Östersundom

**Östersundom** on Helsingin 55. kaupunginosa. Se sijaitsee Itä-Helsingissä ja kuuluu Östersundomin peruspiiriin yhdessä Salmenkallion, Talosaaren, Karhusaaren ja Ultunan kanssa. Östersundomilla on myös yhteistä rajaa Sipoon ja Vantaan kanssa.

Alue liitettiin Helsinkiin 1. tammikuuta 2009 osana Lounais-Sipoon osakuntaliitosta. Helsinkiin muodostettiin tällöin kaupunginosa, jonka nimeksi annettiin sekä suomen- että ruotsinkielisiin yhteyksiin Östersundom. Historiallisesti alueesta on käytetty myös suomenkielistä nimeä **Itäsalmi**.

Östersundomissa asui vuoden 2024 lopussa 413 henkeä, joka on noin neljäsosa koko suurpiirin asukasluvusta. Östersundomin kautta kulkee 1930-luvulla rakennettu Uusi Porvoontie eli seututie 170. Liikennemäärien kasvaessa 1960-luvulla voimakkaasti tiestä tuli yksi Suomen vaarallisimmista, kunnes Östersundomin pohjoispuolitse kulkeva Porvoonväylä valmistui 1970-luvun alkuvuosina. Alueella sijaitsevat Östersundomin kartano ja sen sivukartano Koivuniemi, jossa Zachris Topelius asui viimeiset vuotensa.

Östersundom on yksi Helsingin suunnitelluista rakennusprojektialueista. Alun perin suurpiirin alueelle suunniteltiin Itämetroa ja jopa 100&nbsp;000 asukasta yhdessä Vantaan Länsisalmen ja Sipoon Majvikin kanssa. Korkein hallinto-oikeus kumosi kaavan vuonna 2021 vedoten Natura-alueiden puutteelliseen arviointiin. Helsinki jatkaa uuden osayleiskaavan laatimista, mutta tavoite asukasluvusta on pudotettu noin 40&nbsp;000:een ja joukkoliikenteen runkoyhteyden muodostaisi Itäkeskukseen kulkeva pikaraitiotie.

## Nimi
Östersundom mainitaan vuoden 1347 tuomiokirjassa: ”*sochne männer aff Hattalom, thet Hwsoom och Öster Sundom är*”. Lisäksi mainitaan *Haukosma Sundona* eli Hauhonmaan salmet. Ruotsin kuninkaan tuomiolla Hattulan ja Hauhonmaan hämäläisten eränkävijöiden kalavedet annettiin ruotsalaisille, jotka olivat tulleet asumaan tänne salmien luokse. Myöhemmin Vuosaaren ja Länsisalmen välinen salmi on umpeutunut maankohoamisen takia. Tuomiokirje lienee kopio 1320-luvun alkuperäiskappaleesta ja on säilynyt vuosien 1618 ja 1624 kopioina. Siinä kylän nimenä esiintyy *Heldersby* (Itäsalmi) ja toisen kylän nimenä *Gudztens by i Wester Sundom* (Länsisalmi).

Kaupunginosa tunnettiin hetken aikaa myös suomenkielisellä käännösnimellä Itäsalmi, mutta syksyllä 2010 tuli voimaan päätös, jonka mukaan kaupunginosan nimeksi vakiinnutettiin ruotsinkielinen Östersundom. Perusteluiksi Helsingin kaupungin nimistönsuunnittelija Johanna Lehtonen kertoi, että he halusivat palata vanhaan, vakiintuneeseen ja kunnioitettuun nimeen. Kaupunginosan suomenkielisen nimen pudottamista vastustettiin asukkaiden puolelta virallisissa palautekirjeissä. Alueella olevalla rekisterikylällä säilyi kuitenkin edelleen myös nimi Itäsalmi. Äänestysalueen 055A:n suomenkielinen nimi oli vielä eduskuntavaaleissa 2011 virallisesti Itäsalmi.

## Kaavoitus
### Ensimmäinen yleiskaava
Östersundomin ensimmäinen yleiskaava syntyi Helsingin, Vantaan ja Sipoon yhteistyönä. Kaavaratkaisu perustui niin sanottuun Itämetroon eli metron jatkamiseen Mellunmäestä itään neljällä uudella asemalla, ja näiden ympärille rakentuvista noin 10&nbsp;000 asukkaan aluekeskuksista. Aluekeskukset olisivat olleet Vantaan Länsisalmi, Helsingin Östersundom ja Sakarinmäki sekä Sipoon Majvik pohjoinen. Muita yli 5&nbsp;000 asukkaan paikalliskeskuksia olisivat olleet Karhusaari, Landbo, Puroniitty ja Majvik etelä. Kaikkiaan uusia asukkaita oli suunniteltu kaava-alueelle noin 80&nbsp;000 – 100&nbsp;000. Työpaikkojen määräksi oli lisäksi suunniteltu jopa 30&nbsp;000.

Yleiskaava hyväksyttiin kunkin kaupungin ja kunnan valtuustoissa vuonna 2018. Helsingin hallinto-oikeus kuitenkin hylkäsi kaavan vuonna 2019. Päätöksessä todettiin, että asukasmäärän voimakas kasvu heikentää merkittävästi Natura 2000 -alueiden luontoarvoja ja yleiskaavassa ei ollut arvioitu riittävästi kaavoituksen vaikutusta suojeltuihin lintulajeihin. Korkein hallinto-oikeus piti voimassa päätöksen vuonna 2021.

Kaavoitusprosessin aikana Östersundomissa oli vuosina 2009–2021 voimassa rakennuskielto, ja alue jätettiin vuoden 2016 Helsingin yleiskaavan ulkopuolelle.

### Uudistettu osayleiskaava
Helsinki käynnisti 2020-luvun alussa uuden osayleiskaavan laatimisen, ja edellisestä poiketen se koskee vain Helsingin kaupungin alueita. Uuden osayleiskaavan on tarkoitus mahdollistaa luonnonläheinen ja pikkukaupunkimainen kokonaisuus, jonka maankäyttö keskittyisi uuden Porvoontien ja sitä pitkin kulkevan pikaraitiotien varrelle. Asukasluvuksi on arvioitu noin 35&nbsp;000 – 45&nbsp;000 ja työpaikkojen määräksi noin 4&nbsp;000 – 6&nbsp;000. Kaksi aluekeskusta olisivat Östersundom ja Sakarinmäki, ja lisäksi kaksi pienempää paikalliskeskusta sijoittuisivat Landbohon ja Karhusaareen. Noin kolmasosa suunnitelualueesta osoitettaisiin luonnonsuojelualueeksi.

Östersundomin osayleiskaavan luonnos hyväksyttiin Helsingin kaupunkiympäristölautakunnassa maaliskuussa 2025.

## Palvelut
* kirjasto
* peruskoulu: Sakarinmäen koulu (luokat 1–9) ja ruotsinkielinen Östersundom skola (luokat 1–6) toimivat Sakarinmäki-monitoimitalossa
* kolme päiväkotia
* posti

* K-Market (aiemmin Siwa)
* pizzeria

## Julkinen liikenne
Östersundomin alueella kulkevat seuraavat HSL:n linjat:

* 831 Itäkeskus (M) - Landbo
* 831K Itäkeskus (M) - Karhusaari - Landbo
* 839 Rapuojantie - Puroniitty
* 839K Rapuojantie - Talosaari - Östersundomin kappeli - Ultuna - Puroniitty
* 841 Itäkeskus (M) - Söderkulla - Nikkilä - Nikkilän kartano
* 841N Rautatientori - Itäkeskus - Söderkulla - Nikkilä - Nikkilän kartano
* 842 Itäkeskus (M) - Söderkulla - Eriksnäs
* 843 Itäkeskus (M) - Söderkulla - Kalkkiranta
* 844 Itäkeskus (M) - Söderkulla - Taasjärvi

Näiden lisäksi Landbon liittymästä kulkee yksi päivittäinen kaukoliikenteen vuoro, jolla pääsee muun muassa Porvooseen, Loviisaan ja Kotkaan.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Östersundomin yhteinen yleiskaava 
* Sakarinmäen lastenkirjasto - Esittely
* Yle Arkivet: När Östersundom blev Helsingfors