open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Radio tulee hulluksi

**Radio tulee hulluksi** on Matti Kassilan ohjaama elokuva vuodelta 1952. Se on vuotta aiemmin valmistuneen elokuvan *[[Radio tekee murron]]* jatko-osa. 

## Juoni

Hurjien laskuvarjohyppy- ja murtoreportaasien jälkeen radiotoimittaja Toivo Teräsvuori pettyy, kun hänelle tarjotaankin juttukeikkaa maatalousnäyttelyssä. Sen sijaan Teräsvuori päättää radioteknikkoystävänsä Laakson kanssa tehdä radioraportin piilomikrofonin kanssa: hän menee kyselemään Kappeliin ihmisiltä erikoisia kysymyksiä nähdäkseen, mitä he reagoivat. Suunnitelma kuitenkin epäonnistuu, kun omituiset kysymykset herättävät väkijoukossa kalabaliikin. 

Teräsvuorta aletaan epäillä hulluksi, eikä tilannetta helpota yhtään, että hänen on nähty puhuvan itsekseen. Paikalle kutsuttu poliisi toimittaa Teräsvuoren mielisairaalaan, jossa hän vain vitsailee tilanteelle. Vitsailu koituu kohtalokkaaksi, kun sairaalan tutkijat alkavatkin yllättäen epäillä, että hän todella on mielisairas. Teräsvuori pelästyy kuullessaan, mitä tutkimuksia hänelle aiotaan tehdä, ja päättää tehdä kaikkensa onnistuakseen karkaamaan mielisairaalasta. Elokuvassa nähdään cameoroolissa sen ajan nyrkkeilyn Euroopan mestari Elis Ask.

## Näyttelijät

## Julkaisu

Elokuvan ensi-ilta oli 1. helmikuuta 1952 Tampereella (*Hällä*). Sen ensimmäinen televisioesitys oli vasta 5. kesäkuuta 2007 Yle Teema -kanavalla, sillä Yleisradiolla ei ollut tätä aiemmin Teuvo Tulion tuottaman elokuvan esitysoikeuksia.

## Arviot

Elokuva sai varsin myönteisiä arvioita monilta aikalaiskriitikoilta. Eugen Terttulan (*[[Demokraatti (lehti)|Suomen Sosialidemokraatti]]*) mukaan syynä oli se, että ”parodia-aines, joka viime kerralla (elokuvassa *Radio tekee murron*) ainoastaan pilkahti näkyviin, on tällä kertaa hallitsevana”. Jörn Donner (*[[Vapaa Sana (sanomalehti)|Vapaa Sana]]*) kiittää, että elokuva ”pyrkii älylliseen leikinlaskuun, [– – ja] huumori eroaa suuresti tavanomaisesta elokuvahuumorista, *[[Rovaniemen markkinoilla|Rovaniemen markkinoitten]]* törkeydestä”.

Moni kuitenkin paheksui mielisairaalan käyttöä parodian aiheena. Nimimerkki S-m (*[[Hufvudstadsbladet]]*) katsoi ettei ollut pelkästään mautonta vaan myös vahingollista, että esimerkiksi kaikki hoitajat ja lääkärit on tehty idiooteiksi.

## Lähteet
Kemijärven rautatieasema

**Kemijärven rautatieasema** () on rautatieliikennepaikka Kemijärven kaupungissa rataosalla Laurila–Kelloselkä. Asema sijaitsee noin kilometrin päässä Kemijärven liikekeskustasta Särkikankaalla.

## Historiaa ja nykytila

Rautatie Rovaniemeltä Kemijärvelle avattiin 15. tammikuuta 1934. Paikalle rakennettiin Thure Hellströmin suunnittelema puinen asemarakennus ja vesitornilla varustettu kolmepaikkainen veturitalli.  

Talvisodan rauhansopimuksen mukaisesti vuonna 1940 aloitettiin rautatien rakentaminen Kemijärveltä itärajalle. Rata avattiin liikenteelle vuonna 1941. Saksalaiset tuhosivat radan Lapin sodan yhteydessä, ja rata saatiin avattua uudelleen liikenteelle vasta vuonna 1947. Radalla oli henkilöliikennettä vuosina 1947–1949 sekä 1961–1967, minkä jälkeen radalla on ollut lähinnä puutavarakuljetuksia. Kuljetukset loppuivat vuonna 2012, ja rata suljettiin liikenteeltä saman vuoden joulukuussa.  

Myös Kemijärven alkuperäinen asemarakennus tuhoutui sodassa, ja paikalle rakennettiin vuonna 1955 uusi tiilirakennus, johon keskitettiin asema-alueen matkustajatoiminnot. Sodassa tuhoutuneet veturitalli ja tavaramakasiini rakennettiin myös uudelleen. Kemijärven asemarakennus siirtyi VR-Yhtymän omistukseen 1995, ja veturitalli on yrityskäytössä. Lipunmyynti lopetettiin vuoden 2016 aikana.   

Kemijärven asemalta on noin kilometrin matka Kemijärven keskustaan, minkä takia aseman siirrosta Pajulaan on käyty keskustelua. Paikalla on ollut aiemmin, vuoteen 1970, Pajulan seisake, joka oli myös henkilöliikenteen pääteasema vuosina 1967–1970 Kelloselkään menneen liikenteen loputtua.   

Nykyisin Kemijärven liikenne koostuu lähinnä yöjunista. Puutavaraliikenne on siirtymässä Isokylään rakennettavaan puuterminaaliin.  

VR-Yhtymä lakkautti yöjunaliikenteen Kemijärvelle kannattamattomana 2. syyskuuta 2006. Välillä Rovaniemi–Kemijärvi kulki sen jälkeen yksi taajamajunapari, johon on voinut vaihtaa Rovaniemelle kulkevasta yöjunasta. Yöjunaliikenne Kemijärvelle alkoi kuitenkin uudestaan ostoliikenteenä alkuvuodesta 2008. Sähköistys valmistui Kemijärvelle vuonna 2014. Kemijärvelle aloitetaan vuosien tauon jälkeen myös päiväjunaliikenne, kun lomakautena 2024-2025 osa Rovaniemelle suuntaavista päiväjunista jatkaa Kemijärvelle. Kokeilua rahoittavat Itä-Lapin kunnat ja tavoitteena on lisätä alueen matkailua.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
 
* Aseman tiedot VR:n sivuilla 
* Kertomus Kemijärven yöjunayhteyksistä 
* Kuvia Kemijärven asemalta
Professional Graphics Controller

**Professional Graphics Controller** (lyhyemmin *PGC*, tunnettiin myös nimillä *Professional Graphics Adapter* ja *Professional Graphics Array*) oli IBM PC/XT -grafiikkakortti, jonka IBM julkaisi vuonna 1984. Näyttöstandardi oli erittäin edistynyt ja siinä oli kiihdytinpiirit 2D- ja 3D-grafiikoille. 
Standardi oli tarkoitettu erityisesti CAD-suunnitteluun. 

Itse grafiikkakortti koostui kolmesta yhteenkytketystä ISA-väyläisestä grafiikkakortista. Standardi tarjosi hieman samana vuonna julkaistua EGA-standardia korkeamman resoluution 640&nbsp;&times;&nbsp;480 pikselin resoluution 256 värin väripaletilla sekä 60 hertsin virkistystaajuudella. Koska standardi oli suunnattu CAD-markkinoille, grafiikkakortti tarvitsi paljon muistia ja sisälsikin 320 kilotavua perusmuistia. Lisäksi standardi sisälsi sisäänrakennetun mikroprosessorin, jonka avulla voitiin tehdä 3D-pyöritykset sekä kuvien leikkaukset.

Standardista ei tullut suosittua kotikäyttäjien keskuudessa, mutta sen hinta (listahinnaltaan 4&nbsp;290&nbsp;$) oli kuitenkin kilpailukykyinen, kun sitä verrattiin ajan CAD-työasemien hintoihin.

Standardin tukeman 640&times;480 resoluution lisäksi standardi tuki CGA:n grafiikka- ja tekstitiloja.
Compact Macintosh

"**Compact Macintosh**" ja "**Classic Macintosh**" on yleiseen käyttöön levinnyt, epävirallinen termi, jolla tarkoitetaan yhteen koteloon pakattujen Macintosh-tietokoneiden malleja. Näissä Macintosheissa näyttö ja tietokoneen keskusyksikkö ovat samassa kotelossa. Apple Computer julkaisi malleja vuodesta 1984 90-luvun puoleen väliin saakka. Vuonna 1998 Apple avasi uudenlaisten, yksiin kuoriin pakattujen tietokoneiden sarjan esittelemällä iMacin.

## Mallit

Lähde: Apple

## Huomiota

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Compact Macintoshien tekniset tiedot
Geneettinen ajautuminen

**Geneettinen ajautuminen** (tai Sewall Wright -efekti) on populaatiogenetiikan käsite, joka tarkoittaa populaation geneettisen koostumuksen ja erityisesti alleelifrekvenssien muuttumista sukupolvesta toiseen pelkästään lisääntymisprosessiin liittyvän geenien siirtymisen sattumanvaraisuuden takia. Ellei luonnonvalinta vaikuta eri alleelien säilymiseen tai häviämiseen, seuraavan sukupolven geenistö muodostuu satunnaisotoksena edellisestä sukupolvesta. Tähän otantaan liittyvät sukupolvien väliset geenikoostumuksen satunnaiset heilahtelut riippuvat populaation koosta: mitä pienempi populaatio, sen suuremmat heilahtelut.

Kapeammassa merkityksessä ajautumisella tarkoitetaan satunnaisprosessin jatkuessa sukupolvien mittaan tapahtuvaa alleelien yleistymistä joko populaatiossa vallitseviksi alleeleiksi tai niiden häviämistä lopulta sattuman vaikutuksesta.

Geneettinen ajautuminen on keskeinen syy kelpoisuuden kannalta neutraalien mutaatioiden yleistymiseen populaatioissa. Se myös nopeuttaa eristyneiden populaatioiden välisten erojen syntyä. Geneettinen ajautuminen pienentää samalla populaation geneettisen muuntelun määrää. Ajautuminen vaikuttaa myös kelpoisuuden kannalta tärkeisiin geeneihin ja keskimäärin vähentää pienen populaation suhteellista kelpoisuutta ja heikentää luonnonvalinnan vaikutusta. Tätä muuntelun menetystä kutsutaan geneettiseksi kuihtumiseksi.

Geneettinen ajautuminen voidaan jaotella myös pysyvään ja väliaikaiseen ajautumiseen. Pysyvää ajautumista tapahtuu, jos populaatio on pysyvästi niin pieni, että mutaatiot ja valinta eivät kykene uusimaan alleeleja ja ylläpitämään muuntelua. Väliaikaista ajautumista on esimerkiksi pullonkaulailmiö, jossa populaatio pienenee jostain syystä vähäksi aikaa hyvin pieneksi. Pienessä populaatiossa todennäköisyys sille, että myös kelpoisuudeltaan huonot alleelit sattumalta yleistyvät populaatiossa on suurempi kuin suuressa populaatiossa. Pieni populaatio myös hidastaa tahtia, jolla suotuisat alleelit yleistyvät populaatiossa.

Eliöiden vallatessa uusia alueita pienissä populaatioissa sattumalla on tavanomaista suuremmat vaikutukset: pioneeriryhmä, joka saapuu alueelle, edustaa pientä osuutta kokonaispopulaatiosta. Sopivissa olosuhteissa tämä pieni valikoima kuitenkin synnyttää uudenlaisen, alkuperäisestä poikkeavan populaation. Tätä ilmiötä kutsutaan perustajavaikutukseksi.

## Katso myös
* Hardyn-Weinbergin laki
* Virhekatastrofi

## Lähteet
*
Raivo (sarjakuvahahmo)

**Raivo**, oikealta nimeltään **Elvin Haliday**, on Marvel-kustantamon supersankari, jonka ensiesiintyminen tapahtui *The Avengers* -lehden numerossa 326 (joulukuu 1990). Hahmon loivat Larry Hama ja Paul Ryan. 

## Historia

Elvin Haliday, 12-vuotias poika alistui valtavan myrkyllisten radioaktiivisten saasteiden vaikutuksen alle paetessaan kiusaajajoukkoa. Sairaalloisena Elvin palasi isoäitinsä **Ednan**  luokse, joka lempeästi hoiti Elvinin takaisin kuntoon. Kaikkien yllätykseksi Elvin alkoi kuitenkin kasvaa kemikaalien vaikutuksesta aikuisen miehen mittoihin - ja sen yli! 

Lopulta Elvin näytti noin kolmekymmenvuotiaalta, suunnattoman lihaksikkaalta mieheltä. Isoäidin kannustaessa käyttämään Elvinin saamia voimia hyvän puolesta taistelemiseen, Elvin tekikin itselleen asun ja otti uuden nimen: Raivo. 

Pian muutoksensa jälkeen Raivo kohtasi **Kostajat** ja vaati päästä mukaan joukkoon. Hän syyllisti Kapteeni Amerikan Kostajien mustien jäsenten puutteesta ja lyhyen sanaharkan jälkeen Raivo lähti pääsemättä Kostajiin. Raivo kuitenkin auttoi Kostajia näiden seuraavassa tehtävässä ja yhdessä parannuksen tehneen Hiekkamiehen kanssa Raivo hyväksyttiin Kostajiin koeajalle.

## Voimat ja varusteet

Raivolla on valtavat yli-inhimilliset voimat (hän nostaa noin 90 tonnia) ja kestävyys. Tuntemattomasta syystä hänen voimansa kasvavat mikäli hän käyttää niitä väkivaltaisilla tai aggressiivisilla tavoilla. Raivon nopeus on yli-inhimillinen, hän kykenee juoksemaan pikajunan helposti kiinni. 

Raivon refleksit ovat paremmat mitä ihmisellä, samaten hänen kykynsä parantua vammoista ja haavoista. Vaikuttaa myös siltä (tosin tästä ei ole varmuutta), että Raivolla on kyky lentää. 

Koska Raivo on kuitenkin periaatteessa lapsi aikuisen miehen ruumiissa, hänellä ei ole sanottavampaa elämänkokemusta. Hän on kuitenkin älykkäämpi, mitä keskiverto ikätoverinsa.
Ansa ja Oiva

**Ansa ja Oiva** ovat kirjailija Timo Parvelan luoma henkilöpari, joka on seikkailut omassa televisiosarjassaan ja kahdessa lastenkirjassa.

Ansan ja Oivan nimikkotelevisiosarjaa tuotettiin vuosina 1995–2001, ja alkuvuosina sitä esitettiin ''Veturi''-ohjelman yhteydessä. Sarjassa Ansa (Mari Vainio) on junaemäntä ja Oiva (Ari-Kyösti Seppo) konduktööri. Suosion siivittäminä he lopulta saivat oman televisio-ohjelman, jossa kaksikko perustaa televisioaseman. Jaksoja kertyi lähes 300, kunnes sarja lopetettiin Ylen televisiouudistuksen myötä.

Timo Parvela on kirjoittanut kaksi Ansa ja Oiva -kirjaa. NIistä ensimmäinen, vuonna 1999 ilmestynyt *Ansa ja Oiva* sai Finlandia-palkintoehdokkuuden.

*Ansasta ja Oivasta* on tehty myös kaksi äänitettä, *Ansa ja Oiva veturiorkestereineen* ja *Ansa ja Oiva: Hei Kelaa!* *Ansa ja Oiva: Hei Kelaa!* on Edel Recordsin vuonna 2001 tuottama äänite, jossa Mari Vainio ja Ari-Kyösti Seppo laulavat Timo Parvelan ja Pentti Rasinkankaan sanoittamia, Rasinkankaan säveltämiä lauluja.

## Televisio-ohjelmat
Ansan ja Oivan televisio-ohjelmissa vieraili monia tunnettuja näyttelijöitä, kuten esimerkiksi Juha Veijonen, Heikki Määttänen, Jarmo Koski, Peter Franzén, Erja Manto, Mikko Kivinen, Vesa Vierikko, Heikki Nousiainen, Petteri Summanen, Susanna Haavisto, Tapio Liinoja, Kari Väänänen, Susanna Roine, Asko Sarkola, Jussi Lampi, Martti Suosalo, Kai Lehtinen ja Antti Pääkkönen.

### ''Ansa ja Oiva''

*Veturi*-ohjelmassa junaemäntä Ansa ja konduktööri Oiva tapaavat junassa, jossa ei ole matkustajia. Matkan varrella junaan hyppää monenlaisia matkustajia. Ohjelmaa esitettiin YLE TV1-kanavalla keväästä 1995.

#### Näyttelijät

#### Muissa rooleissa mm.:

### ''Ansan ja Oivan TV-asema''

*Ansan ja Oivan TV-asema* oli Yle TV1 -kanavalla vuosina 1999–2001 esitetty sarja, joka sai alkunsa Ansan ja Oivan suosiosta *Veturi*-ohjelman yhteydessä. Jaksoja kertyi lähes 300 kunnes sarja lopetettiin Ylen televisiouudistuksen myötä. Vuosien varrella ohjaajina toimivat Timo Lehtinen, Jusa Simonen ja Mikko Ylöstalo.

*TV-asemassa* kaksikko perustaa televisioaseman, jonka lähetyksiin kuuluivat muun muassa *Skidilieriö*, *Satukulmio*, *Makukolmio*, *Yllätyshullut* ja *Nukkesairaala*. Jaksoja on julkaistu myös DVD:inä.

#### Näyttelijät

## Kirjat
Timo Parvela on kirjoittanut kaksi Ansa ja Oiva -kirjaa. Ensimmäinen, *Ansa ja Oiva*, ilmestyi vuonna 1999. Kirjan alussa kaupunkielämään kyllästynyt kaksikko päättää muuttaa maalle. Siellä he aloittavat maanviljelyn viljelemällä karjalanpiirakoita, sokeria ja muita hyödyllisiä eineksiä. Kirja oli Finlandia-palkintoehdokas vuonna 1999. Toinen kirja, *Ansa ja Oiva suurkaupungissa*, julkaistiin vuonna 2000. Ansa ja Oiva muuttavat maaseudulta kaupunkiin kerrostaloasuntoon ja yrittävät sopeutua kaupunkielämän vaatimuksiin.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Ylen Elävä arkisto: Ansa ja Oiva
Junior-Filmi

**Junior-Filmi** oli Matti Kassilan, Aarne Tarkaksen ja Osmo Harkimon perustama elokuvayhtiö. Se meni konkurssiin vuonna 1952.

Kassila tutustui Suomi-Filmin mainospäällikköön Tarkakseen ja ehdotti yhteistyötä *[[Radio tekee murron]]* -elokuvan parissa. Sen yllättävän menestyksen johdosta he päättivät perustaa elokuvayhtiön. Kassila lähti yhtiöstä ensimmäisenä. Tarkas jäi tuotantopäälliköksi kunnes siirtyi konkurssin jälkeen Fennada-Filmiin.

## Junior-Filmin tuottamat elokuvat
* *[[Valkoinen peura]]* (1952)
* *[[Yö on pitkä]]* (1952)

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*
Schmitt-liipaisin

**Schmitt-liipaisin** () on elektroninen komparaattori, jolla on hystereesi. Kynnysjännite on osittain riippuvainen lähdön tilasta.

Schmitt-liipaisimen etu on, että tilanvaihdon jälkeen se pyrkii hystereesin vuoksi säilyttämään uuden tilansa. Tämä on eduksi, jos vertailtavassa signaalissa on kohinaa tai häiriötä, tai kun signaalin arvo muuttuu hitaasti. Tulosignaalien ollessa lähes yhtä suuret tavanomainen komparaattori saattaa kohinan vuoksi värähdellä edestakaisin kun Schmitt-liipaisin sitä vastoin liipaistuessaan siirtää vertailupistettä vastakkaiseen suuntaan ja asettuu stabiiliin tilaan.

Schmitt-liipaisin tekee kohinaisesta signaalista siistiä suorakulma-aaltoa. 

Schmitt-liipaisin voidaan toteuttaa esimerkiksi transistoreilla, komparaattorikomponentin tai operaatiovahvistimen avulla.
Sjarhei Sidorski

**Sjarhei Sjarhejevitš Sidorski** (, ,  s. 13. maaliskuuta 1954 Homel, Neuvostoliitto) oli Valko-Venäjän pääministeri 2003–2010.

Hänet nimettiin virkaatekeväksi 10. heinäkuuta 2003 pääministeriksi erotetun Henadz Navitskin tilalle. Sidorskin virka vahvistettiin 19. joulukuuta 2003. Sidorskin johtama hallitus erosi muutamia päiviä Valko-Venäjän joulukuun 19. päivän 2010 presidentinvaalien jälkeen.  

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Hell in a Cell

**Hell in a Cell** on World Wrestling Entertainmentin käyttämä ottelumuoto showpainissa. Ottelu käydään kehän ympärille lasketussa katollisessa teräshäkissä. WWE:n mukaan Hell in a Cell on ottelumuodoista kaikkein odotetuin, ja yksi raaimmista ottelumuodoista WWE:n historiassa.

Hell in a Cell -ottelussa teräshäkin ovi lukitaan ja kahlitaan, jotteivät muut ulkopuoliset pääsisi häiritsemään ottelijoita. Se ei kuitenkaan ole täysin estänyt täysin ulkopuolisia sekaantumasta otteluihin. Joissain otteluissa on painittu häkin ulkopuolella ja sen päälläkin.

Ensimmäinen Hell in a Cell -ottelu oli Shawn Michaelsin ottelu Undertakeria vastaan vuonna 1997, joka oli samalla Kanen debyytti.

## Aiheesta muualla
* WWE.com: Hell in a Cell
Charles Augustus Milverton

**Charles Augustus Milverton** (engl. *The Adventure of Charles Augustus Milverton*) on yksi Arthur Conan Doylen kirjoittamista Sherlock Holmes -tarinoista. Tarinan konna on nimensä tarinalle antava kiristäjä Charles Augustus Milverton.  

## Juoni

Eräs brittiläinen seurapiirien suosikki on menossa naimisiin, mutta Charles Augustus Milverton, Lontoon pahin kiristäjä ja Holmesin mukaan suurin roisto, alkaa kiristää häntä. Milverton, joka työkseen hankkii kaikkea hyvämaineisten ihmisten mainetta tahraavaa materiaalia, on saanut haltuunsa joitakin tämän naisen nuoruudessaan kirjoittamia kiihkeitä rakkauskirjeitä tavalliselle maanviljelijäpojalle, jotka hän uhkaa julkaista ellei saa seitsemää tuhatta puntaa muutamassa päivässä. Epätoivoinen nainen palkkaa Sherlock Holmesin avukseen. 

Neuvottelut Milvertonin kanssa epäonnistuvat, joten Sherlock Holmes päättää laittaa peliin koko arvovaltansa ja maineensa murtautumalla rikollisesti Milvertonin taloon. Hän tiirikoi kassakaapin auki ja polttaa kaikki Milvertonin kiristykseen suunnitellut kirjeet. Holmesin ja Watsonin tehdessä lähtöään eräs Milvertonin entinen uhri saapuu yllättäen taloon ja tappaa Milvertonin piilossa olevien Watsonin ja Holmesin silmien edessä. Holmes ja Watson poistuvat, eikä murhaajaa koskaan saada kiinni, sillä Holmes ei paljasta poliisille syyllistä. Hänestä tuo nainen teki oikein ottaessaan lain omiin käsiinsä ja tappaessaan Milvertonin, joka ilman häntä olisi tuhonnut vielä monta monituista elämää. 

## Aiheesta muualla
Socket 423

**Socket 423** oli Intelin käyttämä, Willamette-ytimeen pohjautuneiden ensimmäisten Pentium 4- suorittimien kanta. Se oli varsin lyhytikäinen, sillä sen suunnittelu ei sallinut kellotaajuuden nostamista yli kahden gigahertsin. Socket 423 -suoritinkantaa valmistettiin marraskuusta 2000 elokuuhun 2001. Sen korvasi Socket 478.
Socket 478

**Socket 478** on pääasiassa Intelin käyttämä suoritinkanta. Sille on valmistettu Pentium 4- ja Celeron-suorittimia. Socket 478 suunniteltiin kilpailijaksi AMD:n 462-piikkiselle Socket A:lle. 478:n on syrjäyttänyt LGA 775-kanta.

Socket 478:aan sopivat kaikki Northwood-koodinimelliset Pentium 4:t ja Celeronit, sekä ensimmäiset Prescott-pohjaiset Pentium 4:t ja myös jotkin Willamette-pohjaiset Celeronit ja Pentium 4:t. Socket 478 julkaistiin Northwood-ytimellisten suorittimien myötä vastavedoksi AMD:n Socket A:lle ja Athlon XP-suorittimelle. Socket 478 korvasi Socket 423:n, jota käyttäneet Willamette-suorittimet olivat vain vähän aikaa kaupoissa.

Socket 478 -kannalliset emolevyt voivat tukea DDR SDRAM-, RDRAM- ja joissakin tapauksissa myös SDRAM-muistia. Useimmissa emolevyissä on tuki vain DDR SDRAM:lle. Emolevyt, joihin kävi vain RDRAM eivät olleet suosittuja, koska RDRAM oli kalliimpaa kuin vastaavat SDRAM- ja DDR SDRAM -muistit. Myöhemmät versiot piirisarjoista tukivat nopeampaa väylätaajuutta, nopeampia DDR-muisteja ja Dual Channel -muistiominaisuutta.

Kuten edeltäjänsä Socket 423, myös Socket 478 käytti Intelin Quad Data Rate -teknologiaa, jolla dataa siirretään neljä kertaa kellosignaalia kohden. SDRAM-muisti muodostui nopean väylän kanssa pullonkaulaksi, jonka vuoksi Intel siirtyi nopeampiin muistiteknologioihin. Socket 478:n kanssa käytetyt väylätaajuudet ovat 100 MHz (400 MHz QDR), 133 MHz (533 MHz QDR) ja 200 MHz (800 MHz QDR).

Myös eräät Intel Core Duo-suorittimet käyttävät 478-pinnistä kantaa, mutta kyseessä ei ole Socket 478. Socket 478 tunnetaan myös nimellä FCPGA4.

Pentium M ja Celeron M ovat myös sopivia socket 478:n kanssa (Vaikka ovat Socket 479:lle, on niitä mahdollista käyttää myös Socket 478 -emolevyillä adapterin kanssa).
Socket 775

**Socket 775** (myös tunnettu nimillä **Socket T** ja **LGA 775**) on Intelin käyttämä suoritinkanta. Se eroaa muista siinä, että pinnit eivät ole suorittimessa, vaan kannassa. Kannan seuraaja oli LGA 1156.

LGA 775-kantaan sopivat Pentium 4 prosessorien lisäksi vanhemmat Intel Core 2 prosessorit. Myös vuonna 2006 julkaistuja neliytimisiä Core 2 Quad-versioita tuetaan.

Kantaa suojaa usein muovilevy, joka peittää kaikki pinnit, ennen levy on ollut aina prosessorissa.
Lockheed C-130 Hercules

**Lockheed C-130 Hercules** on nelimoottorinen potkuriturbiineilla varustettu rahtikone. Herculeesta on tehty yli 40 muunnelmaa, jotka palvelevat yli 50 maassa. Joulukuussa 2006 Herculeesta tuli B-52 Stratofortressin ja English Electric Canberran ohella kolmas lentokone, joka on palvellut alkuperäisellä asiakkaallaan (tässä tapauksessa Yhdysvaltain ilmavoimissa) yli 50 vuotta.

C-130 suunniteltiin joukkojenkuljetus- ja rahtikoneeksi. Se pystyy nousemaan ja laskeutumaan hyvin lyhyillä kiitoteillä. Nousua voidaan tehostaa vielä koneen kylkeen asennettavien kertakäyttöisten rakettien avulla (JATO). Monikäyttöiselle rungolle löytyi käyttöä vaihtelevissa tehtävissä mm. maahanlaskujoukot, asekoneena, pelastustehtävät, säätiedustelu, ilmatankkaus, ilmasammutustyöt ja loukkaantuneiden kuljetus. Koneella lennetään myös  huoltolentoja Antarktikselle (suksilla varustettu variantti LC-130). Herculeella ja sen muunnelmilla on pidempi keskeytymätön tuotanto kuin millään muulla sotilaslentokoneella.

Koneen viimeisin päivitys, C-130J Super Hercules toi mukanaan uutta tekniikkaa. Moottorit ovat uudet ja uusitun avioniikan johdosta kone tarvitsee aiempaa vähemmän miehistöä. Normaali miehitys tälle konemallille on 2 lentäjää ja rahdista vastaava. Navigaattoria ja lentomekaanikkoa ei enää tarvita.

## Tekniset tiedot (C-130H)

## Lähteet
*  

### Viitteet

## Aiheesta muualla
Andrea Anders

**Andrea Anders** (s. 10. toukokuuta 1975 Madison, Wisconsin, Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen näyttelijä. Hän on näytellyt muun muassa NBC:n tilannekomediassa *[[Joey]]* ja CBS:n tilannekomediassa *[[The Class]]*. Ennen *Joeya* hän näytteli televisiosarjoissa *[[Kylmä rinki]]*, *[[Guiding Light]]* ja *[[One Life to Live]]* sekä vieraili sarjassa *[[Kova laki]]* ja *[[Pelastaja (televisiosarja)|Pelastajassa]]*. Hänellä oli myös pieni rooli elokuvassa *[[Stepfordin naiset (vuoden 2004 elokuva)|Stepfordin naiset]]* (2004).

## Aiheesta muualla
* CBS.com
* TV.com
Socket 940

**Socket 940** on pääasiassa AMD:n käyttämä palvelintietokoneisiin tarkoitettu suoritinkanta, jota käytetään Opteron-prosessorien kanssa. Koska palvelimien täytyy olla vakaita, hyväksyy Socket 940 vain virheenkorjauskoodia (ECC) tukevat DDR-muistit (Socket AM2 käyttää DDR2:ta). Socket 940 -kantaa käyttäen on valmistettu kahdeksaa prosessoria tukevia emolevyjä.

Socket 940 -kantaa käyttävät myös tietyt AMD Athlon FX -prosessorit (FX-51, FX-53), jolloin kokoonpano tarvitse ECC-tuellisia DDR-muisteja. 

Socket AM2:ssa on myös 940 pinniä, mutta Socket 940 ja AM2 eivät ole yhteensopivia sillä Socket AM2 käyttää DDR2- ja Socket 940 DDR(1)-muisteja.
Socket 939

**Socket 939** on pääasiassa AMD:n käyttämä suoritinkanta. Se kehiteltiin heinäkuussa 2004 Socket 754:n korvaajaksi AMD:n Athlon64-suorittimille. 939:n on syrjäyttänyt Socket AM2.

Socket 939 tukee kaksikanavaista DDR SDRAM:ia 2*200 MHz nopeudella, mikä mahdollistaa teoriassa 6.4Gt/s kaistanleveyden. Socket 939 -kanta sisältää myös yhden HyperTransport-väylän, joka voi olla 2Gt/s nopea.
Socket 754

**Socket 754** on pääasiassa AMD:n käyttämä suoritinkanta. Se suunniteltiin korvaamaan vanhempi Socket A eli Socket 462. Suoritinkanta oli ensimmäinen joka tuki AMDn uusia AMD64-nimellä tunnettuja 64-bittisiä suorittimia. 754-kantaiset emolevyt tukivat DDR1-keskusmuistia.

## Vertailu toisiin suoritinkantoihin
Socket 754 on halvempi versio Socket 939:stä.
* Hitaampi HyperTransport-väylä
* Yksikanavainen muistiväylä 
* Halvempi emolevy

## Saatavuus
Ensimmäiset Socket 754 -suorittimet tulivat markkinoille syksyllä 2003. 754:n syrjäytti Socket AM2, joka tuli markkinoille 23. toukokuuta 2006.

## Lähteet
Musta Pekka (tarina)

**Musta Pekka** (engl. *The Adventure of Black Peter*) on yksi Arthur Conan Doylen kirjoittamista Sherlock Holmes -tarinoista. 

## Juoni

Entinen merimies, jota kotipaikkakunnallaan kutsutaan Mustaksi Pekaksi on murhattu iskemällä tämä pienessä tönössään olevalla muistoesineenä toimivalla valaanpyyntiharppuunalla tämän läpi. Tarkastaja Hopkinsin pyynnöstä Holmes ryhtyy tutkimaan tapausta. Eräässä vaiheessa Hopkins pidättää väärän miehen, mutta lopulta Holmes onnistuu houkuttelemaan oikean syyllisen ansaan. 

## Aiheesta muualla
Kuusi Napoleonia

**Kuusi Napoleonia** () on yksi Arthur Conan Doylen Sherlock Holmes -tarinoista. Tarinan perusajatuksena on Napoleonin rintakuvien selittämättömältä vaikuttava tuhoaminen. 

## Juoni

Tarkastaja Lestrade Scotland Yardista saapuu tapansa mukaan vierailemaan iltaisin Sherlock Holmesin luona ja kertoo salapoliisiystävälleen paljon hänelle päänvaivaa tuottavasta mysteeristä. Muutama Napoleonia esittävää kipsistä rintavalosta on varastettu ja löydetty murskattuina, mutta murtovaras ei ole koskenut mihinkään muuhun. Aluksi poliisi pitää tekoja jonkun mielenvikaisen aikaansaannoksina ja harmittomana, mutta sitten tapahtuu murha. Holmes ryhtyy selvittämään tapausta ja saa selville, että erään Napoleonin kipsisen rintakuvan sisään oli kätketty hyvin arvokas ja varastettu musta helmi. 

## Aiheesta muualla
Anne Sofie von Otter

**Anne-Sofie von Otter** (s. 9. toukokuuta 1955 Tukholma, Ruotsi) on ruotsalainen ooppera- ja konserttilaulaja, äänialaltaan mezzosopraano. Hänelle on myönnetty arvonimi hovsångerska () vuonna 1995. Hän on erityisen tunnettu housurooleistaan.

Von Otterin isä oli diplomaatti, ja von Otter asui lapsuudessaan Tukholman ohella Bonnissa ja Lontoossa. Opiskeltuaan Tukholmassa ja Lontoon Guildhallissa (muun muassa Vera Rozsan johdolla) hänet kiinnitettiin Baselin oopperaan, jossa hän teki 1983 oopperadebyyttinsä Alcinan roolissa Haydnin oopperassa *Orlando paladino*. Hänen ensiesiintymisensä Covent Gardenissa oli 1985 ja Metropolitan-oopperassa 1988 Cherubinon roolissa. Milanon La Scalassa von Otter debytoi 1988. Oopperalavoilla von Otter on saavuttanut huomattavaa menestystä Mozartin, Händelin ja Monteverdin oopperoiden rooleissa. Konserttilaulajana hänet tunnetaan Mahlerin, Brahmsin, Griegin, Wolfin ja Sibeliuksen tulkitsijana. Hänen vakituisena pianistinaan on toiminut ruotsalainen Bengt Forsberg (s. 1952).

Anne-Sofie von Otter on Ruotsin kahdeksannen pääministerin Fredrik von Otterin pojanpojan tytär. Hän oli naimisissa näyttelijä, teatteriohjaaja ja -johtaja Benny Fredrikssonin kanssa, joka teki itsemurhan maaliskuussa 2018. Heillä on kaksi lasta.

## Valikoitu diskografia
### Liedmusiikki ja laulut

*  (Bengt Forsberg, piano)
*  (Bengt Forsberg, piano)
*  (John Eliot Gardiner, kapellimestari)
*  (Bengt Forsberg, piano)
*  (Thomas Quasthoffin kanssa, Claudio Abbado, kapellimestari)

### Ooppera

* Richard Strauss:  (Bernard Haitink, kapellimestari)
* Georg Friedrich Händel:  (John Eliot Gardiner, kapellimestari)
* Jules Massenet:  (Kent Nagano, kapellimestari)
* Georg Friedrich Händel:  (Marc Minkowski, kapellimestari)
* Claude Debussy:  (Bernard Haitink, kapellimestari)
* Richard Strauss:  (Giuseppe Sinopoli, kapellimestari)

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Kotisivut 
* 
*
Die Mensch-Maschine

**Die Mensch-Maschine** () on Kraftwerkin albumi, joka julkaistiin vuonna 1978. Se on yksi kolmesta Kraftwerkin albumista, jotka valittiin vuonna 2005 hakuteokseen *[[1001 albumia jotka jokaisen on kuultava edes kerran eläessään]]*. Muut ovat *[[Autobahn (albumi)|Autobahn]]* (1974) ja *[[Trans-Europa Express]]* (1977).

## Kappalelista

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*
Jackass: Number Two

**Jackass: Number Two** on 22. syyskuuta 2006 ensi-iltansa saanut jatko-osa vuonna 2002 julkaistulle komediaelokuvalle . Alkuperäisestä *[[Jackass]]*-porukasta mukana ovat lähes kaikki, Johnny Knoxville, Bam Margera, Ryan Dunn, Chris Pontius, Steve-O, Dave England, Ehren McGhehey, Preston Lacy ja Jason "Wee-Man" Acuña. Ainoastaan Chris Raab ei ole mukana. Elokuvan kuvaukset aloitettiin tammikuussa 2006 ja se sai ensi-iltansa Yhdysvalloissa 22. syyskuuta 2006. Ensimmäisenä viikonloppunaan elokuva tuotti 29 miljoonaa dollaria ja vei ykkössijan Yhdysvaltojen Box Office -listalla.http://www.boxofficemojo.com/movies/?page=weekend&id=jackass2.htm Elokuvan jälkeen julkaistiin *[[Jackass 2.5]]*, jossa on ylijäämämateriaalia *Number Twon* kuvauksista.

## Juoni
Jackass: Number Two -elokuvassa ei ole keskeistä juonta, vaan se koostuu yksittäisistä stunteista ja piloista ykkösosan tapaan.

Elokuva alkaa Ennio Morriconen kappaleella *[[The Ecstasy of Gold]]*, jonka aikana pääosissa olevat Jackass-ryhmän jäsenet pakenevat autioitunutta asuinaluetta pitkin heidän perässään juoksevia härkiä. Yksitellen härät niittaavat Jackass-ryhmän jäsenet pois pelistä, kunnes jäljelle jää Johnny Knoxville, joka heittää ilmoille tutun fraasin “Hi, I’m Johnny Knoxville, welcome to Jackass!”, ja elokuvan otsikkoteksti “Jackass: Number Two” ilmaantuu kuvaan. Johnny ei pääse ikkunasta läpi ja härkä puskee hänet läpi.

## Arvioita
*Turun Sanomien* Päivi Valotien mielestä tätä jatko-osaa ei maksa vaivaa yrittää arvioida normaaleilla kriteereillä, koska se on samanlainen törkyvitseistä ja temppukokeiluista koottu kimara kuin edeltäjänsä *Jackass: The Movie* (2002). ”Eritteitä ja kakkakeppostelua elokuvassa piisaa siinä määrin, että rainan voisi monimielisesti todeta olevan ihan perseestä.” Elokuvan parasta antia on Valotiestä piilokamerajakso Pahasta papasta, kyseenalaisinta taas eläinten kiusaaminen.

## Lähteet
Matti Kuusimäki

**Matti Jyrki Johannes Kuusimäki** (s. 3. toukokuuta 1943 Turku) on suomalainen juristi. Hän toimi Suomen ensimmäisenä valtakunnansyyttäjänä vuosina 1997–2010. Hänen seuraajakseen tuli Matti Nissinen. Ennen valtakunnansyyttäjän virkaa hän toimi kanneviskaalina ja hovioikeudenneuvoksena Vaasan ja sittemmin Helsingin hovioikeudessa sekä oikeusministeriön kehitysjohtajana. Nuorempana hän on toiminut lisäksi Poliisiopiston (nykyinen Poliisiammattikorkeakoulu) opettajana 1968–1969.

Kuusimäki on koulutukseltaan oikeustieteen lisensiaatti. Tasavallan presidentti myönsi hänelle kesäkuussa 2009 professorin arvonimen.

## Lähteet
Valtakunnansyyttäjä

__NOTOC__
**Valtakunnansyyttäjä** on Suomen ylin syyttäjä. Virka on perustettu vuonna 1996, jolloin ylimmän syyttäjän tehtävät siirtyivät pois valtioneuvoston oikeuskanslerilta. Valtakunnansyyttäjä toimii valtakunnansyyttäjänvirastossa, jossa on myös apulaisvaltakunnansyyttäjä sekä noin kymmenen valtionsyyttäjää. Valtakunnansyyttäjänviraston alaisuudessa toimivat paikallistasolla kihlakunnansyyttäjät.

## Luettelo valtakunnansyyttäjistä

### Valtakunnansyyttäjät
Suomen ensimmäisenä valtakunnansyyttäjänä toimi Matti Kuusimäki 1997–2010. Hänen jäätyään eläkkeelle virkaan nimettiin Matti Nissinen vuonna 2010. Nissinen irtisanottiin tammikuussa 2018 virkavelvollisuuden rikkomisen johdosta ja siitä seuranneen puolen vuoden irtisanomisaikana virkaa hoiti  apulaisvaltakunnansyyttäjä Raija Toiviainen. Myöhemmin Toiviainen nimitettiin valtakunnansyyttäjän virkaan 1. elokuuta 2018 alkaen. Toiviainen hoiti virkaa lokakuuhun 2022 asti, jolloin valtakunnansyyttäjänä aloitti Ari-Pekka Koivisto.

### Apulaisvaltakunnansyyttäjät
Apulaisvaltakunnansyyttäjänä toimii Jukka Rappe. Aiemmin apulaisvaltakunnansyyttäjinä ovat toimineet Raija Toiviainen (2016–2018), Jorma Kalske (2002–2016) ja Martti Jaatinen (1997–2002).

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Valtakunnansyyttäjä  Valtakunnansyyttäjänvirasto
Mikko von Hertzen

**Magnus Mikael "Pide" von Hertzen** eli **Mikko von Hertzen** (s. 21. elokuuta 1972 Helsinki) on suomalainen muusikko. Hän on soittanut rumpuja Egotrippi- ja Lemonator-yhtyeissä. Tällä hetkellä hän on Von Hertzen Brothers -yhtyeen laulaja, kitaristi ja lauluntekijä.

Von Hertzen julkaisi vuonna 1999 Terhi Kokkosen kanssa singlen "Lupaus". Kappale oli neljä viikkoa Suomen Top20-singlelistalla ja sijoittui parhaimmillaan seitsemänneksi . Hän on laulanut taustalla veljensä Kie von Hertzenin edellisen bändin, Don Huonojen, levyillä. Hän oli myös mukana kahdella kappaleella Markus Nordenstrengin albumilla *Moody*.

Mikko von Hertzen tunnetaan myös vapaaehtoistyöntekijänä ja Äiti Amman eli Mata Amritanandamayin seuraajana. Hän eli Intiassa vuosina 1998–2005.  

Vuonna 2009 Mikko vieraili Onnen laulut -kokoelmalevyllä, jossa hän esitti kappaleen "Romanssi".

Syksyllä 2012 von Hertzen oli yksi kolmesta kykyjenetsintäohjelma Talent Suomen uusista tuomareista.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* 
* 
*
Valtakirja

**Valtakirja** on asiakirja, jolla fyysinen tai juridinen henkilö valtuuttaa toisen toimimaan puolestaan. Valtakirjaa käytetään muun muassa oikeudenkäyntiasiamiehen valtuutuksen osoittamiseen. Myös kaupankäynnissä voidaan toinen valtuuttaa myymään tai ostamaan jotain. Äänestyksessä äänioikeus voidaan valtakirjalla antaa toiselle henkilölle. Usein valtakirjassa yksilöidään annettu toimeksianto ja asiamiehen toimivallan laajuus, esimerkiksi kauppahinta.

## Valtakirjatyyppejä
* *Yksilöidyllä valtakirjalla* henkilö voi valtuuttaa jonkun tekemään puolestaan tietyn, asiakirjassa mainitun oikeustoimen. Valtakirjassa tulee määritellä oikeustoimi ja kertoa valtuutetun henkilön nimi.
**Avoin asianajovaltakirja* ei määritä sitä tehtävää, jota valtuutus koskee; valtuutuksen laatu ja laajuus jää päämiehen ja valtuutetun välisen sopimuksen varaiseksi. Avoimessa asianajovaltakirjassa on ainoastaan teksti "avoin asianajovaltakirja", päiväys ja valtuuttajan eli päämiehen allekirjoitus. Avoimella asianajovaltakirjalla ei voi nostaa rahaa.
* *Yleisvaltakirjan* myötä valtuutetulla on laaja kelpoisuus toimia valtuuttajan puolesta. Yleisvaltakirjassa on tavallisesti kahden todistajan nimet. Yleensä yleisvaltakirjassa luetellaan esimerkinomaisesti oikeustoimia, joihin valtuutettu voi ryhtyä, ja annetaan oikeus tehdä muita samankaltaisia toimia.

## Lähteet

## Katso myös
* Valtakirja (virkaan), virkamiehille annettu nimityskirja
Enontekiön lentoasema

**Enontekiön lentoasema** (; ) on Enontekiön kunnassa sijaitseva lentoasema. Se sijaitsee Hetasta kahdeksan kilometriä länteen. Lentoaseman sijainti noin 300 metrin korkeudessa merenpinnasta tekee siitä Suomen korkeimmalla sijaitsevan lentoaseman. 

Enontekiön lentoaseman rakennustyöt valmistuivat vuonna 1980, ja se siirrettiin Ilmailuhallituksen (nyk. Finavia) hallintaan vuonna 1988. Kiitotie pidennettiin vuonna 1992 kahteentuhanteen metriin. Finavia myi lentoaseman Enontekiön kunnalle vuonna 2020 ja se siirtyi kunnan hallintaan heinäkuussa 2021. Lentoasemaa operoi kunnan omistama yritys Enontekiön Lentoasema Oy.

Lentokentän terminaalirakennus on vuodelta 1989. Vuoden 2009 elokuussa Finavia ilmoitti nimeävänsä lentoaseman uudelleen Enontekiö-Kautokeinon lentoasemaksi, mutta nimenmuutosta ei ole käytännössä toteutettu.

Enontekiön lentoasemalta lennetään matkustajatilauslentoja pääsääntöisesti talvisin. Kesäisin lentoasema on erityisesti yleisilmailukäytössä. Lentoasema on valittu huoltovarmuuskeskuksen huoltovarmuuskriittiseksi yritykseksi ja sieltä lennettään myös sotilaslentoja.

## Matkustajamäärät

## Lähteet

## Aiheesta muualla

*Suomen ilmailukäsikirja – Enontekiön lentoasema
Tuomio

**Tuomio** on yleisen tuomioistuimen riita- tai rikosasian oikeudenkäynnin pääasiassa antama ratkaisu. Muut ratkaisut ovat **päätöksiä** (esimerkiksi hakemusasioissa, ratkaisut prosessiväitteisiin  tai todistajien palkkiovaatimuksiin). Hallintotuomioistuinten ratkaisut ovat päätöksiä. Tuomion täytäntöönpanon ja pätevyyden edellytyksenä on lainvoimaisuus.

Tuomio voidaan julkistaa suullisesti heti jutun käsittelyn jälkeen tai kirjallisesti myöhemmin "kansliapäätöksenä". Asianosaisilla on oikeus saada tuomio lopulta kirjallisena tietoonsa. Yksipuolinen tuomio annetaan jos jutun toinen osapuoli on passiivinen, ei anna vastinetta määräajassa tai ei saavu oikeuden istuntoon.

Yleiskielessä, esimerkiksi joukkotiedotusvälineissä, tuomiolla usein tarkoitetaan rikosasiassa tuomittua rangaistusta. Tuomioistuimen tuomio voi kuitenkin olla syytteet ja vaatimukset hylkäävä, joten väärinkäsityksen vaara on ilmeinen.

## Sisältö
Tuomion pitää sisältää ratkaisu sekä sen laatineiden tuomioistuimen jäsenten nimet. Laadukas ratkaisu sisältää lopputuloksen kaikista esitetyistä vaatimuksista ja syytteistä. Rikosasian tuomio on joko syylliseksi tuomitseva tai syytteen hylkäävä. Riita-asiasta annettavaa tuomiota voidaan kutsua suoritus-, vahvistus-, kielto-, sietämis- tai muotoamistuomioksi asiatyypistä riippuen.

## Muutoksenhaku
Tuomioihin haetaan muutosta yleensä valittamalla ylempään oikeusasteeseen. Valitusaikana käräjäoikeuden tuomio ei ole lainvoimainen, eli sitä ei voida panna täytäntöön, mikäli tyytymättömyydestä on ilmoitettu.  Hovioikeuden tuomio voidaan panna täytäntöön heti tuomion antamisen jälkeen. Korkein oikeus voi pyynnöstä tai oma-aloitteisesti kieltää toimeenpanon tai keskeyttää sen, jos hovioikeuden ratkaisuun on haettu muutosta.

Jos tuomiosta ei valiteta valitusaikana, se tulee lainvoimaiseksi ja voidaan panna täytäntöön.

Valitusajan jälkeen tuomioon voidaan vielä hakea korkeimmasta oikeudesta tuomion purkua mikäli oikeudenkäynnissä on menetelty virheellisesti, lakia on sovellettu väärin, oikeudenkäynnissä ei ole voitu esittää merkityksellistä seikkaa tai on esitetty perätön lausuma, väärennetty tai totuudenvastainen asiakirja. Yksipuoliselle tuomiolle voidaan hakea takaisinsaantia (uudelleen käsittelyyn ottamista yksipuolisen tuomion antaneessa tuomioistuimessa), mikäli on esittää seikka, jolla olisi ollut merkitystä asian ratkaisemiselle.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Käräjäoikeuden riita- ja hakemusasioiden kirjaamisjärjestelmän ohje  (Finlex)
Hallintotuomioistuin

**Hallintotuomioistuimet** ratkaisevat hallintolainkäyttöasioita eli julkisoikeudellisia valitusasioita ja hallintoriita-asioita. 

## Hallintotuomioistuimet Suomessa

Suomen hallintolainkäytössä on yleisinä hallintotuomioistuimina seitsemän alueellista hallinto-oikeutta ja korkein hallinto-oikeus. Erilaisia asiaryhmiä on halliinto-oikeuksissa käsiteltävissä asioissa suuri määrä lukuisilla julkisen toiminnan aloilla, kuten vero-, ympäristö-, maankäyttö-, luonnonvara-, vesi-, sosiaali-, terveys-, kunnallis-, ulkomaalais-, valtiontuki-, maatalous- ja virkamiesasioita. Korkeimmassa hallinto-oikeudessa asiaryhmiä on vielä enemmän, koska sinne valitetaan myös esimerkiksi markkinaoikeuden päätöksistä useissa asiaryhmissä, ja yleensä myös valtioneuvoston yleisistunnon päätöksistä.

Alueellinen hallinto-oikeus ratkaisee valituksen perusteella, onko viranomaisen päätös lainmukainen. Viranomainen voi olla paikallinen, alueellinen tai valtakunnallinen. Ellei hallinto-oikeuden ratkaisu tyydytä, voidaan useimmissa asioissa valittaa edelleen korkeimpaan hallinto-oikeuteen, jossa nykyisin edellytetään valituslupaa.

Suomen hallinto-oikeudet on nimetty pääosin sijaintipaikkakuntiensa mukaan:
* Helsingin hallinto-oikeus
* Hämeenlinnan hallinto-oikeus
* Itä-Suomen hallinto-oikeus (aikaisemmat *Kuopion hallinto-oikeus* ja *Kouvolan hallinto-oikeus*)
* Pohjois-Suomen hallinto-oikeus (aikaisemmin *Oulun hallinto-oikeus* ja *Rovaniemen hallinto-oikeus*)
* Turun hallinto-oikeus
* Vaasan hallinto-oikeus

Lisäksi Ahvenanmaalla on oma hallinto-oikeutta vastaava hallintotuomioistuimensa, Ålands förvaltningsdomstol, joka toimii maakunnan käräjäoikeuden yhteydessä.

Hallinto-oikeuksiin tehdään vuosittain noin 20 000 valitusta, henkilökuntaa hallinto-oikeuksissa on yhteensä noin 500.

Lisäksi hallintolainkäytön alalla toimii kaksi erityistuomioistuinta, jotka ovat markkinaoikeus ja vakuutusoikeus.

## Hallintotuomioistuimet Ruotsissa
Ruotsin hallintotuomioistuinjärjestelmä on kolmiportainen. Alin instanssi on hallinto-oikeus (förvaltningsrätt), väliasteen hallintotuomioistuin on kamarioikeus (kammarrätt) ja ylimpänä on korkein hallinto-oikeus (högsta förvaltningsdomstolen). Kamarioikeuksia on neljä, ja niihin eteneminen vaatii yleensä valitusluvan. Korkeimpaan hallinto-oikeuteen valittaminen on aina luvanvaraista.

## Katso myös
* Hallintolainkäyttö

## Lähteet

## Aiheesta muualla

*Korkeimman hallinto-oikeuden sivut
*Hallinto-oikeuksien esittelysivu
Nekropoli

**Nekropoli** (kreikan sanasta *nekropolis* ’kuolleiden kaupunki’) tarkoittaa isoa hautausmaata tai hautapaikkaa, jossa haudoille on rakennettu omat rakennelmat. Termiä käytetään pääasiassa hautausmaista, jotka sijaitsevat muinaisten kansojen kaupunkien ja keskusten läheisyydessä.

## Historia ja tarkoitus
Maailman vanhin nekropoli lienee Maltalla sijaitseva Ħal Saflienin hypogeum, joka on noin vuodelta 2500 eaa.

Nekropoleja rakennetaan useista syistä. Joskus niiden tarkoitus on pelkästään uskonnollinen, kuten Egyptin Kuninkaiden laakso. Koska usein uskottiin kuolemanjälkeiseen elämään, rakennettiin haudoille "asumuksia" ja rakennelmia. Toiset kulttuurit ovat taas luoneet nekropoleja sen takia, että kaupungissa on ollut hautauskielto; hyvinä esimerkkeinä etruskien rakentamat nekropolit, joita löytyy Italiasta, eteläisestä Toscanasta ja pohjoisesta Latiumista. Rooman valtakunnassa nekropoleja muodostui samasta syystä teiden varsille heti kaupunkien ulkopuolelle, esimerkiksi Via Appia Rooman ja Alyscamps Arlesin ulkopuolella.

Eräs hyvin huomattava historiallinen nekropoli on Samarkandissa sijaitseva Shahi Zinda, johon on haudattu entisten hallitsijaperheiden jäseniä.

1800-luvulla nekropoleja rakennettiin taas viktoriaanisen suurellisen ja yksityiskohtaisen muodin innoittamana. 

Nykyaikainen nekropoli on esimerkiksi Colmassa, Kaliforniassa. Se on San Franciscon esikaupunki, jonne on haudattu jo vuosikymmenien ajan San Franciscon ja muiden lähikaupunkien kuolleet. Kaupunkilaiset näkivät tarpeelliseksi haudata kuolleet kaupungin ulkopuolelle.

## Katso myös
* Katakombi
* Krypta
* Hautakammio

## Lähteet

## Aiheesta muualla
7. divisioona (talvisota)

**7. divisioona** oli käytännössä vain talvisodan aikana uudelleen nimetty / numeroitu Keski-Suomen sotilasläänin perustama 10. divisioona.

Divisioonan uudelleen nimeäminen / numerointi tammikuun 1940 alussa oli vain Taipaleenjoen taisteluiden aikana puna-armeijan tiedustelun hämäämiseksi tarkoitettu toimenpide. 

## Lähteet
*

### Viitteet
Päivi Hirvelä

**Päivi Maarit Hirvelä** (s. 10. joulukuuta 1954 Rovaniemi) on suomalainen juristi, joka on toiminut muun muassa Suomen korkeimman oikeuden jäsenenä eli oikeusneuvoksena, Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen tuomarina ja valtionsyyttäjä.

Hirvelä on koulutukseltaan oikeustieteen tohtori. Hänen lapsiin kohdistuvia seksuaalirikoksia käsittelevä väitöskirjansa *Rikosprosessi lapsiin kohdistuvissa seksuaalirikoksissa* tarkastettiin marraskuussa 2006 Helsingin yliopiston oikeustieteellisessä tiedekunnassa.

Hirvelä työskenteli yleisenä oikeusavustajana Sodankylässä ja Lahdessa 1981–1982, Kouvolan hovioikeuden esittelijänä 1984–1990 ja sen jälkeen vs. käräjätuomarina ja kihlakunnansyyttäjänä Lahdessa, kunnes hänet nimitettiin valtionsyyttäjäksi vuonna 1999. Hän on toiminut myös Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen sihteeristössä lakimiehenä ja esittelijänä eduskunnan oikeusasiamiehen kansliassa. Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen tuomarina hän toimi vuosina 2007–2015. Hirvelä nimitettiin korkeimman oikeuden jäseneksi 1. tammikuuta 2016. Hän jäi eläkkeelle 1. joulukuuta 2022.

## Kirjat
*
*

## Lähteet
3. divisioona (talvisota)

**3. divisioona** oli käytännössä vain uudelleen nimetty / numeroitu Satakunta-Hämeen sotilasläänin perustama 6. divisioona. 

Uudelleen nimeäminen / numerointi tehtiin puna-armeijan tiedustelun ja sodanjohdon hämäämiseksi.

Divisioona numeroitiin uudelleen puna-armeijan tiedustelun hämäämiseksi tammikuun 1940 alussa. Samassa yhteydessä ruotsinkieliseltä Pohjanmaalta koottu JR 22, uudelta tunnukseltaan Jalkaväkirykmentti 9 (JR 9), liitettiin 3. divisoonan alaisuuteen. Ohessa 3. divisoonan rykmentit vuoden 1940 alusta:

*Jalkaväkirykmentti 7 (JR 7), entinen Jalkaväkirykmentti 17 (JR 17)
*Jalkaväkirykmentti 8 (JR 8), entinen Jalkaväkirykmentti 18 (JR 18)
*Jalkaväkirykmentti 9 (JR 9), entinen Jalkaväkirykmentti 22 (JR 22)

Kun 3. divisioona otti rintamavastuun, niin lohkojen ryhmitykset muuttuivat seuraavasti:

*Lampeistenojan lohkoa miehitti JR 9. Lohko nimettiin pian uudelleen **Merkin lohkoksi**.
***Lähteen lohkoa** miehitti JR 8.
***Summan lohkoa** miehitti JR 7.
Aivan divisioonan oikealla sivustalla vastuualuetta hieman kavennettiin. Uuden lohkon nimeksi tuli **Suokannan lohko**.
Tykistö muuttui siten, että nyt divisioonan tukena olivat I ja II/KTR 3 sekä edelleen alueella olevat Raskas Patteristo 1 ja 2. Lisäksi 21. tammikuuta alkaen tuli lisäyksenä Ratsastava Patteri.

## Katso
*6. divisioona

## Lähteet
*

### Viitteet
Vilkuna

**Vilkuna** tai **Wilkuna** on suomalainen sukunimi, joka on muun muassa seuraavilla henkilöillä:

* Asko Vilkuna (1929–2014), kansatieteilijä, etnologian professori
* Janne Vilkuna (s. 1954), museologian professori, Jyväskylän yliopiston museon johtaja ja tietokirjailija
* Joose Vilkuna (1905–1989), maanviljelijä ja eräkirjailija
* Kustaa Vilkuna (1902–1980), akateemikko, kansa- ja kielitieteilijä, historioitsija ja ministeri
* Kustaa H. J. Vilkuna (s. 1966), historiantutkija ja tietokirjailija
* Kyösti Wilkuna (1879–1922), kirjailija, suojeluskuntaorganisaattori ja heimosoturi
* Maria Vilkuna (s. 1948), kielitieteilijä
* Pekka Vilkuna (s. 1949), kansanedustaja
* Varpu Vilkuna (1951–2014), kirjailija ja toimittaja.
Mittausvirhe

**Mittausvirhe** tarkoittaa tieteellisessä tutkimuksessa havainnoitavan suureen todellisen arvon ja mitatun arvon eroa. Kokeellisen tieteen tutkimuksissa samasta havaintoyksiköstä voidaan tavallisesti tehdä toistomittauksia. Tällöin mittausvirheen suuruudelle on mahdollista antaa arvio. Kun toistomittauksia ei ole mahdollista tehdä, ei mittausvirheestä voida antaa arviota. Tuloksien tilastollisissa analyysissa voidaan kuitenkin usein ottaa huomioon mittausvirheen vaikutus.
Mittausvirhe on aina likiarvo, sillä mittaustuloksiin liittyy aina epätarkkuutta.
Mittausvirhe voidaan jaotella karkeaan, systemaattiseen ja satunnaiseen virheeseen.

## Karkea virhe

Karkea virhe on se, mitä arkikielessä käsitetään sanalla *virhe*. Mittaustulokset, joiden kohdalla epäillään karkeaa virhettä, pyritään tavallisesti hylkäämään. Karkeita virheitä syntyy esimerkiksi, jos mitta-asteikkoa luetaan väärin, mittalaiteeseen tulee toimintahäiriö tai tietojen tallennuksessa tapahtuu virhe. Mittauspisteitä ei kuitenkaan saa hylätä, jos mittaajalla ei ole tuntumaa siihen, mistä erikoinen arvo saattaa johtua. Perusteeton hylkääminen ei ole hyvän tieteen teon periaatteiden mukaista. Mittausvirhe voi paljastua tuloksia vertaillessa. 

## Systemaattinen virhe

Systemaattinen virhe tarkoittaa virhettä, joka johtuu käytetystä mittalaiteesta tai mittausmenetelmästä. Virhe voi johtua nollakohdan virheellisestä asettamisesta, huolimattomuudesta johtuvasta mittausvirheestä tai laitteiston puutteellisesta kalibroimisesta. Esimerkiksi mittanauha on suunniteltu käytettäväksi huoneenlämpötilassa ja voi näyttää systemaattisesti lämpölaajenemisesta johtuen liian pientä lukemaa korkean lämpötilan mittauksissa. Tällaisissa tilanteissa virhe on mahdollista korjata kalibroimalla mittalaite  standardinäytteellä. Mielipidetutkimuksissa voi tulla systemaattista virhettä, jos kysymyksen asettelu on epäonnistunut. Systemaattinen virhe voidaan poistaa kokonaan. Virhettä on vaikea huomata, mutta se voidaan huomata toistamalla mittaus toisenlaisella mittausjärjestelyllä.

## Satunnainen virhe

Satunnainen eli tilastollinen virhe on mittauksissa aina läsnä eli sitä ei voi poistaa kokonaan. Kokeellisissa tutkimuksissa satunnaisen virheen osuus voidaan havaita, kun mittalaite on tarpeeksi tarkka. Tällainen virhe ei yleensä aiheuta harhaa tuloksiin, kunhan mittaukset toistetaan tarpeeksi monta kertaa, koska eri suuntiin olevat virheet kumoavat toisensa. Kokeellisessa tutkimuksessa satunnaiselle mittausvirheelle voidaan laskea arvio.

## Suhteellinen ja absoluuttinen virhe

Mittaustuloksissa suhteellinen virhe kertoo, kuinka suuri absoluuttinen virhe on suhteessa mittaustulokseen. Mitatun suureen arvo voidaan esittää näin: x= x𝑚 ± Δx. Suhteellinen virhe usein lasketaan kaavalla Δx / x𝑚 ∙ 100 %. Laskukaavassa x on mitattu suure, Δx on absoluuttinen virhe ja x𝑚 on saatu mittaustulos.

## Katso myös
*Virhe (kokeellinen tiede) *Virheen käsittelystä ja ilmoittamisesta*
*Virheen kasautumislaki *Miten virheet kasautuvat*

## Lähteet
*