open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Iulis

**Iulis** ( tai *Ioulis*, ) oli antiikin aikainen kaupunki ja kaupunkivaltio (*polis*) Keoksen eli nykyisen Kéan saarella Kykladeilla Kreikassa. Se sijaitsi saaren pohjoisissa keskiosissa nykyisen Ioulídan kylän paikalla.

## Historia

Iulis oli Keoksen merkittävin kaupunki. Se oli varhaisella klassisella kaudella osa Keoksen tetrapolista eli neljän kaupungin liittoa, johon kuuluivat sen lisäksi myös Karthaia, Koressia ja Poieessa. Strabonin aikaan ajanlaskun alun tienoilla Iulis oli liittänyt itseensä Koressian ja Karthaia Poieessan, joten kaupunkeja oli vain kaksi. Koressia toimi Iuliin satamana.

Kaupungin, samoin kuin koko saaren, asukkaat olivat joonialaisia. Persialaissodissa kaupungin asukkaat taistelivat kreikkalaisten puolella ja osallistuivat muun muassa Artemisionin ja Salamiin taisteluihin.

Iuliista olivat kotoisin lyyriset runoilijat Simonides ja Bakkhylides, sofisti Prodikos, lääkäri ja luonnontutkija Erasistratos sekä peripateettisen koulukunnan filosofi Ariston.

Iulis oli antiikin aikana kuuluisa hyvistä laeistaan, jotka kytkeytyivät ihmisten moraaliin ja elämäntapaan. Toisaalta eräs laki velvoitti kaikki 60 vuotta täyttäneet päättämään elämänsä myrkyllä. Tähän esitettiin kaksi syytä: että elantoa riittäisi kaikille ja ettei kenenkään tarvitsisi kärsiä vanhana sairauksista ja heikkoudesta.

## Rakennukset ja löydökset

Iulis sijaitsi saaren pohjoisosassa noin 25 stadioninmitan päässä merestä. Sen akropoliina eli linnavuorena toimi kukkula, joka sijaitsee nykyisen Ioulídan kylän pohjoisosassa.

Kaupungista on löydetty joitakin jäänteitä, kuten muureja, rakennusten ja veistosten osia sekä piirtokirjoituksia. Tunnetuimpiin löydöksiin kuuluu suurikokoinen leijonaveistos, niin kutsuttu Iuliin leijona. Se on veistetty arkaaisella kaudella 500-luvun eaa. alkupuolella. Veistoksen pituus on noin yhdeksän metriä ja se esittää makaavaa leijonaa. Se sijaitsee noin kilometrin koilliseen kaupungin alueesta.

Kaupungista tehtyjä esinelöytöjä on esillä Ioulídan kylässä toimivassa Kéan arkeologisessa museossa.

## Lähteet
Luettelo assembler-ohjelmista

Tämä on **luettelo [[assembler]]-ohjelmista**.

Useat ohjelmat toimivat eri alustalla kuin kohde: kehitysympäristö voi olla eri alustalla kuin varsinainen laitteisto.

## Osana kääntäjäohjelmistoja

* GNU Assembler (gas): GPL: useita käskykantoja tuettuna mukaan luettuna ARM-arkkitehtuuri, Atmel AVR, x86, Freescale 68HC11, Freescale v4e, Motorola 68000-sarja, MIPS, PowerPC, IBM System z, TI MSP430, Zilog Z80.
* ASxxxx Cross Assembler (osana Small Device C Compiler projektia): GPL: useita käskykantoja mukaan luettuna Intel 8051, Zilog Z80, Freescale 68HC08, PIC microcontroller.
* Amsterdam Compiler Kit (ACK) useita 1980-luvun arkkitehtuureita, mukaan luettuna 6502, Motorola 6800-sarja, Motorola 68000-sarja, ARM, x86, Zilog Z80 ja Z8000.
*LLVM tukee useita kohdealustoja, mutta ei tuota itse kohdekohtaista assemblyä vaan korkeamman tason assemblyn kaltaista tyypitettyä välikieltä.
* Eräitä muita alustakohtaisesti natiivisti tuettuja kieliä (kuten Go, Free Pascal, SBCL), joilla on omat assembler-kääntäjänsä eri alustoille. Voivat käyttää inline-assembleria kielen sisällä tai ohjelmakirjastossa mutta eivät aina sopivia itsesuoritettavaan sovellukseen: ei komentorivityökaluja tai vain välikielen tuki tai rajallisesti kohdealustoja.

## Yhden kohteen assemblereita

### 6502-assemblerit

### 680x0-assemblerit

### ARM-assemblerit

### IBM suurtietokoneassemblerit

### Power-arkkitehtuurin assemblerit

### x86-assemblerit

;Huomioita

## Muita

;Huomioita

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Assemblerit S100-väyläiselle laitteistolle
Chíoksen arkeologinen museo

**Chíoksen arkeologinen museo** (; myös *Khioksen arkeologinen museo*) on arkeologinen museo Chíoksen kaupungissa Chíoksen saarella Kreikassa. Se esittelee saarelta löydettyä pääosin antiikin aikaista esineistöä.

Museorakennus valmistui vuonna 1971 ja se avattiin vuonna 1977. Museo oli suljettuna rakennusteknisten ongelmien vuoksi vuosina 1987–1999. Museorakennuksen pinta-ala on noin  neliömetriä ja sen pysyvien näyttelyiden käytössä olevien tilojen pinta-ala noin  neliömetriä. Näyttelyä on myös museon keskuspihalla.

## Kokoelmat

Museon kokoelmiin kuuluu esineistöä neoliittiselta kaudelta roomalaiselle kaudelle. Esineistöön kuuluu muun muassa veistoksia, kuten patsaita, rintakuvia ja reliefejä, sekä rakennusten koristeosia, figuriineja, keramiikkaa, metalliesineitä, piirtokirjoituksia, hautakiviä ja koruja. Antiikin Khioksen kaupungin löytöjen lisäksi esineitä on muun muassa Emporeióksen mykeneläisen kauden asutuksen kaivauksilta sekä Ágio Gálasta ja Fanásta. Monet löydöistä on tehnyt British School at Athens eli brittiläinen arkeologinen koulu.

## Lähteet
Khios (antiikin kaupunki)

**Khios** (, ) oli antiikin aikainen kaupunki ja kaupunkivaltio (*polis*) Khioksen eli nykyisen Chíoksen saarella Kreikassa. Se sijaitsi saaren itärannikolla nykyisen Chíoksen kaupungin paikalla, ja luettiin osaksi Jooniaa.

## Historia

Khioksen kaupunki oli joonialaisten siirtokunta, ja perustettiin mahdollisesti jo noin vuoden 1000 eaa. tienoilla. Se oli Samoksen ohella merkittävin Joonian rannikon edustan saarten siirtokunnista, siinä missä muut alueen siirtokunnat sijaitsivat Vähän-Aasian rannikon puolella. Kaupunki esitti antiikin aikana olevansa Homeroksen syntymäpaikka.

Khioksen kaupunki kukoisti erityisesti arkaaisella kaudella. Se oli merkittävä kaupan ja merenkulun keskus, ja sillä oli myös suuri sotalaivasto. Kaupunki löi omaa rahaa 600-luvun eaa. lopulta lähtien, ja sen rahoissa esiintyi sfinksi. Khios oli myös merkittävä keramiikan tuotannon keskus. Kaupungissa toimivat kuvanveistäjät Melas, Mikkiades ja Arkhermos. Ainakin 600-luvun eaa. lopulla kaupungissa tiedetään olleen demokraattinen valtiomuoto.

Persian valloitettua Vähän-Aasian rannikon 500-luvulla eaa. Khios oli persialaisten puolella ja jäi lopulta kokonaan näiden vallan alle. Vuonna 477 eaa. kaupunki liittyi Ateenan johtamaan Deloksen meriliittoon, ja pysyi liiton jäsenenä vuoteen 412 eaa. saakka. Myös 300-luvulla eaa. se oli Ateenan vallan alla.

Roomalaisella kaudella kaupungin merkitys väheni, mutta se kasvoi jälleen bysanttilaisella kaudella. Kaupunki on kehittynyt nykyiseksi Chíoksen kaupungiksi.

## Rakennukset ja löydökset

Antiikin Khioksen kaupunki sijaitsi todennäköisesti saman satamalahden ympärillä, joka myös nykyisin toimii Chíoksen kaupungin satamana. Strabonin mukaan antiikin aikaisen kaupungin satamaan mahtui jopa 80 laivaa. Kaupungissa tiedetään olleen teatteri. Koska nykyinen kaupunki on samalla paikalla, antiikin kaupungista on tehty vain vähän löytöjä. Lahden pohjoisrannalla on keskiaikainen Chíoksen linna, jonka alueelta on löydetty joitakin roomalaisaikaisia jäänteitä. Muihin löytöihin lukeutuu muun muassa arkaaisen kauden talojen jäänteitä sekä hautausmaa 500-luvulta eaa. Kaupungin lähellä oli marmorilouhokset, jotka tarjosivat rakennusmateriaalia. Antiikin aikaisten rakennusten kiviä on paljon nykyisen kaupungin vanhoissa rakennuksissa.

Kaupungista noin seitsemän kilometriä pohjoiseen, nykyisen Vrontádoksen lähellä, sijaitsi Kybelelle omistettu pyhäkkö. Paikalla on nimillä Daskalópetra ja ”Homeroksen koulu” nykyisin tunnettu kivi, jota on esitelty paikkana, jossa Homeros opetti. Todellisuudessa kivi liittyi pyhäkköön.

Kaupungista sekä muualta saarelta tehdyt esinelöydöt ovat Chíoksen arkeologisessa museossa.

## Lähteet
Koressia

**Koressia** (, myös *Koresia*; ), myöhemmin **Arsinoe** (, *Arsinoē*), oli antiikin aikainen kaupunki ja kaupunkivaltio (*polis*) Keoksen eli nykyisen Kéan saarella Kykladeilla Kreikassa. Se sijaitsi saaren luoteisrannikolla nykyisen Korissían kylän paikalla.

## Maantiede

Koressian kaupunki oli rakennettu luonnonsatamalahden rannalle. Kukkulalla nykyisen kylän länsipuolella sijaitsi kaupungin akropolis eli linnavuori. Kaupunkivaltion alue on kartoitettu poikkeuksellisen hyvin arkeologisissa kenttätutkimuksissa. Kaupunginmuurien arvioidaan ympäröineen noin 18 hehtaarin kokoisen alueen, josta 6–8 hehtaaria on ollut tiheämmin asuttua. Koko kaupunkivaltion alaisuudessa olleen alueen kooksi on arvioitu noin 15 neliökilometriä. Väestön kooksi on arvioitu noin  henkeä, ja väestöstä jopa 75–90 % arvioidaan asuneen kaupunginmuurien sisäpuolella, kun taas maaseudulla kaupunkivaltioon kuului vain vähän asutuksia. Väestömäärä oli huipussaan 300-luvulla eaa.

## Historia

Koressian alkuperäinen nimimuoto oli *Koressos* (, *Korēssos*), mikä on esikreikkalaista alkuperää. Kaupunki oli varhaisella klassisella kaudella osa Keoksen tetrapolista eli neljän kaupungin liittoa, johon kuuluivat sen lisäksi myös Iulis, Karthaia ja Poieessa. Koressia oli näistä kaupunkivaltioista pienin. Strabonin aikaan ajanlaskun alun tienoilla Iulis oli liittänyt Koressian itseensä, samoin kuin Karthaia Poieessan, joten kaupunkeja oli vain kaksi. Koressia toimi Iuliin satamana.

Kaupungin, samoin kuin koko saaren, asukkaat olivat joonialaisia. Persialaissodissa kaupungin asukkaat taistelivat kreikkalaisten puolella ja osallistuivat muun muassa Artemisionin ja Salamiin taisteluihin.

Koressian arkeologisia tutkimuksia ovat suorittaneet kreikkalaiset arkeologit sekä American School of Classical Studies at Athens eli Yhdysvaltain arkeologinen koulu erityisesti vuosina 1983–1984.

## Rakennukset ja löydökset

Kaupungin akropoliilla on jäljellä joidenkin muurien sekä temppelin jäänteitä. Kylän alueelta on löydetty muun muassa 500-luvulla eaa. veistetty kuros-patsas, joka on Kansallisessa arkeologisessa museossa Ateenassa, sekä keramiikkaa.

Kaupungin lähellä sen ja Poieessan välisellä alueella sijaitsivat Apollon Smintheukselle ja Athene Nedusialle (Nedousialle) omistetut temppelit. Kreikkalaisen mytologian mukaan Athenen temppelin perusti Nestor kotimatkallaan Troijan sodasta.

Kaupungista tehtyjä esinelöytöjä on esillä Kéan arkeologisessa museossa, joka toimii Ioulídan kylässä.

## Lähteet
Poieessa

**Poieessa** (, ) oli antiikin aikainen kaupunki ja kaupunkivaltio (*polis*) Keoksen eli nykyisen Kéan saarella Kykladeilla Kreikassa. Se sijaitsi saaren länsirannikolla lähellä nykyistä Píssesin kylää.

## Historia

Poieessa perustettiin arkaaisella kaudella 600- tai 500-luvulla eaa. Se oli varhaisella klassisella kaudella osa Keoksen tetrapolista eli neljän kaupungin liittoa, johon kuuluivat sen lisäksi myös Iulis, Karthaia ja Koressia. Strabonin aikaan ajanlaskun alun tienoilla Karthaia oli liittänyt Poieessan itseensä, samoin kuin Iulis Koressian, joten kaupunkeja oli vain kaksi.

Kaupungin, samoin kuin koko saaren, asukkaat olivat joonialaisia. Persialaissodissa kaupungin asukkaat taistelivat kreikkalaisten puolella ja osallistuivat muun muassa Artemisionin ja Salamiin taisteluihin. Kaupungin nimi on periytynyt nykyiselle Píssesin (myös Poíses) kylälle. Sen alueella ei ole suoritettu juurikaan arkeologisia kaivauksia.

## Rakennukset ja löydökset

Kaupungin akropoliina toimi kukkula nykyisen kylän lähellä. Siellä sijaitsi Apollonille omistettu temppeli. Nykyisin kukkulalla on Neitsyt Marialle (*Panagiá*) omistettu kirkko, jonka rakentamisessa on käytetty myös antiikin aikaisten rakennusten kiviä. Akropoliilla on myös joitakin muurien jäänteitä. Kaupungin alueelta on löydetty myös muiden rakennusten ja muun muassa portin jäänteet sekä hautausmaan paikka.

Kaupungin lähellä sen ja Koressian välisellä alueella sijaitsivat Apollon Smintheukselle ja Athene Nedusialle (Nedousialle) omistetut temppelit. Kreikkalaisen mytologian mukaan Athenen temppelin perusti Nestor kotimatkallaan Troijan sodasta.

Kaupungista tehtyjä esinelöytöjä on esillä Kéan arkeologisessa museossa, joka toimii Ioulídan kylässä.

## Lähteet
Karl Gustaf Norén

**Karl Gustaf Norén** (3. tammikuuta 1918 Ruotsi – 22. heinäkuuta 1995 Ruotsi) oli ruotsalainen nyrkkeilijä, jonka amatööriura ajoittui 1930-luvun lopulta 1940-luvun puoliväliin. Hänen merkittävin saavutuksensa oli myöhemmin mitätöidyissä toisen maailmansodan aikaisissa EM-kisoissa 1942 saavutettu keskisarjan Euroopan mestaruus.

Norén nousi Ruotsin amatöörinyrkkeilyssä pinnalle vuoden 1934 maan mestaruuskisoissa voittamalla mestaruuden. Hän edusti göteborgilaista Redbergslids BK:ta. Kovia kilpakumppaneita 1930-loppupuoliskolla olivat Ågrenin veljekset Oscar ja Erik, jotka menestyivätkin 1930-luvun loppupuoliskolla paremmin. Vasta vuonna 1940 Norén pääsi edustamaan kansainvälisissä kehissä. Hän oli vuoden 1940 Euroopan joukkueessa Yhdysvaltoja vastaan voittaen toisen ja häviten toisen ottelunsa. Vuoden 1940 lopulla hän edusti Ruotsia maaotteluissa mm. voittaen Suomi-maaottelussa Aatos Lundellin. Vuoden 1941 Ruotsin mestaruuden jälkeen Norén edusti maataan maaotteluissa Saksaa ja Tanskaa vastaan neljä kertaa. Varsinaiseksi menestykseksi muodostui Saksan Breslaussa tammikuussa 1942 pidetyt EM-kisat, joissa Norén saavutti mestaruuden. Niissä hän otteli neljä ottelua voitokkaasti. Viimeiset vastustajat olivat semifinaalissa Carl Schmidt ja finaalissa myös Saksan Adolf Baumgarten. Heti sodan jälkeen kisojen EM-arvo mitätöitiin, koska kyseessä oli ollut vain Saksan ja sen liittolaismaiden ja muutaman sotaa käymättömän maan turnaus. Norén jatkoi uraansa vuoteen 1943 otellen kaikkiaan 11 maaottelussa, joista hän voitti seitsemän. Ruotsin mestaruuksia kertyi kaikkiaan kolme eli 1934, 1941 ja 1942. Uran ongelmaksi muodostui käynnissä ollut maailmansota, jolloin ei järjestetty merkittäviä kansainvälisiä urheilutapahtumia.

Norén toimi Göteborgin poliisissa vuodesta 1941 lähtien.

## Lähteet
Jaakko Kangosjärvi

**Jaakko Kangosjärvi** (s. Muonio) on suomalainen toimittaja, valokuvaaja, yrittäjä ja uransa päättänyt taiderockmuusikko. Hän tuli tunnetuksi lukioikäisenä vuonna 1981 julkaisemastaan, ainoaksi jääneestä albumista *Ihmeellinen luonto*, jonka tuotti Johanna-levymerkille Jyrki Siukonen. Siukonenkin soittaa albumilla, joka äänitettiin kolmen kesäpäivän aikana Kangosjärven kotona Lapin Muoniossa. Siukosen ja Kangosjärven lisäksi albumilla esiintyvät tamperelaiset Jukka Mikkola, Jari Kivelä, saksalainen Christine Glaser ja kittiläläinen Petteri Bäck. Musiikilliseksi esikuvakseen Kangosjärvi mainitsi tuolloin Kari Peitsamon.

Rytmisesti ja melodisesti tahallisen epätarkka albumi äänitettiin kaksiraitanauhurilla ilman päällekkäisottoja, ja sen kappaleista saivat kohtuullisen paljon radiosoittoa Yleisradiossa kappaleet ”Musiikkia ja urheilua” ja ”Tuuliko se siellä”. Ensin mainitun nimi mukaili Yleisradion 1970-luvun alussa aloitetun radio-ohjelman nimeä.

Kangosjärvi suoritti toimittajatutkinnon Tampereen yliopistossa ja työskenteli yli 20 vuotta toimittajana, pisimpään *[[Helsingin Sanomat|Helsingin Sanomissa]]*. Hän on työskennellyt myös Radio 957:ssa, *[[Z (lehti)|Z]]*-lehden päätoimittajana 1990-luvun lopulla sekä vuosina 2012–2013 *[[Luoteis-Lappi]]* -lehden päätoimittajana. Myöhemmin hän siirtyi media-alan yrittäjäksi Helsinkiin.

Nimimerkillä kirjoittanut Jaakko Kangosjärvi on ollut myös varsin aktiivinen vapaan sanakirjan Wikipedian artikkelien kirjoittaja vuodesta 2010 lähtien.

## Lähteet
Tetaaninen lihassupistus

**Tetaaninen lihassupistus** (**tetanisaatio, tetanus** tai **fysiologinen tetanus erotuksena **tetanus-sairaudesta eli jäykkäkouristuksesta) on jatkuva lihassupistus, joka syntyy kun luurankolihasta hermottava alfamotoneuroni lähettää aktiopotentiaaleja erittäin korkealla, riittävällä taajuudella. Tetanisaation aikana motorinen yksikkö on maksimaalisesti alfamotoneuroninsa ärsyttämä pysyen siten tovin. Jokainen hermoimpulssi saa aikaan yksittäisen lihasnykäyksen. Jos impulsseja saapuu riittävän hitaasti, lihas ehtii rentoutua niiden välissä. Korkeataajuisen stimulaation aikana lihasnykäykset tapahtuvat päällekkäin, josta seuraa tetanisaatio. Tetaaninen lihassupistus voi olla joko epäyhtenäinen (epätäydellinen) tai yhtenäinen (täydellinen). Epäyhtenäisessä tetanuksessa lihassäikeet ehtivät rentoutua vain osittain. Yhtenäisessä tetanuksessa rentoutumista ei ehdi tapahdua ollenkaan.  Yhtenäinen tetaaninen lihassupistus on suurin mahdollinen yhden motorisen yksikön aktivaatio lihassupistuksen aikana. Tetanisoituna lihas pysyy vakiotilassa. Kyseessä on maksimisupistus.  Tetaanisaation aikana lihas voi lyhetä, pidetä tai pysyä vakiopituisena.

Kokonaisuutena lihaksen motoriset yksiköt eivät normaalisti kaikki aktivoidu minkään yksittäisen liikkeen aikana. Tetanisaatio saa pitkittyessään ja toistuessaan selkäytimessä aikaan kuitenkin sen, että enemmän uinuvia motorisia yksiköitä otetaan käyttöön liikkeitä suorittamaan, mikä johtaa lihasvoiman kasvamiseen sitä kautta, että suurempaa osaa siitä käytetään. Tämän voi ajatella johtuvan adaptaatiosta: jos maksimisupistuskaan ei ole riittävä, niin silloin samaan käyttöön rekrytoidaan lisää motorisia yksiköitä.

Tetanisaatio on yleensä normaalia (esimerkiksi kannatellessa painavaa laatikkoa). Lihaksissa on yleensä jonkinasteista tetaanista toimintaa, mistä seuraa lihasjänteys, jolla ylläpidetään asentoa. Esimerkiksi kyykky vaatii tiettyjen lihasten jatkuvaa supistustilaa asennossa pysymiseksi. Tetaaninen lihassupistus voi esiintyä eri tavoin kuten isotonisena tai isometrisenä—esimerkiksi raskaan laatikon nostaminen lattialta on isotonista, kun taas laatikon kannattelu on isometristä.

Tahdonalaisesti ylläpidetty lihassupistus on normaali (fysiologinen) prosessi (kuten kyykky- tai laatikon kannatteluesimerkeissä), mutta tahdosta riippumatonta jatkuvaa supistumista esiintyy sekä fysiologisissa että epänormaaleissa (patologisissa) tiloissa. Lihasjänteys on terve muoto tahdosta riippumattomasta *osittaisesta* supistuksesta. Verrattuna isometriseen supistukseen (kuten laatikon kannattelu minuuttien ajan) se eroaa vain osallistuvien motoristen yksikköjen lukumäärän sekä hermoimpulssien taajuuden osalta, mutta matala määrä ja taajuus terveessä lihasjänteydessä ovatkin avaintekijöitä, joiden vuoksi kyseessä on terve tila (eikä tetaaninen). Tahdosta riippumaton ylijänteä supistus on sen sijaan patologista. Lievässä päässä haitaria ovat krampit ja spasmit, ja jopa tetania ovat usein väliaikaisia ja lieviä. Vakavassa päässä haitaria ovat dystonia, trismus, jäykkäkouristus ja muut liikehäiriöt, joissa esiintyy tahdosta riippumattomia vahvoja luurankolihaksen supistuksia.

## Lähteet
Hannes Mattila

**Hannes Mattila** (s. 20. kesäkuuta 1989 Viiala) on suomalainen aktiiviuransa lopettanut lentopalloilija. Passarina pelannut Mattila on A-Volleyn kasvatti. Hän pelasi Lentopallon Mestaruusliigassa Tampereen Isku-Volleyn joukkueessa   sekä lentopallon miesten 1-sarjassa Akaa-Volleyssa  ja Kuortaneen urheilulukion joukkueessa sekä Suomen poikien ja nuorten maajoukkueissa .

## Lähteet
Ultima Thule (roolipeli)

**Ultima Thule** on Ilmari Pielan kehittämä roolipeli, jonka on julkaissut Suomalaisen kirjallisuuden seura vuonna 1999. Nimi on latinaa ja tarkoittaa perimmäistä Pohjolaa. Kirja sisältää kaiken pelaamiseen tarvittavan tiedon, mutta pelaamiseen tarvitaan erilaisia noppia, sekä kynä ja paperia. Pelimaailma muistuttaa muinaista pohjolaa aikavälillä (800–1050 jaa.), ja sisältää elementtejä sen aikaisesta pohjoismaisesta kulttuurista.

## Lähteet
Heikki Simojoki

**Heikki Juhani Simojoki** (22. tammikuuta 1906 Tornio – 17. syyskuuta 1990 Helsinki; sukunimenä *Simelius* –1928 saakka) oli suomalainen hydrologi ja Helsingin yliopiston geofysiikan professori.

## Opinnot ja ura
Hän kirjoitti ylioppilaaksi Kuopion suomalaisesta yhteiskoulusta vuonna 1926 ja valmistui Helsingin yliopistosta filosofian kandidaatiksi ja maisteriksi 1931 sekä lisensiaatiksi ja tohtoriksi vuonna 1940. Hänen saksankielinen väitöskirjansa (1940) tarkasteli Suomen sisävesien jääoloja; työ oli otsikoitu *Über die Eisverhältnisse der Binnenseen Finnlands*. Simojoki teki opinto- ja tieteellisiä matkoja useisiin eri maihin. Hän oli Helsingin yliopiston geofysiikan dosentti vuosina 1948–1967.

Simojoki toimi Kuopion suomalaisen yhteiskoulun matematiikan ja luonnonopin opettana vuosina 1932–1945. Merentutkimuslaitoksella hän toimi assistenttina 1945–1947, talassologina ja jääosaston johtajana 1947–1956. Valtion meteorologisen keskuslaitoksen ilmasto-osaston johtajana hän palveli 1956–1958 ja Tie- ja vesirakennushallituksen hydrografisen toimiston johtajana 1958–1967. Helsingin yliopiston geofysiikan virkaatekevä professori hän oli vuodet 1966–1967 ja geofysiikan professori 1967–1972. 

Hänen tieteellinen tuotantonsa kattaa lukuisia hydrologian, meteorologian ja oseanografian alojen tutkimuksia. Lisäksi hän laati tiedehistoriaan liittyvän teoksen *The history of geophysics in Finland 1828–1918*, joka julkaistiin vuonna 1978. 

Poliittisesti hän oli konservatiivi.

## Tunnustukset ja huomionosoitukset
Professori Simojoki oli Suomen maantieteellisen seuran työjäsen vuodesta 1945, Suomen Tiedeseuran jäsen vuodesta 1964 ja Suomalaisen tiedeakatemian jäsen vuodesta 1966. Hänelle myönnettiin professorin arvo vuonna 1965. Geofysiikan seuran Palmén-mitali vuonna 1976 ansioista hydrologian alalla.

Hänelle oli myönnetty 4. luokan Vapaudenristi sota-ajan ansioista ja Suomen Valkoisen Ruusun I luokan ritarimerkki sekä muistomitalit sotavuosista 1939–40 ja 41–45 (eli talvi- ja jatkosodasta). Jatkosodan aikana hän palveli rintamalla meteorologisissa tehtävässä (sotilasarvoltaan kapteeni).

## Lähteet
Wilhelm von Karm

**Wilhelm von Karm** (3. elokuuta 1820 Pernaja – 5. joulukuuta 1902 Helsinki) oli suomalainen arkkitehti.

## Henkilöhistoria ja ammattiura
Von Karmin vanhemmat olivat majuri Jacob Magnus von Karm ja Angelique von Ehrenstolpe. Hänen ensimmäinen puolisonsa oli Julie Pewzoff (k. 1870) ja toinen vuodesta 1871 Henrietta Kristina Heickell (1840–1926). Alexander Alfred von Karm (1865–1919) oli Wilhelm von Karmin ottolapsi. Von Karm opiskeli Pietarissa siviili-insinööriksi ja täydensi sitten opintojaan Tartossa arkkitehtuurin alalla ja Moskovassa useilla muilla tieteen aloilla vuoteen 1844 saakka. Vuosina 1845–1847 hän toimi arkkitehtina Moskovassa. 

Hänet määrättiin hoitamaan Viipurin läänin arkkitehdin virkaa 20. syyskuuta 1849 ja nimitettiin Viipurin ensimmäiseksi lääninarkkitehdiksi 10. tammikuuta 1852.  Joulukuusta 1865 hän toimi Viipurin lääninrakennuskonttorin esimiehenä ja jäi virasta eläkkeelle helmikuussa 1885. Sittemmin von Karm asui Helsingissä, Viipurin lääninarkkitehtina häntä seurasi Johan Jacob Ahrenberg 1885–1886.

## Töitä
Von Karmin yli 30-vuotisen uran töistä Viipurissa ei ole paljon tietoa, mutta arkistojen mukaan ne sisälsivät ainakin lääninsairaalan talousrakennuksen ja vankilan Pantsarlahdessa. Hänen suunnittelemakseen tiedetään myös Viipurin läänin alkujaan yksikerroksinen maanmittauskonttorin rakennus. Von Karm piirsi myös konsuli Wahlin kaksikerroksisen kivitalon ja neljä puista asuinrakennusta Viipuriin.

## Lähteet
Armas Tolonen

**Armas Tolonen** (30. heinäkuuta 1893 Kivennapa – 26. marraskuuta 1954 Helsinki) oli suomalainen poliitikko. Tolonen toimi SDP:n kansanedustajana vuosina 1949–1951 edustaen Kymen läänin vaalipiiriä. Tolonen nousi eduskuntaan kesken vaalikauden kuolleen Jere Juutilaisen tilalle. Tolonen toimi myös Kivennavan kunnanvaltuuston jäsenenä. Tolonen kävi kansakoulun ja kauppakoulun ja työskenteli politiikan ulkopuolella puutavaraliikemiehenä Kivennavalla vuoteen 1939 ja 1941–1944 ja Helsingissä 1944–1954. Tolonen toimi myös Kivennavan kansanhuollon johtajana ja Kivennavan kunnan rahastonhoitajana sotien aikana. Tolosen vanhemmat olivat mökkiläinen Juho Tolonen ja Ristina Käkönen. Tolosen puoliso vuodesta 1927 oli Eeva Lempinen.

## Lähteet
Eino Laitinen

**Antti Eino Laitinen** (18. elokuuta 1893 Kuopion mlk – 12. toukokuuta 1961 Kuopio) oli suomalainen poliitikko. Laitinen toimi Maalaisliiton kansanedustajana vuosina 1945–1951 edustaen Kuopion läänin läntistä vaalipiiriä. Laitinen toimi myös Kuopion maalaiskunnan ja Siilinjärven kunnanvaltuustojen jäsenenä, joista jälkimmäisessä hän toimi myös valtuuston puheenjohtajana. Vuonna 1950 Laitinen toimi presidentin valitsijamiehenä. Laitinen kävi kansakoulun, maamieskoulun ja kansanopiston. Siviiliammatiltaan Laitinen oli maanviljelijä ja hän toimi viljelijänä Siilinjärvellä 1925–1961. Laitisen vanhemmat olivat maanviljelijä Kalle Laitinen ja Maria Kasurinen. Laitisen puoliso vuodesta 1930 oli Ester Johanna Kerman. Laitiselle myönnettiin kunnallisneuvoksen arvonimi vuonna 1949.

## Lähteet
Varjovaali

**Varjovaali** tai **varjovaalit** on vaali, joka järjestetään vaaleissa äänestämisen harjoittelemiseksi. Varjovaaleja järjestetään esimerkiksi kouluissa, tarkoituksena opettaa oppilaille, miten vaalit toimivat. Vaikka varjovaalien äänestysvaihtoehdot ovat usein samat kuin varsinaisissa vaaleissa, niiden tuloksella ei ole vaikutusta varsinaisten vaalien tulokseen.
Formantti

**Formantti** on resonanssin vahvistama osaääneistön taajuus. Puheen ja äänen tutkimuksessa sillä tarkoitetaan erityisesti äänen taajuusspektrin amplitudihuippuja, eli taajuusalueita, joille akustinen energia on kasaantunut. Formantilla voidaan tarkoittaa myös ääntöväylän siirtofunktiota, joka synnyttää taajuusspektrin amplitudihuiput.

Taajuudeltaan kolmea alinta, ääniväylän muodosta suoraan riippuvaista formanttia merkitään F1, F2 ja F3. Konsonanttien muodostuminen on useiden formanttien summa, mutta yleensä jo alimmat formantit F1 ja F2 riittävät erottamaan vokaalit toisistaan. Havaitun vokaalin laadun ja kahden ensimmäisen formantin välistä yhteyttä voidaan tarkastella esimerkiksi kuuntelemalla täällä, miten ääniväylän ominaisuuksia simuloivat kaistanpäästösuodattimet vaikuttavat synteettiseen äänilähteeseen.

Formantit ovat perustaajuudesta riippumattomia, mutta mikäli perustaajuus on resonanssialuetta ylempänä, formantit voivat kadota. Esimerkiksi sopraanon laulamia vokaaleja on hankala erottaa toisistaan.

## Formantit ja aivotutkimus
Aivotutkimuksessa formantteja on käytetty etenkin tutkittaessa foneemien käsittelyä aivoissa. Mikäli aivot kykenevät erottamaan kaksi ärsykettä – tässä tapauksessa äännettä – toisistaan, saadaan tietyissä koeasetelmissa esille aivosähkökäyrällä mitattavissa oleva poikkeavuusnegatiivisuusvaste. 

Poikkeavuusnegatiivisuusvasteen avulla ollaan selvitetty, että jo sikiöt osaavat erottaa matalataajuuksisia vokaaleja toisistaan. Toistuvan kielelliselle informaatiolle altistumisen myötä vauvan aivoissa alkaa muodostua tämän äidinkielelle ominainen foneemikartta, joka voidaan havaita behavioraalisilla menetelmillä 6–12 kk:n iässä.  

Foneemikartta auttaa oman kielen äänteiden nopeassa erittelyssä, mutta toisaalta estää vieraiden kielien äänteiden tarkkaa havaitsemista. Formanttirajat havaittujen vokaalien välillä ovat liukuvia, ja opittu äänne vaikuttaa siihen, mitä havaitaan. Esimerkiksi virossa on äänne /õ/, joka sijaitsee formanttiavaruudessa (x-akselina F1 ja y-akselina F2) /o/:n ja /ö/:n välissä – virolaiset erottavat sen, mutta suomalaiset kuulevat sen /o/:na tai /ö/:nä. 

Kyky erottaa kaksi vokaalia toisistaan kuuden kuukauden iässä ennustaa kielellisiä kykyjä ja lukemiseen valmistavia taitoja, kun lapsi on viisivuotias – riippumatta lapsen sosioekonomisesta taustasta tai kielellisistä kyvyistä hänen ollessaan 2,5-vuotias.

## Katso myös
* Foneemi
* Fonologia
* Neurotiede
* Neurolingvistiikka

## Lähteet
Dezső Frigyes

**Dezső Frigyes** (27. marraskuuta 1913 Budapest &ndash; 13. heinäkuuta 1984 Cleveland, Yhdysvallat) oli unkarilainen nyrkkeilijä, joka saavutti EM-hopeaa alle 50,8 kilon sarjassa Budapestin 1934-kisoissa sekä kultaa Breslaun 1942-kisoissa, joka kuitenkin mitätöitiin maailmansodan jälkeen.

Frigyes saavutti EM-hopeaa kotonaan Budapestissä huhtikuussa 1934 höyhensarjassa. Finaalin hän meni voitettuaan ensin Ruotsin Gösta Almin ja seminfinaalissa Puolan Mieczysław Forlańskin ja hävittyään finaalissa Saksan Otto Kästnerille. 

Vuoden 1936 Berliinin olympialaisissa Frigyes eteni semifinaaliin. Kahden voiton jälkeen hän hävisi välierässä Argentiinan Oscar Casanovasille ja ottelussa pronssimitalista Saksan Josef Minerille. Loppusijoitus oli neljäs. Olympiavuonna lokakuussa Frigyes edusti Eurooppaa Yhdysvaltoja vastaan New Yorkissa käydyssä maaottelussa. Frigyes voitti ottelunsa. 

Frigyes oli mukana vuoden 1939 EM-kisoissa, mutta putosi jo 1. kierroksella. Vuonna 1942 Toisen maailmansodan aikana käydyissä Breslaun EM-kisoissa hänestä tuli höyhensarjan Euroopan mestari. Välierissä hän voitti Italian Ermano Bonettin ja finaalissa Saksan Artur Büttnerin. Kisojen EM-arvo kumottiin maailmansodan jälkeen, koska osanottajat olivat enimmäkseen vain sotaa käyvän Saksan liittolaisia.

## Lähteet
Jari Huttunen

**Jari Huttunen** -nimisiä henkilöitä ovat:

*Jari Huttunen (s. 1994), suomalainen ralliautoilija
*Jari Huttunen (s. 1975), muun muassa Trio Niskalaukauksessa soittanut suomalainen kitaristi
Karri Muinonen

**Karri Olavi Muinonen** () on suomalainen, taustaltaan teoreettinen fyysikko, joka toimii Helsingin yliopiston tähtitieteen professorina (1.3.2009-), erityisesti planetaarisen tähtitieteen ja geodesian alalla. Hän on maailman johtavia sähkömagneettisen sironnan tutkijoita, jonka osaamista on sovellettu esimerkiksi aurinkokunnan pienkappaleiden havaitsemiseen. Hän on saanut sironta- ja absorptiotutkimustyölleen rahoitusta esimerkiksi Euroopan tiedeneuvostolta (ERC).

Muinonen kirjoitti ylioppilaaksi Sulkavan lukiosta vuonna 1980. Hän valmistui Helsingin yliopistolta filosofian maisteriksi vuonna 1986 ja filosofian tohtoriksi (teoreettinen fysiikka) vuonna 1990. Hänen kuuluva englanninkielinen väitöskirjansa (1990) käsitteli valon sirontaa epähomogeenisesta väliaineesta; työ oli otsikoitu *Light scattering by inhomogeneous media backward enhancement and reversal of linear polarization*. Hänet nimitettiin Helsingin yliopiston avaruustähtitieteen dosentiksi vuonna 1994 ja Oulun yliopiston tähtitieteen dosentiksi vuonna 1995.

Muinosta on haastateltu tiedotusvälineisiin esimerkiksi Maata mahdollisesti uhkaavien asteroidien törmäystodennäköisyyden arvioinnin asiantuntijana.

Karri Muinonen on ollut Suomalaisen Tiedeakatemian jäsen huhtikuusta 2017 lähtien.

Pikkuplaneetta 4665 Muinonen on nimetty Karri Muinosen mukaan.

## Katso myös
*Maan lähelle tuleva asteroidi

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*[Karri Muinonen - Publications (reported by Tuhat research db)](https://tuhat.helsinki.fi/portal/en/persons/karri-muinonen(0625c7d3-f36e-44f6-8e77-d04fbb3e4437)/publications.html)  (tuhat.helsinki.fi)
*Ylen aamu-tv (2.7.2014) Asteroidit hyötykäyttöön (video, 11 min.) (areena.yle.fi)
*Tieteen päivät 2015: Sattuma ja universumi (video 9 min, 39 s, Lapin yliopisto, 14.9.2015) (youtube.com)
*Sattuma universumissa ja lajien kehityksessä (Yle Tiedeykkönen, pe 9.1.2015, radio, kesto 50 min) (areena.yle.fi)
*Elena Mora (IAC) Interviews (Nov. 11, 2016) Karri Muinonen: “Asteroid mining for valuable minerals is another good reason to carry out research on these objects”  (iac.es)
Psychedelic Sound Romance

**Psychedelic Sound Romance** on New Rising Suns -yhtyeen esikoisalbumi, joka julkaistiin vuonna 2017 levymerkillä Hiljaiset Levyt.

## Kappaleet
# Everything We Can
# Lake
# Visions
# Spiders Don’t Smile
# Corner
# Surprises
# A Revolution in Vacuum
# Behind
# Loaded
# Millicent’s Dream

## Lähteet
Johan Harstad

**Johan Harstad** (10. helmikuuta 1979 Stavanger, Norja) on norjalainen kirjailija. 

Harstadin esikoisteos vuodelta 2001 on *Herfra blir du bare eldre*, joka on kokoelma proosatekstejä. Vuonna 2002 ilmestyi novellikokoelma *Ambulanssi*. Hänen ensimmäinen romaaninsa, *Buzz Aldrin: taviksena olemisen taito* ilmestyi 2005 ja sen käännös on ilmestynyt muun muassa Ruotsissa, Tanskassa, Suomessa, Hollannissa, Saksassa, Färsaarilla, Italiassa, Venäjällä ja Ranskassa. Häneltä on aiemmin ilmestynyt tekstejä Gyldendalin esikoisantologiassa *Postboks 6860*. 

Harstad on kirjoittanut myös näytelmiä, kuten monodraaman *Grader av hvitt* (muusikko Nils Henrik Asheimin ja Stavangerin sinfoniaorkesteriin tilaustyö), jonka ensi-ilta oli tammikuussa 2007, ja yksinäytöksisen näytelmän *Washingtin* ( Trøndelag Teaterin tilaustyö) jonka ensi-ilta oli helmikuussa 2007.

Harstad valittiin vuonna 2008 Norjan kansallisteatterin ensimmäiseksi nimikkokirjailijaksi.

Kun Harstad ei kirjoita, hän tekee muun muassa graafista suunnittelua. Hänellä on yritys LACKTR (The Lacktr Prpgnda Community). Sen nimissä hän tekee graafista suunnittelua, äänisuunnittelua, valokuvausta, t-paitoja ja julkaisee tekstejä, joita ei julkaise Gyldendal. LACKTR oli myös cd-levyn *Bring Out Your Life Vests* 2005 takana, ja niitä oli tuhannen ensimmäisen norjankielisen kirjakappaleen *Buzz Aldrin: taviksena olemisen taito* mukana, sekä teksti-ääniprojektin amt PradaDADA, jossa ovat mukana Harstad, John Erik Riley, Bjørn Erik Haugen ja Lasse Marhaug. He pitivät ensimmäisen konserttinsa Trondheimin kamarimusiikkijuhlilla 2005. 

Kun Ingar Sletten Kolloen sai Det norska läsarpriset -palkinnon 2004, hän valitsi Harstadin "lupaavaksi kirjailijakseen" ja Harstad sai siten osansa palkinnosta.

## Suomennetut teokset
* *Buzz Aldrin: taviksena olemisen taito* (*Buzz Aldrin, hvor ble det av dej alt mylderet?]*) . suomentanut Katriina Savolainen. Gummerus, 2007 
* *Ambulanssi* (*Ambulanse*) suomentanut Katriina Huttunen. Gummerus, 2008 
* *Darlah: 172 tuntia Kuussa* (*Darlah*). suomentanut Elina Uotila. Karisto, 2012 

## Palkinnot ja tunnustukset
* Bjørnsonstipendet teoksesta *Ambulanssi* – 2003
* Den norske leserprisen – 2004
* Ungdommens kritikerpris teoksesta *Hässelby* – 2007
* Brage-palkinto nuortenkirjasta *Darlah – 172 tuntia Kuussa* – 2008
* Ibsen-palkinto näytelmästä *Osv.* – 2014
* Sult-palkinto – 2017
* Dobloug-palkinto – 2019

## Lähteet
Jussi Nykänen

**Jussi Nykänen** on Rovaniemellä asuva laulaja, huuliharpisti ja kitaristi, joka esiintyy yhtyeissä Greenhouse A.C., New Rising Suns ja Wristshakers. Hänen muita yhtyeitään ovat olleet mm. Harvester ja Funhouse 5.

## Lähteet
Harry Winks

**Harry Winks** (s. 2. helmikuuta 1996 Hemel Hempstead, Englanti) on englantilainen jalkapalloilija, joka pelaa Englannin mestaruussarjan Leicesterissä. Hän on pelipaikaltaan keskikenttäpelaaja.

Winks debytoi kasvattajaseuransa Tottenhamin edustusjoukkueessa Eurooppa-liigan ottelussa FK Partizania vastaan marraskuussa 2014. Englannin Valioliigassa hän pääsi ensimmäisen kerran kentälle elokuussa 2016. Hän debytoi samalla kaudella myös Mestarien liigassa. Kaudella 2018−2019 hän pelasi Mestarien liigassa kymmenen ottelua, myös tappiollisen loppuottelun Liverpoolia vastaan. Hän pelasi Tottenhamissa kaikkiaan 128 valioliigaottelua, ja teki kaksi maalia. Mestarien ligassa hän pelasi 24 ottelua, Eurooppa-liigassa 13 peliä (ja teki yhden maalin) sekä Konferenssiliigassa kolme ottelua. Kaudella 2022–2023 hän pelasi UC Sampdoriassa lainalla 20 Serie A:n ottelua. Kesällä 2023 hän siirtyi 11,6 miljoonan euron siirtosummalla Englannin mestaruussarjan Leicesteriin. Hän on pelannut seurassa 22 ottelua Valioliigassa kaudella 2024–2025 ja 48 ottelua mestaruussarjassa (tilanne 30.8.2025).

Winks pelasi kaikissa Englannin ikäkausimaajoukkueissa 17-vuotiaista alkaen.  Englannin miesten maajoukkueessa hän pelasi ensimmäisen ottelunsa  Liettuaa vastaan lokakuussa 2017. Hän on pelannut kesäkuun 2023 loppuun mennessä kymmenen maaottelua ja tehnyt yhden maalin marraskuussa 2019 EM-karsintaottelussa Kosovoa vastaan.

## Lähteet
Olli Huttunen (hiihtäjä)

**Olavi ”Olli” Huttunen** (10. syyskuuta 1915 Vieremä – 19. helmikuuta 1940) oli suomalainen maastohiihtäjä, joka hiihti toiseksi vuoden 1936 talviolympialaisten näytöslajissa sotilaspartiohiihdossa.

Huttunen kuoli talvisodassa saamiinsa vammoihin. Hänet on haudattu Vieremälle.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Olli Huttusen hopeamitali Urheilumuseossa
Plocktonin rautatieasema

**Plocktonin rautatieasema** () on rautatieasema Skotlannissa Plocktonin kylässä Ylämaan hallintoalueella. Se sijaitsee Kyle of Lochalshin radan varrella.

Asema avattiin 2. marraskuuta 1897. Kaudella 2017–2018 sitä käytti 10&nbsp;592 matkustajaa.

## Lähteet
* 

### Viitteet
Alejandro Zambra

**Alejandro Zambra** (s. 1975, Santiago de Chile) on chileläinen runoilija ja kirjailija.

## Elämä ja kirjallinen tuotanto
Zambra opettaa kirjallisuutta Santiagossa Diego Portalesin yliopistossa.

Zambra sai ensimmäisestä romaanistaan *Bonsái* Chilen kriitikkojen palkinnon vuoden 2006 parhaasta romaanista. Teoksesta sanottiin, että se aloitti uuden aikakauden chileläisessä kirjallisuudessa. Vuonna 2011 kirjasta tehtiin myös samanniminen elokuva.

Zambran novelleja ja artikkeleita ovat julkaisseet muun muassa *[[The New Yorker]]*, *[[The Paris Review]]*, *[[Harper's]]*, *[[Tin House]]*, *Vice* ja *[[The Virginia Quarterly Review]]*.

## Teokset
### Runokokoelmat
* 1998 – *Bahía Inútil*, runoja vuosilta 1996–1998
* 2003 – *Mudanza*
* 2014 – *Facsímil*

### Romaanit
* 2006 – *Bonsái*
* 2007 – *La vida privada de los árboles*
* 2011 – *Formas de volver a casa* (*Kotiinpaluun tapoja*, 2017)
* 2020 – Poeta chileano, 2020 (Chileläinen runoilija, 2024)

### Novellikokoelmat
* 2013 – *Mis documentos*, 11 novellia.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* The Guardian: Alejandro Zambra's third novel examines life in Chile under General Pinochet
* The Guardian: Compulsive short stories
Verinahakka

**Verinahakka** (*Stereum sanguinolentum*) on valkolahoa aiheuttava kantasienilaji, joka muistuttaa kääpiä, mutta siltä puuttuu pillistö. Lakki on ohut ja terävälaitainen, mutkainen. Lakin yläpinta on hieman kiiltävänkarvainen ja kellertävänruskea, alapinta ja leikkauspinta tummempi, mutta vahingoittuneista kohdista kirkkaanpunainen, mikä on hyvä tuntomerkki. Laji on pienehkö ja useasti osittain alustanmyötäinen. Itiöemä kasvaa ryhminä havulahopuulla ja puunrungoilla, yleisenä kuusella ja männyllä. Se lahottaa elävää puuta aivan sydänpuuta myöten, ja sitä pidetään kuusen pahimpana lahottajana rungon ja latvan vaurioiden yhteydessä sekä jopa kirvesleimauksen seurauksena. Verinahakan seuraan ilmestyy toisinaan hyytelösieniin kuuluvaa loishytykkää (*Tremella encephala*).

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Metsäntutkimuslaitos (Metla): Verinahakka (''Stereum sanguinolentum'') 
*UniProt: Taxonomy -  Stereum sanguinolentum
Daigo Higa

**Daigo Higa** (s. 9. elokuuta 1995 Okinawa, Japani) on japanilainen kärpässarjan ammattinyrkkeilijä ja hallitseva WBC liiton maailmanmestari painoluokassaan. 

## Amatööriura
Amatöörinä Higa otteli yhteensä 44 ottelua joista voitti 36. 

## Ammattinyrkkeilyura
Higa aloitti ammattinyrkkeilyuransa vuonna 2014. Vuonna 2015 Higa voitti WBC Youth mestaruuden tyrmäämällä Jakkrawut Majoogoenin seitsemännessä erässä. Vuonna 2017 Higa kohosi WBC liiton maailmanmestariksi voittamalla Juan Hernandez Navarreten teknisellä tyrmäyksellä kuudennessa erässä hallittuaan ottelua selvästi sitä ennen: Navarrete kävi kanveesissa kerran toisessa erässä ja kolmesti kuudennessa erässä.

## Aiheesta muualla
*Boxrec.com

## Lähteet
Putous (9. tuotantokausi)

**''[[Putous|Putouksen]]'' yhdeksäs tuotantokausi** esitettiin keväällä 2018. Kausi alkoi 20. tammikuuta 2018.

Elokuussa 2017 kuudennella kaudella aloittanut Jenni Kokander ilmoitti jättävänsä *Putouksen*. Ohjelman juontajana jatkoi edelliskaudella aloittanut Roope Salminen.

Näyttelijöinä jatkoivat kahdeksannella kaudella ohjelmaan liittyneet näyttelijät lukuun ottamatta Minka Kuustosta, Kaisa Helaa ja Kokanderia. Heidän tilallaan nähtiin Alina Tomnikov, Kiti Kokkonen ja Pihla Penttinen.

8. maaliskuuta 2018 esitettiin "Putous-special: Sketsihahmojen tarina" -erikoisjakso, jolloin nähtiin ajatuksia jokaisen *Putous*-kauden sketsihahmon takaa.

10. maaliskuuta 2018 *Putouksen* sketsihahmokilpailun voitti Kiti Kokkosen esittämä Tanhupallo, 5-vuotias lapsi.

## Tulikoe ja näytön paikka

## Vuoden sketsihahmo -kilpailu

## Katsojaluvut ja yllätystehtävät
Muutamalla jaksolla oli tavallista matalampi katsojaluku Pyeongchangin talviolympialaisten ja Uuden Musiikin Kilpailun 2018 vuoksi.

## Lähteet
Oppenauer-hapetus

**Oppenauer-hapetus** on kemiallinen reaktio, missä karbonyyliyhdiste, tyypillisimmin ketoni hapettaa alkoholin karbonyyliyhdisteeksi alumiinialkoksidin toimiessa katalyyttinä. Reaktio on nimetty saksalaisen kemistin Rupert Oppenauerin mukaan, joka julkaisi reaktion käytön steroidien synteesissä vuonna 1937. Oppenauer-hapetuksen käänteisreaktio on nimeltään Meerwein–Ponndorf–Verley-pelkistys.

## Reagenssit ja mekanismi
Oppenauer-hapetusta käytetään yleensä vain sekundääristen alkoholien hapettamiseen ketoneiksi. Reaktion olosuhteissa primääriset alkoholit kyllä hapettuvat aldehydeiksi, mutta ne usein reagoivat edelleen esimerkiksi aldoliadditiolla tai Tishchenko-reaktiolla. Ketoneille nämä sivureaktiot eivät tapahdu yhtä helposti. Oppenauer-hapetuksessa hapettimena käytetään tyypillisimmin asetonia tai metyylietyyliketonia, mutta myös esimerkiksi sykloheksanonia tai 1,4-bentsokinonia voidaan käyttää. Katalyyttinä reaktiossa käytetään yleisimmin alumiini-isopropoksidia tai alumiini-isobutoksidia. Oppenauer-reaktio on selektiivinen ja hapettaa ainoastaan hydroksyyliryhmät ja muut helposti hapettuvat ryhmät eivät reagoi. Reaktio soveltuu myös käytettäväksi happoherkkien lähtöaineiden, esimerkiksi steroidien, hapettamiseen.

Oppenauer-hapetuksen reaktiomekanismi on samankaltainen Meerwein–Ponndorf–Verley-pelkistyksen kanssa. Ensimmäisessä vaiheessa alkoholista muodostuu alkoksidi, joka koordinoituu alumiinin kanssa. Hapettimena toimiva ketoni koordinoituu myös alumiiniin ja muodostuu rengasrakenteinen siirtymätila. Siirtymätilan purkautuessa alkoksidi luovuttaa protonin ketonin karbonyyliryhmälle. Tällöin alkoksidi hapettuu karbonyyliyhdisteeksi ja ketoni pelkistyy sekundääriseksi alkoholiksi.
:

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Cass Sunstein

**Cass Robert Sunstein** (s. 21. syyskuuta 1954) on yhdysvaltalainen oikeustieteilijä ja professori (Robert Walmsley University Professor) Harvardin yliopistossa. Sunstein on erikoistunut perustuslakiin, hallintolakiin, ympäristölakiin sekä käyttäytymistaloustieteeseen. Hän toimi vuosina 2009-2012 Barack Obaman hallinnossa "Administrator of the White House Office of Information and Regulatory Affairs" –tehtävässä.

Sunstein on kehittänyt yhdessä Richard Thalerin kanssa libertaristisen paternalismin filosofian, jonka he popularisoivat teoksessaan ”Nudge” (2008).

## Teoksia
* 

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Sunsteinin tutkimukset Google Scholarissa
Maddalena Balsamo

**Maddalena Balsamo** (3. heinäkuuta 1961 ) on italialainen näyttelijä.

## Elokuvia
* *[[Storia malata]]*, ohjaaja Federico Rizzo (1999)
* *[[Chiedimi se sono felice]]*, ohjaaja Aldo, Giovanni & Giacomo e Massimo Venier (2000)

### TV
* *[[Vivere (soap opera)|Vivere]]* , soap
* *[[Don Luca]]*, Sit-com  
* *[[Bradipo (serie televisiva)|Bradipo]]*, fiction - MTV Italia
* *[[Scherzi a parte]]*,  - Mediaset
* *[[La strana coppia]]*  ( "The Odd Couple" by Neil Simon)  
* *Hospital Central* - Soap Opera  - Mediaset
* *[[Non smettere di sognare]]*,   - Soap Opera - Mediaset

## Lähteet
* Intervista a Maddalena Balsamo (haastattelu) *La Rivista - Leggere on Line*
Kirjallisuusvuosi 2015

**Kirjallisuusvuosi 2015** käsittelee vuoden 2015 tärkeitä kirjallisuuden tapahtumia, uutisia ja julkistuksia.

## Tapahtumia
* Unescon lukutaitopäivä
* Aleksis Kiven ja suomalaisen kirjallisuuden päivä
*Aikuisten värityskirjat olivat vuoden kirjallinen ilmiö. Väritysvimman arveltiin saaneen alkunsa Ranskasta, missä kirjoja keksittiin markkinoida erityisesti stressinpoistoon. Värityskirjat hallitsivat myydyimpien suomalaisen tietokirjojen listaa, niin että kesällä viisi myydyintä tietokirjaa oli värityskirjoja.

## Julkaisuja
* Riikka Ala-Harja &ndash; *Kevyt liha*
* Antony Beevor &ndash; *Ardennit 1944*
* Siiri Enoranta &ndash; *Surunhauras, lasinterävä*
* Elina Hirvonen &ndash; *[[Kun aika loppuu]]*
* Kari Hotakainen &ndash; *Henkireikä*
* Michel Houellebecq &ndash; *[[Alistuminen]]* (alkuteos *Soumission*, 2014)
* N. K. Jemisin &ndash; *[[The Fifth Season]]*
* Heidi Köngäs &ndash; *Hertta*
* Laura Lindstedt &ndash; *[[Oneiron]]*
* Jojo Moyes &ndash; *[[Kerro minulle jotain hyvää]]* (alkuper. 2012)
* Sofi Oksanen &ndash; *Norma*
* Neal Stephenson &ndash; *[[Seveneves]]*
* Pete Suhonen &ndash; *Koira joka kävi coffee shopissa*

## Myydyimmät kirjat
* Vuoden myydyin kotimainen kaunokirja: Ilkka Remes, *Jäätyvä helvetti*
* Vuoden myydyin käännöskaunokirja: David Lagercrantz, *[[Se mikä ei tapa]]*
* Vuoden myydyin kotimainen lasten- ja nuortenkirja: Mauri Kunnas, *Kesä Koiramäessä*
* Vuoden myydyin käännetty lasten- ja nuortenkirja: J. K. Rowling & Jim Kay, *[[Harry Potter ja viisasten kivi]]*
* Vuoden myydyin tietokirja: Jari Litmanen, *[[Litmanen 10]]*
* Vuoden myydyin kotimainen sarjakuvakirja: Pertti Jarla, *Fingerpori 8*
* Vuoden myydyin käännetty sarjakuvakirja: Walt Disney, *Aku Ankan taskukirja 426 Tripla* 
* Vuoden myydyin taskukirja: Katja Kettu, *[[Kätilö (kirja)|Kätilö]]*
* Vuoden myydyin värityskirja: Mindfullness värityskirja
* Vuoden myydyin äänikirja: Tuomas Vimma, *Raksa*
* Vuoden myydyin e-kirja: David Nicholls, *[[Sinä päivänä]]* 

## Palkintoja
; Arthur C. Clarke -palkinto
* Emily St. John Mandel
; Bram Stoker Award
* Steve Rasnic Tem
; Finlandia-palkinto
* Laura Lindstedt
; Tieto-Finlandia-palkinto
* Tapio Tamminen
; Hugo-palkinto
* Liu Cixin &ndash; *[[Kolmen kappaleen probleema (kirja)|Kolmen kappaleen probleema]]*
; Kalevi Jäntin palkinto
* Kristian Blomberg
* Iida Rauma
* Katja Raunio
; Mikael Agricola -palkinto
* Juhani Lindholm
; Nobelin kirjallisuuspalkinto
* Svetlana Aleksijevitš
; Pohjoismaiden neuvoston kirjallisuuspalkinto
* Jon Fosse
; Pulitzerin kirjallisuuspalkinto
* Anthony Doerr
; Runeberg-palkinto
* Joni Skiftesvik
; World Fantasy Award
* David Mitchell

## Lähteet
Munksjö

**Munksjö Group** (aiemmin **Munksjö AB**) oli ruotsalainen sellu- ja paperiteollisuusyritys, jonka kotipaikka oli Tukholmassa. Emoyhtiön alainen suomalaisyritys **Munksjö Oyj** oli listautuneena sekä Helsingin että Tukholman pörssiin. 

Vuonna 2013 Ahlstromin *Label and Processing* -liiketoimintayksikkö ja Munksjö AB fuusioituivat. Tällöin Suomeen syntyi Munksjö Oyj, joka listautui Helsingin pörssiin. Munksjö Oyj:n kotipaikka on Helsingissä. Vuonna 2017 Munksjö fuusioitui suomalaisen kuituyritys Ahlstromin kanssa Ahlstrom-Munksjöksi.

Munksjöllä oli neljä liiketoiminta-aluetta: *Decor* valmistaa koristepaperia, *Release Liners* tuottaa irrokepaperia ja muita päällystettyjä erikoispapereita sekä erikoissellua, *Graphics and Packaging* tuotti taipuisaa pakkauspaperia, metallipäällysteisiä papereita sekä grafiikka- ja teollisuuspapereita, ja *Industrial Applications* tuotti teollisuuden käyttämiä hioma- ja eristyspapereita sekä muita erikoispapereita.

## Historia
Munksjön paperitehdas käynnistettiin vuonna 1862 Jönköpingissä. Tehtaan perustivat keksijä Janne Lundström ja rahoittaja, poliitikko Lars Johan Hierta. Munksjö valmisti 1800-luvulla muun muassa olkipaperia ja kattohuopaa. Munksjö AB listautui Tukholman pörssiin 1919. Sellutuotanto käynnistyi 1927 Aspassa, jossa ensimmäisenä maailmassa otettiin käyttöön paperin happivalkaisu (1974) ja tuotiin markkinoille täysin klooriton sellu (1989). 1990-luvulla Munksjö laajeni Saksaan, Espanjaan, Yhdysvaltoihin sekä Italiaan. Munksjö Group muodostettiin 2005, ja seuraavana vuonna se käynnisti toiminnan Kiinassa.

## Lähteet

## Aiheesta muualla