotilon sukkulamaisen kuoren leveys on 2,4&ndash;2,9&nbsp;mm ja korkeus 5,0&ndash;7,5&nbsp;mm. Kuoren muoto ja koirasgenitaalit muuntelevat huomattavasti, mikä vaikeuttaa lajin erottamista lähisukulaisistaan. Kuori on sileä, voimakkaasti kiiltävä, läpikuultava ja sen väri vaihtelee ruskean eri sävyissä. Pulleita kierteitä on noin 5,5 ja viimeinen niistä kapenee suuaukkoa kohti. Kuoren kärki on pyöristynyt. Napaa ei ole. Suuaukko on munanmuotoinen, yläreunasta kulmikas ja sitä reunustaa hieman paksuuntunut huuli. Itse eläin on musta.

Normaalisti kuoren kierteet kiertyvät oikealle, mutta Tervolasta tunnetaan silokotilopopulaatio, jonka yksilöiden kuoret kiertyvät vasemmalle.

## Levinneisyys
Silokotilo on levinneisyydeltään jokseenkin kosmopoliitti, jota tavataan joko alkuperäisenä tai vieraslajina ympäri maailmaa. Suomessa sitä tavataan koko maassa ja pohjoisinta Lappia lukuun ottamatta se on yleisimpiä kotilolajeja.

## Elinympäristö ja elintavat
Laji kelpuuttaa jokseenkin kaikenlaiset elinympäristöt. Laji viihtyy rehevissä ympäristöissä, mutta myös kuivilla mäntykankailla ja sietää jopa tulvia. Keskieurooppalaisten havaintojen mukaan osa kotiloista on erikoistunut kuiviin ja avoimiin, osa kosteisiin ja varjoisiin ympäristöihin.

Laji lisääntyy useimmiten niin, että kukin yksilö hedelmöittää itse itsensä. Kotilo tuottaa keväällä noin 20 munaa, jotka se laskee kosteaan maaperään. Munat kuoriutuvat parin viikon kuluttua ja kehitys aikuiseksi kestää 21&ndash;24 kuukautta. Silokotilo elää noin 3 vuotta.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Luonnontieteellinen keskusmuseo
Telharmonium

**Telharmonium** eli **Dynamophone** oli Thaddeus Cahillin (1867–1934) keksimä varhainen syntetisaattori, jonka ensimmäinen versio kehitettiin vuonna 1897. Cahill kehitti Telharmoniumista kolme eri versiota; koska vahvistinteknologia ei ollut vielä kovin kehittynyt, viimeisimmät Telharmonium-instrumentit painoivat 200 tonnia. Viimeisin Telharmoniumeista romutettiin Cahillin kuoleman jälkeen vuonna 1962. Telharmonium tuotti ääntä äänipyörien, eli magneettien ja kelojen, avulla, hieman samaan tapaan kuin myöhemmät Hammond-urut. Cahillin suurempi idea oli kuitenkin musiikin levittäminen puhelinverkon avulla: vastaanottopäässä musiikki vahvistettiin yksinkertaisella puhetorvivahvistimella.
Kirjailijaliiton tunnustuspalkinto

**Kirjailijaliiton tunnustuspalkinto** on Suomen Kirjailijaliiton vuodesta 1949 myöntämä tunnustuspalkinto. Palkinnon arvo on ollut 10&nbsp;000 euroa vuodesta 2008.

## Palkinnon saajat

* 1949 Lauri Pohjanpää
* 1950–1951: palkintoa ei jaettu
* 1952 Väinö Linna
* 1953 Huugo Jalkanen
* 1954 Heikki Asunta
* 1955 Simo Puupponen (Aapeli)
* 1956 L. Onerva
* 1957 Matti Hälli
* 1958 Juha Mannerkorpi
* 1959 Elina Vaara
* 1960 Martti Wallenius
* 1961 Helvi Hämäläinen
* 1962 Juhani Konkka
* 1963 Ilmari Turja

* 1964 Toivo Lyy
* 1965 Alli Valli
* 1966 palkintoa ei jaettu
* 1967 Matti Hälli
* 1968 palkintoa ei jaettu
* 1969 Einari Vuorela
* 1970 Helvi Erjakka
* 1971 Jaakko Haavio
* 1972 Väinö Linna
* 1973 Sulo Karpio
* 1974 Erkki Vala
* 1975 Ilmari Turja
* 1976 Tuuli Reijonen
* 1977 Viljo Kajava

* 1978 Caj Westerberg
* 1979 Kaarlo Isotalo
* 1980 Martti Larni
* 1981 Timo Töyrylä
* 1982 Jussi Talvi
* 1983 Annikki Kariniemi
* 1984 Anja Vammelvuo
* 1985 Leo Kalervo
* 1986 Sirkka Selja
* 1987 Kerttu-Kaarina Suosalmi
* 1988 Reino Rinne
* 1989 Viljo Kajava
* 1990 Eila Pennanen
* 1991 Iris Kähäri

* 1992 Eeva-Liisa Manner
* 1993 Veikko Huovinen
* 1994 Helena Anhava
* 1995 Hannu Salama
* 1996 Mirkka Rekola
* 1997 Martti Joenpolvi
* 1998 Aila Meriluoto
* 1999 Anni Polva
* 2000 Jorma Kurvinen
* 2001 Teuvo Saavalainen
* 2002 Antti Hyry
* 2003 Eila Kivikk’aho
* 2004 Juhani Syrjä
* 2005 Veijo Meri

* 2006 Anu Kaipainen
* 2007 Eeva Kilpi
* 2008 Paavo Haavikko
* 2009 Kirsi Kunnas
* 2010 Lassi Nummi
* 2011 Laila Hirvisaari
* 2012 Risto Ahti
* 2013 Olli Jalonen
* 2014 Kaari Utrio
* 2015 Markku Into
* 2016 Marja-Leena Mikkola
* 2017 Kaiho Nieminen
* 2018 Hannu Mäkelä
* 2019 Sirkka Turkka
* 2020 Joni Skiftesvik
* 2021 Riitta Jalonen
* 2022 Maarit Verronen
* 2023 Jani Saxell
* 2024 Leena Krohn
* 2025 Jukka Koskelainen

Lähde

## Lähteet
Martin Fritz

**Martin Fritz** (s. 24. lokakuuta 1994) on itävaltalainen yhdistetyn hiihtäjä, joka edustaa seuratasolla WSV Murauta. 

Fritz debytoi yhdistetyn maailmancupissa tammikuussa 2013 Seefeldissä ollen 47. Ensimmäiset maailmancupin pisteensä hän saavutti helmikuussa 2014 Lahdessa suurmäen ja 10 kilometrin hiihdon kilpailussa ollen 26. Kymmenen parhaan joukkoon hän sijoittui ensimmäisen kerran oltuaan kymmenes Val di Fiemmessä helmikuussa 2016. Hän oli palkintokorokkeella ensimmäistä kertaa Otepäässä tammikuussa 2019 oltuaan kolmas.

Fritz voitti nuorten MM-kultaa joukkuekilpailusta Val di Fiemmestä helmikuussa 2014 ja oli noissa kisoissa myös normaalimäen ja viiden kilometrin hiihdon kilpailussa pronssilla. Seefeldin MM-kilpailuissa 2019 Fritz sijoittui normaalimäen Gundersen-kilpailussa 15:nneksi. Pekingin olympialaisissa 2022 hän oli normaalimäen Gundersen-kilpailussa kahdestoista. Planican MM-kilpailuissa 2023 hän saavutti joukkuekilpailussa pronssia ja sijoittui normaalimäen Gundersen-kilpailussa 14:nneksi. Trondheimin MM-kilpailuissa 2025 hän saavutti pronssia sekajoukkuekilpailussa, sijoittui normaalimäen ja 7,5 kilometrin hiihto-osuuden Individual Compact -kilpailussa yhdeksänneksi ja saavutti joukkuekilpailussa hopeaa.

## Lähteet
* http://data.fis-ski.com/dynamic/athlete-biography.html?sector=NK&competitorid=149550&type=result&category=ALL&season=ALL&sort=&discipline=ALL&position=&place=&Submit=Search&limit=50
Titanoseenidikloridi

**Titanoseenidikloridi** (C10H10TiCl2) on  metalloseeneihin kuuluva organometalliyhdiste. Yhdistettä käytetään katalyyttinä orgaanisen kemian synteeseissä ja lisäksi yhdistettä on tutkittu syövän hoidossa.

## Ominaisuudet
Titanoseenidikloridi on huoneenlämpötilassa kirkkaanpunaista kiteistä ainetta. Yhdiste liukenee hieman veteen, mutta hydrolysoituu helposti vedessä akvakompleksiksi. Titanoseenidikloiridi liukenee niukasti bentseeniin ja dietyylieetteriin ja runsaammin etanoliin, tolueeniin ja kloroformiin. Titanoseenin rakenteessa titaani-ioni on koordinoitunut kahteen syklopentadienyyliligandiin ja kahteen kloroligandiin. Yhdisteen rakenne ei ole metalloseeneille tyypillinen sandwich-rakenne, vaan se on vääntynyt ja muistuttaa vääristynyttä tetraedriä.

## Valmistus ja käyttö
Titanoseenidikloridia voidaan valmistaa kuumentamalla syklopentadienyylinatriumia titaanitetrakloridin kanssa dietyylieetterin tai tetrahydrofuraanin toimiessa liuottimena. Toinen tapa valmistaa yhdistettä on kuumentaa titaani(IV)kloridia ja syklopentadieeniä dioksaaniliuoksessa dietyyliamiinin läsnä ollessa 60&ndash;80&nbsp;°C:n lämpötilaan.

Titanoseenidikloridia käytetään orgaanisen kemian prosesseissa katalyyttinä. Esimerkiksi yhdessä alkyylialumiiniyhdisteiden kanssa se muodostaa niin kutsutun Ziegler–Natta-katalyytin, jota käytetään alkeenien polymeroinneissa. Muita orgaanisia reaktioita, joissa käytetään titanoseenidikloridia ovat muun muassa hydro- ja karbometalloinnit, Lewis-happamana katalyyttinä, karbonyyliyhdisteiden additioreaktioissa, deoksygenointireaktioissa ja pinakolikytkentäreaktioissa. Titanoseenidikloridilla on todettu olevan eläinkokeissa muun muassa keuhkosyöpäkasvaimia tuhoavia ominaisuuksia ja sen tutkimus syöpälääkkeeksi on edennyt vaiheen II farmakologisiin tutkimuksiin. Yhdisteen vaikutusmekanismista ei ole varmuutta, mutta se voi johtua yhdisteen kyvystä muodostaa additiotuotteita syöpäsolujen DNA:n kanssa.

## Lähteet
Cecilia Payne-Gaposchkin

**Cecilia Helena Payne-Gaposchkin** (10. toukokuuta 1900 Wendover - 7. joulukuuta 1979 Cambridge) oli brittiläinen tähtitieteilijä. Hän päätteli, että vety on tähtien (ja siten koko universumin) yleisin alkuaine. Hänen tutkimuksensa ovat olleet pohjana koko ydinreaktiotutkimukselle.

## Elämä

Payne-Gaposchkin opiskeli Cambridgen yliopistossa Englannissa, mutta siellä ei silloin vielä myönnetty tutkintoja naisille. Hän muutti Yhdysvaltoihin, jossa hän väitteli Harvardin yliopiston ensimmäiseksi tähtitieteen tohtoriksi. Vaikka hänen tulkintansa tähtien spektreistä olivat oikeita, hänen ohjaajansa Henry Norris Russell ei myöntänyt hänelle tutkintoa ennen kuin hän oli lisännyt kirjaansa jälkikirjoituksen, jossa todetaan päätelmien olevan ”selvästi epätosia”. Siihen aikaan oli nimittäin vallitseva käsitys, että rauta on tähtien pääasiallinen rakennusaine. Myöhemminkin Russell kollegoineen jarrutti hänen urakehitystään.

## Lähteet
* 

### Viitteet

## Aiheesta muualla
* Pioneering Astronomer: The Story Of Cecilia Payne-Gaposchkin
Čestmír Kožíšek

**Čestmír Kožíšek** (s. 9. marraskuuta 1991 Jilemnice) on tšekkiläinen mäkihyppääjä, joka edustaa LSK Lomnice nad Popelkou -seuraa. Kožíšek on erikoistunut lentomäkiin. 

Hän debytoi mäkihypyn maailmancupissa vuonna 2009 Vancouverissa. Ensimmäiset pisteensä henkilökohtaisessa kilpailussa Kožíšek saavutti tammikuussa 2013 lentomäkikilpailussa Vikersundissa ollen 23. Kožíšekin paras sijoitus maailmancupin osakilpailussa on 13. helmikuulta 2013 Harrachovin lentomäestä. 

Hänen ennätyksensä on samassa kisassa hypätty 197.5 metriä.

## Lähteet
* http://data.fis-ski.com/dynamic/athlete-biography.html?sector=JP&competitorid=108867&type=result&category=WC&season=ALL&sort=&discipline=ALL&position=30&place=&Submit=Search&limit=50
Jordi Torras

**Jordi Torras Badosa** (eli **Torras**; s. 24. syyskuuta 1980 Sant Vicenç dels Horts) on espanjalainen futsalpelaaja, joka edustaa FC Barcelona Futsalia ja Espanjan futsalmaajoukkuetta. Torrasin pelipaikka on ala tai fixo eli cierre. Torras on osallistunut kolmiin MM-kilpailuihin, joissa hän on voittanut kaksi MM-hopeaa sekä yhden MM-kullan vuodelta 2004. EM-kilpailut Torras on voittanut neljästi putkeen vuosina 2005, 2007, 2010 ja 2012. Vuoden 2012 EM-kisoissa Torras oli kisojen paras maalintekijä ja hänet palkittiin Golden Shoella. Hänellä on myös yksi EM-pronssi vuodelta 2014. Seuratasolla Torras on edustanut vuodesta 2010 lähtien jälleen kasvattajaseuraansa FC Barcelona Futsalia. Ennen hän edusti muun muassa niin ikään espanjalaista Inter Movistaria. Torras on voittanut mm. neljästi Espanjan mestaruuden ja kahdesti UEFA Futsal Cupin.

## Lähteet
* http://www.fifa.com/worldfootball/statisticsandrecords/players/player=215243/index.html
Julkisselvitys

**Julkisselvitys** tarkoittaa konkurssimenettelyn jatkamista valtion varoilla. Julkisselvityksen tarkoitus on torjua harmaata taloutta ja talousrikollisuutta.

Julkisselvitys on vaihtoehto sille, että konkurssi muuten raukeaisi *konkurssipesän* varojen vähyyden vuoksi. Selvitys voidaan myös käynnistää silloin, kun pesän varat riittäisivät konkurssiin, mutta on tarpeen selvittää velallisen, *pesänhoitajan* tai velkojien toimia ja väärinkäytöksiä. Julkisselvityksellä pyritään siihen, että väärinkäytökset ja epäselvyydet eivät pääse hautautumaan selvittämättömiin konkurssipesiin. Yleisin julkisselvitykseen siirtymisen peruste on ollut talousrikosten selvittäminen.

Julkisselvityksessä konkurssimenettely siirtyy velkojien ja pesänhoitajan hallinnosta julkisselvittäjälle. Julkisselvityksestä päättää konkurssituomioistuin. Julkisselvittäjän määrää konkurssiasiamies. Selvitykseen siirryttäessä velkojien oikeus määrätä konkurssipesän omaisuudesta lakkaa ilman, että velallisen määräysvalta palautuisi. Konkurssimenettely jatkuu julkisselvityksenä, ja konkurssin oikeusvaikutukset pysyvät katkeamattomina voimassa. Mahdollinen velkojaintoimikunta lakkaa. Päätösvalta ja hallinto kuuluvat julkisselvittäjälle, joka saa konkurssipesään kuuluvan omaisuuden haltuunsa.

Julkisselvittäjän tehtävät ovat lähtökohtaisesti samat kuin pesänhoitajalla. Julkisselvittäjä ei kuitenkaan tarvitse toimiinsa velkojien suostumusta, eikä velkojilla ole oikeutta osallistua päätöksentekoon. Velallisen asema julkisselvittäjän tulee ottaa huomioon samalla tavoin kuin konkurssipesän pesänhoitajankin, sillä sekä konkurssissa että julkisselvityksessä velallinen jää vastuuseen jäännösveloistaan.

Julkisselvitys perustuu 1.9.2004 voimaan tulleeseen konkurssilakiin (KonkL 120/2004). Julkisselvityksestä aiheutuvat konkurssimenettelyn kustannukset maksetaan valtion varoista siltä osin kuin konkurssipesän varat eivät niihin riitä. Ensisijaisesti kustannukset katetaan konkurssipesän varoista. Tavanomaisesti julkisselvittäjänä toimii siihen asti toiminut pesänhoitaja.

Julkisselvitys päättyy joko siihen, että julkisselvittäjä laatii konkurssipesän lopputilityksen, tai siihen, että pesänhallinto palautetaan ja siirrytään takaisin normaaliin konkurssimenettelyyn. Lopputilityksen yhteydessä jako-osuudet maksetaan velkojille, jos pesän varat siihen riittävät. Normaalimenettelyyn voidaan siirtyä, jos se on perusteltua ja konkurssipesän varat sittenkin riittävät konkurssin kustannuksiin. Syynä voi olla esimerkiksi se, että konkurssipesän toimintaa voidaan jatkaa tai se voidaan myydä kokonaisuutena. Siirtyminen normaalimenettelyyn on kuitenkin harvinaista. Vuoteen 2013 mennessä näin oli käynyt kerran.

Talvivaara Sotkamo Oy:n julkisselvitys on Suomen tähänastisista suurin.

## Katso myös
* Konkurssi

## Lähteet
Whopper

**Whopper** on pikaruokaketju Burger Kingin hampurilainen. Se sisältää avotulella grillatun naudanlihapihvin, salaattia, tomaattia, sipulia, suolakurkkua, ketsuppia ja majoneesia. Whopperia on valmistettu vuodesta 1957. Whopper lienee Big Macin tunnetuin kilpailija hampurilaisissa.

## Lähteet
Magneettijääkaappi

**Magneettijääkaappi** on tutkimus- ja kehitysvaiheessa oleva magnetokalorista ilmiötä hyödyntävä jääkaappiteknologia.

Magnetokalorinen ilmiö havaittiin 1881. Kun lämmöneristyksellä suojattua tavanomaisesti paramagneettista ainetta altistetaan ulkoiselle magneettikentälle sen lämpötila nousee (kuitenkin joidenkin aineiden kohdalla lämpötila laskee). Ulkoisen magneettikentän poistamisen yhteydessä ilmiö tapahtuu käänteisesti eli lämpötila laskee. Ilmiön valjastaminen jääkaappeihin perustuu termodynamiikan lakeihin. Esimerkiksi kun rautatanko altistetaan magneettikentälle siinä syntyy järjestystä, joka entropian sääntöjen mukaan synnyttää epäjärjestystä muualla.

Magneettijääkaappien etuina on hiljaisuus verrattuna kompressoreihin perustuviin jääkaappeihin. Keraamisiin jäähdytinmagneetihin perustuvat magneettijääkaapit ovat pitkäikäisempiä kuin kompressoriin perustuvat jääkaapit ja niissä ei käytetä fluorattuja hiilivetyjä, mitkä ovat kasvihuonekaasuja.

Magneettista jäähdytystä käytetään usein kun pyritään saada lähelle absoluuttista nollapistettä (–273,15&nbsp;°C) olevia lämpötiloja. Magnetokalorinen ilmiö on ennalleen palautuva (reversiibeli) prosessi, mikä on yksi syistä pieneen energiankulutukseen verrattuna normaaleihin jääkaappeihin. Magneettijääkaappi toimii neljässä eri vaiheessa.

Magneettijääkaappien prototyypeissä käytetään keraamisia magneetteja, jotka on tehty muun muassa 1. lantaanimanganiittiyhdisteitä, missä on pieniä määriä kalsiumia ja 2. strontium, rauta, boorista ja neodyymiyhdisteitä.

Amesin tutkimuslaitoksessa Texasissa on tutkittu gadoliniumin ja piin ja germaniumin seoksia, mutta ne ovat kalliita ja korroosiolle herkkiä. Edellisistä syistä johtuen ne eivät ole kaupallisille markkinoille ajateltuina materiaaleina parhaiten soveltuvia.

Magneettijääkaappien aineiden tutkimisessa on keskeistä, että löytyy sopiva aineyhdistelmä, jonka Curien lämpötila on mahdollisimman lähellä huoneenlämpöä. Esimerkiksi raudan magneettisuus katoaa 770&nbsp;°C, mikä on sen Curie-piste. Tämän lämpötilan jälkeen magneettisuus vaikuttaa heikosti rautaan, koska se on paramagneettista. Magnetokalorinen ilmiö on voimakkaimmillaan juuri Curien lämpötilan alapuolella.

Jäähdytysaineena lämmönvaihtimissa on mahdollista käyttää muun muassa vettä.

Kuten usein uusilla tuotteilla, – mikäli magneettijääkaapit ovat ylipäätänsä mahdollisia – niiden hinnat lienevät korkeita alussa. Ne yleistynevät mahdollisesti ensin suurissa kylmiöissä ja pakastealtaissa ja siitä pikku hiljaa kohti tavallista kuluttajaa. Toteutuessaan ne vähentäisivät energiankulutusta ja viilennyskustannuksia noin 20 prosentilla.

## Katso myös
*Magneettinen jäähdytys

## Lähteet
Bateria

**Dione Alex Veroneze** (tunnetaan paremmin taiteilijanimellään **Bateria**; s. 16. joulukuuta 1990 Palmitos) on brasilialainen futsalpelaaja, joka edustaa espanjalaista FC Barcelona Futsalia. Hän on 180 senttimetriä pitkä ja painaa 72 kilogrammaa. Vasenjalkainen Bateria on pelipaikaltaan ala eli laitapelaaja.

Vuonna 2011 hän siirtyi kotimaansa Krona Joinvillestä espanjalaiseen Inter Movistariin. Interiä Bateria edusti vuodet 2011–2014, jona aikana hän voitti kahdesti Espanjan cupin. Vuonna 2014 Bateria siirtyi toiseen Espanjan suurseuraan, FC Barcelona Futsaliin, jossa hän pelaa numerolla 10.

Bateria on myös pelannut Brasilian futsalmaajoukkueessa, jossa hän on voittanut Grand Prixin.

## Lähteet
* http://bateriafutsal.blogspot.fi/p/curriculo.html
Anna Kinberg Batra

**Anna Maria Kinberg Batra** (s. 14. huhtikuuta 1970 Skärholmen) on ruotsalainen poliitikko ja Maltillisen kokoomuksen puheenjohtaja vuosina 2015–2017. Aiemmin hän toimi myös puolueensa valtiopäiväryhmän puheenjohtajana 2010–2015.

Kinberg Batra syntyi Skärholmenissa ja kasvoi Djursholmissa. Hän on opiskellut Tukholman kauppakorkeakoulussa vuosina 1991–2000 suorittaen *civilekonom*-tutkinnon. Lapsuudessaan Kinberg Batra asui myös Alankomaissa ja puhuu hollantia. Hän on opiskellut hollannin ja ranskan kieltä myös Tukholman yliopistossa vuosina 1989–1991.

Valmistuttuaan kauppakorkeakoulusta Kinberg Batra työskenteli viestintäkonsulttina PR-toimisto Primella vuosina 2000–2005. Samaan aikaan hänellä oli oma PR- ja viestintäalan yritys. Kinberg Batra työskenteli viestintäjohtajana Tukholman kauppakamarissa 2005–2006. Valtiopäiville hänet valittiin vuoden 2006 vaaleissa.

Vuoden 2010 vaalien jälkeen Kinberg Batra toimi puolueensa valtiopäiväryhmän puheenjohtajana. Fredrik Reinfeldtin ilmoitettua eroavansa Maltillisen kokoomuksen puheenjohtajan paikalta vuoden 2014 vaalitappion jälkeen häntä alettiin pitää Reinfeldtin todennäköisenä seuraajana.

Virallisesti Kinberg Batra valittiin puolueen uudeksi puheenjohtajaksi tammikuussa 2015 Solnassa järjestetyssä ylimääräisessä puoluekokouksessa. Nimitysvaliokunta oli aiemmin antanut esityksen, ja hänellä oli myös melkein kaikkien puolueen piirijärjestöjen kannatus. 25. elokuuta 2017 Kinberg Batra ilmoitti eroavansa puolueen johdosta ja myöhemmin syyskuussa hän ilmoitti luopuvansa politiikasta kokonaan. Kinberg Batra oli Maltillisen kokoomuksen ensimmäinen naispuheenjohtaja.

Kinberg Batra on naimisissa koomikko David Batran kanssa. Heillä on yksi tytär.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Kinberg Batran kotisivut  
*
America’s Downhill

**America’s Downhill** ja **Lower Ruthie’s Run** ovat laskettelurinteitä Aspen Mountainin laskettelukeskuksessa Aspenissa Coloradon osavaltiossa Yhdysvalloissa.

America’s Downhill -rinteellä laskettiin vuoteen 2017 asti lähes vuosittain alppihiihdon maailmancupin osakilpailuja, viimeisimpänä 2000- ja 2010-luvuilla naisten tekniikkalajien osakilpailuja Lower Ruthie’s Run -rinteellä. Aspenissa järjestettiin maailmancupfinaalit vuonna 2017.

## Reitti
America’s Downhill -rinteen yläosan muodostavat pitkä loiva liukuosuus *Ruthie’s Run*, josta rinne kääntyy oikealle ensimmäiselle jyrkänteelle nimeltään *Aztec*.

America’s Downhillin alaosan eli Lower Ruthie’s Runin muodostavat jyrkänne *Spring Pitch*, jossa sijaitsee suurpujottelun lähtöpaikka. Jyrkänne loppuu *Airplane Turn* -mutkaan, jossa rinne kääntyy jyrkästi vasemmalle kapealle liukuosuudelle *Ulfar’s Alleylle*. Ulfar’s Alleyn jälkeen rinne kääntyy oikealle kumpuilevalle *Strawpile*-osuudelle, jota seuraa *Norway Island* -metsäsaareke, joka kierretään vauhtilajeissa vasemmalta puolen ja tekniikkalajeissa oikealta puolen ennen maalia.

## Lähteet
*Aspen Mountain AspenSnowmass.com 
*Lower Ruthie’s Run AspenSnowmass.com 
*Aspen Mountain - Trail map AspenSnowmass.com 
* Aspen’s courses to challenge skiers Spokesman-Review (AP photo) 
*World Cup Map 2023 AspenSnowmass.com 
*World Cup Map 2024 AspenSnowmass.com 
*Results – Aspen fis-ski.com 

### Viitteet
Jyrmysjärvi

**Jyrmysjärvi** on Pirkanmaalla Sastamalassa Suodenniemen taajamassa sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistön Kauvatsanjoen valuma-alueen *Mouhijärven alueeseen*.

## Maantiede
Järven pinta-ala on 14,6 hehtaaria ja sen pituus on 600 metriä ja leveys 400 metriä. Järven luusua sijaitsee järven pohjoisrannalla, josta saa alkunsa 500 metriä pitkä laskuoja Kourajärveen. Järvellä on vain yksi tulo-oja, josta virtaa järveen suovettä. Järvi on patoutunut harjun taakse ja laskuoja juoksee sen ylitse. Harjua ja samalla järven pohjoisrantaa seuraa Mouhijärveltä Laviaan kulkeva tie.

Järven rantaviiva on 1,6 kilometriä pitkä ja ranta on pääosin moreeni- ja kalliopohjaista metsämaastoa lukuun ottamatta pohjoisrannan harjujaksoa. Rannat ovat tiheään rakennettuja.

## Historiaa
Vuoden 1855−56 Kalmbergin kartastossa järven nimi kirjoitettiin "Jyrmisjärvi".

## Aiheesta muualla
* Jyrmysjärveä koskevia aineistoja Suodenniemen Topoteekissa

## Lähteet
Valkijärvi (Suodenniemi)

**Valkijärvi**  eli **Valkjärvi**  on Pirkanmaalla Sastamalassa sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistön Kauvatsanjoen valuma-alueen *Mouhijärven alueeseen*.

## Maantiede
Järven pinta-ala on 8,7 hehtaaria ja sen pituus on 650 metriä ja leveys 150 metriä. Järven luusua sijaitsee järven itärannalla, josta saa alkunsa 650 metriä pitkä laskuoja Kourajärven *Vanhankirkonlahteen*. Järveen ei ole tulo-ojia.

Järven rantaviiva on 1,5 kilometriä pitkä ja ranta on puoliksi moreeni- ja kalliopohjaista metsämaastoa ja puoliksi peltoa.

## Aiheesta muualla
* Valkijärveen liittyviä aineistoja Suodenniemen Topoteekissa

## Lähteet
Suodenjärvi

**Suodenjärvi** on Pirkanmaalla Sastamalassa sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistön Kauvatsanjoen valuma-alueen *Mouhijärven alueeseen*.

## Maantiede
Järven pinta-ala on 13,7 hehtaaria ja sen pituus on 1,4 kilometriä ja leveys 170 metriä. Järvellä on kaksi luusuaa. Toinen sijaitsee järven itärannalla, josta saa alkunsa 2,2 kilometriä pitkä *Kirkko-oja* Toinen on luoteeseen laskeva 400 metriä pitkä laskuoja Palojärveen. Kaksi laskuojaa tekee siitä bifurkaatiojärven.

Järven rantaviiva on 3,1 kilometriä pitkä ja ranta on moreeni- ja kalliopohjaista metsämaastoa. Rannalla on useita loma-asuntoja, jonne johtaa tiet Suodenniemeltä.

## Historiaa
Vuoden 1855−56 Kalmbergin kartastossa järven nimi kirjoitettiin "Suodejärvi". Vuonna 1892 anottiin lupaa perata järvi tukintuittoa varten.

## Lähteet
Reetta Korhonen

**Reetta Korhonen** (s. 1986) on suomalainen laulaja, tanssija ja näyttelijä. Hänet tunnettaneen parhaiten laulukilpailuohjelmasta *[[The Voice of Finland]]* sekä vuoden 2013 Euroviisuista, joissa hän oli Suomen edustajan Krista Siegfridsin taustalaulajana.

Korhonen syntyi Kajaanissa ja kasvoi Hyvinkäällä. Opiskeltuaan Vierumäellä liikunnanohjaajaksi hän muutti Helsinkiin. 

Korhosen näyttämöura alkoi musikaalista *Saturday Night Fever*, sen jälkeen hän on esiintynyt musikaaleissa *High School Musical 1&2*, *Muskettisoturit* ja *Legally Blonde* sekä *Aladdinin* kaksikielisessä versiossa. Vuosina 2014-2015 Korhonen on kiinnitettynä Svenska Teaternin huipputuotannossa *[[Mamma Mia!]]*, sekä ensemblessa että Alin understudyna. Hän on esiintynyt myös mm. Elisan, Valintatalon ja Veikkauksen televisiomainoskampanjoissa sekä Lordin euroviisukappaleen "Hard Rock Hallelujah!"-musiikkivideolla.

Korhonen on myös taustalaulaja ja osa Leri Leskisen ja Jussi Chydeniuksen kokoamaa PopUp a capella-yhtyettä.

Laulu- ja näyttelijänuran lisäksi Korhonen toimii joogaopettajana. Hän tekee myös ääninäyttelijän töitä ja esiintyy mm. *[[Winx-klubi]]*-animaatiosarjan Bloom-keijuna ja *[[Littlest Pet Shop]]* animaatiosarjan Brittany ja Whittany Biskittinä.

## Lähteet
Arfakinparatiisiharakka

**Arfakinparatiisiharakka** (*Astrapia nigra*) on paratiisilintujen heimoon kuuluva varpuslintu.

## Levinneisyys
Arfakinparatiisiharakkaa tavataan Indonesiassa Uuden-Guinean saaren luoteisosissa. Lajin kannankehitys on vakaa, ja se on luokiteltu elinvoimaiseksi.

## Lähteet
Hanguanaceae

**Hanguanaceae** on pieni, kymmenen lajia ja yhden suvun *[[Hanguana]]* käsittävä kasviheimo koppisiemenisten yksisirkkaislahkossa Commelinales.

## Tuntomerkit
*Hanguana*-lajit ovat rotevia maalla kasvavia ruohoja. Kasvissa on limakanavia. Karvat ovat monisoluisia ja haaroittuneita. Lehdet sijaitsevat kierteisesti ja ovat erilaistuneet ruodiksi ja lavaksi. Lavassa on vahva keskisuoni ja paljon rinnakkaisia suonia (silposuonitus) sekä merkittäviä poikkisuonia. Kukat ovat yksineuvoisia ja sijaitsevat joko hedekasvissa tai emikasvissa (kaksikotisuus). Kukinto on tähkämäinen ja haarova, kukat ovat perättömiä ja huomaamattomia, ja niiden kehälehdet ovat pieniä. Hedekukissa on leveät heteenpalhot, jotka ovat tyvestä kasvaneet yhteen, ja emiön jäänne. Emikukan joutoheteet ovat mettä erittäviä, ja sikiäimen sisällä on solukarvoja, jotka erittävät limaa. Sikiäin on enemmän tai vähemmän vartaloton, luotteja on kolme. Kussakin emilehdessä on yksi suora siemenaihe pohjaistukassa. Hedelmä on yksisiemeninen marja, joka sisältää maljan muotoisen siemenen; istukka on maljan sisällä. Siementaimessa on hyvin kehittynyt alkeisjuuri. Kromosomiluku n = noin 24, 36, 45.

## Levinneisyys
Hanguanaceae-kasvit kasvavat Sri Lankassa ja Kaakkois-Aasiasta Palausaarille ja Pohjois-Australiaan ulottuvalla alueella.

## Luokittelu
Heimo kuuluu yhdessä soljokasvien (Commelinaceae) kanssa samaan kladiin Commelinales-lahkon evoluutiopuussa. Kladille ovat ominaisia maanpinnan yläpuolelle kohoava varsi, siemenen pieni alkio ja yhteyttämätön sirkkalehti. Aikaisemmin *Hanguana* vietiin usein Flagellariaceae-heimoon, joka nyt on lahkossa Poales, kuten muun muassa heinäkasvit. Cronquist (1981) sisällytti sen laajasti käsitettyyn Liliales-lahkoon (mm. liljakasvit), kun taas sitä uudempi morfologian tutkimus on havainnut yhteyksiä Zingiberales-lahkoon (mm. banaani- ja inkiväärikasvit).

*Hanguana*-suvun kymmenen lajia ovat:
* *[[Hanguana bakoensis]]* Siti Nurfazilah, Sofiman Othman & P.C.Boyce
* *[[Hanguana bogneri]]* Tillich & E.Sill
* *[[Hanguana exultans]]* Siti Nurfazilah, Mohd Fahmi, Sofiman Othman & P.C.Boyce
* *[[Hanguana kassintu]]* Blume
* *[[Hanguana major]]* Airy Shaw
* *[[Hanguana malayana]]* (Jack) Merr.
* *[[Hanguana nitens]]* Siti Nurfazilah, Mohd Fahmi, Sofiman Othman & P.C.Boyce
* *[[Hanguana pantiensis]]* Siti Nurfazilah, Mohd Fahmi, Sofiman Othman & P.C.Boyce
* *[[Hanguana podzolica]]* Siti Nurfazilah, Mohd Fahmi, Sofiman Othman & P.C.Boyce
* *[[Hanguana stenopoda]]* Siti Nurfazilah, Mohd Fahmi, Sofiman Othman & P.C.Boyce

## Lähteet
* Stevens, P. F. (2001 onwards). Angiosperm Phylogeny Website. Version 12, July 2012 [and more or less continuously updated since].

### Viitteet

## Aiheesta muualla
* *Hanguana malayana*: http://ntbg.org/plants/plant_details.php?plantid=5719