open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Näöntarkastus

**Näöntarkastus** on tutkimus, jossa mitataan tutkittavan näkökykyä ja arvioidaan silmäterveyden tilannetta mahdollisinen näköongelmineen. Tarkastuksen tekee lääkäri tai optometristi (laillistettu optikko). Usein tavoitteena on selvittää tarvittavat optiset korjaukset, joilla tutkittavan näkökykyä voitaisiin parantaa tehokkaasti. Vauvojen ja pikkulasten näöntutkimukselle on omat menettelynsä; alle 8-vuotiaan silmäterveyden tutkimukset tekee lääkäri.

Mikäli näöntarkastuksessa paljastuu mahdollisia silmäsairauksia, yleis- tai työterveyslääkäri tai optikko voi kirjoittaa lähetteen silmälääkärille täydellisempään silmätutkimukseen. Jos näöntarkastuksessa todetaan, että henkilö tarvitsee silmälasit nähdäkseen kunnolla, voidaan kirjoittaa silmälasiresepti. Optometristit voivat määrätä silmälasit myös itsenäisesti.

Suomessa silmälaseja käyttää yli 3,5 miljoonaa ihmistä. Esimerkiksi diabetes, kohonnut verenpaine ja periytyvä alttius muun muassa glaukoomaan lisäävät todennäköisyyttä saada silmäsairaus. Tällöin näöntarkistus tai perusteellisempi, silmälääkärin tekemä silmien terveystarkastus on syytä tehdä tavallista useammin. 2020-luvulle tultaessa on havaittu, että tekoälyn yhdistäminen näöntarkastukseen on hyödyllistä. Tekoälyllä voidaan ratkaisevasti parantaa näöntutkimuksessa tehtäviä löydöksiä silmäsairauksista kuten diabetekseen liittyvästä diabeettisesta retinopatiasta.
 
Kaikissa maailman maissa ja syrjäseuduilla pääsy silmänterveyden asiantuntijoiden luo ei ole itsestään selvää. Koulutetuista terveydenhoidon ammattilaisista voi olla pulaa, tai pääsy asiantuntijapalveluun voi olla hankalan matkan päässä. Siksi on selvitetty, voitaisiinko etäyhteydellä tehdä näöntarkastuksia ja tutkia silmän terveydellistä tilaa. Esimerkiksi Kanadassa on verrattu paikan päällä ja etäyhteydellä toteutetettuja näöntutkimuksia. 

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Näön seuranta neuvolaiässä (lea-test.fi)
* Jessica Rendall (17.10.2024) Meet the 'Eyebot': An AI-Powered, 90-Second Vision Test  (cnet.com)
* Stanford Acuity Test (StAT) (kokeellinen kaukonäön verkkotesti)  (myeyes.ai)
### Kirjallisuutta
*
Orion

**Orion** voi tarkoittaa ainakin seuraavia asioita:

* Orion, hahmo Kreikan mytologiassa
* Orion, tähdistö
* Orionin sumu (M42), tähtitaivaan kirkkain kaasusumu
* Orionin haara, aurinkokuntamme sijaintipaikka Linnunradassa
* Orion 114-426, esiplanetaarinen kiekko
* Orion, Kansallisen audiovisuaalisen arkiston elokuvateatteri Helsingissä
* Orion, Nasan 2000-luvulla suunnittelema miehitetty avaruusalus
* Orion, rakettimoottori
* Orion-projekti, Yhdysvaltojen suunnitelma ydinpulssikäyttöisestä avaruusaluksesta
* Orion, venäläisvalmisteinen miehittämättömien sotilaallisten ilma-alusten tuoteperhe
* Orion, lääketeollisuusyhtiö
* Orion, IRC-asiakasohjelma
* Orion Cinema Network (OCN), eteläkorealainen televisiokanava
* Ford Orion, automalli
* Orion RX50, mopo
*P-3 Orion, yhdysvaltalainen potkurikone
* JR 5 (Orion), höyryveturi Jokioisten museorautatiellä
* Orion, Terrier Orion -luotainraketin jälkimmäinen vaihe
* Orion, Darkseidin poika, sarjakuvahahmo
* Orion, Synapse Audion musiikinteko-ohjelmisto
* Lake Orion, kylä Michiganin osavaltiossa Yhdysvalloissa
* ”Orion”, metallimusiikkiyhtye Metallican kappale albumilta *[[Master of Puppets]]*
* DJ Orion (oik. Juska Wendland), helsinkiläinen DJ ja teknomusiikkituottaja
* Orion, puolalaisen muusikko ja lauluntekijä Tomasz Wróblewskin taiteilijanimi
* ''Ginga Densetsu Weed: Orion'', ''Ginga Densetsu Weedin'' jatko-osa.

## Laivoja
* ''Orion'', saksalainen apuristeilijä toisessa maailmansodassa
* ''S/S Orion'', suomalainen rahtihöyrylaiva, käytössä 1884–1931
* ''M/S Orion'', vuonna 2003 valmistunut bahamalainen matkustaja-alus.
;Britannian kuninkaallinen laivasto
*Orion-luokka, taistelulaivaluokka
*''HMS Orion'' (1787), 74-tykkinen Canada-luokan kolmannen luokan linjalaiva
*''HMS Orion'' (1854), 80-tykkinen toisen luokan linjalaiva
*''HMS Orion'' (1879), Belleisle-luokan taistelulaiva
*''HMS Orion'' (1910), Orion-luokan taistelulaiva
*''HMS Orion'' (85), Leander-luokan kevyt risteilijä
*''HMS Orion'' (1940), sukellusvene.

;Ruotsin merivoimat
*''HMS Orion'' (1903), 1. luokan torpedovene
*''HMS Orion'' (A201), viestitiedustelualus.

;Ranskan laivasto:
*Orion-luokka, toisen maailmansodan aikainen sukellusveneluokka
*''Orion'' (Q165), Orion-luokan sukellusvene
*''Orion'' (1787), Téméraire-luokan linjalaiva
*''Orion'' (1813), Téméraire-luokan linjalaiva
*''FS Orion'' (M645), Éridan-luokan miinantorjunta-alus

;Portugalin laivasto:
* NRP Orion (P362), 1964–1974 käytössä ollut partioalus
* NRP Oríon (P1156), partioalus

;Australian laivasto
*''HMAS Orion'', Oberon-luokan sukellusvene.

## Orion tai Orión sukunimenä

* Agustín Orión (s. 1981), argentiinalainen jalkapallomaalivahti
Ohjelmointikielen tulkki

**Ohjelmointikielen tulkki** on tietokoneohjelma, joka käsittelee ohjelmointikielisiä lauseita ja suorittaa ne. Tämä poikkeaa ohjelmointikielen kääntäjästä, joka kääntää koko lähdekoodin konekieliseksi ohjelmaksi sen myöhempää suorittamista varten.

Periaatteessa sama lähdekoodi on mahdollista joko tulkata tai kääntää. Lähdekoodin tulkkaaminen on hitaampaa kuin samasta koodista käännetyn konekielisen ohjelman ajaminen. Ero johtuu siitä, että tulkin on ensin analysoitava lähdekoodi ja sitten vielä suoritettava se, kun jo käännetyssä konekielisessä ohjelmassa riittää pelkkä suorittaminen. Toisaalta kääntäminen ja ohjelman suorittaminen yhteensä on hitaampaa kuin ohjelmakoodin tulkkaaminen kerran.

Eräät ohjelmointikielet, kuten Java ja Emacs Lisp, käännetään tyypillisesti tavukoodiksi, joka suoritetaan virtuaalikoneella. Tämä tavukoodi on alustariippumatonta ja kompaktia, joskin hieman hitaampaa kuin konekielinen ohjelma. Myös monet komentosarjakielet, mukaan lukien Perl, PHP ja Python käännetään aluksi alustariippumattomaksi tavukoodiksi, jota tavukooditulkki ajaa. Käännös suoritetaan kun ohjelma käynnistetään. Käännetty tavukoodi voidaan myös tallentaa kiintolevylle uutta käynnistyskertaa varten.

## Tulkattavat ohjelmointikielet
Eräitä tulkattavia ohjelmointikieliä ovat:
* Basic
* Ruby
* Python
* Perl
* TCL
* PHP
* JavaScript

## Lähteet
Interlingue

**Interlingue** (alkujaan **occidental**) on keinotekoinen kieli, jonka loi baltiansaksalainen entinen esperantisti Edgar von Wahl (1867–1948) päämääränään luonnollisen kielen kaltainen kieli. Interlingue oli ensimmäinen naturalistinen keinotekoinen kieli. Luonnollisia piirteitä interlinguessa ovat muun muassa moniarvoiset kirjaimet, synonyymit, homonyymit ja erinäiset muut epäsäännöllisyydet.

Interlingue perustuu länsimaisiin (erityisesti romaanisiin) kieliin, mihin sen alkuperäinen nimi occidental viittaa (latinan sanasta *occidens*, ’länsi’). Interlingueta itseään on luonnehdittu melkein aidoksi romaaniseksi kieleksi. Silti keinotekoiset elementit ovat siinä selvästi läsnä.
Ontologinen todistus

**Ontologinen todistus** on todistus Jumalan olemassaolosta, jonka kehitti ensimmäisenä Anselm Canterburylainen 1070-luvulla kirjassa *[[Proslogion]]*.

## Todistus

Anselm esitti käsityksen Jumalasta täydellisenä olentona, jota täydellisempää ei voi ajatella: ”olento, jota suurempaa ei voida kuvitella”. Anselm erotti kaksi asiaa: että olio on olemassa vain mielessä, ja että olio on olemassa myös todellisuudessa. Jos täydellisin kuviteltavissa oleva olio olisi ainoastaan kuvittelijan mielessä, syntyisi Anselmin mukaan ristiriita: on kuviteltavissa vielä täydellisempi olio, joka on olemassa myös kuvittelijasta riippumattomassa todellisuudessa. Tämän vuoksi täydellisimmän kuviteltavissa olevan olion täytyy olla todellisuudessa olemassa.

Todistuksen ensimmäisen muodon lisäksi Anselm esitti sen myös toisessa muodossa. Hän esitti, että on olemassa olio, jota on mahdoton kuvitella olemattomaksi. Koska Jumala on olio, joka on täydellinen, Jumala ei Anselmin mukaan ole ajan rajoittama. Jumala ei ole koskaan alkanut olla olemassa eikä koskaan lakkaa olemasta olemassa. Täten on mahdotonta, että Jumalaa ei olisi olemassa. Anselm väitti, että hänen todistuksensa koskee ainoastaan ajatusta Jumalasta eikä mistään muusta oliosta. Hän tarkoittaa täydellisintä kuviteltavissa olevaa oliota, joka on niin täydellinen, että sitä ei edes voi kuvitella olemattomaksi.

Todistus rajoittuu pelkästään väittämään, että jonkinlainen Jumala on olemassa ja näin ollen ateismi on väärässä. Tästä ei voi vielä ratkaista, minkä uskonnon, esimerkiksi kristinuskon, islamin tai jonkin muun teistisen maailmankuvan käsitys Jumalasta on lähempänä oikeaa kuin toisen.

Ontologisella todistuksella tai sen eri muunnelmilla on ollut huomattava merkitys useiden myöhempienkin filosofien kuten René Descartesin ja Gottfried Leibnizin ajatusrakennelmissa.

## Vastaväitteitä

Jo aikalaiset kritisoivat todistusta osoittamalla, että millainen tahansa täydellisyys voidaan "todistaa" samalla tavalla. Esimerkiksi kaikkipahan olennon olemassaololle voidaan luoda vastaava todistus. 
Jo 1200-luvulla Tuomas Akvinolainen hylkäsi ontologisen todistuksen, mutta esitti muita jumalatodistuksia.

Muodollisesti virheelliseksi todistuksen pyrki osoittamaan esimerkiksi Immanuel Kant väittäessään, että olemassaolo ei ole predikaatti samassa mielessä kuin esimerkiksi voimakkuus. Oliolla, jonka joku vain kuvittelee, voi olla kaikki samat predikaatit kuin todellisella oliolla. Toisenlaisen loogisen virheen on todistuksesta pyrkinyt osoittamaan myös Bertrand Russell. Hänen esittämänsä *määrättyjen kuvausten teorian* mukaan olemassaolo on mielekkäästi väitettävissä vain tietyllä tavalla kuvaillusta, ei nimellä mainitusta oliosta, mikä hänen mukaansa osoittaa myös ontologisen todistuksen virheelliseksi.

## Lähteet

* 
* 
### Viitteet

## Aiheesta muualla

* Ontological Argument. Internet Encyclopedia of Philosophy. 
* Ontological Arguments. Stanford Encyclopedia of Philosophy. 
* Anselmin ontologinen jumalatodistus Hapatusta.net
Ostoliikenne

**Ostoliikenne** on lääninhallituksen tai kunnan ostamaa kannattamatonta joukkoliikennettä, jolla pyritään kattamaan minimiliikennepalvelut. 

Joukkoliikenteen kustannukset katetaan Suomessa pääosin (noin 80&nbsp;%) lipputuloilla. Jos esimerkiksi harvaanasutulla seudulla liikenne on kannattamatonta eli tulot eivät kata menoja, mutta liikenne katsotaan yhteiskunnan kannalta tärkeäksi, lääninhallitus tai kunta voivat ostaa liikennöintiä.

Yleensä ostoliikenne tarjouskilpailutetaan ja halvimman tarjouksen tehnyt ja ehdot täyttävä liikennöitsijä pääsee hoitamaan liikennöintiä. Tavoitteena on, että suurimman osan joukkoliikenteestä liikenneyhtiöt hoitavat lipputuloilla ajettavana linjaliikenteenä.

Kilpailutus ei kuitenkaan koske VR:ää, joka voi vaatia haluamansa summan liikenteen ajamisesta koska sillä on toistaiseksi monopoli raideliikenteessä. Useat VR:n vuorot ovatkin valtion (ts. liikenne- ja viestintäministeriön) maksamaa ostoliikennettä. Täysin tai melkein itsensä kannattavia reittejä ovat Helsinki–Turku ja Helsinki–Tampere–Seinäjoki. Suurimmaksi osaksi itsensä kannattava on myös Pohjanmaan rata Seinäjoelta Ouluun. Toisesta ääripäästä ovat taas vuorot Turusta Tampereelle, Lappeenrannasta Joensuuhun, Savon junat ja suuri osa paikallisjunista.

Ruotsissa ostetun lentoliikenteen kustannusten keskiarvo on 10 reitillä noin 45 euroa matkustajaa kohden. 

Suomessa liikenne- ja viestintäministeriö osti vuonna 2002 peruspalveluluonteista junaliikennettä 38,6 miljoonalla eurolla, josta kaukoliikennettä ostettiin 29,8 miljoonalla eurolla. Ostetussa kaukoliikenteessä tehtiin noin 4,4 miljoonaa matkaa, eli matkaa kohti ministeriön rahoitus oli alle 7 euroa.

Vuonna 2002 lääninhallitukset ostivat maaseudun peruspalvelutasoista runkoliikennettä noin 21,3 miljoonalla eurolla. Matkustajamäärä oli noin 8,5 miljoonaa, rahoitus matkustajaa kohti oli noin 2,5 euroa. Läänin rajat ylittävää busseilla ajettua pikavuoroliikennettä ei ole tarvinnut ostaa vuoden 1999 jälkeen.
Optinen asema

**Optinen asema** tarkoittaa tietokoneeseen kytkettävää lukulaitetta, joka kykenee lukemaan optiseen mediaan tallennettua tietoa. Toiset optiset asemat kykenevät myös tallentamaan ja pyyhkimään tietoa. Optisen aseman toiminta perustuu tiedonlukuun valon avulla. Valona käytetään laservaloa joka voidaan kohdistaa riittävän tarkasti ja riittävän kapealle alueelle. 

Magneettisoptinen asema pystyy lukemaan magneettiselle medialle tallennettua tietoa. Tästä on hyötyä, sillä magneettisen aineen valoa polarisoivaa tilaa voidaan muuttaa lukemattomia kertoja, optisen lukumenetelmän antaessa korkean tarkkuuden.

## Optiset asematyypit
* CD-ROM (Compact Disk Read Only Memory)-asema 
CD-ROM-asema kykenee ainoastaan lukemaan levyllä olevaa dataa. Yleisimmin tällaisilla asemilla luetaan CD-ROM levyjä, jotka valmistetaan puristamalla. Esimerkiksi kaupasta ostettavat tietokoneohjelmat ja musiikkilevyt ovat tällaisia levyjä. "Multiread" merkinnällä varustetut CD-ROM-asemat kykenevät lukemaan myös CD-R ja CD-RW-levyjä.

* CD-R-asema (Compact Disk Recordable)
Asema toimii samalla tavalla kuin CD-ROM-asema, ja lukee CD-R, sekä CD-RW-levyjä, mutta kykenee myös kirjoittamaan tietoa CD-R levylle.
* CD-RW-asema (CD ReWrite)
CD-RW-asema kykenee lukemaan kaikkia aiemmin mainittuja levytyyppejä, sekä pyyhkimään ja uudelleen kirjoittamaan tähän soveltuvaa CD-RW-levyä.

* CD-RW/DVD (CD ReWrite/Digital Versatile Disk tai Digital Video Disc)
CD-RW/DVD-, eli Combo-asema kykenee CD-RW-aseman ominaisuuksien lisäksi lukemaan myös DVD-levyjä.
 
Muita optisia asemia ovat DVD-asemat:
* DVD-ROM-asema
* DVD-R ja DVD+R
* DVD-RW ja DVD+RW
* HD-DVD
* Blu-ray

## CD-asemien nopeudet
CD-asemia on useita eri nopeuksisia. Asemien nopeutta on jatkuvasti kasvatettu tekniikan kehittyessä. Ensimmäisen CD-ROM-aseman tiedonsiirtonopeus oli 150 kilotavua sekunnissa. Kun tästä kehitettiin nopeampi malli, joka siirsi 300 kB/s, alettiin kutsua näitä tuplanopeusasemiksi (2x150 kB/s). Eri nopeuksille käytettiin numeroa, kuvaamaan monikokertainen nopeusero asemalla on alkuperäiseen 150 kB/s siirtävään asemaan. 

CD-RW-asemien nopeus ilmoitetaan yleensä muodossa 48X-16X-48X. Ensimmäinen numero tarkoittaa CD-R-kirjoitusnopeutta, toinen CD-RW-kirjoitusnopeutta ja kolmas lukunopeutta. Nopeudet suhteutetaan alkuperäiseen 150 kB/s nopeuteen.

CD-asemien todelliseen nopeuteen vaikuttavat myös CD-aseman liitäntätyyppi ja CD-aseman välimuistin koko. Liitäntätyyppejä ovat rinnakkaisportti, IDE, SATA ja ulkoisien asemien myötä yleistymässä olevat USB ja FireWire, sekä SCSI.

## Kirjallisuutta
*
Oppimispäiväkirja

**Oppimispäiväkirja** on pedagoginen menetelmä, oman oppimisen arvioinnin ja kehittämisen väline. Oppimispäiväkirjan avulla voi kuvata kokemusmaailmaa, tukea persoonallista kasvua sekä tunnistaa oppimisen heikkouksia ja vahvuuksia. Se toimii jatkuvan arvioinnin tukena ja ideoiden tallentajana.

Oppimispäiväkirjalla on useita myönteisiä puolia, erityisesti sen avulla on onnistuttu tukemaan opiskelijan itseohjautuvuutta ja itsearviointia. Oppimispäiväkirja edistää opiskelijan reflektointia siitä, mitä ja miten hän on oppinut. Päiväkirja antaa myös tietoja opintojen edistymisestä ja sitä kautta rohkaisee ja motivoi opiskelijaa. Se toimii myös käsitteiden, asioiden ja teorioiden selkiyttäjänä.

## Lähteet
*
Ogg Vorbis

**Ogg Vorbis** voi tarkoittaa seuraavia asioita:

* Ogg, on avoimen standardin multimediasäiliötiedostomuoto äänivirralle.
* Vorbis, on avoimen standardin häviöllinen äänenpakkausmenetelmä.
Oheislaite

**Oheislaite** eli **lisälaite** () on tietokoneen yksikkö, joka erään määritelmän mukaan on "apulaite tiedon syöttämiseen ja saamiseen tietokoneelta". Oheislaitteita ovat esimerkiksi syöttö-, tulostus- ja tallennusvälineet. Ne mahdollistavat ihmisen ja tietokoneen välisen kommunikoinnin ja tietojen varastoinnin. 

Oheislaite on tyypillisesti ulkoinen laite eikä tietokonelaitteiston komponentti, joka ei suoraan kuulu keskusyksikköön. Oheislaitteet ovat myös valinnaisia, esimerkiksi palvelintietokone voi olla ilman näyttöä ja näppäimistöä.

## Tietokoneiden oheislaitteet

### Syöttölaitteet

* 3D-skanneri
* hiiri
* kaukokirjoitin
* kosketusnäyttö
* kuvanlukija
* mikrofoni
* näppäimistö
* piirtopöytä (piirustuslauta)
* pääte
* reikäkorttikone (reikäkortinlävistyslaite)
* valokynä
* valopistooli
* verkkokamera
* videopeliohjain

### Näyttölaitteet

* kuvaputkinäyttö (CRT)
* nestekidenäyttö (LCD)
* pistenäyttö
* projektori
* teletype (paperipääte)
* vektorinäyttö (ks. Imlac PDS-1, Tektronix 4010)
* virtuaalitodellisuuslasit

### Äänentoisto ja -tallennus
*Kaiutin
*MIDI-yhteensopivat laitteet (esim. syntetisaattori)
*Samplerit

### Tulostimet

*Piirturi
*kiekkokirjoittimet
*rivikirjoittimet
*matriisitulostimet
*lämpökirjoittimet
*lasertulostimet kaupallisesti saatavilla 1970-luvun lopusta lähtien 
*mustesuihkutulostimet
*sublimaatiotulostimet
*3D-tulostin

### Muut
* Telakka (tietokone)

## Katso myös
* Oheislaiteliitännät
* Tietokonetekniikan historia

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Osajoukko

Joukko *B* on joukon *A* **osajoukko**, jos jokainen joukon *B* alkio kuuluu joukkoon *A*, merkitään B \subset A. Tällöin sanotaan myös, että *B* sisältyy joukkoon *A*.  Kaikkien osajoukkojen muodostamaa joukkoa kutsutaan potenssijoukoksi ja merkitään \mathcal{P}(A). 

Formaalisti määritellään, että
:B \subset A, kun \forall b \in B: b \in B \Rightarrow b \in A.
Joukko *B* on joukon *A* **aito osajoukko**, jos se on joukon *A* osajoukko, mutta *B* ei ole sama kuin *A*, *B* ≠*A*. Aitoa osajoukkoa merkitään A\subsetneq B (joskus taas edellä esitetystä poiketen B \subset A, jolloin osajoukkoa merkitäänkin B \subseteq A).

Jokainen joukko *C* on itsensä osajoukko,  C \subseteq C. Tyhjä joukko ∅ on jokaisen joukon osajoukko ja aito osajoukko jokaiselle joukolle paitsi itselleen.

Kun joukossa on n alkiota, siitä voidaan muodostaa  \scriptstyle 2^n osajoukkoa.

Erityisesti: \subseteq tarkoittaa aina osajoukkoa, \subsetneq aina aitoa osajoukkoa ja \subset yleensä osajoukkoa (myös tällä sivulla muttei kaikkialla Wikipediassa) mutta joissain teoksissa aitoa osajoukkoa.

**Esimerkkejä:**

: 1. Joukko {1, 2} on joukon {1, 2, 3} aito osajoukko.
::Sen kaikki osajoukot ovat ∅, {1}, {2}, {3}, {1, 2}, {1, 3}, {2, 3}, {1, 2, 3}.
: 2. \mathbb{N} \subset \mathbb{Z} \subset \mathbb{Q} \subset \mathbb{R} \subset \mathbb{C}
: 3. Joukko *A*0 = {b ∈ **R** : b ≤ 0} on joukon *A*1 = {b ∈ **R** : b ≤ 1} osajoukko.
: 4. Joukko *S* = {Merkurius, Venus, Maa} on joukon *P* = {Aurinkokuntamme planeetat} osajoukko.

## Lähteet

## Kirjallisuutta
* 
* 

## Aiheesta muualla
Pääkaupunki

**Pääkaupunki** on itsenäisen valtion tai muun hallinnollisen alueen, kuten osavaltion tai maakunnan keskus, jossa yleensä sijaitsevat valtionhallinnon päätoiminnot, kuten hallitus ja kansanedustuslaitos.

Useimmilla poliittisilla yksiköillä on vain yksi pääkaupunki, mutta joillakin on useampia. Bolivian oikeudellinen pääkaupunki on Sucre ja hallinnollinen pääkaupunki La Paz. Alankomaiden oikeudellinen pääkaupunki on Amsterdam ja hallinnon keskus Haag. Etelä-Afrikan hallinnollinen pääkaupunki on Pretoria, oikeudellinen pääkaupunki Bloemfontein ja lainsäädännöllinen pääkaupunki Kapkaupunki. Yhdysvaltain osavaltioista Connecticutilla ja Rhode Islandilla oli vielä 1800-luvulla kaksi pääkaupunkia. Toisaalta Naurun tasavallalla ei ole virallisesti pääkaupunkia lainkaan, vaikka sen hallinnollinen keskus onkin Yarenissa.

Pääkaupungit jaetaan joskus ”luonnollisiin” ja ”keinotekoisiin” pääkaupunkeihin. Luonnollinen pääkaupunki on hallitseva kaupunki, kuten Lontoo tai Pariisi, jonka ympärille usein koko maa on kasvanut. Keinotekoinen pääkaupunki on perustettu suoraan pääkaupungiksi, kuten Canberra Australiassa, Brasília Brasiliassa ja Abuja Nigeriassa.

Pääkaupungin valinta on usein tehty alueen maantieteellisen tai väestöllisen painopisteen sijainnin perusteella. Tästä esimerkkejä ovat Indianapolis Indianassa ja Springfield Illinoisissa. Washington valittiin Yhdysvaltain pääkaupungiksi, koska se ei ollut liian etelässä, eikä liian pohjoisessa. Myös Sacramento valittiin Kalifornian pääkaupungiksi ja Tallahassee Floridan pääkaupungiksi aikana, jolloin ne olivat vielä lähellä osavaltioidensa väestön keskipistettä, joskin tilanne on sittemmin muuttunut. Canberra perustettiin Australian pääkaupungiksi, koska suurkaupungit Melbourne ja Sydney eivät hyväksyneet toisiaan valtion pääkaupungiksi. Ottawa valittiin Kanadan pääkaupungiksi, koska se sijaitsee ranskan- ja englanninkielisen Kanadan rajalla. Japani siirsi pääkaupunkinsa Kiotosta pohjoisemmaksi Tokioon vuonna 1868 samaan aikaan, kun maa pyrki laajentamaan hallintaansa Japaninsaarten pohjoisosassa. Amerikan vallankumouksen jälkeen seitsemän Yhdysvaltain 13 osavaltiosta siirsi pääkaupunkinsa rannikolta sisämaahan.

## Katso myös
* Luettelo pääkaupungeista
* Luettelo entisistä pääkaupungeista
* Luettelo valtioista, joiden pääkaupunki ei ole valtion suurin kaupunki
* Luettelo valtioista, joilla on useampi kuin yksi pääkaupunki
* Luettelo pääkaupungeista väkiluvun mukaan
*Luettelo pääkaupungeista pinta-alan mukaan

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Pohjoiset dynastiat

**Pohjoiset dynastiat** (北朝 [běi cháo]) hallitsivat osia Kiinasta 386–581. Ajanjaksoa kutsutaan Pohjoisten ja eteläisten dynastioiden kaudeksi, sillä samaan aikaan Kiinan eteläosia hallitsivat Eteläiset dynastiat. 

Jin-dynastian etelään paon jälkeen vuonna 316 mutta ennen Pohjoisia dynastioita pohjois-Kiinaa hallitsivat 16 kuningaskuntaa.

Pohjoiset dynastiat olivat:
# Pohjoinen Wei 386–534
# Itäinen Wei 534–550
# Pohjoinen Qi 550–577
# Läntinen Wei 535–556
# Pohjoinen Zhou 557–581

## Katso myös

* Kiinan dynastiat
* edellinen kausi: Itäinen Jin-dynastia
* vallitseva aikakausi: Pohjoiset ja eteläiset dynastiat
* samanaikainen kausi: Eteläiset dynastiat
* seuraava kausi: Sui-dynastia
* 300-luku
* 400-luku
* 500-luku
Pohjoinen Wei-dynastia

**Pohjoinen Wei-dynastia** (北魏 [běi wèi]) hallitsi Pohjois-Kiinaa 386–534. Pohjoinen Wei oli yksi Pohjoisista dynastioista.

Muut Pohjoiset dynastiat olivat:

# Itäinen Wei 534–550
# Pohjoinen Qi 550–577
# Läntinen Wei 535–556
# Pohjoinen Zhou 557–581

## Historia ja politiikka

Pohjoisen Wei-dynastian merkittävin teko oli Pohjois-Kiinan yhdistäminen vuonna 440. Pohjoisa Wei-dynastiaa hallitsi Tabgacv-klaani (kiinaksi Tuoba 拓跋) Xianbei-paimentolaiskansasta (鮮卑). Kuten monet muut paimentolaiset, mongolit mukaan lukien, xianbei kohtelivat paikalleen asettanutta väestöä, eli kiinalaisia ja ei-kiinalaisia maanviljelijöitä kuin karjaa. Heidät jaettiin työryhmiin, joissa heitä oli helpompi kontrolloida. Kymmeniätuhansia maanviljelijöitä myös karkotettiin joutomaita kyntämään. Kiinan muuria korjattiin.

Vähitellen kuitenkin kiinalainen kulttuuri pehmensi hallitsijoiden sotilaallista mentaliteettia. Keisari Taiwudin alaisuudessa toiminut neuvonantaja Cui Hao (崔浩) toi valtioon kiinalaisen hallinto- ja lakiperustan. Pääkaupungiksi otettiin Datongin sijaan Luoyang vuonna 494 ja silloinen keisari Xiaowendi omaksui kiinalaisen sukunimen Yuan 元. Hän alkoi kiinalaistaa väestöä. Perinteisten xianbei-vaatteiden käyttö kiellettiin, samoin kuin xianbei-kielen puhuminen. Hän käynnisti maanjaon (juntian 均田), jossa kullekin maanviljelijäperheelle annettiin maata viljeltäväksi. 

Kiinalaistuminen koski kuitenkin pääasiassa vain hovia, armeijassa sitä ei näkynyt. 520-luvulla maa ajautui sisällissotaan eri kenraalien välillä, heistä osa perusti omia lyhytaikaisia dynastioitaankin. Lopulta Yang Jian 楊堅, erään Wei-keisarinnan kaukainen sukulainen, onnistui yhdistämään Kiinan, mukaan lukien etelän, ja perusti Sui-dynastian.

Pohjoisen Wei-dynastian virallinen historiankirja on Weishu 魏書, jonka kirjoitti Pohjoisen Qi-dynastian oppinut nimeltä Wei Shou 魏收.

## Kulttuuri ja talous

Valtionuskontona Pohjois-Kiinassa näihin aikoihin oli buddhalaisuus. Buddhalainen taide kukoisti Pohjoisen Wei-dynastian aikana ja siitä esimerkkeinä on säilynyt useita seinämaalauksia ja veistoksia. Myös buddhalaista kirjallisuutta käännettiin entistä enemmän.

Pohjois-Kiinan yhdistyminen vilkastutti keski-aasialaisten kanssa käytävää kauppaa, joka oli saanut alkunsa Läntisen Han-dynastian kukistettua Xiongnu-heimot. Luoyangiin syntyi jopa erillinen ulkomaalaisten kauppiaiden kaupunginosa. Tiukan kurin loppuminen maataloudessa lisäsi tuotantoa, päätuotteina olivat viljat, liha ja silkki. Maataloudesta kirjoitettiin myös kirjoja, esimerkiksi Jia Sixien (賈思勰) Qimin yaoshu (齊民要術) eli "Kansan ravitsemisen taito".

## Katso myös

* Kiinan dynastiat
* edellinen kausi: Itäinen Jin-dynastia
* vallitseva aikakausi Pohjois-Kiinassa: Pohjoiset dynastiat
* vallitseva aikakausi Etelä-Kiinassa: Eteläiset dynastiat
* vallitseva aikakausi Kiinassa: Pohjoiset ja eteläiset dynastiat
* seuraava kausi: Sui-dynastia
* 300-luku
* 400-luku
* 500-luku

## Aiheesta muualla

* Radio86.fi: Pohjoinen Wei -dynastia
Pohjoinen Qi-dynastia

**Pohjoinen Qi-dynastia** hallitsi osaa Pohjois-Kiinasta 550–577. Pohjoinen Qi oli yksi Pohjoisista dynastioista. Sitä edelsi Itäinen Wei-dynastia, pääkaupunkina toimi Ye.

Muut Pohjoiset dynastiat olivat:

# Pohjoinen Wei-dynastia 386–534
# Itäinen Wei-dynastia 534–550
# Läntinen Wei-dynastia 535–556
# Pohjoinen Zhou-dynastia 557–581

## Katso myös

* Kiinan dynastiat
* edellinen kausi: Itäinen Jin-dynastia
* vallitseva aikakausi Pohjois-Kiinassa: Pohjoiset dynastiat
* vallitseva aikakausi Etelä-Kiinassa: Eteläiset dynastiat
* vallitseva aikakausi Kiinassa: Pohjoiset ja eteläiset dynastiat
* seuraava kausi: Sui-dynastia
* 500-luku
Pohjoinen Song-dynastia

**Pohjoinen Song-dynastia** (北宋朝 [běi sòng cháo]) hallitsi Kiinaa 960–1127. Se menetti Pohjois-Kiinan Liao- ja Jin-valtioille, mistä alkoi Eteläinen Song-dynastia. Koko dynastia oli yksinkertaisesti Song-dynastia.

Kiinassa oli 900-luvulla lukuisia vallankaappauksia, kenraalit perustivat dynastioita yksi toisensa perään. Mutta vuonna 960 yksi kenraaleista oli riittävän viisas osatakseen välttää toisia nappaamasta hänen saavuttamaansa valtaa: Zhao Kuangyin (趙匡胤) valitsi Song-dynastiansa pääkaupungiksi at Bianin (汴) (nykyisin Kaifeng), joka toimi ainoastaan Viiden dynastian ja Pohjoisen Song-dynastian pääkaupunkina. Hän tiesi, että pääkaupungin lähelle on sijoitettava voimakas armeija ja että tämän armeijan johtajat eivät saa olla pettureita. Niinpä upseereita kierrätettiin ja korkeimmat armeijan virat oli jaettu useille henkilöille.

## Hallitsijat

## Katso myös
* Kiinan dynastiat

* edellinen kausi: Viisi dynastiaa
* vallitseva suurempi jakso: Song-dynastia
* samanaikainen kausi: Liao-dynastia
* kauden jatko: Eteläinen Song
* seuraava kausi: Yuan-dynastia

## Aiheesta muualla
* Radio86.fi: Zhao Kuangyin perustaa Pohjoisen Song-dynastian
Eteläiset ja pohjoiset dynastiat

**Eteläiset ja pohjoiset dynastiat** (南北朝 [nán běi cháo]) on yhteisnimitys Kiinan eri osia välillä 386–589 hallinneille dynastioille. 
# Pohjoiset dynastiat 386–581
# Eteläiset dynastiat 420–589

Oikeastaan jo Han-dynastian päättymisestä alkanut hajanaisuus Kiinassa jatkui Jin-dynastian luoman hetkellisen yhtenäisyyden jälkeen. Pohjoisten ja eteläisten alueiden ei-kiinalaisen väestön kiinalaistuminen kiihtyi. Myös buddhalaisuus levisi ympäri maata. 

Poliittisesta hajanaisuudesta huolimatta teknologista kehitystä tapahtui. Ruuti (jota käytettiin ilotulitteissa) ja kottikärryt ovat ilmeisesti peräisin 500-luvulta tai 600-luvulta. Lisäksi aikakaudella tapahtui merkittävää kehitystä lääketieteessä, astronomiassa ja karttojen tekemisessä.
Pieni karhu

**Pieni karhu** (latinaksi *Ursa Minor* (UMi), genetiivi *Ursae Minoris*) on yksi 88:sta nykyisin määritellystä tähdistöstä. Se sijaitsee taivaan pohjoisnavan ympäristössä. Tähdistössä olevaa pienehköä seitsemän tähden muodostamaa tähtikuviota kutsutaan **Pieneksi Otavaksi** tai **Pikku-Otavaksi**, koska se muistuttaa Ison karhun tähdistössä olevaa Otavaa.

Pienen Karhun kirkkain tähti on pohjoinen napatähti Pohjantähti (Polaris, &alpha; Ursae minoris). Tähdistön naapureita ovat Lohikäärme, Kefeus sekä Kirahvi.

Pohjantähti (&alpha; UMi, kirkkaus +2,02m), on keltainen superjättiläinen ja kefeidityyppinen muuttuva tähti, jonka värähtely on lähes päättymässä. Se on myös sekä spektroskooppinen että optinen kaksoistähti, jonka seuralainen &ndash; 8,8 magnitudin kääpiötähti &ndash; on 18 kaarisekunnin päässä. Pohjantähti on vajaan asteen päässä taivaannavasta, mutta sitä voidaan usein käyttää taivaannapana riittävällä tarkkuudella.

Kochab (beta (&beta;) UMi) on punertava jättiläistähti, jonka kirkkaus on +2,2 magnitudia. Se oli pohjoisena napatähtenä 1100-luvulla eaa. Maan prekession takia taivaannapa ei pysy paikallaan tähtiin nähden, vaan se liikkuu hyvin hitaasti ympyrärataa. 

Lambda (&lambda;) UMi on yksi peruspisteistä tähtien suuruusluokkien määräämisessä. Sen kirkkaudeksi on sovittu +6,55m.

Pi (&pi;) UMi on kaksoistähti, jonka komponenttien kirkkaudet ovat +6,1m ja +7,0m. V UMi on puolisäännöllinen muuttuja, jonka kirkkaus vaihtelee 7,4m&ndash;8,8m noin 72 vuorokauden jaksolla. W UMi on Algol-tyypin pimennysmuuttuja, joka himmenee kirkkaudesta +8.5m arvoon +9,6m aina 1,7 vuorokauden välein, kun toinen kiertävä tähti pimentää päätähden.   

## Lähteet
Perinteiset merkit

**Perinteisillä merkeillä** eli **monimutkaisilla merkeillä** eli **klassisilla merkeillä** tarkoitetaan kiinan merkkejä, jotka ovat olleet käytössä Han-dynastiasta lähtien, ja joita edelleen käytetään Taiwanissa, Hongkongissa, tavallisesti ulkokiinalaisten keskuudessa, sekä (osin hieman muutettuina) Japanissa ja Etelä-Koreassa. Näiden vaihtoehto ovat yksinkertaistetut merkit, joita käytetään manner-Kiinassa ja Singaporessa. 

Kiinaksi *monimutkaiset merkit* kirjoitetaan perinteisillä merkeillä  ja yksinkertaistetuilla merkeillä , ja lausutaan mandariinikiinaksi *fántǐzì*. Kiinan tasavallan hallitus käyttää perinteisistä merkeistä virallisesti nimitystä  (*zhèngtǐzì*), ’oikeamuotoiset merkit’.

Merkkejä voidaan kirjoittaa sekä pysty- että vaakasuoraan. Pystysuoria rivejä luetaan oikealta vasemmalle, ja vaakasuoria rivejä vasemmalta oikealle.

Taiwanissa perinteisten merkkien käyttö on paljastanut Manner-Kiinasta lähtöisin olevat disinformaatiokanavat ja sosiaalisen median trollitilit, koska nämä käyttävät yksinkertaistettuja merkkejä. Huhtikuussa 2020 ilmestyneen raportin mukaan trollit ovat alkaneet kääntää kiinankielisiä tekstejä perinteisille merkeille, jotta ne sulautuisivat paremmin taiwanilaisten sosiaalisen median käyttäjien joukkoon.

## Katso myös
* Kiinan kirjoitusjärjestelmä

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Prosentti

**Prosentti** (merkki **%**) on mitta, jota käytetään ilmaisemaan suhteellista osuutta tai määrällistä suhdetta. Se ilmaisee, kuinka monta sadasosaa jokin on jostakin. Yksi prosentti on siis yhtä suuri kuin 1/100 tai 0,01 jostakin. Prosentin nimitys tulee , *sataa kohden* tai *pro centum*, joka tarkoittaa *sadasta* tai *sadan puolesta*.

Esimerkkejä:
* *Maitolitrassa on 1 massaprosentti rasvaa* tarkoittaa, että maidon massasta yksi sadasosa on rasvaa.
* *Tuotteessa on 30 prosentin alennus* tarkoittaa, että tuotteen hinta on alkuperäiseen nähden 0,7-kertainen.
* *Ilmapallo kasvoi 25 prosenttia* tarkoittaa, että ilmapallon koko muuttui 1,25-kertaiseksi.
* *Tuotteen A hinta on 100 prosenttia suurempi kuin tuotteen B* tarkoittaa, että A:n hinta on kaksinkertainen B:hen nähden. Samaa tarkoittaa: *Tuotteen B hinta on 50 prosenttia pienempi kuin tuotteen A*.
* *Tuotteen A hinta on 200 prosenttia suurempi kuin tuotteen B* tarkoittaa, että A:n hinta on B:hen verrattuna kolminkertainen.

## Kirjoitus
Numeroin ilmaistujen lukujen yhteydessä voidaan käyttää prosenttimerkkiä %. Jos lauseyhteys edellyttää taivutuspäätettä, se liitetään prosenttimerkkiin kaksoispisteellä.

: *Ensi vuonna on odotettavissa 11 %:n kasvu* ~ *11 prosentin kasvu*.

Suomen kielessä luku ja sitä seuraava prosenttimerkki erotetaan välillä (25&nbsp;%), kun taas englannissa ne kirjoitetaan yhteen (25%).

## Prosenttiyksikkö

Prosenttiyksikkö on mitta, joka ilmaisee prosenttiosuuksien välisiä absoluuttisia eroja.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Pohjoinen

**Pohjoinen** on yksi neljästä pääilmansuunnasta, suunta meridiaania pitkin kohti maapallon pohjoisnapaa.

Nykyisissä kartoissa pohjoinen merkitään tyypillisesti yläreunaan. Kartan koordinaattijärjestelmä ei kuitenkaan ole välttämättä täsmälleen todellisen pohjoissuunnan mukainen, jolloin todellista pohjoissuuntaa kutsutaan **napapohjoiseksi** ja kartan koordinaatiston ”pohjoissuuntaa” **karttapohjoiseksi**. Näistä vielä poikkeaa Maan magneettikentän paikallisen suunnan mukainen **magneettinen pohjoinen** eli **neulapohjoinen**.

## Sanan alkuperä
Sana pohjoinen on sukua sanalle pohja. Uskottiin mahdollisesti, että Manalaan, eli ikään kuin maailman pohjalle pääsi pohjoisen kautta. Eteläisempien suomalaisten näkökulmasta jotakuinkin Pohjoisessa olivat myös Pohjanlahti ja Pohjanmaa, kuten myös myyttinen Pohjola.

Pohjoisella voi sanana olla yhteys myös pohjaan, talon pohjaan, jonne ei tehty ikkunoita. Vrt. etelä.

## Pohjoisen mytologinen merkitys muinaissuomalaisille
:*Pääartikkeli: [[Muinaissuomalaisten kaikkeuskäsitykset]]
Pohjoinen on nähty pahaksi ilmansuunnaksi. Äärimmäisessä pohjoisessa uskottiin sijaitsevan Pohjolan maan, josta olivat peräisin kylmyys ja monet taudit ja ongelmat. Usein ajateltiin myös reitin [[Tuonela]]an, maanalaiseen kuolleiden valtakuntaan, kulkevan Pohjoisen kautta. Pohjoisessa seisoi [[maailmanpylväs]], joka kannatti [[taivaankansi|taivaankantta]]. Maailmanpylväs oli naulattu taivaankanteen Pohjannaulalla, [[Pohjantähti|Pohjantähdellä]]. Pohjantähti oli tärkeä suunnistuksessa.

Pohjoisessa oli myös [[Lappi]], joskin usein Pohjolaa lähempänä ja konkreettisempana. Aivan lähistölläkin omista asuinalueista pohjoiseen päin sijaitsevia vähemmän viljeltyjä alueita voitiin kutsua Lapiksi, ja niiden asukkaita voitiin nimittää *lappalaisiksi''. Lappalaiset ja Pohjolan väki nähtiin usein vihamielisinä noitina, jotka ampuivat noidannuolia ja aiheuttivat muuta pahaa (ks. esim. Lapinnoita, Lappalaiset suomalaisessa kansanperinteessä). Pohjoistuulen mukana tuli Lapista tai Pohjolasta tauteja, noidannuolia ja ilkeitä yliluonnollisia olentoja.

## Lähteet
*
Piste

**Piste** tarkoittaa seuraavia asioita:

* piste, välimerkki, joka päättää virkkeen
* piste, nollaulotteinen, avaruudellista sijaintia merkitsevä objekti, geometrinen käsite
* piste, joukon alkio, joukon jäsen, joukko-opillinen käsite; termiä piste käytetään varsinkin topologisten avaruuksien yhteydessä
* piste, muuttujan tai muuttujavektorin saama arvo, matemaattinen käsite
* piste, kategoriateorian käsite
* piste, olosuhteet (voidaan nähdä myös "olosuhdemuuttujavektorin" arvona), jotka tuottavat jonkin tilanteen, kuten seuraavat erikoispisteet:
** kolmoispiste, sellainen aineelle ominainen paineen ja lämpötilan yhdistelmä, jossa aineen kolme olomuotoa ovat tasapainossa
** sulamispiste, sellainen aineelle ominainen lämpötila, jossa aine muuttuu kiinteästä nestemäiseen olomuotoon
** jähmettymispiste, sellainen aineelle ominainen lämpötila, jossa tapahtuu sulamispisteelle käänteinen reaktio eli aine muuttuu nestemäisestä kiinteään olomuotoon 
** kiehumispiste, sellainen aineelle ominainen lämpötila, jossa nestemäisen aineen höyrynpaine vastaa ilmanpainetta ja neste alkaa kiehua
** nollapiste, nollalla merkitty asteikon kohta, johon usein liittyy jokin erikoistilanne
* piste, peleissä käytetty yksikkö, jolla mitataan pelaajien keskinäistä paremmuutta
* piste, typografiassa käytettävä mittayksikkö
* piste eli rinne, alppilajien harrastuspaikka ()
* piste eli peruspiste, prosenttiyksikön sadasosa
* piste eli kirkonrotta-pihaleikki.

* "Piste", Stellan single
Pluto (täsmennyssivu)

**Pluto** voi viitata seuraaviin asioihin:
__NOTOC__
## Tähtitiede
* Pluto, kääpiöplaneetta, jota pidettiin aiemmin Aurinkokunnan yhdeksäntenä planeettana Auringosta laskettuna

## Mytologia
* Pluton eli Haades, manalan jumala kreikkalaisessa mytologiassa
* Pluto, manalan jumala roomalaisessa mytologiassa
* Pluto, okeanidi kreikkalaisessa mytologiassa

## Populaarikulttuuri
* Pluto, hahmo Disneyn sarjakuvamaailmassa, Mikki Hiiren koira
* Pluto, Naoki Urasawan manga
* Pluto, portugalilainen rock-yhtye

## Autotehdas

* Pluto Automobilfabrik, Saksassa 1924-1927 toiminut autotehdas 

## Sotatiede
* Operaatio Pluto (), toisen maailmansodan aikainen, Normandian maihinnousuun ja polttoaineen toimittamiseen liittynyt suuroperaatio

## Laivoja
* HMS Pluto (J446), Britannian Kuninkaallisen laivaston miinanraivaaja
Proseduraalinen ohjelmointi

**Proseduraalinen ohjelmointi** on imperatiivinen ohjelmointiparadigma, jossa ohjelman suoritusta jäsennetään jakamalla aliohjelmiin, *proseduureihin*. Aliohjelma on itsenäinen ohjelman osa, jota voidaan kutsua mistä tahansa pääohjelmasta tai muista aliohjelmista.  Kutsuttaessa aliohjelmaa ohjelman suoritus siirtyy aliohjelman alkuun ja aliohjelman suorituksen päätyttyä suoritus jatkuu aliohjelmakutsua seuraavasta komennosta pääohjelmassa. Aliohjelmat mahdollistavat toiminnallisuuden uudelleenkäytön useissa eri kohdassa ohjelmaa. Aliohjelmille voidaan antaa parametreja, jolloin jonkin ongelman ratkaisu voidaan kuvata yleisesti kaikille mahdollisille lähtöarvoille. 

Proseduraaliseen ohjelmointiin liittyy olennaisesti hajota ja hallitse -suunnittelumenetelmä. Menetelmässä ongelma ratkaistaan jakamalla se osatehtäviin yhä uudestaan, kunnes tuloksena on niin yksinkertaisia tehtäviä, että niiden ratkaisut voidaan ilmaista ohjelmointikielen lauseilla. Tätä kutsutaan *funktionaaliseksi dekompositioksi*. 

Tyypillisiä proseduraalisia ohjelmointikieliä ovat C, Ada ja Pascal.

## Katso myös
* Funktionaalinen ohjelmointi
* Olio-ohjelmointi
Poika (täsmennyssivu)

**Poika** tarkoittaa seuraavia asioita:

* poika, miespuolinen lapsi
* poika, miespuolinen jälkeläinen (iästään riippumatta) suhteessa vanhempiinsa
* Poika, kristinuskossa Pyhän Kolminaisuuden toinen persoona, Jumalan Poika, Jeesus
* *[[Poika_(vuoden 1969 elokuva)|Poika]]*, Nagisa Ōshiman ohjaama japanilainen elokuva
* *[[Poika (romaani)|Poika]]*, Nick Hornbyn romaani
* *[[Poika (brittiläinen elokuva)|Poika]]*, Hornbyn romaaniin perustuva vuonna 2002 valmistunut brittiläinen elokuva
* *[[Poika (Marja Björkin romaani)|Poika]]*, Marja Björkin romaani
* ”Poika”, Kanada-maljan lempinimi
* ”Poika (saunoo)”, musiikkikappale vuodelta 2011

### Nimenä
*Arvo ”Poika” Tuominen (1894–1981), suomalainen poliitikko
*Poika Vesanto (1908–1950), suomalainen piirtäjä ja kuvittaja
*Jukka Poika, oik. Jukka Rousu (s. 1980), suomalainen reggae-muusikko

Kts. myös monikkomuoto **[[pojat]]**.
Poikatyttö

**Poikatyttö** on tyttö, joka käyttäytyy poikamaisena pidetyllä tavalla. Hän on erityisen aktiivinen, vilkas, suorapuheinen ja kovapintainen. Hän käyttää usein poikien vaatteita, eikä välitä nukkeleikeistä, vaan leikkii poikien kanssa poikien leikkejä, pitää urheilusta ja seikkailee ulkona. Hän solmii usein läheisemmän suhteen isäänsä kuin äitiinsä.

## Kehitysvaiheena
Poikatyttömäinen käytös esiintyy sukupuolisen ja psykologisen kehityksen vaiheena lapsuuden ja murrosiän välillä, jolloin tytön on melko hyväksyttävää käyttäytyä stereotyyppisen epänaisellisesti. Monissa sosiologisissa tutkimuksissa ja fiktiivisissä kuvauksissa poikatyttövaihe on nähty väliaikaisena sukupuolisen identifioimattomuuden aikana, kunnes murrosikä tuo tytölle tietoisuuden aikuisen vastuista ja hän mukautuu tyypillisen feminiinisiin piirteisiin ja asenteisiin.

## Myöhempi seksuaalisuus ja sukupuoli-identiteetti
Useimmista poikatytöistä tulee aikuisina heteroseksuaalisia naisia. Joistain poikatytöistä tulee lesboja, etenkin *[[Butch ja femme|butch]]*-tyyppisiä. Amerikkalaisissa kyselytutkimuksissa aikuisista heteroseksuaalisista naisista 20–33 prosenttia ja lesboista 66–75 prosenttia on kertonut olleensa kouluikäisenä poikatyttöjä. Jotkut harvat poikatytöt identifioituvat transmiehiksi.

## Pukeutuminen
Erään 2000-luvulla suoritetun aikuisten amerikkalaisten naisten kyselytutkimuksen mukaan poikien päällysvaatteita käytti aina 15 prosenttia poikatytöistä, useimmiten 50 prosenttia, joskus 25 prosenttia ja ei koskaan 10 prosenttia. Tärkeimmäksi syyksi he kertoivat useimmiten sen, että poikien vaatteet ovat käytännöllisempiä ja mukavampia kuin tyttöjen vaatteet. Heteronaiset eivät poikatyttöinä halunneet koskaan käyttää poikien alusvaatteita, mutta lesboista noin 10 prosenttia ja transmiehistä 80 prosenttia halusi. Lesboista puolet ja transmiehistä 90 prosenttia halusi käyttää poikien kenkiä. Molemmista ryhmistä vain noin 30 prosenttia halusi pitää pitkää tukkaa.

## Kuvitteellisia poikatyttöjä
* Paula eli ”Pauli” (alkuteoksessa Georgina, ”George”) Enid Blytonin *[[Viisikko]]*-kirjasarjassa 
* Georgia ”George” Fayne Carolyn Keenen *[[Neiti Etsivä]]* -kirjoissa
* Laura Ingalls Laura Ingalls Wilderin *[[Pieni talo]]* -kirjoissa
* Latun Liisa Teuvo Pakkalan romaaneissa *[[Vaaralla]]* ja *[[Elsa (kirja)|Elsa]]*
* Tiina Anni Polvan *[[Tiina (kirjasarja)|Tiina]]*-kirjasarjassa 
* Roosa-Maaria ”Roope” Ruusunen *[[Ruusun aika]]* -televisiosarjassa  
* Suvi Kinos Jukka Parkkisen *[[Suvi Kinos]]* -kirjasarjassa 
* Peppi Pitkätossu Astrid Lindgrenin kirjoissa
* Haruka Tenou eli Sailor Uranus *[[Sailor Moon]]* -sarjakuvassa
* Piparminttu-Pipsa *[[Tenavat]]*-sarjakuvassa
* *[[Juno (elokuva)|Juno]]*-elokuvan päähenkilö
* Hazel Grace *[[Tähtiin kirjoitettu virhe]]* -romaanissa
* Arya Stark *[[Tulen ja jään laulu]]* -kirjasarjassa
* Maxine eli Max eli Mad Max *[[Stranger Things]]* -pelisarjassa
* Lara Leivo *[[Näin meillä]]* -sarjassa

## Lähteet
* 

### Viitteet

## Aiheesta muualla
Peelo

**Peelo** on suomen kielen slangisana, jolla tarkoitetaan IRC:issä, Internetin keskustelupalstoilla, uutisryhmissä tai verkkopeleissä tahallisesti tai tahattomasti muita käyttäytymisellään ärsyttävää ihmistä.

Aloittelevia internetin käyttäjiä saatetaan leimata peeloiksi, sillä he eivät aina osaa noudattaa netikettiä, vaan muun muassa käyttävät tekstissään värejä, käyttävät todella paljon isoja kirjaimia, lisäävät vahingossa ykkösiä huutomerkkien perään tai viljelevät liikaa pisteitä, huutomerkkejä, kysymysmerkkejä tai hymiöitä. Tällaisille peeloille on myös oma slangisanansa, *[[noob]]* tai *noobi*, joka juontuu englannin kielen sanasta *newbie*, aloittelija. Suomalaistettu versio termistä on *nyyppä.*

## Sanan alkuperä

Sanan *peelo* etymologiasta ei ole täyttä varmuutta. Sitä ei ole lainattu englannin kielestä kuten monet muut nettislangin sanat. Sana *peelo* on todennäköisimmin peräisin ylioppilastutkintolautakunnan jäsenen, ylitarkastaja Pekka Elon omalaatuisesta esiintymisestä IRC:ssä ja uutisryhmissä vuoden 1995 tienoilla. Hänen Freenet-käyttäjätunnuksensa ja siten myös oletusarvoinen IRC-nimimerkkinsä oli "peelo", ja sanaa olisi sen myötä alettu käyttää myös yleisenä haukkumasanana. Toisen väittämän mukaan *peelo* tulee vanhemmasta, tyhmää tarkoittavasta slangisanasta, joka pohjautuu romanikielen siitintä tarkoittavaan sanaan.

Tietokonekulttuuriin erikoistunut ''Skrolli''-lehti selvitti sanan alkuperää keväällä 2024. Lehden mukaan on uskottavaa, että sana syntyi Pekka Elon internet-käyttäytymisestä ja on todennäköisesti pelkkä yhteensattuma, että sana lisäksi tarkoittaa romanikielessä siitintä. Termi viittasi alun perin nimenomaan tekniseen osaamattomuuteen ja internetin viestintäkulttuurin tuntemuksen puutteeseen, ei tahalliseen ärsyttämiseen, mitä tukevat myös arkistolähteet Pekka Elon internet-kirjoittelusta. Peelo-sanaa on todistettavasti käytetty rutiininomaisesti haukkumasanana ainakin vuodesta 1996 alkaen. Jo vuonna 1994 *Internautin oppaassa* käytettiin esimerkkilauseena IRC-kanavalle liityttäessä tervehdystä "Iltaa peelot!", johon toinen vastasi "peelo olet itse", mikä viittaisi vahvasti termin nimittelykäyttöön.

## Katso myös

* Trolli
* Floodaus

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Nettipeelon opas kirjoittanut Niilo Paasivirta
Pää pystyyn, Helena

**Pää pystyyn, Helena!** on Aino Räsäsen kirjoittama Helena-sarjaan kuuluva romaani vuodelta 1955. Kirjasarjan on julkaissut Karisto.
## Elokuva
Kirjasta on myös tehty elokuva *[[Pää pystyyn Helena]]* (1957), jonka on ohjannut Esko Töyri. Elokuva oli hänen ensimmäinen pitkä näytelmäfilmiohjauksensa.

## Lähteet
* 
* 
### Viitteet
Populaarimusiikki

**Populaarimusiikilla** tarkoitetaan yleisimmän määritelmän mukaan suosittua, suuren yleisön kuuntelemaa ja levylistoilla näkyvää musiikkia, kuten popmusiikkia, rockia tai iskelmämusiikkia. Tässä määritelmässä ei taidemusiikkia, jazzia ja etnistä musiikkia lasketa populaarimusiikkiin kuuluvaksi. Hieman marginaalisetkin rock- ja popmusiikista erkaantuneet tyylit, kuten metallimusiikki äärimmäisine muotoineen, lasketaan kuitenkin populaarimusiikiksi. Laajemman määritelmän mukaan populaarimusiikki tarkoittaa kaikkea sellaista musiikkia, joka omana aikanaan on ollut suuren yleisön suosiossa.

1800-luvun teollistumisen ja kaupungistumisen aikakaudella taidemusiikin ja kansanmusiikin väliin syntyi vähitellen oma tyylisuuntansa, joka vastasi aluksi lähinnä nykyistä viihdemusiikkia. Se levisi nopeasti aluksi nuottien ja myöhemmin äänitteiden sekä radion ja television mukana. 1950-luvulla syntyneen rock and roll -musiikin myötä populaarimusiikki kytkeytyi vahvasti nuorisokulttuuriin. Populaarimusiikin monet tärkeät muodot saivat liki nykyistä muistuttavan asunsa 1960- ja 1970-luvulla, joskin tärkeitä muutoksia on tapahtunut senkin jälkeen.

Populaarimusiikilla on Suomessa nykyään myös koulujen musiikinopetuksessa usein hallitseva asema, ja sitä opetetaan harrastelijoille ja ammattilaisille omissa oppilaitoksissaan (jazz-musiikkia voidaan opettaa samassa laitoksessa).

## Tyylilajeja (suppean tulkinnan mukaan)

* Country
* Elektroninen populaarimusiikki
** Dance (EDM)
** House
** Synthpop
** Tekno
** Trance
** EBM
* Folkmusiikki
* Gospelmusiikki
* Iskelmämusiikki
* Laulelmamusiikki
* Popmusiikki
* Rai
* Reggae
* Rock
**Progressiivinen rock
**Punk
**Metallimusiikki
* Rhythm and blues -traditio
** Soul
** Funk
** Hip hop -musiikki
** Nykyaikainen R&B
* Työväenmusiikki
* Viihdemusiikki

## Aiheesta muualla
PNG

**PNG** () on häviötöntä pakkausta käyttävä bittikarttagrafiikan tallennusformaatti, joka kehitettiin korvaajaksi Internetissä käytettävälle, ominaisuuksiltaan vanhentuneelle ja patenttien rajoittamalle GIF-formaatille. PNG-standardi julkaistiin 1996, jolloin siitä tuli myös W3C:n suositus TR/PNG.

PNG on patentiton eli kaikkien vapaasti käytettävissä ilman lisenssimaksuja ja W3C:n standardi, ja siten suositus Web-sivuilla käytettäväksi. PNG:stä on vapaa referenssitoteutus, jota voi ilmaiseksi käyttää ohjelmansa osana. PNG:n uusin versio on ISO-standardi ISO/IEC 15948:2004. Formaatista on julkaistu määrittely .

PNG-kuvissa voidaan käyttää enimmillään 48-bittistä värisyvyyttä (248 eri väriä) sekä 16-bittistä läpinäkyvyyttä. Pakkausmenetelmänä PNG käyttää häviötöntä Deflate-pakkausta. GIF-tiedostomuodon rajoitukset ovat 256 eri väriä ja yksitasoinen (bittinen) läpinäkyvyys. GIF-muodon etuna on kuitenkin ollut sen mahdollisuus yksinkertaisten animaatioiden luomiseen, jota PNG ei tue. Animaatioiden puutteen korvaamiseen kehitettiin MNG-formaatti (Multiple-image Network Graphics), jonka tuki on vähäistä. Selaimista sitä tuki ainoastaan Firefox, josta siitäkin tuki poistettiin 2003 käytön puutteen vuoksi. Toinen vaihtoehto PNG:n animaatiotueksi on vain Firefox 3 -selaimen tai uudemman tukema APNG-laajennus.

Aikaisemmin Microsoftin monopolistisessa asemassa ollut Internet Explorer ei tukenut PNG-formaatin kaikkia ominaisuuksia täysin ja tämä vaikeutti PNG-formaatin täysipainoista hyödyntämistä web-sivuilla. Nykyiset Internet Explorerit versioista 7 ylöspäin tukevat PNG:tä.

## Lähteet

## Kirjallisuutta

* 

## Aiheesta muualla

* PNG-spesifikaatio W3C:n sivu 
* PNG-läpinäkyvyystesti Web-selaimille 
* Portable Network Graphics (PNG) Specification (Second Edition)