open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Suurola

**Suurola** on kylä Kangasniemellä Puulaveden pohjoisosassa Suurolansalmessa.

Suurolan kylän alue on saanut nimensä sitä 1500-luvun alkupuoliskolla jonkin aikaa ensimmäisinä asuttaneista Suuronen-nimisistä henkilöistä. Kylällä sijaitsee myös Suurolan historiallinen kartano, joka muistetaan vuodesta 1905 alkaen lähinnä Langinkoskien pitkäaikaisena sukutilana. Ensimmäiset viralliset tiedot Suurolan maista ajoittuvat noin 450 vuoden taakse, vuoden 1561 maaluetteloon. Suurolan maihin lukeutuvat Rantalan ja Leskelän tilat ja se kuului yhdessä Mannilan kanssa Vanhanmäen kymmenkuntaan joka kuului Vuolingon neljänneskuntaan, joka kuului vastaavasti Visulahden vero- eli hallintopitäjään.    

Suurolassa on tehty arkeologisia tutkimuksia vuonna 2016. Tiloja ympäröiviltä pelloilta on tehty lukuisia esinelöydöksiä, joista vanhimmat ovat kivikaudelta. Peltoja on viljelty viimeistään 1700-luvulla, todennäköisesti kuitenkin jo 1600-luvulla, jolloin paikalla tiedetään varmuudella olleen asutusta.

## Suurolan kartano
Suurolan säterikartanon historia ulottuu 1600-luvulle. Virosta Suomeen tullut Gustaf Magnus von der Pahlen sai 5. lokakuuta 1615 kartanon läänityksenä kuningas Kustaa II Aadolfilta yhdessä monen muun Etelä-Savossa sijainneen tilan kanssa. Magnuksen kuoleman jälkeen asioiden hoidon otti hänen ottopoikansa aatelisvouti Gerhard Löwe. Vuodesta 1905 alkaen kartano muistetaan lähinnä Langinkoskien pitkäaikaisena sukutilana. 

Viimeinen virkatalonhaltija vuonna 1809 oli Georg Magnus Järnefelt. Hänen jälkeensä talo siirtyi valtionomistukseen, jonka vuokraajina oli Molandereita, Hännisiä, von Fieandteja, Häkkisiä, Niirasia sekä O. Niirasen vävy J. Lang vuodesta 1872. Vuonna 1914 vuokraajaksi tuli nimismies N. J. Langinkoski, joka 1932 lunasti talon itselleen. Tällä suvulla Suurola on edelleen yksityiskäytössä. 

## Katso myös
*Von der Pahlen -suku

## Lähteet
*https://www.ennenjanyt.net/2017/12/esineloytojen-kuvastama-arki-1800-luvun-maaseudun-saatylaistaloissa-esimerkkina-kangasniemen-suurolan-kyla/ Viitattu 4.6.2020.
* https://sites.google.com/site/stadelangfamily/family-profiles/suurola  Viitattu 4.6.2020.
* https://www.finna.fi/Collection/narc.VAKKA-283073.KA_VAKKA-1011193.KA/HierarchyTree?recordID=narc.VAKKA-283073.KA_VAKKA-1011193.KA Viitattu 4.6.2020.
* http://www.jukkajoutsi.com/kniemi79.html Viitattu 4.6.2020.
*https://kirjasto.mikkeli.fi/etela-savon-kartanot/index.php?page=kangasniemi kohdasta: Suurola. Viitattu 4.6.2020.
*https://www.adelsvapen.com/genealogi/L%C3%B6we_(L%C3%B6wen)_nr_1739  Löwe suvun aateliskalenteri (Magnus Von der Pahlen, TAB.1) Viitattu 4.6.2020.
Ranska kesäolympialaisissa 2020

**[[Ranska]]** osallistui **[[Kesäolympialaiset 2020|Tokion kesäolympialaisiin 2020]]**. 

## Joukkue

### Ammunta

Ranska on saavuttanut ammuntaan yhdeksän maapaikkaa (tilanne toukokuussa 2021). Ranska ilmoitti ensimmäiset kuusi ampujaa maaliskuussa 2019. Kesäkuussa 2019 Ranskan olympiakomitea ilmoitti kolme ampujaa lisää.

### Jalkapallo

Ranska saavutti paikan miesten turnaukseen päästyään välieriin alle 21-vuotiaiden EM-kilpailuissa 2019. 

### Kiipeily

### Koripallo

Ranska on varmistanut paikan sekä miesten että naisten turnaukseen. 

### Käsipallo

Ranska on varmistanut paikan sekä miesten että naisten turnaukseen.

### Lainelautailu

Michel Bourez ja Jérémy Florès ovat varmistaneet paikan miesten kilpailuun ja Johanne Defayn kilpailuun.

### Lentopallo

Ranska on varannut paikan miesten turnaukseen.

### Melonta

Ranska on varmistanut neljä paikkaa koskimelontaan ja seitsemän paikkaa ratamelontaan. Koskimelonnan kilpailijat julkaistiin lokakuussa 2020.

;Koskimelonta

;Ratamelonta

### Miekkailu

Ranska on varmistanut paikan miesten kalvan ja floretin joukkuekilpailuihin, mitä kautta sillä on kolme paikkaa myös yksilökilpailuihin. Samoin sillä on yksi paikka säilän yksilökilpailuun. Naisissa Ranskalla on paikat floretin ja säilän joukkuekilpailuihin ja yksi paikka kalvan yksilökilpailuun.

;Miehet

;Naiset

### Nykyaikainen viisiottelu

### Nyrkkeily

### Paini

Ranskan olympiakomitea ilmoitti joulukuussa 2019 ensimmäisen painijan olympialaisiin, kun he varmistivat, että Zelimkhan Khadjievin ottelevan miesten vapaapainin 74 kg sarjassa.

### Purjehdus

Purjehduksessa Ranskalla on useita paikkoja. He ilmoittivat ensimmäisen kilpailijan kesäkuussa 2019, kun Charline Picon valittiin naisten RS:X-kilpailuun. Syyskuussa 2019 Ranska ilmoitti kilpailijat 470-luokkaan. Tammikuussa 2020 Ranska ilmoitti kilpailijat Nacra 17 -sarjaan sekä miesten 49eriin. Maaliskuussa 2020 ilmoitettiin urheilijat Laser-luokiin ja miesten RS-X-luokkaan.

;Miehet

;Naiset

;Seka

### Pyöräily

#### Maantiepyöräily
Maantiepyöräilyssä Ranskalla on edustus jokaisessa neljässä tapahtumassa ja miesten maantieajossa peräti viisi paikkaa.

#### Ratapyöräily
Ranskalla on edustus monissa ratapyöräilyn kilpailuissa.

#### Maastopyöräily

### Pöytätennis

Pöytätenniksessä Ranska on varmistanut paikan miesten nelinpeliin, jota kautta myös kaksi paikkaa kaksinpeliin. Samoin Ranskalla on kaksi paikkaa naisten kaksinpeliin.

### Ratsastus

Ranskalla on edustus kaikissa kolmessa kilpailussa sekä yksilö- että joukkuetasolla.

### Soutu

;Miehet

;Naiset

### Triathlon

### Uimahypyt

### Uinti

Ensimmäiset uimarit Ranska ilmoitti olympialaisiin syyskuussa 2019.

;Miehet

;Naiset

### Voimistelu

#### Telinevoimistelu
Ensimmäiset telinevoimistelijat valittiin joulukuussa 2019.

;Miehet

;Naiset

#### Trampoliini
Ranskalla on paikka sekä miesten että naisten kilpailussa.

### Yleisurheilu

Ranska varmisti ensimmäiset yleisurheilijat maaliskuussa 2019.

;Juoksu- ja kävelylajit

;Kenttälajit

## Lähteet
Edmund Leighton

**Edmund Blair Leighton** (21. syyskuuta 1852 Lontoo – 1. syyskuuta 1922 Lontoo) oli englantilainen taidemaalari. Hän maalasi romantisoituja maalauksia, jotka esittivät usein historiallisia tapahtumia. Hänen maalauksensa olivat omana aikanaan suosittuja ja nykyään niitä on monissa brittiläisissä museoissa sekä yksityiskokoelmissa. 

Leighton opiskeli Royal Academy of Artsissa ja piti näyttelyn joka vuosi vuosien 1878 ja 1920 välillä. Avioliiton Leighton solmi vuonna 1885 Katherine Nashin kanssa ja he saivat pojan ja tyttären. Leightonia pidettiin ammattitaitoisena taidemaalarina, jonka teokset olivat hyvin viimeisteltyjä ja koristeltuja. Hän ei todennäköisesti pitänyt minkäänlaista päiväkirjaa työprosessistaan. Leighton ei ollut koskaan taideakatemian jäsen.

## Teoksia

File:Leighton-Till Death Do Us Part-1878.jpg|*Kunnes kuolema meidät erottaa*, vuodelta 1878
File:Edmund Blair Leighton - The End of the Song (1902).jpg|*Tristan ja  Isolde*, vuodelta 1902
File:Edmund Blair Leighton - My Next-Door Neighbour.jpg|*Naapurini*, vuodelta 1894
File:Elisabet av Thüringen.jpg|*Unkarin Pyhän Elisabetin hyväntekeväisyys*, vuodelta 1915


## Lähteet

## Aiheesta muualla
* https://www.artrenewal.org/Artist/Index/844
Bulgarian kansanterveys- ja analyysikeskus

**Bulgarian kansanterveys- ja analyysikeskus** (; , NCPHA) on Bulgarian pääkaupungissa Sofiassa toimiva valtiollinen kansanterveyden tutkimus- ja seurantalaitos.  Tutkimuslaitosta johtaa Hristo Hinkov. 

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* 
* Bulgarian covid-19-tautitilannesivu   (coronavirus.bg)
Jan Karlsson (jääkiekkoilija)

**Jan Karlsson** (s. 30. toukokuuta 1964 Kiiruna) on ruotsalainen jääkiekkoilija ja jääkiekkovalmentaja, joka pelasi puolustajana. Hän voitti alle 18-vuotiaiden Euroopan-mestaruuden vuonna 1982. Kotimaassaan hän edusti pelaajana Kiruna AIF:ää, MoDo AIK:ta, Västerås IK:ta, Avesta BK:ta ja viimeisellä kaudellaan 1995–1996 Huddinge IK:ta. Hän pelasi Elitserienissä kaikkiaan 198 ottelua, joissa hän teki 11 maalia ja sai 23 syöttöpistettä. Kaudella 1994–1995 hän edusti norjalaisseura Storhamaria ja voitti Norjan-mestaruuden. Hän on toiminut Elitserienissä päävalmentajana Växjö Lakersissa sekä kakkostasolla Allsvenskanissa Växjön lisäksi IF Björklövenissä, Karlskrona HK:ssa ja Södertälje SK:ssa.

NHL-seura New York Rangers varasi Karlssonin vuoden 1982  kahdeksannella kierroksella 162. varausvuorolla mutta Karlsson ei koskaan pelannut NHL:ssä.

"Janne" Karlssonin isoveli Lars Karlsson pelasi jääkiekkoa Ruotsin maajoukkueessa.

## Lähteet
Jan Karlsson

**Jan Karlsson** on seuraavien henkilöiden nimi:

* Jan Karlsson, vuonna 1958 syntynyt ruotsalainen jääkiekkoilija ja jääkiekkovalmentaja
* Jan Karlsson, vuonna 1964 syntynyt ruotsalainen jääkiekkoilija ja jääkiekkovalmentaja
* Jan Karlsson, ruotsalainen painija
* Jan Karlsson, ruotsalainen pyöräilijä
* Jan Karlsson, ruotsalainen uimari
* Jan O. Karlsson, ruotsalainen poliitikko
Volvo P80 -pohjalevy

**Volvo P80 -pohjalevy** on Volvon kehittämä pohjalevy etu- ja nelivetoisille autoille, joissa moottori on sijoitettu poikittain. Se tuli ensimmäisenä käyttöön Volvo 850:ssä vuonna 1991. P80:n korvasi Volvo P2 -pohjalevy.

## Mallit

* Volvo 850 (1991–1996)
* Volvo C70 I (1996–2005)
* Volvo S70 (1996–2000)
* Volvo V70 I (1996–2000)
Hällingsåfallet

**Hällingsåfallet** on vesiputous ja luonnonsuojelualue Frostviken pitäjässä Strömsundin kunnassa Pohjois-Jämtlandissa. Hällingsåfalletin vesiputous on 42 metriä korkea. Putouksen jälkeen vesi jatkaa virtaamista Ruotsin pisimmässä 800 metrin pituisessa kanjonissa. Luonnonsuojelualue 16,15 hehtaarin alueella. Alueesta vesiä on 3,725 hehtaaria ja taigaa 8 hehtaaria. Luonnonsuojelualue perustettiin vuonna 2011.

## Lähteet
Ozeritsy (järvi Pihkovan alueella)

**Ozertsy** () on järvi Luoteis-Venäjällä Pihkovan alueen Outovan piirissä.

## Maantietoa
Järvi on 450 metriä pitkä, 250 metriä leveä ja sen pinta-ala on 10 hehtaaria. Se on pyöreän muotoinen eikä siinä ole saaria. Järven keskisyvyys on 1,8 metriä ja syvänteessä on 3 metriä syvää. Sen ympäristössä on metsämaata ja rannoilla on soistunutta metsää. Sen itäpuoli kuuluu samannimiselle kylälle Ozertsylle. Kylän niityt ja peltomaat ulottuvat rantaan asti.

## Luontoarvoja
Järvessä elää ainakin hauki, särki, ahven, kiiski, ruutana, sorva, suutari ja mutakala. Sen rannat ovat mutaiset ja soistuneet. Metsästä on kaatunut puita rantaveteen ja suorannoilla esiintyy turvehetteikköjä.

## Vesistösuhteita
Ozertsy sijaitsee Tšerman valuma-alueella ja sen laskujoki on Tšerman sivujoki Tsibulihin (). Tšerma laskee Peipsijärveen, jonka alue muodostaa Narvanjoen vesistöalueen keskiosan. Peipsijärven laskujoki Narvanjoki jatkaa pohjoiseen päin ja laskee lopuksi Suomenlahteen. Järven valuma-alueen koko on 3,7 neliökilometriä . Tšerman pääuomassa sijaitsee toinenkin järvi Tšeremskoje.

## Huomautuksia

## Lähteet
Stig Blomberg

**Stig Blomberg** (16. lokakuuta 1901 Linköping &ndash; 19. joulukuuta 1970) oli ruotsalainen kuvanveistäjä. Vuonna 1936 hän osallistui Berliinin olympialaisiin, joissa voitti pronssia kuvanveistossa teoksellaan "*Wrestling Youths*". Blombergin teokset käsittelevät yleensä lapsia ja nuoria sekä heihin liittyvää ilon tunnetta.

## Kunniamaininnat
* Prinssi Eugenin mitali vuodelta 1956.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Tšeremskoje

**Tšeremskoje** tai **Afanosovskoje** () on järvi Luoteis-Venäjällä Pihkovan alueen Outovan piirissä.

## Maantietoa
Järvi on 950 metriä pitkä, 370 metriä leveä ja sen pinta-ala on 26 hehtaaria. Sen rannat ovat selkeäpiirteiset eikä sillä ole saaria. Järven ympäristö on metsämaata ja sen loivat rannat ovat monin paikoin soistuneet. Sen keskisyvyys on 1,8 metriä ja syvin kohta on 3,0 metriä syvä. Järvi on asumaton, vaikka sen ilmakuvissa hylätyltä vaikuttava pikkukylä Zaozerje () sijaitseekin lännessä järven lähellä. Sen sijaan 1,5 kilometrin päässä sijaitseva Afanosovon () kylä vaikuttaa vireältä. Sen pitkät viljellyt pellot ulottuvat 500 metrin päähän järvestä. Kylän kautta kulkee järven rantoja seuraava maantie 58K-089, joka johtaa Outovaan.

## Luontoarvoja
Järvessä elää ainakin hauki, ahven, särki, lahna, sorva, salakka, suutari, pasuri, allikkosalakka, mutakala ja säyne. Järvellä on mutapohja ja sen hiekkarannat ovat monin paikoin soistuneita. Metsänrajasta on kaatunut puita rantaveteen ja suorantojen hetteiköt kurkottelevat järvelle. Järvestä on nostettu 1990-luvulla sapropelia.

## Vesistösuhteita
Tšeremskoje sijaitsee Tšerman valuma-alueella ja järvi on Tšerman läpivirtausjärvi. Tšerma laskee Peipsijärveen, jonka alue muodostaa Narvanjoen vesistöalueen keskiosan. Peipsijärven laskujoki Narvanjoki jatkaa pohjoiseen päin ja laskee lopuksi Suomenlahteen. Järven valuma-alueen koko on 34,6 neliökilometriä , mikä on 16&nbsp;% koko 220&nbsp;km² kokoisesta valuma-alueesta. Joen valuma-alueella on sivujoen Tsibulihinin () uomassa vielä toinen järvi Ozeritsy.

## Huomautuksia

## Lähteet
Arignac

**Arignac** on Ranskan kunta, joka sijaitsee Etelä-Ranskassa Ariègen departementissa. Sen väkiluku oli 707 vuonna 2017. Kunnan pormestari on Philippe Pujol. Arignac'n pinta-ala on 8,84 neliökilometriä.

## Lähteet
Raitakaniinikala

**Raitakaniinikala** (*Siganus doliatus*) on kaniinikalojen (Siganidae) heimoon kuuluva trooppisissa merivesissä elävä kalalaji.

## Koko ja ulkonäkö

Raitakaniinikala kasvaa yleensä noin 20 senttimetrin mittaiseksi ja korkeintaan 25 senttimetrin mittaiseksi. Selkäevässä on 13 piikkiruotoa ja kymmenen nivelruotoa, peräevässä seitsemän piikkiruotoa ja yhdeksän nivelruotoa. Raitakaniinikala on pohjaväriltään vaaleansininen. Selkäevä ja pyrstö ovat keltaiset.

## Levinneisyys ja elinympäristö
Raitakaniinikalaa tavataan Tyyneltämereltä. Lajin elinympäristöä ovat laguunit ja koralliriutat. Kansainvälinen luonnonsuojeluliitto IUCN on luokitellut raitakaniinikalan elinvoimaiseksi lajiksi.

## Ravinto ja elintavat
Raitakaniinikala käyttää ravinnokseen pohjaeliöitä ja vesikasveja. Laji elää parvessa siihen asti kunnes se saavuttaa seitsemän senttimetrin pituuden. Raitakaniinikala elää noin 2–15 metrin syvyydessä.

## Lähteet
Vigiland

**Vigiland** on ruotsalainen DJ- ja tuottajaduo, jonka perustivat Claes Remmered Persson ja Otto Petterson vuonna 2013. Duon musiikki on tyyliltään tanssipoppia ja se on ollut suosittua etenkin Skandinaviassa. Vigiland tunnetaan muun muassa kappaleista ”Shots & Squats” ja ”Pong Dance”. Näistä ensimmäinen nousi Sverigetopplistanin toiselle ja Suomen virallisen singlelistan kolmannelle sijalle.

Duo esiintyi Suomessa ensimmäistä kertaa Himos Festival -tapahtumassa 26. kesäkuuta 2016. He esiintyivät myös Solar Sound Festival -tapahtumassa elokuussa 2018.

## Diskografia
### EP:t
* *V* (2018)

### Singlet
* UFO (2014)
* Shots & Squats (2015)
* Addicted (2015)
* Pong Dance (2016)
* Let's Escape (2016)
* Friday Night (2017)
* Another Shot (2017)
* Be Your Friend (2018)

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Kotisivut
Karadžić

**Karadžić** on eteläslaavilainen sukunimi, ja se on käytössä muun muassa Serbiassa ja Bosnia-Hertsegovinassa. 

*Radovan Karadžić (serb. Радован Караџић, s. 1945), serbialainen poliitikko ja Bosnian Serbitasavallan entinen presidentti.
*Vuk Karadžić serb. Вук Стефановић Караџић (1787–1864), serbialainen kirjailija ja serbian kirjakielen uudistaja.
Ephippus

**Ephippus** on lepakkokalojen heimoon (Ephippidae) kuuluva kalasuku. Siihen kuuluu kaksi lajia, jotka elävät Atlantissa ja Tyynessämeressä:

* *[[Ephippus goreensis]]* Cuvier, 1831
* *[[Ephippus orbis]]* (Bloch, 1787)

## Lähteet
Gustaf Nordahl

**Gustav "Gustaf" Edvin Nordahl** (10. elokuuta 1903 Helsingborg – 10. marraskuuta 1992 Saltsjöbaden) oli ruotsalainen kuvanveistäjä. Hän osallistui vuoden 1948 Lontoon olympialaisiin, joissa voitti kultaa kuvanveistossa teoksellaan "*Homage to Ling*".

 

## Lähteet
Patsy Montana

**Patsy Montana** (30. lokakuuta 1908 Hot Springs (Arkansas) – 3. toukokuuta 1996 San Jacinto, Kalifornia) oli yhdysvaltalainen näyttelijä, laulaja sekä lauluntekijä. 
Patsy Montana oli ensimmäinen naispuolinen kantrilaulaja, jonka single-levyä myytiin miljoona kappaletta. Single oli vuoden 1935 I Want to be Cowboy's Sweetheart.

## Elämänkulku
Montana syntyi vuonna 1908 kymmenen pojan perheeseen. Kun Montana täytti 18 vuotta, hän lähti Kaliforniaan. Hän oli taitava kitaristi, joten Montana voitti vuonna 1931 laulun lahjakkuuskilpailun laulaessaan Jimmie Rodgersin kappaleita. Montana työskenteli Stuart Hamblenin ja Montie Montanan kanssa. Vuonna 1932 Montana palasi takaisin Arkansasiin vierailulle, ja esiintyi lyhyesti Shreveportissa.

Vuonna 1933 Montana matkusti Chicagoon katsomaan Chicagon maailmannäyttelyä ja osallistuakseen koe-esiintymiseen. Montana levytti suurimman menestyskappaleensa *I Want to be Cowboy's Sweetheart* vuonna 1935. Muita hänen menestyskappaleitaan olivat *Rodeo Sweetheart*, *Montana Plains* ja *I Want to Be a Cowboy's Dream*.

## Diskografia

* The New Sound of Patsy Montana, 1964
* Precious Memories, 1977
* Original Hits form the West, 1980
* The Very Early Patsy Montana and the Prairie Ramblers, 1981
* The Yodeling Cowgirl, 1983
* Early Country Favorites, 1983
* Patsy Montana & The Praire Ramblers, 1984
* Columbia Historic Edition, 1984
* The Cowboy's Sweetheart [Flying Fish], 1988
* Cowboy's Sweetheart [King], 1996
* Country Music Hall of Fame 1996, 1999
* The Best of Patsy Montana, 2001
* The Original Cowboy's Sweetheart, 2005
* Pride of the Prairie, 2005

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Namnetit

**Namnetit** ( tai * Nannetes*) oli kelttiheimo, joka asui Galliassa, Loirejoen pohjoispuolella ja Atlantin rannoilla. Heidän naapureitaan olivat piktonit, jotka asuivat Loiren toisella puolella. Namnetien pääkaupunki oli Condivicnum, nykyinen Nantes. Kun Caesar hyökkäsi Armoricassa asuvia venetejä vastaan, venetit pyysivät namneteja sekä muita naapuriheimoja apuun.

## Lähteet
Språkbruk

**Språkbruk** on Kotimaisten kielten keskuksen julkaisema ruotsinkielinen aikakauslehti. Se käsittelee kielenkäytön ja kielenhuollon kysymyksiä ja tarjoaa tietoa erityisesti ruotsia koskevista ajankohtaisista asioista. Lehti on yleistajuinen ja suunnattu kaikille kielestä kiinnostuneille.

*Språkbruk* on suomenkielisen *[[Kielikello]]n* sisarjulkaisu, joka ilmestyy neljä kertaa vuodessa. Ensimmäinen numero julkaistiin vuonna 1981. Nykyään *Språkbrukia* pääsee lukemaan myös verkossa.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Språkbrukin verkkosivut
Pronssiteräkala

**Pronssiteräkala** eli **harmaateräkala** (*Notopterus notopterus*) on teräkalojen (Notopteridae) heimoon kuuluva makeassa ja murtovedessä elävä kalalaji. Se on sukunsa ***Notopterus*** ainoa laji. Suvun tieteellinen nimi tulee kreikan kielen sanoista ’noton’ (”selkä”) ja ’pteron’ (”siipi”, ”höyhen”, ”evä”), mikä viittaa kalan sulan muotoiseen selkäevään.

## Koko ja ulkonäkö

Pronssiteräkala on tavallisesti 25 senttimetrin mittainen ja voi kasvaa maksimissaan 60 senttimetrin mittaiseksi. Sen väritys vaihtelee sijainnista riippuen hopeisesta vaaleanharmaaseen. Sen ruumis on hyvin litistynyt, pitkänomainen ja kapenee pyrstöä kohti. Vatsassa on kölieviä, jotka on vatsaevien  edestä kaksinkertaisesti hammastettu. Selkäevän kanta on hyvin lyhyt ja sijoittuu melko keskelle kalan standardipituutta. Vatsaevät ovat surkastuneita. Peräevän alkukohta sijoittuu välittömästi vatsaevien taakse ja ulottuu aina pyrstöevään asti. Selkäevässä on 7–9 pehmeää ruotoa ja peräevässä 97–111 pehmeää ruotoa. Kymmenprosenttisessa formaldehydiliuoksessa kalan ruumis muuttuu kokonaan ruskeaksi. Pronssiteräkala muistuttaa suuresti rengasteräkalaa (*Chitala chitala*), mutta rengasteräkalalla kuitenkin on siitä poiketen selkäpuolellaan poikittaisia juovia ja sen kallonmuoto on huomattavasti pronssiteräkalan vastaavaa koverampi.

## Levinneisyys ja elinympäristö
Pronssiteräkala on laajalle levinnyt Intian, Indonesian, Bangladeshin, Pakistanin, Nepalin, Myanmarin ja Sri Lankan alueella. Aikuiset yksilöt elävät seisovissa ja hitaasti virtaavissa vesissä  järvissä, tulvatasanteissa, kanavissa ja lammissa.

## Ravinto ja elintavat
Pronssiteräkalan ravintoa ovat hyönteiset, äyriäiset, kalat ja toisinaan vesikasvien nuoret juuret. Se on aktiivisimmillaan iltahämärällä ja yöllä. Lisääntyminen tapahtuu monsuunikaudella seisovassa tai virtaavassa vedessä yleensä öiseen aikaan. Naaras, jonka pituus on 21–25 senttimetriä, tuottaa yleensä 1 200–3 000 mätimunaa, jotka asettuvat pieniin ryhmiin vedenalaisuuden kasvillisuuden sekaan.

## Merkitys ihmiselle
Pronssiteräkala on arvostettu ruokakala suurimmassa osassa sen levinneisyysaluetta. Lajin lihasta tehtyä keittoa on havaittu annettavan tuhkarokosta kärsiville.

## Lähteet
Difilos

**Difilos** (, ) voi viitata seuraaviin:

* Difilos (400-luku eaa.?), runoilija
* Difilos (300/200-luku eaa.), komediakirjailija
Difilos (komediakirjailija)

**Difilos** (, ; 300/200-luku eaa.) oli antiikin kreikkalainen komediakirjailija, joka edusti niin kutsuttua uutta komediaa. Hän oli kotoisin Sinopesta.

## Elämä

Difiloksen elämästä tiedetään antiikin lähteiden kautta vain vähän. Hän oli Menandroksen ja Filemonin aikalainen ja yksi merkittävimpiä uuden komedian edustajia. Hän näytteli joskus omissa näytelmissään. Athenaioksen mukaan Difilos oli hetaira Gnathainan rakastaja, ja hyökkäsi joskus tätä vastaan komedioissaan ollessaan mustankipeyden vallassa.

Komediakirjailija Difilosta ei tule sekoittaa varhaisempaan runoilija Difilokseen.

## Näytelmät

Difiloksen näytelmät eivät ole säilyneet nykyaikaan, mutta niistä tunnetaan katkelmia. Näytelmät ovat muistuttaneet monin tavoin keskikomediaa, vaikka hänet luetaankin uuden komedian runoilijoihin. Tämä näkyy muun muassa siinä, että hän otti melko usein aiheensa mytologiasta, sekä toi näyttämölle sellaisia hahmoja kuten Arkhilokhos, Hipponaks ja Sapfo. Difiloksen kieli on yksinkertaista ja eleganttia, mutta poikkeaa usein puhtaasta attikalaisesta kielestä.

Difiloksen näytelmistä tiedetään seuraavat joko säilyneistä katkelmista tai pelkästään nimeltä:

* *Aarre* ()
* *Amastris* ()
* *Anagyros* ()
* *Arpojat* ()
* *Asianomistaja* ()
* *Danaoksen tyttäret* ()
* *Epitrope* () tai *Epitropeus* ()
* *Epäonnistuva nainen* ()
* *Hairesiteikhes* ()
* *Haudalla uhraajat* ()
* *Heleneforuntes* ()
* *Helleboria ottavat* ()
* *Herakles* ()
* *Heeros* ()
* *Hekate* ()
* *Häät* ()
* *Jalkavaimo* ()
* *Kaivo* ()
* *Kauppias* ()
* *Kitharansoittaja* ()
* *Kultaseppä* ()
* *Kylpylä* ()
* *Kyltymätön* ()
* *Lautta* ()
* *Lemnoksen naiset* ()
* *Lähtevä nainen* ()

* *Maalari* ()
* *Mielenvikainen* ()
* *Monipuuhainen* ()
* *Parasiitti* ()
* *Pederastit* ()
* *Pelastetut* ()
* *Peliaan tyttäret* ()
* *Perijätär* ()
* *Pieni hauta* ()
* *Pithraustes* () tai *Tithraustes* ()
* *Pyrrha* ()
* *Sapfo* ()
* *Sisilialainen* () (mahdollisesti kuitenkin Filemonin)
* *Synoris* () (kaksi versiota)
* *Syyttäjät* ()
* *Telesias* ()
* *Temppuratsastaja* ()
* *Theseus* ()
* *Tietämättömyys* () (mahdollisesti kuitenkin Kalliadeen)
* *Tiilenkantaja* ()
* *Veljekset* ()
* *Veljeään rakastava* () tai *Veljeään rakastavat* ()
* *Voitelijanainen* ()
* *Yhdessä kasvatetut* ()
* *Yhdessä kuolevat* ()

Tärkeimpiä lähteitä nimille on Athenaioksen teos *[[Deipnosofistai]]*. Difilokselta tunnetaan myös katkelmia, joita ei ole kyetty yhdistämään mihinkään näytelmään.

## Vaikutus

Difiloksen komedioilla oli suuri vaikutus roomalaiseen komediaan. Plautuksen näytelmä *Casina* on käännös Difiloksen komediasta *Arpojat*. Plautuksen *Commorientes* on puolestaan käännös komediasta *Yhdessä kuolevat*, ja samaa seurasi osittain Terentius komediassaan *Adelphi*. Myös Plautuksen *Rudens* on käännös jostakin Difiloksen näytelmästä, mutta alkuperäisen nimeä ei tunneta.

## Lähteet
Difilos (runoilija)

**Difilos** (, ; 400-luku eaa.?) oli antiikin kreikkalainen runoilija. Hän eli ennen Eupolista ja Aristofanesta. Difiloksen tiedetään kirjoittaneen ainakin runon nimeltä *Theseis* () sekä solvaavia kholiambeja.

Runoilija Difilosta ei tule sekoittaa tunnetumpaan komediakirjailija Difilokseen.

## Lähteet
Blue Lips

**Blue Lips** on ruotsalaislaulaja Tove Lon kolmas studioalbumi. Se julkaistiin Island Recordsin kautta 17. marraskuuta 2017.

## Kappaleet
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 

## Lähteet
Filemon

**Filemon** (, ) voi viitata seuraaviin:

* Filemon, hahmo kreikkalaisessa mytologiassa
* Filemon, nimi
* Filemon vanhempi (n. 360-262 eaa.), komediakirjailija
* Filemon nuorempi (300/200-luku eaa.), komediakirjailija, edellisen poika
* Filemon Ateenalainen, grammaatikko
* Filemon Kritikos, grammaatikko
* Filemon, apostoli, Paavalin työtoveri ja tämän *Kirjeen Filemonille* vastaanottaja
* Filemon, fysiognomi
* Filemon, leksikografi
* Filemon, maantieteestä kirjoittanut
* Filemon, näyttelijä
* *[[Filemon (sarjakuvahahmo)|Filemon]]*, piirtäjä Fredin sarjakuvahahmo

* apotit (*Philemon*), varpuslintujen suku

## Lähteet
Filemon nuorempi

**Filemon nuorempi** (, ; 300/200-luku eaa.) oli antiikin kreikkalainen komediakirjailija, joka edusti niin kutsuttua uutta komediaa. Hän oli Filemon vanhemman poika.

Filemon nuoremmasta ei tiedetä juuri mitään, sillä tiedot hänestä ja hänen näytelmistään sekoittuvat antiikin lähteissä tietoihin hänen isästään, joka oli tunnetumpi. *[[Suda]]n* mukaan Filemon nuorempi olisi kirjoittanut 54 komediaa. Niistä on säilynyt vain joitakin katkelmia, mutta edes yhtään näytelmän nimeä ei tunneta. Oletetaan, että osa Filemon vanhemman nimiin päätyneistä komedioista on todellisuudessa pojan kirjoittamia.

## Lähteet
Marionin piirikunta (Florida)

**Marionin piirikunta** () on Yhdysvaltojen Floridan osavaltiossa sijaitseva piirikunta. Sen väkiluku oli 365&nbsp;579 vuonna 2019. Piirikunnan hallintokeskus on Ocalan kaupunki. Piirikunta perustettiin 14. maaliskuuta 1844.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Kodratos

**Kodratos** (, myös ) tai **Quadratus** (lat.; joskus suom. *Kvadratus*)  voi viitata seuraaviin:

* Kodratos Ateenalainen eli Kodratos Apostoli (1. vuosisata/100-luku), apostolisiin isiin ja 70 apostolin joukkoon luettu piispa ja apologeetti
* Kodratos Afrikkalainen, marttyyri
* Kodratos Herbipolislainen, marttyyri
* Kodratos Korinttilainen, marttyyri
* Kodratos Magnesialainen (k. n. 249–259), marttyyri
* Kodratos Nikomedeialainen, marttyyri

* Asinius Quadratus, kreikkalais-roomalainen historioitsija
* Fannius Quadratus, roomalainen runoilija
* Gaius Antius Aulus Julius Quadratus (1. vuosisata/100-luku), roomalainen poliitikko
* Gaius Ummidius Durmius Quadratus (k. 60), roomalainen poliitikko
* Gaius Volusenus Quadratus (1. vuosisata eaa.), roomalainen sotilas ja poliitikko
* Lucius Ninnius Quadratus (1. vuosisata), roomalainen poliitikko
* Lucius Statius Quadratus (100-luku), roomalainen poliitikko, vuoden 142 konsuli
* Ummidius Quadratus, useita roomalaisia henkilöitä

## Lähteet
S-chanf

**S-chanf** on kunta Itä-Sveitsissä Graubündenin kantonissa. Siellä on vajaat 700 vakinaista asukasta.

## Sijainti
S-chanf sijaitsee Innjoen laaksossa, Ylä-Engadinissa. Laakson eteläpuolella kohoavat Livignon Alpit ja pohjoispuolella Albulan Alpit. S-chanf on varsin vuoristoinen kunta. Sen alimmat osat Innjoen varrella ovat runsaan puolentoista kilometrin korkeudessa ja korkeimmat vuorenhuiput kohoavat yli kolmeen kilometriin. Kunnan korkein vuori on Davosin rajalla kohoava Chüealphorn, jonka huippu on 3&nbsp;077 metrin korkeudessa.

## Liikenne
Inniä seurailevat valtatie 27 St. Moritzista Itävallan-rajalle ja Rhätische Bahnin rautatie St. Moritzista Sagliainsiin ja Scuoliin kulkevat S-chanfin poikki.

## Lähteet
*

### Viitteet

## Aiheesta muualla
 
*
Magnus Samuelsson

**Magnus Samuelsson** (s. 21. joulukuuta 1969 Linköping, Ruotsi) on ruotsalainen näyttelijä. Samuelsson on vaihdellut aktiviteettejaan vuosien varrella. Miehen intohimoihin kuuluu muun muassa kädenvääntö, kilpa-autoilu, voimamieslajit sekä maanviljely. Hän on naimisissa Kristin Samuelssonin kanssa.

## Ura
Samuelsson on tehnyt pitkän uran viihdealalla ja urheilun parissa. Voimamieslajit ja kädenvääntö ovat vieneet hänet kymmenen kertaa Maailman vahvin mies -kilpailuun. Voimamiesuran hiivuttua Samuelsson keskittyi enemmän näyttelemiseen. Vuonna 2020 Samuelsson näytteli BBC:n televisiosarjassa *[[The Last Kingdom]]*. Sen lisäksi Samuelsson on näytellyt monissa muissa elokuvissa ja televisio-ohjelmissa.

## Filmografia
*Göta Kanal 3 (2009)
*Arne Dahl: Pudotuspeli (2011)
*Arne Dahl: Maan alla (2012)
*The Last Kingdom (2015)
*Arne Dahl: Jälkijäristys (2015)
*Arne Dahl: Pimeyden kutsu (2015)
*Medieval (2021)

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Lars Ivarsson

**Lars Ivarsson** (s. 21. lokakuuta 1963 Västerås) on ruotsalainen jääkiekkoilija ja jääkiekkovalmentaja, joka pelasi puolustajana. Hän edusti Ruotsin maajoukkuetta Calgaryn olympialaisissa 1988, missä hän saavutti pronssia mutta pääsi pelaamaan vain kaksi ottelua ja teki niissä yhden maalin ja sai kaksi syöttöpistettä, Hän pelasi alle 18-vuotiaiden Euroopan-mestaruuskilpailuissa vuosina 1980 ja 1981 ja saavutti molemmilla kerroilla pronssia.

Ivarsson edusti kotimaansa pääsarjassa Elitserienissä Brynäs IF:ää, HV71:tä ja Västerås IK:ta. Hän pelasi Elitserienissä kaikkiaan 494 runkosarjaottelua, joissa hän teki 50 maalia ja sai 175 syöttöpistettä, sekä 26 pudotuspeliä, joissa hän teki kolme maalia ja antoi 11 maalisyöttöä. Kaudet 1997–1999 Ivarsson pelasi ulkomailla ja edusti Suomessa Kalevan Palloa, Itävallassa Kapfenberger SV:tä ja Italiassa HC Bolzanoa.

Ivarsson on toiminut Tanskan pääsarjassa Frederikshavn White Hawksin joukkueen päävalmentajana kausina 2012–2014 ja Ruotsin pääsarjassa Örebro HK:n joukkueen apuvalmentajana kausina 2015–2017. Lisäksi hän on ollut päävalmentajana Ruotsin kakkostasolla Allsvenskanissa.

## Lähteet
Drepanon

**Drepanon** (, ) tai **Drépano** () voi viitata seuraaviin paikkoihin:

* Drepanon, antiikin aikainen kaupunki Kyproksella
* Drepanon, antiikin aikainen kaupunki Sisiliassa
* Drépano, kylä Náfplion kunnassa Argoliin alueyksikössä Peloponnesoksen alueella Kreikassa
* useita niemiä, muun muassa:
** Drápanos, antiikin Drepanon, niemi Kreetan pohjoisrannikolla
** Drépano, antiikin Drepanon, niemi Akhaian rannikolla
** Drepanon, antiikin aikainen nimi niemelle Egyptin rannikolla

## Lähteet
Nymfaion

**Nymfaion** (, ) voi viitata seuraaviin:

* nymfaion, nymfeille omistettu lähdeluola tai myöhemmin lähdekaivo
* Nymfaion, antiikin aikainen kaupunki Jooniassa
* Nymfaion, antiikin aikainen kaupunki Kaariassa
* Nymfaion, antiikin aikainen kaupunki Skyytiassa
Olbia

**Olbia** () voi viitata seuraaviin:

* Olbia, antiikin aikainen kaupunki Bithyniassa
* Olbia, myöhemmin Arsinoe, antiikin aikainen kaupunki Egyptissä
* Olbia, antiikin aikainen kaupunki Galliassa
* Olbia, antiikin aikainen kaupunki Pamfyliassa
* Olbia, antiikin aikainen kaupunki Sardiniassa
** Olbia, nykyinen kaupunki ja kunta Sardiniassa Italiassa
* Olbia, antiikin aikainen kaupunki Skyytiassa
August Blomberg

**Johan August Blomberg** (10. kesäkuuta 1867 Turku – 1. kesäkuuta 1950 Turku) oli suomalainen Turussa vaikuttanut voimistelunopettaja ja urheilujohtaja. 

Blombergin vanhemmat olivat kauppias Johan Wilhelm Blomberg ja Ida Sofia Almark. Hän kävi kolme luokkaa Turun ruotsalaista klassillista lyseota 1877–1881 ja Haminan kadettikoulua 1882–1886. Blomberg pääsi ylioppilaaksi yksityistodistuksella 1887 ja hän opiskeli Helsingin yliopiston historiallis-kielitieteellisessä osastossa 1887–1893. Hän valmistui voimistelunopettajaksi 1889 ja suoritti vielä täydennyskurssin 1895 ja kasvatusopin tutkinnon 1902.

Blomberg oli voimistelunopettajana Turun suomalaisessa klassillisessa lyseossa vuodesta 1890 alkaen aina vuoteen 1934 saakka, vuodesta 1914 alkaen hän oli koulussa voimistelun nuorempana lehtorina. Hän toimi voimistelunopettajana samanaikaisesti myös Turun ruotsalaisessa reaalilyseossa 1890–1895, Turun suomalaisessa reaalilyseossa 1903–1904, Turun ruotsalaisessa yhteiskoulussa 1904–1909 ja Turun kuuromykkäinkoulussa 1904–1912.

Blomberg toimi urheilukauppiaana Turussa vuodesta 1895 alkaen ja hän oli urheiluliike *Brandt & Blombergin* osakkaana Otto Brandtin kanssa 1895–1904. Hän oli urheilutoimittajana Turun Sanomissa 1906 sekä Åbo Underrättelser -lehdessä 1907–1914 ja 1929–1933. Blomberg oli mukana perustamassa Turun Urheilupuistoa ja hän toimi puiston isännöitsijänä 1893–1943. Blomberg oli perustamassa vuonna 1900 Suomen Lyseoiden Urheilijain Turun osastoa, ja hänestä tuli vuonna 1906 Suomen Voimistelu- ja Urheiluliiton (SVUL) Turun piirin puheenjohtaja ja vuonna 1907 perustetun Suomen Palloliiton Turun piirin edustaja. Blomberg oli Åbo Turnförening -voimisteluseuran voimistelunjohtajana 1909–1931 ja vuonna 1933 hänestä tuli seuran kunniajäsen ja kunniajohtaja.

August Blombergin muistolaatta sijaitsee Turun Urheilupuistossa. Hänen entinen huvilansa toimii nykyisin urheilupuiston isännöitsijän asuinrakennuksena.  

August Blomberg oli naimisissa 1892–1935 Julie Melanie Sethin (1869–1945) kanssa. Avioeron jälkeen hän meni naimisiin 1936 näyttelijä ja yleisurheilija Elisabeth Eugenie (Lizzie) Nyströmin (1890–1966) kanssa. 

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* August Blomberg; ulkokuva 1900-luvun alkupuolelta, Lizzie ja August Blombergin kokoelma, Turun museokeskus (Finna) 
* August Blomberg ja Lisie Nyström, valokuva 1910-luvulta, Lizzie ja August Blombergin kokoelma, Turun museokeskus (Finna) 
* August Blombergin hautakivi Turun hautausmaalla, Suomen Sukututkimusseura, Hautakirjoituksia ja hautakuvia
Koululiikuntaliitto

**Koululiikuntaliitto** (**KLL**)  liikunnallista materiaalia oppilaille ja opetusryhmälle tuottava liitto. Järjestön tarkoituksena on huolehtia suomenkielisten koulujen ja lukioiden vapaaehtoisesta liikunnan harrastustoiminnasta. Liitto on toiminut vuodesta 1946.

Koululiikuntaliitto järjestää monipuolisia tapahtumia ja kilpailuja koululaisille sekä opettajille. Lisätietoja tapahtumista nettisivuilta www.kll.fi 

Koululiikuntaliiton yksilölajejien kilpailutapahtumia ovat muun muassa golf, maastohiihto, maastojuoksu, paini, suunnistus, tanssi ja jalkapallo.

Koululiikuntaliiton Sankarit innostavat jokaista liikkumaan omista lähtökohdistaan. Juoksu-, Pallo-, Pyörä-, Temppu- ja Vesisankarit materiaaleista löytyy monipuolisia harjoituksia perusliikuntataitojen kehittämiseen. 

## Talous
Koululiikuntaliitto on saanut vuosina 2018–2023 Opetus- ja kulttuuriministeriön yleisavustusta liikuntaa edistävien järjestöjen toimintaan yhteensä noin 1&nbsp;896&nbsp;000 euroa. Vuosittainen tuki on ollut 316&nbsp;000 euroa.

## Lähteet
Kuunari Uljas

**Kuunari Uljas** oli suomalainen kuunari ja viimeinen Raumalla rakennettu purjelaiva. Kuunari rakennettiin 1891 Raumalla Pinokarin telakalla ja sen suunnitteli ja piirsi raumalainen laivanrakennusmestari Emmanuel Urnberg (1837−1917). Kuunarin rakennutti kauppias John Nurminen (1851−1914). Kuunarin pituus oli 40,7 metriä ja vetoisuus 348 nettorekisteritonnia.

Kuunari törmäsi joulukuussa 1910 yhteen Lucia nimisen höyrylaivan kanssa. Vuonna 1916 kuunariin asennettiin kaksisylinterinen moottori. Vuonna 1925 kuunari Uljas ajautui myrskyssä Ykspihlajan lähellä rantaan ja sai vuodon. Kuunari korjattiin Uudenkaupungin telakalla.

Kuunari upposi joulukuussa 1949 Raumalla mutta se saatiin nostettua pinnalle seuraavan keväänä. Juhlaliputettu kuunari Uljas poltettiin ja upotettiin Rauman edustalla Valkeakarilla 4. kesäkuuta 1950. Paikalla tapausta selostamassa oli myös Yleisradion radioselostaja Pekka Tiilikainen. Saksalainen taidemaalari Adolf Bock ikuisti tapahtuman kaikkiaan kolmeen maalaukseen valokuvien ja Holger Harrivirran Suomi-Filmille tapahtumasta ohjaaman dokumenttielokuvan pohjalta. Kuunarin hylky on noin 40 metrin syvyydessä.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Kuunarilaiva Uljaksen upotuksesta on kulunut jo 70 vuotta, Raumalainen 29.7.2020
* Purjelaiva Uljaksen upotuksesta kertova lyhytelokuva Youtubessa
* Skuunarlaev Uljas, Paroalhon apteekin sivut
Yhdystie 6015

**Yhdystie 6015** on yhdystie joka kulkee Jyväskylän Könkkölästä saman kaupungin alueella sijaitsevaan Savelaan. Tien pituus on 4 kilometriä.

Tien osoitenimenä on *Vesangantie* koko matkan.

## Lähteet
Yhdystie 6016

**Yhdystie 6016** kulkee Jyväskylän Kukkumäestä saman kaupungin alueella sijaitsevaan Rautpohjaan. Yhdystien pituus on 4 kilometriä.

Tien osoitenimenä on *Länsiväylä* valtateiden 18 ja 23 eritasoliittymältä Keskussairaalantien sekä Savelankadun risteykseen ja *Keskussairaalantie* koko loppumatkan.

## Lähteet
Yhdystie 6019

**Yhdystie 6019** on yhdystie joka kulkee Jyväskylän Keljosta saman kaupungin alueella sijaitsevaan Tikkaan. Tien pituus on 2 kilometriä.

Tien osoitenimenä on *Keuruuntie* Keljonlahdentien sekä Salontaipaleentien kiertoliittymään ja *Tikanväylä* koko loppumatkan.

## Lähteet
Yhdystie 6111

**Yhdystie 6111** on yhdystie, joka kulkee Muuramen Kinkomaalla sijaitsevasta yhdystien 6110 risteyksestä Kinkomaan sairaalan edustalla sijaitsevaan Kinkorannan risteykseen. Tien pituus on 550 metriä. Tien osoitenimenä on *Parantolantie* koko matkan ja se kulkee koko matkan katuverkolla. Tien varrella ei sijaitse lainkaan palveluja, mutta sen varrella sijaitsee kuitenkin kohtalaisesti kerrostaloja.

## Lähteet
Yhdystie 6113

**Yhdystie 6113** on yhdystie joka kulkee Muuramen Syrjälästä Jyväskylän Keljonkankaalle. Tien pituus on 3 kilometriä.

Tien osoitenimenä on *Vanha nelostie* kuntarajalle, *Muuramentie* Keljonkankaan taajaman rajalle ja *Keljonkankaantie* koko loppumatkan.

## Lähteet
Yhdystie 6112

**Yhdystie 6112** on yhdystie joka kulkee Jyväskylän Halssilanrinteestä saman kaupungin alueella sijaitsevaan Kuokkalaan. Tien pituus on 2 kilometriä.

Tien osoitenimenä on ensimmäisellä 180 metrillä *Vaajakoskentie* ja *Kuokkalantie* koko loppumatkan.

## Lähteet
Tapio Varmola

**Tapio Varmola** (s. 6. huhtikuuta 1953, Lapinjärvi) on suomalainen kasvatustieteiden tohtori, korkeakouluneuvos ja dosentti. Varmola toimi Seinäjoen ammattikorkeakoulun rehtorina sen perustamisesta syyskuuhun 2020 saakka.

## Henkilöhistoria
Varmola kirjoitti ylioppilaaksi vuonna 1972 ja valmistui peruskoulun luokaopettajaksi vuonna 1975 ja kasvatustieteiden kandidaatiksi Jyväskylän yliopistosta vuonna 1977. Vuonna 1985 Varmola valmistui filosofian lisensiaatiksi Joensuun yliopistosta ja kasvatustieteiden tohtoriksi vuonna 1996 Tampereen yliopistosta. Varmolan väitöskirjan aihe oli "Markkinasuuntautuneen koulutuksen aikakauteen?". Vuonna 2003 Varmola nimitettiin Tampereen yliopiston dosentiksi.

### Ammattikorkeakoulun rehtorina
Varmola nimitettiin uuden Seinäjoen ammattikorkeakoulun ensimmäiseksi rehtoriksi vuonna 1992. Varmola tuli ammattikorkeakoulun palvelukseen Tampereen yliopiston ja sitä ennen Joensuun yliopiston palveluksesta. Vuosina 1992–1995 Varmola toimi väliaikaisen ammattikorkeakoulun johtavana rehtorina ja vakinaistamispääötksen jälkeen vuodesta 1995 ammattikorkeakoulun rehtorina. Rehtorin viran ohella Varmola on toiminut Seinäjoen koulutuskuntayhtymän johtajana vuosina 1995–2014 sekä vuodesta 2014 Seinäjoen ammattikorkeakoulu Oy:n toimitusjohtajana. Varmola jäi eläkkeelle 1. syyskuuta 2020.

### Korkeakouluhallinnon vaikuttaja
Ammattikorkeakoulun ja maakunnallisen korkeakoulukonsortion ohella Varmola on ollut merkittävä ja aktiivinen vaikuttaja opetus- ja korkeakouluhallinnossa. Varmola on toiminut opetushallinnon asiantuntijatehtävissä 1970-luvulta lähtien. Varmolan tärkeimpiä luottamustehtäviä ovat olleet Ammattikorkeakoulujen rehtorineuvosto ARENEn hallituksen jäsenyys vuosina 1996–1999, sen puheenjohtajuus vuosina 2000–2004 ja edelleen vuodesta 2016 lähtien sekä Korkeakoulujen arviointineuvoston varapuheenjohtajuus vuosina 1996–1999.

## Huomionosoitukset
Tasavallan presidentti Sauli Niinistö myönsi Varmolalle korkeakouluneuvoksen arvonimen 23. kesäkuuta 2018.

## Muu toiminta
Varmola on ollut aktiivinen kulttuurin saralla luottamustehtävissä. 60-vuotisjuhlakirjassaan Varmolan läheiseksi harrastukseksi mainitaan Etelä-Pohjanmaan Mieslaulajat Jussit -kuoron riveissä laulaminen. Eläköitymisensä jälkeen Varmola asettui ehdolle ja tuli valituksi Etelä-Pohjanmaan hyvinvointialueen aluevaltuustoon SDP:n edustajana.

## Lähteet
* 

### Viitteet
Kyösti Karjalainen

**Kyösti Karjalainen** (s. 19. kesäkuuta 1967 Gävle) on ruotsalainen entinen jääkiekkoilija. Hän pelasi kotimaansa Ruotsin Elitserienissä vuosina 1986–1990 ennen lähtöään Pohjois-Amerikkaan. Los Angeles Kings oli varannut hänet 7. kierroksella vuonna 1987. 

Kaudelle 1990–1991 Karjalainen siirtyi pelaamaan IHL-liigan Phoenx Roadrunnersin joukkueeseen. Seura oii Kingsin farmiseura. 70 pelissä syntyi 14 maalia ja 49 pistettä. Kauden päätteeksi Karjalainen pelasi vielä IHL:n pudotuspeleissä kuusi ottelua joissa teki viisi tehopistettä.

Kaudella 1991–1992 Karjalainen pelasi Roadrunnersin lisäksi Kingsin NHL-joukkueessa 28 runkosarjaottelua, joissa hän teki yhden maalin ja antoi kahdeksan maalisyöttöä, ja kolme pudotuspeliä, joissa hän sai yhden syöttöpisteen. IHL:ssa Karjalainen teki 14 maalia ja antoi 22 syöttöä pelaamissaan 43 ottelussa.

Seuraavalle kaudelle Karjalainen palasi takaisin Elitserieniin Luulajan joukkueeseen. Siellä hän pelasi kaksi kautta varsin heikoilla tehoilla ja siirtyi sitten etelämmäs MoDo:n joukkueeseen, jossa pelasi kaksi keskimäärin viidentoista pisteen kautta. Kaudelle 1996–1997 Karjalainen siirtyi alemmalle sarjatasolle Timrån joukkueeseen. Siellä hän pelasi 32 ottelua tehden tehot 17+26. Hyvä kausi Timråssa auttoi saamaan pelipaikan seuraavaksi kaudeksi Södertäljestä. Södertäljen kauden jälkeen Karjalainen suuntasi Saksaan Augsburger Panthersin riveihin. Ensimmäinen kausi oli loistava ja Karjalainen oli liki piste per peli -vauhdissa. Toisella kaudella tehot olivat kateissa ja 43 otteluun syntyi vain 9 maalia ja 16 pistettä. Kahdessa pelaamassaan pudotuspeliottelussa Karjalainen jäi pisteittä.

Uuden vuosituhannen aluksi Karjalainen palasi takaisin Elitserieniin, tukholmalaisen Djurgårdenin joukkueeseen, jossa pelasi kahden kauden ajan. Kaudelle 2002–2003 Karjalainen palasi takaisin Brynäsiin paketoimaan uransa pääsarjatasolla.

Brynäsin vuoden jälkeen Karjalainen jatkoi vielä uraansa alasarjoissa Ruotsissa ja Itävallassa kunnes päätti uransa kevääseen 2008.

## Lähteet
* 
*
Isak Höckert

**Isak Höckert** (23. joulukuuta 1755 Lappi – 31. joulukuuta 1815 Loimaa) oli yksi Porvoon valtiopäivien pappisedustajista.

Isak Höckertin vanhemmat olivat Nousiaisten kappalainen Johan Höckert ja Kristina Azell. Hän oli Turun katedraalikoulun oppilas vuodesta 1765 ja tuli ylioppilaaksi Turussa 1773. Filosofian kandidaatiksi Höckert valmistui 1777, papiksi Turun hiippakunnassa hänet vihittiin 1782. Höckert oli Hämeenlinnan triviaalikoulun apologista vuodesta 1782 ja samalla vt. rehtori. Uudenmaan jalkaväkirykmentin ylimääräiseksi pataljoonansaarnaajaksi hän tuli 1785 ja vakinaiseksi 1787. Hän toimi samalla myös Svartholman vt. linnansaarnaaja vuodesta 1789. Kumlingen kirkkoherra Höckert oli vuodesta 1794 ja Loimaan vuodesta 1811. Hän sai rovastin arvonimen 1801.

## Lähteet
Patrik Sundström

**Patrik Sundström** (s. 14. joulukuuta 1961 Skellefteå) on ruotsalainen jääkiekkoilija, pelipaikaltaan laitahyökkääjä. Hän edusti Ruotsin maajoukkuetta kahdessa Kanada-cupissa ja kaksissa MM-kilpailuissa, joissa hän saavutti yhden Kanada-cupin hopean ja yhden MM-hopean. Hän voitti alle 20-vuotiaiden maailmanmestaruuden vuonna 1981, ja hänet valittiin turnauksen tähdistökentälliseen ja parhaaksi hyökkääjäksi.

Sundström edusti kotimaassaan IF Björklöveniä kausina 1978–1982 ja 1992–1994. NHL-seura Vancouver Canucks varasi hänet vuoden 1980  yhdeksännellä kierroksella 175. varausvuorolla, ja hän pelasi NHL:ssä kymmenen kautta. Hän edusti kaudet 1982–1987 Vancouveria ja sen jälkeen toiset viisi kautta New Jersey Devilsiä. Kaudella 1983–1984 hän teki NHL:n runkosarjassa yhden kauden maali- (38), syöttö- (53) ja piste-ennätyksensä (91). Kaudella 1987–1988 hän pelasi New Jerseyssä 18 pudotuspeliä, joissa hän teki seitsemän maalia ja sai 13 syöttöpistettä, millä hän oli Stanley Cupin välieriin edenneen joukkueensa paras pistemies. Kaikkiaan Sundström pelasi NHL:ssä 676 runkosarjaottelua, joissa hän teki 219 maalia ja antoi 369 maalisyöttöä, sekä 37 pudotuspeliä, joissa hän teki yhdeksän maalia ja sai 17 syöttöpistettä.

Sundström palkittiin Ruotsin parhaana pelaajana Guldpuckenilla vuonna 1982 sekä Pohjois-Amerikan parhaana ruotsalaispelaajana Viking Awardilla vuosina 1984 ja 1989.

Patrik Sundströmin kaksosveli Peter Sundström on myös pelannut jääkiekkoa Ruotsin maajoukkueessa ja NHL:ssä. Kaudella 1989–1990 molemmat pelasivat New Jersey Devilsissä. Veljesten isä Elon Sundström pelasi jääkiekkoa Ruotsin pääsarjassa 1950- ja 1960-luvuilla sekä Ruotsin maajoukkueessa Suomea vastaan vuonna 1959. Patrikin pojista Alexander Sundström on myös pelannut Ruotsin pääsarjassa.

## Lähteet
Peter Sundström

**Peter Sundström** (s. 14. joulukuuta 1961 Skellefteå) on ruotsalainen jääkiekkoilija, pelipaikaltaan laitahyökkääjä. Hän edusti Ruotsin maajoukkuetta kahdessa Kanada-cupissa ja kolmissa MM-kilpailuissa, joissa hän saavutti yhden maailmanmestaruuden ja yhden Kanada-cupin hopean. Hän voitti alle 20-vuotiaiden maailmanmestaruuden vuonna 1981.

Sundström edusti kotimaansa pääsarjassa IF Björklöveniä kausina 1978–1983 ja 1986–1987 sekä Malmö IF:ää kausina 1990–1995. Hän voitti Ruotsin-mestaruuden vuosina 1987, 1992 ja 1994. NHL-seura New York Rangers varasi hänet vuoden 1981  kolmannella kierroksella 50. varausvuorolla, ja hän pelasi NHL:ssä kuusi kautta. Hän edusti kaudet 1983–1986 New York Rangersia, kaudet 1987–1989 Washington Capitalsia ja kauden 1989–1990 New Jersey Devilsiä. Kahdella ensimmäisellä kaudellaan hän teki NHL:n runkosarjassa 44 tehopistettä, joihin ensimmäisellä kaudella sisältyi 22 maalia ja toisella 26 syöttöpistettä. Kaikkiaan Sundström pelasi NHL:ssä 335 runkosarjaottelua, joissa hän teki 61 maalia ja antoi 84 maalisyöttöä, sekä 23 pudotuspeliä, joissa hän teki kolme maalia ja sai kolme syöttöpistettä.

Peter Sundströmin kaksosveli Patrik Sundström on myös pelannut jääkiekkoa Ruotsin maajoukkueessa ja NHL:ssä. Kaudella 1989–1990 molemmat pelasivat New Jersey Devilsissä. Veljesten isä Elon Sundström pelasi jääkiekkoa Ruotsin pääsarjassa 1950- ja 1960-luvuilla sekä Ruotsin maajoukkueessa Suomea vastaan vuonna 1959.

## Lähteet
Keijo Rantala

**Keijo Antero Rantala** (3. helmikuuta 1931 Karjalohja – 13. elokuuta 1992 Helsinki) oli suomalainen ammattiyhdistysjohtaja. Rantalan ura ammattiyhdistystoiminnassa alkoi vuonna 1962 Liikennevirkamiesyhdistyksen johtokunnassa ja hänestä tuli sen puheenjohtaja vuonna 1970. Samana vuonna hänestä tuli Rautatievirkamiesliiton puheenjohtaja. Vuonna 1979 hänestä tuli Virkamiesliiton puheenjohtaja. Virkamiesliitto alkoi hajota vuonna 1989 ja se lakkautettiin marraskuussa 1991 ja tämä oli Rantalalle raskas prosessi. Rantala liittyi SDP:n jäseneksi vuonna 1989. Hänelle myönnettiin kanslianeuvoksen arvonimi kesäkuussa 1991. Rantala syntyi autoilija Aimo Kaarlo Rantalan ja Ingrid Matilda Helanderin perheeseen. Hän oli vuosina 1954–1975 naimisissa Kyllikki Kaarina Mäkisen kanssa. Liitto päättyi puolison kuolemaan. Vuodesta 1976 Rantala oli naimisissa toimistopäällikkö Anna-Liisa Sairasen kanssa. Rantalalle syntyi näistä liitoista neljä lasta.

## Lähteet
Vapaussodan muistomitali

**Vapaussodan muistomitali** on 10. syyskuuta 1918 perustettu raudasta valmistettu suomalainen ansiomitali. Sen on suunnitellut Akseli Gallen-Kallela.

Mitalia jaettiin Suomen sisällissodan jälkeen kaikille hallituksen eli valkoisten puolella taistelleille. Virallisesti merkkiä jaettiin vuoteen 1937 saakka ja luvan kanssa vielä 1960-luvulle saakka. Mitali voitiin myöntää myös kunniamerkkinä henkilölle, jolle ei sota-ansioista ollut myönnetty Vapaudenristin ritarikunnan kunniamerkkejä. Tuolloin mitalin nauhaan kiinnitettiin hopeinen heraldinen ruusu.

Mitalin etupuolelle on kuvattu Vapaudenristi, ja pystysakaran molemmin puolin on Karjalan vaakunan miekkoja pitelevät haarniskoidut kädet. Alasarjassa on vuosiluku 1918 ja takapuolella Suomen leijona. Mitalista on olemassa pienin muutoksin runsaasti eri variaatioita, sillä mitalia valmistivat useat eri valmistajat eri aikoina ja eri paikoissa.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*