open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
NHL 07

**NHL 07** on EA Sportsin kehittämä ja Electronic Artsin julkaisema urheilupeli, joka on julkaistu vuonna . 

## Pelaaminen
Peli on jääkiekkoaiheinen peli, jossa voi pelata kauden Ruotsin Elitserien-liigassa, Saksan DEL-liigassa, Tšekin Extraliga:ssa, NHL:ssä, maajoukkueilla tai SM-liigassa. SM-liigan joukkueista on mukana myös liigaan noussut KalPa. Lisäksi mukana on Nationalliga A:n joukkue HC Davos. Pelin kannessa on Pohjois-Amerikan versiossa Aleksandr Ovetškin, Suomen versiossa Teemu Selänne ja Ruotsin versiossa Henrik Lundqvist.

Pelissä on "Dynasty mode", jossa pelaaja voi toimia joukkueen managerina. *[[NHL 06]]:sta* maalivahtien tekoälyä on parannettu ja selostukseksi voi pelialustasta riippuen valita englannin- ja suomenkielisen. Xbox 360 -versiossa ei ole SM-liigaa, mutta sillä on uudenlainen SkillStick-menetelmä, jossa ohjataan pelaajia peliohjaimen tattien avulla. 

*NHL 07:n* Xbox-versiossa esiintyy *Skill Stick*-menetelmä. PlayStation 2 ja Windows-versiot ovat lähempänä toimintapeliä. Suomenkielisen version selostajina toimivat Mika Saukkonen ja Timo Jutila.

Pelin PlayStation 2 ja Windows~versiot tehtiin Montrealissa Vancouverin sijaan. Pelissä oli kokoonpanovirheitä ja vapaat pelaajat~kohta oli täytetty EA Montrealin työntekijöillä.

## Liigat
*  NHL
*  SM-liiga
*  Extraliga
*  Elitserien
*  DEL

## Soundtrack

## Katso myös

* NHL-pelisarja

## Aiheesta muualla
* 
* Peli EA:n sivuilla
* Pelin virallinen sivusto (Web Archive)
S/S Lauri

**S/S Lauri** on Saimaalla yksityiskäytössä oleva höyryhinaaja. Se on viimeisiä A. Ahlströmin 
Varkauden konepajalla rakennettuja höyrylaivoja. Rautatiehallitus tilasi aluksen VR:n puutavaratoimiston esityksestä parantamaan VR:n Saimaan hinauskapasiteettia. Laivan hinta oli 750 000 mk ja se luovutettiin tilaajalleen lokakuussa 1931. Laivasta tehtiin tehokas, mutta kansirakenteiltaan se on hyvin pieni. Laurissa on ns. skottilainen laivakattila, jonka tilavuus on n. 8 m³ ja tulipinta 59 m² ja sen käyttöpaine on nykyisin vajaa 10 bar. Laivan keulassa kannen alla on salonki, jollaisia ei hinaajissa yleensä ollut. Tässä salongissa oli VR:n työntekijöillä oikeus matkustaa ja yöpyä.

Laiva toimi vuosina 1931–1968 VR/Vapon lotjahinaajana Saimaalla, hinaten lähinnä halkolotjia Lappeenrantaan Oriveden reitiltä. Lauri hinasi yleensä perässään 4–5 täyttä halkolotjaa, joskus jopa seitsemää. Lotjat purettiin useimmiten Lappeenrannan Rapasaaressa, jossa ne siirrettiin rautatievaunuihin. Laurin viimeiset työajot olivat marraskuussa 1968, jonka jälkeen laiva nostettiin seisomaan Vapon Luukkaan telakalle. Vuonna 1971 Vapo päätti myydä laivan tarjouskilpailun perusteella.

Vuodesta 1971 lähtien S/S Lauri on höyrynnyt yksityiskäytössä Saimaalla, käyden kaksi kertaa Viipurissa. Laivan kotisatamana on Luukkaan telakan jälkeen ollut Savonlinnan Laitaatsilta. Lauri on telakoitu viimeksi keväällä 2008, jolloin sen pohja hiekkapuhallettiin ja lauhduttimen jääkaivo uusittiin. 

Alus kuuluu Museoviraston perinnelaivarekisteriin ja se on Suomen Höyrypursiseuran alusrekisterissä.

## Lähteet
* Korsteeni 2007, Suomen höyrypursiseura ry
* Pakkanen, Esko: Hinaajahöyrylaiva Lauri sekä eräitä havaintoja VR-Vapon halkojen proomukuljetuksista lähinnä Saimaalla. Höyrylaivavarustamo Lauri, 1987.
* Riimala, Erkki (toim.): Höyrylaivamme. Suomen Höyrypursiseura ry, 1977. 

## Aiheesta muualla
* S/S Lauri Suomen höyrypursiseuran sivuilla
Hilding Rosenberg

**Hilding Constantin Rosenberg** (21. kesäkuuta 1892 Bosjökloster, Skåne – 19. toukokuuta 1985 Bromma, Tukholma) oli ruotsalainen säveltäjä, kapellimestari ja urkuri. 

Rosenberg syntyi Bosjöklosterissa, Skånessa ja opiskeli Tukholmassa sävellystä muun muassa Ernst Ellbergin johdolla. Ensimmäisen maailmansodan jälkeen hän kierteli Eurooppaa ja sai mainetta kapellimestarina. Vuonna 1932 hänet nimitettiin Ruotsin kuninkaallisen oopperan musiikilliseksi johtajaksi. Rosenberg opetti musiikkia uransa aikana muun muassa Karl-Birger Blomdahlille. Vuonna 1978 julkaistiin ruotsiksi säveltäjän muistelmateos *Toner från min örtagård*.

Rosenberg vietti viimeiset vuotensa sokeana eikä kyennyt enää säveltämään. Säveltäjä kuoli 92 vuoden iässä 1985 Tukholmassa. Hänen vaimonsa Vera kuoli 11. maaliskuuta 1986. Pari oli avioitunut 30. elokuuta 1921, ja heillä oli muutamia lapsia.

Rosenbergin tuotantoon kuuluu muun muassa 14 jousikvartettoa (1920–1972) ja kahdeksan sinfoniaa (1917–1974).

## Lähteet
Karl-Birger Blomdahl

**Karl-Birger Blomdahl** (19. lokakuuta 1916 Växjö – 14. kesäkuuta 1968 Kungsängen) oli ruotsalainen säveltäjä ja kapellimestari, joka sai musiikinopetusta muun muassa Hilding Rosenbergiltä. Hän opiskeli myös biokemiaa ja tuli säveltäjänä tunnetuksi ruotsalaisesta modernismista.

Blomdahl oli Tukholman kuninkaallisen musiikkikorkeakoulun sävellyksen professori 1960–1964 ja Sveriges Radion musiikkipäällikkö vuodesta 1965.

Blomdahlin tuotantoon kuuluu esimerkiksi sinfonioita, konserttoja, useita kamarimusiikkiteoksia sekä ooppera *[[Aniara|Aniara: Katsaus ihmiseen ajassa ja tilassa]]*, joka pohjautuu Harry Martinsonin samannimiseen runoelmaan.

## Kirjallisuutta
* 
* 

## Lähteet
Nuokkuhelmikkä

**Nuokkuhelmikkä** (*Melica nutans*) on Euraasiassa tavattava, rehevien metsien heinäkasvi. Suomessa laji on yleinen.

## Ulkonäkö ja koko

Nuokkuhelmikkä kasvaa 35–50 cm korkeaksi. Kasvi on pitkärönsyinen ja kasvutavaltaan pysty tai koheneva. Varren tyviosa on väriltään violetti. Lehtitupet ovat litteitä ja varsinkin selkäsuoneltaan karheita. Nuokkuvat lehdet ovat 2–3 mm leveitä, tasasoukkia, suippoja ja kiiltäviä. Lehden kieleke on enintään 1 mm pitkä, ruskehtava ja tylppä. Kukinto on 7–10 cm pitkä, toispuoleisesti nuokkuva terttumainen röyhy. Tähkylät ovat 5–10 mm pitkiä, lyhytperäisiä ja nuokkuvia. Kaleet ovat väriltään sinipunertavia. Nuokkuhelmikkä kukkii Suomessa kesä-heinäkuussa.

Nuokkuhelmikkä muistuttaa läheisesti Suomessa harvinaisia mätäshelmikkää (*M. picta*) ja röyhyhelmikkää (*M. uniflora*).

## Levinneisyys
Nuokkuhelmikkää tavataan lähes koko Euroopassa Isosta-Britanniasta, Saksasta ja Pohjois-Italiasta itään Keski-Venäjälle saakka. Pohjoisessa lajia tavataan koko Fennoskandiassa ja paikoitellen Pohjois-Venäjällä. Lisäksi lajia tavataan paikoitellen havumetsävyöhykkeellä Keski- ja Itä-Siperiassa, Pohjois-Kiinassa ja Japanissa.

Nuokkuhelmikkä kasvaa yleisenä koko Suomessa Pohjois-Lappia lukuun ottamatta, jossa se on harvinaisempi. Erityisen yleinen nuokkuhelmikkä on Etelä-, Keski- ja Itä-Suomessa.

## Elinympäristö
Nuokkuhelmikkä viihtyy rehevänpuoleisissa ja rehevissä metsissä ja lehtoniityillä. Pohjoisessa lajia tavataan myös erityyppisissä korvissa.

## Lähteet
* *[[Retkeilykasvio]]*. Toim. Hämet-Ahti, Leena & Suominen, Juha & Ulvinen, Tauno & Uotila, Pertti. Luonnontieteellinen keskusmuseo, Kasvimuseo, Helsinki 1998.

### Viitteet

## Aiheesta muualla
* Suomen Lajitietokeskus: Nuokkuhelmikkä (''Melica nutans'')
* Kasviatlas 2021: Nuokkuhelmikän (''Melica nutans'') levinneisyys Suomessa.
* Den virtuella floran: Bergslok (''Melica nutans'')
Mansaaren lippu

**Mansaaren lippu** on Mansaaren kansallinen symboli. Lippu on pohjaväriltään kokopunainen ja lipun keskellä on *[[Triskelion]]*, Mansaaren virallinen symboli, kolmijalka, jossa kolme polvestaan koukistettua haarniskoitua jalkaa ovat varpaat myötäpäivään.
Mansaaren lippu pohjautuu saaren viimeisen normannikuninkaan, Magnus III:n vaakunaan. Tämän vaakunan pohjalta modernisoitu vaakuna on Magnus-kuninkaan jälkeläisiä edustavan Skanke-suvun käytössä Norjassa.
Triskelionin juuret ovat ikivanhassa kelttiläisessä auringon symbolissa, jollainen on tavattu myös muutamilta muilta antiikin sivilisaatioilta, kuten mm. mykeneläisiltä. Myös Sisilian lipussa on samankaltainen symboli.

Mansaarelle rekisteröidyissä kauppalaivoissa käytetään Englannin kauppalaivaston lippua, johon on yhdistetty Mansaaren Triskelion.
Lutta

**Lutta** on yksi Eurajoen kunnan kylistä. Lutalla on n. 70 asukasta ja se kuuluu Rikantilan koulupiiriin. Kylässä sijaitsee Lutanjärvi, joka kuuluu kolmen järven suojeluprojektiin. 40 hehtaarin suuruisen järven veden laatu on ollut jopa erinomaista.
Paimenmatara

**Paimenmatara** (*Galium album*) on valkokukkainen voimakastuoksuinen monivuotinen kasvi.

## Ulkonäkö ja koko
Paimenmataran varsi voi kasvaa metrin mittaiseksi ja kasvupaikoille muodostuu usein takkuinen, rönsyllinen kasvusto. Koheneva varsi on särmikäs, kalju ja tyvestä vankka. Lehdet ovat tasasoukan suikeita tai pitkulaisia ja ne kasvavat kiehkuroina 6–8 lehden ryhminä varren ympärillä. Leveimmillään lehdet ovat kärkiosastaan, ja ovat lyhytotaisia ja usein hieman nahkeita. Pienet, 3–5 mm leveät tuoksuttomat kukat sijaitsevat laajoina harsuina viuhkoina kasvin latvassa. Niissä on tyypillisesti neljä valkoista terälehteä. Paimenmatara kukkii kesä-elokuussa.

Paimenmatara risteytyy helposti keltamataran (*G. verum*) kanssa. Lajien risteymä tunnetaan nimellä piennarmatara (*G.* × *pomeranicum*). Risteytyminen on harvinaistanut merkittävästi keltamataran esiintymiä Suomessa. Paimenmataraa muistuttavat saksanmatara eli etelänpaimenmatara (*Galium mollugo*) ja Etelä-Suomessa lehtimetsässä hyvin harvinaisena kasvava harsomatara (*Galium intermedium*).

## Levinneisyys
Paimenmataraa tavataan yleisenä koko Euroopassa ja paikoitellen myös Pohjois-Afrikassa. Ihmisen mukana laji on levinnyt vieraslajiksi myös muun muassa Pohjois-Amerikkaan. Suomessa paimenmatara on yleinen koko maassa pohjoista Lappia lukuun ottamatta.

## Elinympäristö
Paimenmatara kasvaa tuoreilla ja kuivilla niityillä, laitumilla ja tienvierillä.

## Lähteet
* Väre, Henry: *Nelilehtivesikuusi*. Teoksessa *Kasvit III*. Toim. Piirainen, Mikko. WSOY, Porvoo 2009, s. 252–253.
* *Retkeilykasvio*. Toim. Hämet-Ahti, Leena & Suominen, Juha & Ulvinen, Tauno & Uotila, Pertti. Luonnontieteellinen keskusmuseo, Kasvimuseo, Helsinki 1998.

### Viitteet

## Aiheesta muualla
*Kasviatlas 2022: Paimenmataran levinneisyys Suomessa.
*Pinkka, Lajintuntemuksen oppimisympäristö: Paimenmatara (''Galium album'')
*LuontoPortti: Paimenmatara (''Galium album'')
*ITIS: ''Galium album'' 
*United States Department of Agriculture (USDA): ''Galium album''
Paavo Viljanen

**Paavo Viljanen** (17. kesäkuuta 1904 Karstula – 10. helmikuuta 1972 Tampere) oli lestadiolaispastori, rovasti ja kirjailija, joka vanhoillislestadiolaisuuden hajaannuksen aikana kuului eronneeseen elämänsanalaisten ryhmään. Viljanen oli Kuhmalahden kirkkoherrana 1933–1950, jolloin siirtyi Tampereelle, aluksi kappalaiseksi myöhemmin Kalevan seurakunnan kirkkoherraksi. Ollessaan pappina Kivijärvellä 1929 hän liittyi vanhoillislestadiolaisuuteen. Paavo Viljanen toimi Siionin Lähetyslehden päätoimittajana vuosina 1944–1960. Hän oli vuonna 1958 aloittaneessa Siionin laulut -kokoelman uudistustoimikunnassa. SRK:n johtokunta erotti hänet päätoimittajan virasta kastekysymykseen liittyneiden erimielisyyksien vuoksi.

## Teokset
*Ihana on Siion virtoinensa, WSOY, 1941 
*Wäinö Havas, hengen ja miekan mies, WSOY, 1943
*Hän on meidän rauhamme, saarnoja ja kirjoituksia kotihartautta varten, WSOY, 1943
*Tie rauhaan : sananen nuorille, 1944
*Armahda minua – riivaaja vaivaa lastani : sana vanhemmille, 1945
*Miten löytäisin armollisen Jumalan?, 1946
*Elävää tulta, romaani, 1948
*Lestadiolaisesta liikkeestä Tampereen hiippakunnassa. – Jumalan työsaralta III. Tampereen hiippakunnan vuosijulkaisu 1950. Helsinki 1949. 
* Tähän asti on Herra meitä auttanut.  Oulu, 1956 (toim.) 
*Unkarin tähdet, romaani, 1957 
*Usko tulee kuulemisesta, 1957
*Turvallinen usko, 1959
*Mistä Nestor nimistössämme?, 1964
*Usko ja elämä, Kirjayhtymä, 1965 
*Unkaria ja Suomea etsimässä, 1965
*Usko ja elämä, 1965
*Aukene, saarnoja ensimmäisen vuosikerran evankeliumeihin, 1965
*Kahdentoista apostolin seurassa, 1970

## Katso myös
* Elämänsanalaisuus

## Lähteet
Guernseyn lippu

**Guernseyn lippu** on Isolle-Britannialle kuuluvan Guernseyn itsehallintoalueen kansallinen symboli.

Nykyinen lippu on peräisin vuodelta 1985, ja sen valkoisella pohjalla lepää punainen Pyhän Yrjön risti, jonka päällä lepää vielä kultainen risti. Lipun mittasuhde on 2:3. Lipun uudistamisen syynä oli vanhan lipun liiallinen samankaltaisuus Englannin lipun kanssa.

Lipun kultainen risti edustaa Englannin kuningas Vilhelm Valloittajaa, joka oli myös Normandian herttua. Hänellä oli tällainen risti lipussaan Hastingsin taistelussa. Ristin oli hänelle antanut paavi Aleksanteri II. Vanhassa, 1936–1985 käytössä olleessa lipussa ei ollut kultaista ristiä, ja Pyhän Yrjön ristin sakarat olivat kapeammat.

Guernseylle rekisteröidyissä kauppa-aluksissa käytetään Englannin kauppalippua lisättynä kultaisella ristillä.
A New Morning

***A New Morning*** on Sueden viides studioalbumi. Se edustaa tyyliltään brittipopia ja julkaistiin Columbia Records -levymerkillä 30. syyskuuta 2002.

Single "Positivity" pääsi Britannian listoilla 16. ja "Obsessions" 29. sijalle. Levyn tuottivat Stephen Street, John Leckie ja Dave Eringa.

Suede hajosi albumin julkaisun jälkeen vuonna 2003. 

## Kappaleet
# "Positivity" (Anderson/Oakes/Gilbert/Osman/Codling) – 2:56
# "Obsessions" (Anderson/Oakes) – 4:11
# "Lonely Girls" (Anderson/Codling) – 3:13
# "Lost in TV" (Anderson/Osman) – 3:40
# "Beautiful Loser" (Anderson/Lee/Oakes) – 3:38
# "Streetlife" (Anderson/Lee) – 2:51
# "Astrogirl" (Anderson/Lee) – 4:35
# "Untitled...Morning" (Anderson/Oakes) – 6:01
# "One Hit to the Body" (Anderson/Oakes/Codling) – 3:07
# "When the Rain Falls" (Anderson) – 4:48
# "You Belong to Me" (Anderson) – 17:29

## Lähteet
Carolina Kostner

**Carolina Kostner** (s. 8. helmikuuta 1987 Bolzano) on italialainen taitoluistelija. Hän on vuoden 2012 maailmanmestari, viisinkertainen Euroopan-mestari (2007, 2008, 2010, 2012 ja 2013) ja olympiapronssimitalisti Sotšin olympialaisista 2014.

MM-kilpailuissa Kostner on saavuttanut vuoden 2012 mestaruuden lisäksi hopeaa vuosina 2008 ja 2013 sekä pronssia vuosina 2005 ja 2011. EM-kilpailuista hänellä on mestaruuksien lisäksi hopeaa vuosilta 2009 ja 2011 sekä pronssia vuosilta 2006, 2014, 2017 ja 2018. Kostner on myös kahdeksankertainen Italian mestari.

## Elämä ja ura
Kostner aloitti luistelun vuonna 1990. Hänen äitinsä Patrizia oli kansallisen tason taitoluistelija 1970-luvulla ja isä Erwin pelasi jääkiekkoa Italian joukkueessa MM- ja olympiatasolla. Hänellä on myös kaksi veljeä, vuotta vanhempi Martin sekä kolme vuotta nuorempi, jääkiekkoa pelaava Simon Kostner. Kostnerin serkku ja kummitäti on Isolde Kostner, olympiahopeaa vuonna 2002 voittanut alppihiihtäjä.

Kostner harjoittelee valmentajansa Michael Huthin johdolla Saksan Oberstdorfissa. Hänen koreografeinaan toimii Lori Nichol.

Tammikuussa 2015 Italian olympiakomitea määräsi Kostnerin 16 kuukauden kilpailukieltoon. Olympiakomitean mukaan Kostner oli vuonna 2012 auttanut silloista poikaystäväänsä, kilpakävelijä Alex Schwazeria, välttelemään dopingviranomaisia. Lokakuussa 2015 kieltoa lyhennettiin ja Kostner on saanut kilpailla vuoden 2016 alusta alkaen.

## Ohjelmat

Lähde

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Viralliset kotisivut 
* Sports-Reference.com: Carolina Kostner
Edwin Jarvis

**Edwin Jarvis** on Marvel-kustantamon sarjakuvissa esiintyvä hahmo, joka tunnetaan varsinkin Kostajien pitkäikäisenä hovimestarina. Jarvisin ensiesiintyminen tapahtui *Tales of Suspense* -lehden numerossa 59 (joulukuussa 1964).

## Historia

Jarvis on hovimestari, joka aloitti uransa Howard ja Maria Starkin palveluksessa. Pariskunnan kuoleman jälkeen Jarvis huolehti näiden suuresta kartanosta. Ennen uraansa hovimestarina Jarvis palveli Royal Air Forcessa.

Starkien poika, Tony Stark, lahjoitti myöhemmin Kostajille vanhempiensa kartanon, josta tuli supersankariryhmän päämaja. Jarvis ryhtyi samalla pitämään huolta myös Kostajien taloudenpidosta. Hän on palvellut uskollisesti jo vuosien ajan ja toiminut isähahmona useille uusille Kostajille.

Työhön on kuitenkin sisältynyt myös vaaroja: Jarvis miltei menetti silmänsä Pahuuden Mestarien hyökättyä kartanoon ja Mister Hyden hakattua häntä julmasti. Jarvis on ainoa, joka on pysynyt Kostajissa koko ryhmän olemassaolon aikana.

## Voimat & varusteet

Jarvisilla ei ole varsinaisia supervoimia. Hän on kuitenkin palvellut useita vuosia RAF:ssa, jona aikana hän harrasti aktiivisesti nyrkkeilyä pitäen mestaruutta tappioitta itsellään kahden vuoden ajan.

## Ultimate Edwin Jarvis

Ultimate Marvel -universumissa Jarvis on avoimesti homoseksuaali ja palvelee ennen kaikkea Tony Starkin henkilökohtaisena hovimestarina. Tämä versio Jarvisista on myös huomattavasti paljon ivallisempi työnantajaansa kohtaan.

## J.A.R.V.I.S.
Marvel Cinematic Universessa, alkaen elokuvasta *[[Iron Man (elokuva)|Iron Man]]*, esiintyy hienostunut tekoäly **J.A.R.V.I.S.** (lyhenne nimestä **J**ust **A** **R**ather **V**ery **I**ntelligent **S**ystem), jonka ääninäyttelijänä elokuvassa toimi Paul Bettany. Tony Stark suunnitteli J.A.R.V.I.S.:n perustumaan edesmenneeseen palvelijaansa, Edwin Jarvisiin. J.A.R.V.I.S. huolehti aluksi vain kaikista Starkin kartanon kotiaskareista, mutta Starkin rakennettua Rautamiehen haarniskajärjestelmänsä hän lataa J.A.R.V.I.S.:n siihen auttamaan häntä. Elokuvassa ** Ultron tuhosi osan J.A.R.V.I.S.:ista, mutta Stark ja Bruce Banner latasivat selviytyneen osan hänestä Helen Chon luomaan ja Ultronilta varastettuun synteettisestä kudoksesta tehtyyn kehoon, josta tuli Vision.

J.A.R.V.I.S.:n esiintymisen johdosta elokuvissa, häntä on käytetty myös sarjakuvissa sekä animaatiosarjoissa.

## Edwin Jarvis muissa medioissa
* Jarvis esiintyy pienessä sivuosassa  -pelissä, jossa hän toimii NPC-hahmona Stark-tornissa Tony Starkin hovimestarina. Hän esiintyy myös Marvel Agent Carter sarjassa.

## Aiheesta muualla
* Ihmeiden aika-sivuston osuus Jarvisista
BakeSale

**Bakesale** on verkkokauppaohjelmisto, joka käyttää MVC-ohjelmistoarkkitehtuuriin perustuvaa CakePHP-ohjelmistokehystä ja jQuery-JavaScript-kirjastoa. 
BakeSale on avointa lähdekoodia ja sitä levitetään MIT-lisenssin alla. BakeSale tarvitsee Apachen, PHP:n ja MySQL:n toimiakseen.

Ohjelmiston viimeisin vakaa versio on vuodelta 2008.
Myös bakesalepro.com-sivusto on lakannut toimimasta 2010.

## BakeSalen ominaisuuksia
* Tuottaa W3C-standardeja noudattavaa XHTML-merkkausta ja CSS-muotoiluja.
* Automaattinen esikatselukuvien luonti.
* Hallinta selaimen kautta.
* Sähköpostivahvistukset tilauksista asiakkaalle ja kauppiaalle.
* Rajaton määrä tuotteita, tuotemerkkejä ja tuotekategorioita.
* Toimituskulujen lasku tuotteitten määrän, tilauksen kokonaispainon ja/tai hinnan mukaan.
* Hakukoneoptimoitu
* Varaston hallinta
* Toimitus- ja maksutapojen rajoitus toimitusmaiden mukaan

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* https://code.google.com/p/bakesale/
Roland (ritari)

**Roland** (**Hruodlandus**) on Rolandin laulun keskushahmo ja sankari.

Rolandin laulussa kerrotaan Kaarle Suuren sodasta Espanjan ”saraseeneja” vastaan ja Pyreneillä tapahtuvasta väijytyksestä, jossa Roland kuolee. Eepoksessa saraseenit hyökkäävät Roncevauxin laaksossa frankkien armeijan jälkijoukkojen kimppuun, joita Roland komentaa. Roland haavoittuu kahakassa kuolettavasti ja puhaltaa torveensa Olifantiin kutsuakseen apua. Torven ääni on niin kimeä, että se surmaa lintuja taivalla ja saa saraseenit vetäytymään sekasorron vallassa. Torvi kuitenkin halkeaa kahtia ja Roland kuolee uskollisen palvelijansa käsivarsille ennen kuin Kaarle Suuri ehtii paikalle.

Tarinat Rolandista olivat keskiajalla hyvin suosittuja, ja esimerkiksi monissa Saksan kaupungeissa on niin sanottu *Rolandin pylväs*, Rolandia esittävä suurikokoinen veistos. Rolandia esittävillä veistoksilla on käsissään miekka ja kilpi tuomiovallan vertauskuvina.

Legendan taustalla on todellinen taistelu, joka käytiin vuonna 778. Siinä baskit tuhosivat Espanjan sotaretkeltä vetäytyvän Kaarle Suuren armeijan jälkijoukon. Grimbergin Kansojen historian mukaan Rolandin laulun taustalla ollut taistelu oli suhteellisen vähäpätöinen kahakka, jossa baskit, eikä suinkaan maurit, hyökkäsivät Espanjasta vetäytyneen Kaarle Suuren armeijan jälkijoukkoon tuhoten sen. Rolandin esikuva oli suhteellisen vähämerkityksinen ruhtinas, joten laulu suuresti liioittelee sekä henkilön että tapahtuman merkitystä.

## Lähteet
*Biedermann, Hans: Suuri symbolikirja. WSOY 1993. .
*Cotterell, Arthur: Maailman myytit ja tarut. WSOY 1996. 

### Viitteet
Kristilliset hyveet

**[[Kristinusko|Kristillisiä]] [[hyve]]itä** on perinteisesti ajateltu olevan yhteensä seitsemän, joista kolme ns. teologista hyvettä. Oppi teologisista hyveistä on peräisin Tuomas Akvinolaiselta (1225–1274) hänen kirjastaan *Summa Theologiae.* Hyveet on mainittu Uudessa testamentissa Paavalin ensimmäisessä korinttolaiskirjeessä (1. Kor. 13:13) ja ne ovat:

***usko** (*[[pistis]]*, *fides*)
***toivo** (*[[elpis]]*, *spes*)
***rakkaus** (*[[Agape (kristinusko)|agapē]]*, *caritas*)

Neljä ns. kardinaalihyvettä ovat oikeamielisyys, viisaus, rohkeus ja kohtuullisuus. Nämä perustuvat Platonin hyveoppiin ja ne omaksuttiin osaksi kristillistä teologiaa uusplatonismin välityksellä.

## Kristilliset paheet

Kristinuskon mukaan on kahdentyylisiä paheita. Toiset ovat peräisin ihmisten ruumiillisesta rakenteesta, kuten kieroutuneet aistit (himo) ja toiset epäjumalien palvonnasta. Ensin mainitut ovat vähemmän merkittäviä kuin jälkimmäiset, vaikkakin syntisiä. Hengellisiä paheita ovat muun muassa jumalanpilkka (uskon väärinkäyttö), epätoivo (toivon väärinkäyttö), uskosta luopuminen, hurskauden käyttämättömyys ja välinpitämättömyys.

Keskiajan katolisen kirkon teologiassa ns. seitsemän kuolemansyntiä olivat seitsemän kristillisen hyveen vastakohtia. Näitä paheita olivat ylpeys, kateus, ahneus, viha, mässäily, himo ja valheellisuus. Seitsemän kuolemansyntiä ovat usein olleet kiinnostava aihe myös taiteessa, erityisesti kirjallisuudessa ja elokuvissa.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

*Usko uudessa raamatunkäännöksessä (1992)
*Toivo uudessa raamatunkäännöksessä (1992)
*Rakkaus uudessa raamatunkäännöksessä (1992)
Delokalisaatio

**Delokalisaatio** on kvanttimekaniikan käsite, jolla kemiassa tarkoitetaan ilmiötä, jossa elektronin ei voida sanoa kuuluvan mihinkään tiettyyn sidokseen tai atomiin vaan se on molekyyliorbitaalilla, joka kattaa useamman peräkkäisen atomin. Kemiassa tällä on se merkitys, että sidosryhmä, jossa on delokalisoitunut elektroni, on paljon vakaampi kuin sidokset yksinään. Siksi yhdisteet, joissa on delokalisoituneita elektroneja, ovat vakaampia, ja niiden muodostuminen on entropian ja energian kannalta suotuisaa. Esimerkiksi aromaattinen yhdiste sisältää renkaan, jossa elektronit ovat delokalisoituneet, ja siksi rengas reagoi huonosti.

Bentseenirenkaassa elektronien delokalisaatiota voidaan korostaa piirtämällä vuorottelevien yksöis- ja kaksoissidosten sijaan yhtenäinen viiva kuten viereisessä kuvassa.
Delokalisoituneiden elektronien olemassaoloa voidaan havainnollistaa myös resonanssimuotojen avulla. Todellisuudessa resonanssimuodot edustavat ääripäitä, joiden välillä elektronitiheys voi vaihdella. Keskimääräinen elektronitiheys riippuu atomien elektronegatiivisuuksista.

Delokalisoituneet elektronit näkyvät ultravioletti-, ja näkyvän valon alueella, koska ne absorboivat useita sähkömagneettisen säteilyn aallonpituuksia. Orgaanisten väriaineiden kuten erilaisten musteiden väri perustuu siihen.

## Katso myös
*Aromaattinen yhdiste
*Kemiallinen sidos
Dog Logan

**Dog Logan** on kuvitteellinen sarjakuvahahmo Marvel Comicsin *Origin*-sarjassa, joka kertoo Wolverinen varhaisista vaiheista.

## Dog Loganin elämäkerta
Dog Logan työskenteli isänsä, Thomas Loganin, kanssa Howlettin maatilalla 1800-luvun lopulla Albertassa, Kanadassa. Dog oli nuorena James Howlettin, tulevan Wolverinen, ja Rosen, maatilalla työskennelleen orvon, hyvä ystävä. Dog kerran jopa pelasti hukkuvan Jamesin joesta. Thomas, jolla oli ongelmia alkoholin kanssa, hakkasi poikaansa kieltäen tätä viettämästä aikaa ylemmän luokan kanssa ja lopulta Dogin maailmankuva vääristyikin.

Teini-iässä Dog oli julma ja sadistinen yrittäen jopa lähennellä Rosea. James sattumalta todisti Dogin teot ja kertoi tästä isälleen. Kostona Dog tappoi Jamesin koiran, minkä johdosta Dog sekä hänen isänsä karkotettiin tilalta. Vihoissaan Thomas palasi Dogin kanssa aseistettuna. Thomas päätyi ampunaan Jamesin isän, Johnin, minkä James näki. Surullisena ja vihaisena James hyökkäsi Thomasin ja Dogin kimppuun juuri kasvaneilla kynsillään. Hän viilsi Dogin kasvoja ja tappoi Thomasin. Tämän jälkeen hän pakeni Rosen kanssa tilalta.

Dog makasi maassa pidellen kasvojaan ja näki Johnin puolison, Elizabethin, ampuvan itsensä. Niin Dogista tuli tapauksen ainoa todistaja poliisien saapuessa ja hän kertoi Rosen tappaneen kaikki.

Vuosia myöhemmin Jamesin kuoleva isoisä palkkasi Dogin etsimään Jamesin ja tuomaan luokseen. Dog suostui, mutta tarkoituksenaan tappaa James. Dog oli kasvanut suureksi ja oli todella vahva.

Dog löysi Jamesin kaivoskaupungista ja saapui todistamaan Jamesin häkkiottelua toista työntekijää, Cookie Malonea, vastaan, joka myös vihasi Jamesia. Dog antoi Cookielle nyrkkiraudat, mutta tämä hävisi silti Jamesille ja Dog hyökkäsi itse Jamesin kimppuun. Dog väitti olevansa Jamesin isän tappaja, vaikka oikea tappaja oli hänen isänsä Thomas. Hän siis joko valehteli tai oli menettänyt muistinsa. James onnistui voittamaan Dogin, mutta ollessaan iskemässä tätä kynsillään, Rose astui hänen eteensä tarkoituksenaan estää Jamesia. James kuitenkin iski kynnet vahingossa Roseen, joka kuoli. Tämän jälkeen James pakeni metsään jättäen Dogin jälkeensä.

## Teorioita ja huhuja

Jotkut lukijat uskovat, että Thomas Loganilla olisi ollut suhde Elizabeth Howlettin kanssa ja he olisivat saaneet lapsen, James Howlettin. Tämä selittäisi huomattavan yhdennäköisyyden Thomasin ja aikuisen Jamesin välillä. Tämä myös tekisi Dogista Jamesin velipuolen ja tästä syystä Dog saattaisi olla mutantti omaten Jamesin kykyjä, kuten paranemiskyvyn.

Tätä ajatusta on myös jatkettu siihen, että Dog olisi Sapelihammas, Wolverinen tuleva vihollinen. Tämä perustuu Dogin ulkonäköön, joka muistuttaa huomattavasti Sapelihammasta, ja siihen, että Dogilla saattaisi olla paranemiskyky. Paul Jenkins on sanonut, ettei tarkoittanut Dogin olevan Sapelihammas, mutta hän jätti tuleville kirjoittajille mahdollisuuden päättää tästä.
Sten Söderström

**Sten Håkansson Söderström** (21. syyskuuta 1948 Kotka – 6. syyskuuta 1996 Vaasa) oli suomalainen vasemmistopoliitikko. Hän edusti kansanedustajana Suomen kansan demokraattisen liittoa (1979–1986) ja Demokraattista vaihtoehtoa (1986–1987). Söderström oli ammatiltaan lääkäri ja hän toimi aktiivisesti Lääkärin sosiaalinen vastuu -järjestössä sekä Sosialistisessa terveysrintamassa. Söderström oli myös kunnanvaltuutettu Mustasaaressa ja Vaasassa sekä presidentin valitsijamies 1982.

Sten Söderström liittyi Suomen kommunistiseen puolueeseen vuonna 1975. ssä toiminut Söderström valittiin kansanedustajaksi Vaasan läänin vaalipiiristä vaaleissa 1979. Söderströmiä tuki etenkin SKP:n oppositio eli niin sanotut taistolaiset. Vuoden 1981 edustajakokouksessa hänet valittiin SKP:n keskuskomitean varajäseneksi ja myöhemmin jäseneksi. SKP:n hajaannuttua 1980-luvun puolivälissä Söderström siirtyi Suomen kommunistisen puolueen (yhtenäisyys) ja Devan riveihin. Vuonna 1986 hänet valittiin SKPy:tä edeltäneen SKP:n järjestöjen keskuskomiteaan.

Söderström oli Suomi–Kuuba-seuran varapuheenjohtaja.

Vuonna 1980 Söderströmin tukiryhmä alkoi julkaista Työväen Pohjanmaa -lehteä. Söderström oli myös taistolaisten (vuonna 1988 lopettaneen) Arbetartidningen Enhet -lehden viimeinen päätoimittaja.

Vaasan kaupunginvaltuuston Kommunistien ja sitoutumattomien valtuustoryhmään kuulunut Söderström siirtyi Vasemmistoliiton ryhmään kesäkuussa 1990.

Sten ”Stena” Söderström kuoli hirvikolarissa syyskuussa 1996.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*
Ferroseeni

**Ferroseeni** eli **bis(syklopentadienyyli)rauta(II)** (Fe(C5H5)2) on vakaa, neutraali kemiallinen yhdiste, joka on kahden aromaattisen syklopentadienyyli-anionin ja yhden rauta(II)-atomin metallikompleksi. Se on vaaleanoranssi kiinteä aine, joka liukenee orgaanisiin liuottimiin kuten bentseeniin, muttei veteen. Ferroseeni on tyypillinen metalloseeni eli aine, jossa kahden syklopentadieenin välissä on kaksiarvoinen metalli-ioni. Tällaista rakennetta nimitetään sandwich-rakenteeksi.

Syklopentadienyyli on viisihiilinen rengas, joka on syklopentadieenistä johdettu anioni ja jossa on muodollisesti kaksi kaksoissidosta. Se on kuitenkin aromaattinen yhdiste, ts. kaksoissidos-, eli π-elektronit jaetaan koko renkaan yli yhdelle yhteiselle orbitaalille. Metalloseeneissa koko syklopentadienyylirenkaan aromaattinen orbitaali sitoutuu metalli-ioniin. Metalli-ioniin sitoutuu siis viisi atomia, jolloin yhdistettä kutsutaan η5-yhdisteeksi (η5 lausutaan "pentahapto").

Ferroseeni reagoi aromaattiselle yhdisteelle tyypillisellä tavalla, eli aromaattisella substituutiolla, ei kuten karbanioni tai dieeni (alkeeni). Siitä on helppo valmistaa johdannaisia.

Ferroseenia valmistetaan 300&nbsp;°C:n lämpötilassa syklopentadieenin ja raudan välisellä reaktiolla.
:2 C5H6 + Fe → Fe(C5H5)2 + H2

Ferroseenilla itsellään on vähän käyttötarkoituksia. Ferroseeniä voidaan käyttää tetraetyylilyijyn korvikkeena vanhoihin autoihin, jotka on suunniteltu lyijybensiiniä varten. Ferroseenista on kuitenkin helppo valmistaa johdannaisia. Lääkekemiassa on havaittu, että tamoksifeenin ferroseenijohdannainen on solumyrkky, jota voidaan käyttää syövän hoitoon. Ferrosenyylifosfiineja käytetään metallikatalyytin ligandina; näitä katalyyttejä käytetään lääkkeiden ja maatalouskemikaalien valmistuksessa.

Ferroseenin moolimassa on 186,03&nbsp;g/mol ja CAS-numero 102-54-5. Aineesta käytetään myös nimiä *rautadisyklopentadienyyli* ja *rautadi-2,4-syklopentadien-1-yyli*.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

*
*PubChem: Ferrocene 
*ChemBlink: Ferrocene
PSA

**PSA** tarkoittaa seuraavia asioita:

* Groupe PSA, ranskalainen autojen ja moottoripyörien valmistaja
* prostataspesifinen antigeeni, PSA, eturauhasen erittämä proteiini
* PSA-järjestelmä, Professional Services Automation -järjestelmä
* Pacific Southwest Airlines, yhdysvaltalainen lentoyhtiö, nykyisin US Airwaysin osa
* Probabilistic Safety Assessment, todennäköisyyspohjainen turvallisuusanalyysi
* PsA, *Piscis Australis*, Etelän Kala, tähdistö
* PSA, Public Service Agreement, Britanniassa julkisille virastoille asetetut kolmevuotiset tavoitteistot
* PSA, Professional Squash association, Squashin ammattilaisjärjestö
Wake Me Up When September Ends

**Wake Me Up When September Ends** on punk-rock-yhtye Green Dayn kappale American Idiot -albumilta. Kappaleen kirjoitti yhtyeen laulaja/kitaristi Billie Joe Armstrong. Billie Joe on haastattelussa sanonut, että kappale on sävelletty hänen isänsä muistolle. Billie Joe oli tällöin vain 10-vuotias. Laulaessaan tämän laulun Billie Joe on monesti itkenyt.

Kappaleen musiikkivideo ottaa kantaa Irakin sotaan kertoen tarinan pariskunnasta, jota näyttelevät Evan Rachel Wood ja Jamie Bell.
Ladvo-Venka

**Ladvo-Venka** on Naantalin 9. kaupunginosa noin 5 kilometriä kaupungin keskustasta koilliseen. Kaupunginosassa on 70 asukasta (2005), ja se on siten väkiluvultaan Naantalin pienimpiä. Ladvo-Venka oli Naantalin pohjoisin kaupunginosa ennen vuoden 2009 kuntaliitoksia ja se sijaitsee Maskun ja Raision rajalla. Naapurikaupunginosia Naantalin puolella ovat Murikko ja Soininen.

Vengassa sijaitsee vuonna 2006 avattu 27-reikäinen golfkenttä Aurinko Golf, jossa pelattiin 30&nbsp;000 kierrosta vuonna 2008. Golfkentän alue on 93 hehtaarin suuruinen, josta kaksi kolmasosaa on vaihtelevaa kallio- ja mäntymetsämaisemaa ja korkeuserot omaavaa maastoa. Loput alueesta on kumpuilevaa viljely- ja laidunmaata. Alueella on runsaasti omenapuita ja paikalla sijaitsikin ennen Vengan tila.

Vengan lounaisosaan alettiin rakentamaan vuoden 2010 aikana 24 kivitaloa Aurinkoportti-nimiselle uudelle omakotitaloalueelle. Alueelle rakennettiin tieyhteys Maskuntien–Immasentien kiertoliittymästä.

## Isosuo

Isosuo on Ladvo-Vengan pohjoisosassa sijaitseva alue, jossa toimii Naantalin, Raision ja Maskun kuntien rajalla Lounais-Suomen Jätehuolto Oy:n Isosuon jäteasema, joka on entinen kaatopaikka. Naantalin puolella on Turun Seudun Energiantuotanto Oy:n  tuhkankaatopaikka eli Härkäsuon kaatopaikka, joka oli aikaisemmin Fortum Oyj:n omistuksessa. Keväällä 2019 TSE kertoi suunnittelevansa paikalle biopolttoaineterminaalia ja aikaisempaa laajempaa tuhkanläjitysaluetta. Näiden yhteenlaskettu pinta-ala olisi yli 20 hehtaaria. Rakennuksia ei paikalle ole tulossa, mutta mittavat maanrakennustyöt maksavat noin 2 miljoonaa euroa. Terminaalissa murskattaisiin puuta ja se toimisi varmuusvarastona. Hanketta perustellaan TSE:n Naantalin monipolttoainevoimalaitoksen toimintavarmuuden parantamisella. Isosuon alueen koillispuolella on Maskun kunnan pieni teollisuusalue. Isosuota ympäröivät alueet ovat pääasiassa maa- ja metsätalouskäytössä.

Naantalin kaupungin puhtaiden ylijäämämassojen läjitysalue eli Naantalin maankaatopaikka, Isosuon maankaatopaikka, otettiin käyttöön vuonna 1989. Sen pinta-ala on neljä hehtaaria ja sinne läjitetään rakennustyömaiden kaivuumassoja ja kiviainetta Naantalin alueelta, 5&nbsp;000–10&nbsp;000 kuutiometriä vuodessa. Maankaatopaikka kykenee vastaanottamaan maa-ainesta arviolta vuoteen 2020 saakka.

Isosuon alueen pintavedet purkautuvat Vaarjoen kautta mereen.

## Lähteet
Luikkio

**Luikkio** on Naantalin 7. kaupunginosa noin 3 km kaupungin keskustasta pohjoiseen. Kaupunginosassa on 564 asukasta (2005), ja se saa nimensä sijainnistaan Luikkion­vuoren kupeessa. Luikkio sijaitsee meren rannalla, ja sen naapurikaupunginosia ovat Ruona-Pirttiluoto, Taimo ja Soininen.

Luikkio on omakotitalovaltainen asuinalue Luikkionlahden rannalla. Taimon koulu sijaitsee nimestään huolimatta Luikkion kaupunginosassa.
Tiikerikissa

**Tiikerikissa** eli **orisilla** tai **onsilla** (*Leopardus tigrinus*, myös *Oncifelis tigrinus* tai *Felis tigrina*) on kissaeläin ja läheistä sukua oselotille ja pitkähäntäkissalle.

Sen asuinalueita ovat Keski- ja Etelä-Amerikan trooppiset sademetsät. Tiikerikissa on yöeläin ja saalistaa jyrsijöitä ja lintuja. Tiikerikissan pituus on noin 40–50 senttiä, lisäksi häntä 40 senttiä. Vaikka mitat ovat suuremmat kuin tavallisella kotikissalla, tiikerikissa painaa vähemmän, 2–3 kiloa. Pienestä koostaan huolimatta kissa on hyvin aggressiivinen, erityisesti uros. Tiikerikissa kuuluu uhanalaisuusluokituksessa vaarantuneisiin lajeihin. Sitä metsästetään sen kauniin turkin tähden.

## Lisääntyminen
Tiikerikissan tiineysaika on 74–76 vuorokautta, ja emo synnyttää tavallisesti 1–3 pentua helmi-huhtikuussa.  Pennun silmät avautuvat, kun se on 17 päivän ikäinen. Kaikki hampaat puhkeavat yhtä aikaa, ja pentu alkaa syödä kiinteää ravintoa 55 päivän ikäisenä.

## Alalajit
Tiikerikissa voidaan jakaa kahteen alalajiin. *L. t. guttulus* on eroteltu omaksi lajikseen *[[Leopardus guttulus]]*.

* *Leopardus tigrinus oncilla*, Costa Rica ja mahdollisesti Panama
* *Leopardus tigrinus tigrinus*, Pohjoinen Etelä-Amerikka

## Lähteet
*Lioncrusher.com
*Tunturisusi

### Viitteet
Putkikellot

**Putkikellot** kuuluvat lyömäsoitinten ryhmään, metallofonien alaryhmään. Putkikellot koostuvat erimittaisista kromaattisesti viritetyistä metalliputkista, jotka on valmistettu yleensä messingistä. Putket ovat halkaisijaltaan 30&ndash;40&nbsp;mm ja pituudeltaan 75–155&nbsp;cm. Yleisimmissä putkikelloissa on 18 putkea (1½ oktaavia: C4&ndash;F5), harvinaisempia ovat 25 putken soittimet (2 oktaavia: F3&ndash;F5). Ääni syntyy, kun putkia lyödään pienellä nahka- tai muovivasaralla.

Ensimmäisen kerran putkikelloja käytettiin Pariisissa vuosien 1860 ja 1870 välillä. Pronssista valmistetut putkikellot patentoi englantilainen John Harrington. Arthur Sullivan oli ensimmäinen, joka sävelsi musiikkia putkikelloille vuonna 1886.

Klassisessa musiikissa putkikelloja käytetään matkimaan kirkonkellojen ääntä. Tällaisiin teoksiin kuuluvat muiden muassa John Philip Sousan marssi *[[Liberty Bell (marssi)|Liberty Bell]]* ja Pjotr Tšaikovskin orkesterialkusoitto *[[Orkesterialkusoitto 1812|Vuosi 1812]]*. Ensimmäisen kerran putkikelloja käytettiin kirkonkellojen korvikkeina kuitenkin Giuseppe Verdin oopperoissa *[[Trubaduuri (ooppera)|Trubaduuri]]* (1853) ja *[[Naamiohuvit]]* (1859) sekä Giacomo Puccinin *[[Tosca]]ssa* (1900).

Putkikellot kuuluvat sinfoniaorkesterin soittimiin. **Putkikellopeli** tarkoittaa melkein samaa soitinta kuin putkikellot.
## Lähteet
EnMAP

**EnMAP** on Saksan suunnittelema kaukokartoitussatelliitti. Sen akronyymi tulee sanoista *Environmental Mapping and Analysis Program*, josta näkee, että satelliitti on ympäristön tilaa mittaava. Se laukaistaan vuonna 2011. Sen mittalaitteet toimivat näkyvän valon alueella. 

Sen toteuttaa Kayser-Threde-yhtiö.

## Aiheesta muualla
* National Earth Observation Mission EnMAP
Lievä kantrihuijaus

**Lievä kantrihuijaus** on Antti Raivion ja Ville Virtasen esittämien sketsihahmojen Akin & Turon keväällä 1988 studioalbumi. Albumi sisältää cover-kappaleita, joita Aki ja Turo esittävät The Hepamamas -taustayhtyeen säestämänä.

Levyn tunnetuimpia kappaleita on singlenäkin julkaistu ”Mahti Sonni”, joka on käännös brittiläislaulaja Gary Glitterin kappaleesta ”Iʼm the Leader of the Gang (I Am)”. Kappale oli yksi vuoden 1988 suurimmista hiteistä singlejulkaisun ollessa Suomen listaykkösenä sekä myynti- että jukeboxlistoilla.

Itse albumi menestyi hyvin nousten Suomen albumilistan ykköseksi neljäksi viikoksi huhtikuussa 1988. Top 20 -albumilistalla levy oli touko- ja kesäkuussa, kunnes sijoitus putosi kahdenkymmenen ulkopuolelle. Yhteensä albumi pysyi Suomen albumilistoilla 12 viikkoa.

Albumi julkaistiin One Inch Rock -levymerkillä vinyylilevynä ja C-kasettina. Poptori julkaisi albumin CD-levynä vuonna 2000 ja uudelleen vuosina 2001 ja 2009.  

Osa albumin kappaleista on julkaistu myös Maukka Perusjätkän kanssa tehdyllä yhteiskokoelma-albumilla *[[Cool (albumi)|Cool]]* (1997).

## Kappaleet
Kaikki sovitukset The Hepamamas.

### A-puoli
# 
# 
# 
# 
# 
# 

### B-puoli
# 
# 
# 
# 
# 

## Muusikot
* Aki & Turo (Antti Raivio ja Ville Virtanen) – laulu
+
; The Hepamamas
* Timo ”Turbo” Turpeinen – laulu
* Pemo Ojala – trumpetti
* Pynde Pylkkänen – saksofoni
* Tommi Lindell – kosketinsoittimet
* Vesa Anttila – kitarat
* Mikko Vuorela – bassokitara
* Leevi Leppänen – rummut

## Lähteet
* [– Suomen äänitearkisto ry:n levytietokanta 1901–1999](https://fenno.musiikkiarkisto.fi/ Fenno)
*  + Päivitetty versio vuoteen 2018 asti

### Viitteet

## Aiheesta muualla
* ''Lievä kantrihuijaus'' discogs.com-sivustolla
Immanen

**Immanen** voi tarkoittaa ainakin seuraavia:

## Asutusnimenä
* Immanen, kulmakunta Kouvolassa Tirvan alueella
* Immanen, Naantalin Soinisten kaupunginosan osa-alue

## Henkilöitä
* Sanna Immanen (s. 1975), virkamies ja kääntäjä.

## Katso myös
* Immonen
Terho (etunimi)

**Terho** on suomalainen miehen etunimi. Luontoaiheinen nimi johtuu tammen pähkinämäistä hedelmää tarkoittavasta sanasta terho. Nimi oli ehdokkaana kalenterinimeksi 1800-luvun puolivälin jälkeen ja tuli almanakkaan 1900-luvun alussa.

Nimi on annettu vuoden 2024 loppuun mennessä 3&nbsp;902 suomalaiselle miehelle, myös noin 30 naiselle.

## Tunnettuja Terhoja
* Terho Aalto (s. 1953), lehtivalokuvaaja ja valokuvataiteilija
* Terho Itkonen (1933–1988), suomen kielen tutkija ja professori
* Terho Kalliokoski (s. 1961), Rautakesko Oy:n toimitusjohtaja
* Terho A. Könönen (1920–1998), kunnallispoliitikko, historioitsija ja lauluntekijä, Suhmuran Santra -laulun tekijä
* Terho Lehtimäki (s. 1964), suomalainen ylilääkäri ja kliinisen kemian professori
* Terho Ojanperä (s. 1954), Ylivieskan ent. kaupunginjohtaja
* Terho Ovaska (1940–2015), pilapiirtäjä
* Terho Pulkkinen (1926–2011), yhteiskuntatieteilijä ja professori
* Terho Pursiainen (s. 1945), teologi, filosofi, yhteiskuntatieteilijä ja toimittaja
*Terho Rautiainen (s. 1960), ravivalmentaja ja -ohjastaja
* Terho Sakki (1930–1997), kuvanveistäjä
* Terho Toivonen (1929–1997), lääkäri, lääkintäneuvos, kirjailija ja pakinoitsija.
* Terho Vitikainen (1903–1992), toimittaja

## Kuvitteellisia Terhoja
*Terho (engl. *Cavin*), hahmo animaatiosarjassa ''Kummikarhut''
* Terho, veturi Wilbert Awdryn kirjasarjassa *[[The Railway Series]]* ja televisiosarjassa *[[Tuomas Veturi]]*

## Lähteet
Suomen Keksijäin Keskusliitto KEKE

**Suomen Keksijäin Keskusliitto KEKE ry** on vuonna 1971 perustettu keksijöitä tukeva keskusjärjestö. Siihen kuuluu 24 jäsenjärjestöä ja 1200 jäsentä.

KEKE tukee keksijöitä tarjoamalla tietoa rahoitusmahdollisuuksista ja keksintöjen suojaamisesta. Liitto on kansainvälisen keksijäliiton (IFIA) jäsen.

Keksijäin Keskusliitto, Suomen Kuntaliitto ja Suomen Yrittäjät valitsevat vuosittain Suomen luovin kunta -kunniamaininan saavan kunnan.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Suomen Keksijäin Keskusliitto
Auvo

**Auvo** on suomalainen miehen etunimi, joka kuitenkin 1900-luvun alkuvuosikymmeninä annettiin toisinaan myös tytölle. Nimi johtuu pääasiassa runokielessä esiintyvästä, onnellisuutta tarkoittavasta sanasta *auvo*. Kalevalassa auvo kuitenkin merkitsee kunniaa ja kaunistusta. Nimi on annettu 1900-luvun alusta vuoden 2019 loppuun mennessä 2&nbsp;044 suomalaiselle miehelle ja noin 70 naiselle. Yrjö Karilas ehdotti vuonna 1919 Auvoa naisennimeksi.

## Tunnettuja Auvoja
;Naisia
* Auvo Kurvinen (1916–1979), englantilaisen kirjallisuuden professori Helsingin yliopistossa.
;Miehiä
* Auvo Vilho Auer (1909–1945), opettaja ja kasvitieteilijä
* Auvo Karsikas (s. 1938), rehtori, kasvatustieteen lisensiaatti ja runoilija
* Auvo Kiiskinen (1925–1983), kansantaloustieteen professori
* Auvo Kostiainen (s. 1946), historian professori
* Auvo Maunula (1907–1944), lentäjä, Mannerheim-ristin ritari
* Auvo Nieminen (1936–2020), korkeimman hallinto-oikeuden hallintoneuvos
* Auvo Niiniketo (s. 1954), turvallisuuskouluttaja, "suomalaisen ju-jutsun isä"
* Auvo Nuotio (1917–1985), laulaja, kuoronjohtaja ja näyttelijä
* Auvo Pehkoranta (s. 1941), seiväshyppääjä
* Auvo Simonen (1931–2000), maastohiihtäjä
* Auvo Säntti (1906–1992), talousmaantieteen professori
* Auvo Vappula (s. 1934), insinöörikontra-amiraali
* Auvo Vihro (s. 1956), näyttelijä

## Kuvitteellisia Auvoja
* Auvo, Vesa-Matti Loirin esittämä sketsihahmo Spede Showssa (*Mänttien tv-asema*). Esiintyy myös elokuvassa Hei kliffaa hei.

## Muita käyttöyhteyksiä
* *Auvo-projekti* on Suomen valo- ja äänisuunnittelijoiden liiton, Suomen lavastustaiteilijain liiton ja Suomen Oistat-keskuksen hanke. Se edistää esityksen audiovisuaalisten osien (valo-, ääni-, kuva- ja pukusuunnittelu ja lavastus) huomioimista mediassa, varsinkin kritiikeissä. Auvo-projekti jakaa *Auvo-palkinnon*.

* Auvo, järvi Kuhmoisissa
* Auvo-hoito on Suomessa kehitetty rentouttava kosketushoito. Hoito perustuu rekisteröityyn Auvo Brain Relief ® menetelmään.

## Lähteet
Tuomo Tuomi

**Tuomo Tapio Tuomi** (26. lokakuuta 1929 Kouvola – 24. marraskuuta 2011 Helsinki) oli suomalainen kielitieteilijä ja professori, oppiarvoltaan filosofian lisensiaatti (Helsingin yliopisto 1965). Hän toimi Sanakirjasäätiön johtajana (1966–1976) sekä Kotimaisten kielten tutkimuskeskuksen ensimmäisenä johtajana (1976–1994).

Tuomi tutki etenkin Suomen murteita. Hän kirjoitti muun muassa sanan *letto* merkityksen muuntumisesta Suomen eri alueilla käyttäen apuna maankohoamiskronologiaa. 

Tuomi toimi *Suomen murteiden sanakirjan* (SMS) neljän ensimmäisen osan päätoimittajana ja laati suomen kielen ensimmäisen käänteissanakirjan. Hän toimi myös *[[Virittäjä]]n* päätoimittajana 1971–1979 ja *Kielipostin* päätoimittajana 1986–1993. Viimeisinä elinvuosinaan hän oli *Itämerensuomalaisen kielikartaston* (*Atlas linguarum fennicarum*, ALFE) päätoimittaja.

## Tunnustukset
Tuomi sai merkittäviä tunnustuksia:
*Marianmaan risti Suomen ja Viron suhteiden kehittämisestä.
*Suomen leijonan komentajamerkki
*Joensuun yliopiston kunniatohtori
*Turun yliopiston kunniatohtori

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*
Heini Walter

**Heini Walter** (28. heinäkuuta 1927 – 12. toukokuuta 2009) oli sveitsiläinen Formula 1 -kuljettaja. Hän osallistui vain yhteen MM-sarjan Grand Prix kilpailuun, eikä onnistunut keräämään yhtään MM-pistettä.

## Tulokset Formula 1:n MM-sarjassa

## Lähteet
John Campbell-Jones

**Michael John Campbell-Jones** (21. tammikuuta 1930 Leatherhead, Surrey – 24. maaliskuuta 2020 Camden, Lontoo) oli brittiläinen Formula 1 -kuljettaja. Hän osallistui kahteen Grand Prix -kilpailuun, mutta ei onnistunut keräämään yhtään MM-pistettä.

Pienoisen menestyksen urheiluautokilpailuissa 1958 jälkeen Campbell-Jones siirtyi Formula 2 -sarjaan. Vuonna 1962 hän liittyi Formula 1 -sarjaan Emeryson-tallin kuljettajana. Belgian Grand Prix'ssa auton vaihdelaatikko rikkoutui harjoituksissa, minkä seurauksena hän kilpaili lainatulla Lotuksella. Autosta josta kuitenkin meni vaihdelaatikko rikki, ja hän sijoittui sijalle 11. Vaikka menestystä F1:stä ei tullut, saavutti hän pientä menestystä pienemmistä luokista samana vuonna.

Kaudeksi 1963 hän siirtyi Tim Parnellin talliin, joka ajatti Lola-autoja. Tallissa hän osallistui vain Britannian Grand Prix'hin sijoittuen sijalle 13.

## Formula 1 -tulokset

## Lähteet
Ohjevähittäishinta

**Ohjevähittäishinta** (lyhenne *ovh.*; myös *ohjehinta*, oh., *suositushinta*, sh. tai *suositettu vähittäishinta*, svh.) on hinta, jota valmistaja tai aikaisempi myyntiporras suosittelee tuotteelle vähittäiskaupassa ja joka on samanlaisesta hyödykkeestä kuluttajilta yleisesti peritty hinta. Ohjevähittäishinnan avulla voidaan vakiuttaa hinnat tietylle tasolle tietyillä alueilla, ja vaikka jotkin liikkeet myyvät tuotteita alle ohjevähittäishinnan, suurimmaksi osaksi hinta putoaa tämän alle vain alennuksessa olevilla tuotteilla.

## Ohjevähittäishinta Suomessa
Suomessa ohjevähittäishinnan esille tuontia kuluttajille valvoo Kuluttajavirasto. Kuluttajavirasto on määritellyt muun muassa, että markkinoinnissa viitattaessa ohjevähittäishintaan tulee elinkeinonharjoittajan voida osoittaa, että hänen ohjevähittäishinnaksi kutsumaansa hintaa peritään yleisesti kuluttajalta samanlaisesta hyödykkeestä.

Markkinatuomioistuin on taas katsonut, että puhuttaessa ohjevähittäishinnasta tarkoitetaan esimerkiksi valmistajan, aikaisemman myyntiportaan tai elinkeinonharjoittajien järjestön suosittelemaa, yleisesti perittyä hintaa samanlaisesta hyödykkeestä.

## Katso myös
* Markkinointi

## Lähteet
Kea

**Kea** (*Nestor notabilis*) on uudenseelanninpapukaijoihin kuuluva lintu. Se elää Uuden-Seelannin Eteläsaaren metsissä, vuoristoalueilla ja avomailla.

## Koko ja ulkonäkö

Kea kasvaa noin 50 senttimetrin pituiseksi ja sukupuolesta riippuen noin kilon painoiseksi (urokset 900–1&nbsp;100 grammaa, naaraat 700–900 grammaa). Höyhenpeite on oliivinvihreä, joskin siiven alapinta on helakanpunainen. Ylänokka on voimakkaasti kaareutunut, naaraalla hieman vähemmän kuin koiraalla, nokka on harmaa-mustan värinen. Nuorilla yksilöillä nokan tyvi ja silmäluomet ovat keltaiset. Keojen lento on voimakasta ja ne pystyvät lentämään hyvin myös myrskysäällä. Vankeudessa kea voi saavuttaa jopa 50 vuoden iän, luonnossa lintu elää jopa yli 30 vuoden ikään.

## Ravinto
Keat ruokailevat puussa tai maassa ja syövät hedelmiä, marjoja, lehtiä, hyönteisiä ja toukkia, mutta myös haaskoja. Ne hakeutuvat mielellään ihmisasumusten lähelle ruoanjätteiden toivossa. 

## Pesintä ja lisääntyminen
Pesintä tapahtuu yleensä heinä&ndash;tammikuussa, mutta myös ympärivuotisesti. Pesä on kallioluolassa, kivien alla, juurakon pimennossa tai ontossa puussa. Koiraat ovat moniavioisia. Naaras munii 2–4 munaa ja hautoo niitä 22–24 päivää, jonka ajan koiras tuo ruokaa naaraalle. Poikaset pysyvät pesässä kolmen kuukauden ajan. 

## Levinneisyys ja uhat
Keat ovat uhanalaisia metsästyksen ja vieraiden petojen, kuten kissojen, kärppien ja hillerien saalistuksen tähden. Lajia metsästettiin ankarasti aina vuoteen 1971 saakka, jolloin sen osittainen suojelu alkoi. Täyden suojelustatuksen lintu sai 1986. Populaation koon on arvioitu olevan noin 1&nbsp;000–5&nbsp;000&nbsp;yksilöä.

## Lähteet