open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Arcturus

**Arcturus** (**&alpha; Boötis**) on Karhunvartijan tähdistön päätähti, jonka näennäinen suuruusluokka on –0,0 ja absoluuttinen suuruusluokka –0,2. Se on tähtitaivaan neljänneksi kirkkain tähti ja Siriuksen jälkeen toiseksi kirkkain Suomessa näkyvä tähti.

## Havaitseminen Suomessa
Helpoin tapa löytää Arcturus yötaivaalta on seurata Otavan kauhan ”vartta” alaspäin. Arcturuksesta samaa linjaa eteenpäin jatkettaessa tulee vastaan myös Spica, Neitsyen päätähti.

## Arcturuksen nimi

Arcturus tulee antiikin kreikankielisestä sanasta *Ἀρκτοῦρος* (*Arkturos*), joka tarkoittaa ”Karhunvartijaa”, ja josta tulee myös Karhunvartijan tähdistön suomenkielinen nimi. Arabian kielessä tähdestä käytetään nimeä **Haris-el-sema**, ”taivaan pitäjä.” Tätä nimeä on joskus on roomalaistettu muotoihin **Aramec** ja **Azimech**, mutta nykyisin niitä ei enää käytetä.

Kiinassa Arcturusta kutsutaan nimellä *Dah Jyaoo* (大角, "Suuri sarvi"; Pinyin: Dajiao), koska tähti on Sarvi-nimisen kiinalaisen tähtikuvion (; Pinyin: Jiaosu) osa. Myöhemmin Arcturuksesta tuli *Kangh Shiuh* (亢宿, Pinyin: Kangsu) -nimisen kiinalaisen tähtikuvion osa.

Muinaisjapanilaiset omaksuivat kiinalaisen nimen "大角", mutta tähden läntinen nimi (アルクトゥルス) on tavallisempi nykyään.

## Fysikaalisia tietoja Arcturuksesta
Arcturuksen magnitudi on &minus;0,05. Se on 115 kertaa Aurinkoa kirkkaampi, mutta suurin osa tähden säteilystä tulee infrapunasäteilynä, jolla se loistaa 180 kertaa päivätähteämme kirkkaammin.

Arcturus luokitellaan K1,5 IIIpe -luokan punaiseksi jättiläistähdeksi. Kirjaimet *p* ja *e* kuvaavat  tähden sähkömagneettista spektriä: *p* tulee englannin sanasta ”peculiar”, epätavallinen, ja *e* sanasta ”emission”, joka viittaa emissioviivoihin. Tämä on melko tavallista punaisille jättiläisille, mutta Arcturus on ilmiöstä oppikirjamainen esimerkki.

Hipparcos-satelliitin mukaan Arcturus on meistä 36,7 valovuoden (11,3 parsekin) päässä eli kosmologisessa mittakaavassa melkein naapurissamme. Satelliitin havainnoista selvisi myös, että Arcturus on muuttuva tähti. Kirkkauden muutoksen suuruus on 0,04 magnitudia noin 8,3 vuorokauden ajanjaksolla. Uskotaan, että tähden pinta sykkii, mikä on tavallista jättiläistähdillä. Sykkimisen nopeus on 150 m/s ja taajuus yksi sykähdys 1,842 päivässä.

Arcturuksen näennäinen läpimitta on 0,019–0,027 kaarisekuntia ja todellinen 24,5 Auringon sädettä. Arcturus on vanha Linnunradan paksun kiekon populaation  tähti ja kuuluu samaan ryhmään 52 muun tähden kanssa. Tähti polttaa heliumia ytimessään ja vetyä kuoressa sen ympärillä.

Hipparcos-satelliitin havaintojen mukaan Arcturus on kaksoistähti, jonka kumppani on noin 20 kertaa päätähteä himmeämpi. Tähdet kiertävät toisiaan niin lähellä, että nykyisillä havaintomenetelmillä niiden erottaminen visuaalisesti on erittäin vaikeaa. Toiset tutkimukset ovat kuitenkin tulleet siihen tulokseen, ettei Arcturus sittenkään olisi kaksoistähti.

## Lähteet
* Honkala, Juho (toim.): Tähtitieteen sanakirja. Wsoy 1999. 
### Viitteet

## Aiheesta muualla
600-vuosikymmen eaa.

## Tapahtui vuosikymmenen aikana
*

## Syntyneitä
* 609 eaa. – Anaksimandros, antiikin Kreikan esisokraattinen filosofi
610-luku eaa.

## Tapahtui vuosikymmenen aikana

* 610 eaa – Nekau II:sta tuli Egyptin faarao.
* 612 eaa – Babylonialaiset ja meedialaiset surmasivat Sinsharishkun, Assyrian valtakunnan viimeisen kuninkaan. Pääkaupunki Ninive hävitettiin maan tasalle.
* 619 eaa – Alyattes II:sta tuli Lyydian kuningas.

## Syntyneitä
* n. 610 eaa. – Anaksimandros (k. 546 eaa.), antiikin kreikan esisokraattisista filosofeista. 

## Kuolleita
*
620-luku eaa.

## Tapahtui vuosikymmenen aikana
* n. 620 eaa. syntyi kirjailija Aisopos
* n. 625 eaa. Babyloniassa tehtiin ensimmäinen asfaltoidun tapainen tie
630-luku eaa.

## Tapahtui vuosikymmenen aikana
* 638 eaa.: Silphiumia alettiin tuoda Kreikkaan Pohjois-Afrikasta.
* 631 eaa.: Kyrenen kaupunki perustettiin Pohjois-Afrikkaan.

## Syntyneitä
* 636 eaa. - Thales Miletoslainen, antiikin kreikkalainen esisokraattinen filosofi, valtiomies, insinööri, matemaatikko, tähtitieteilijä ja kosmologi
640-luku eaa.

## Tapahtui vuosikymmenen aikana
* 640 eaa. päättyi Argaios I:n valtakausi Makedonian kuninkaana
* 648 eaa. otettiin pankration mukaan yhdeksi olympialaisten urheilulajeista
650-luku eaa.

## Tapahtui vuosikymmenen aikana
*652 eaa – Egyptin käskynhaltija Psammetikos kapinoi Assyriaa vastaan, ja hän perustaa 26. dynastian.
*652 eaa. – Shamashumuskin, Babylonian käskynhallitsija aloittaa kapinan Assyriaa vastaan. Kapina päättyy neljän vuoden jälkeen Shamashumuskinin itsemurhaan.
*650 eaa – Skyytit ja kimmerit hyökkäävät Syyriaan ja Palestiinaan.
*650 eaa. – Sparta nujertaa kapinan toisessa Messinian sodassa.

## Lähteet
Messier 5

**Messier 5** on pallomainen tähtijoukko Käärmeen tähdistössä. Sen löysi Gottfried Kirch yhdessä vaimonsa Maria Margarethen kanssa vuonna 1702. Charles Messier löysi kohteen itsenäisesti 23. toukokuuta 1764. William Herschel oli ensimmäinen, joka havaitsi kohteen muodostuvan yksittäisistä tähdistä.

M5:n etäisyys Aurinkokunnastamme on noin 24&nbsp;500 valovuotta. Siinä on yli 100&nbsp;000 tähteä, joista yli sadan tiedetään olevan muuttuvia tähtiä.  Kohteen arvioidaan olevan yksi vanhimmista ja suurimmista pallomaisista tähtijoukoista. M5 kulkee aurinkokunnastamme poispäin n. 52 km/s nopeudella. 

M5:stä on toistaiseksi löydetty 105 muuttuvaa tähteä, joista ensimmäiset löydettiin jo 1890. Kohteen kirkkaimpien tähtien suhteellinen kirkkaus on 12,2.

## Katso myös
* Messierin luettelo

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* 
* 
*
180-luku

## Tapahtui vuosikymmenen aikana
**Vuosi [[180]]**

* Markomannisodat päättyivät, kun Marcus Aurelius kuoli sodan aikana Vindobonassa.
* Marcus Aureliuksen poika, Commodus, peri keisarin viran.

**Vuosi [[181]]**

**Vuosi [[182]]**

**Vuosi [[183]]**

**Vuosi [[184]]**

* Keltaisten turbaanien kapina alkoi Kiinassa. Se kukistettiin viimeistään vuonna 204. Kapina johti lopulta Han-dynastian tuhoutumiseen ja jakautumiseen kolmeksi kuningaskunnaksi vuonna 220.
* Beorhyu nousi Korean kuningaskunnan, Sillan, hallitsijaksi.

**Vuosi [[185]]**

* Kiinalaiset tähtitieteilijät havaitsivat supernovan, jolle on annettu nimitys SN 185.
* Irenaeus kirjoitti, että oikeita evankeliumeja on vain neljä.

**Vuosi [[186]]**

**Vuosi [[187]]**

**Vuosi [[188]]**

**Vuosi [[189]]**

* Xiandi nousi itäisen Han-dynastian keisariksi Lingdin kuoleman jälkeen. Hänen valtakaudellaan Han-dynastia tuhoutui.
* Viktor I nousi paavin virkaan.

## Lähteet
190-luku

## Tapahtui vuosikymmenen aikana

**Vuosi [[190]]**

**Vuosi [[191]]**

**Vuosi [[192]]**

* 31. joulukuuta Pertinax julistettiin Rooman keisariksi Commoduksen kuoleman jälkeen. Hän kuitenkin kuoli seuraavana vuonna.

**Vuosi [[193]]**
* 193 oli kolmen keisarin vuosi Roomassa, kun Pertinax, Didius Julianus ja Septimius Severus olivat keisareina. Vuotta on myös kutsuttu viiden keisarin vuodeksi.
* 28. maaliskuuta, Rooman keisari Pertinax murhattiin, ja Didius Julianus julistettiin keisariksi.
* 1. kesäkuuta myös Didius Julianus murhattiin.
* Rooman senaatti julisti Septimius Severuksen keisariksi.
* Pescennius Niger julistautui Rooman keisariksi Syyriassa, mutta hän ei koskaan ollut laillisesti keisari.
* Severus liittoutui Clodius Albinuksen kanssa, joka myöhemmin yritti kaapata vallan.

**Vuosi [[194]]**
* 194 – Pescennius Niger häviää Issoksen taistelun Severuksen joukkoja vastaan. Niger kuolee Antiokian ulkopuolella.
* Septimius Severus teki sotaretken Efuratin takaisille alueille.

**Vuosi [[195]]**
* 195 Clodius Albinus julistautui keisariksi Britanniassa. Hän teki Lyonista pääkaupunkinsa.

**Vuosi [[196]]**
* Septimius Severuksen joukot valtasivat Byzantionin piirityksen jälkeen. Byzantionilaiset olivat tukeneet Severuksen vastustajaa Pescennius Nigeriä.
* Clodius Albinuksen yritti kaapata keisarin vallan, mutta Severus päihitti hänet.
* Naehae nousi Korean kuningaskunnan, Sillan, hallitsijaksi.

**Vuosi [[197]]**
* 19. helmikuuta Rooman keisari Septimius Severus kukisti usurpaattori Clodius Albinuksen Lyonin lähellä käydyssä taistelussa.
* Septimius Severuksen sota Parthiaa vastaan alkoi. Sota kesti vuoteen 199 asti.
* Tertullianus kirjoitti *[[Apologeticus|Apologeticuksen]]*.

**Vuosi [[198]]**

* Septimius Severuksen sota Parthiaa vastaan jatkui. Severuksen joukot valtasivat Ktesifonin.

*Septimius Severuksen poika Caracalla julistettiin *augustukseksi*.

**Vuosi [[199]]**

* Septimius Severus kampanjoi Egyptissä vuosina 199–201.
* Pyhä Zephyrinus aloitti paavina.

## Merkittäviä henkilöitä
* Pertinax – Rooman keisari vuonna 193
* Didius Julianus – Rooman keisari vuonna 193
* Septimius Severus – Rooman keisari vuosina 193 – 211
* Pescennius Niger – usurpaattori vuosina 193 – 194
* Clodius Albinus – usurpaattori vuosina 195 – 197

## Lähteet
170-luku

## Tapahtui vuosikymmenen aikana
*Tuleva kiinalainen sotaherra Cao Cao sai ensimmäisen tärkeän viranhaltijan tehtävän.
*Marcus Aurelius kirjoitti Itselleni-teosta.
*Marcus Aureliuksen aikana kristityt kohtasivat paljon vainoa ja teloituksia.

**Vuosi [[170]]**

* Sveebit ja markomannit hyökkäsivät Roomaan, nykyiseen Pohjois-Italiaan. Tämä tunnettiin myös Carnuntumin taisteluna osana markomannisotia.
* Pyhä Soter nousi paavin virkaan.

**Vuosi [[171]]**

* Rooma solmi rauhan kvadien ja jazygien kanssa.

**Vuosi [[172]]**

* Avidius Cassius kukisti kapinan Egyptissä.
* Roomalaiset aloittivat vastahyökkäyksen markomannisodissa.

**Vuosi [[173]]**

**Vuosi [[174]]**

* Eleuterius nousi paavin virkaan.

**Vuosi [[175]]**

* Roomalainen sotilas Avidius Cassius yritti tehdä vallankaappauksen nimittämällä itsensä keisariksi kuultuaan huhuja Marcus Aureliuksen kuolemasta.

**Vuosi [[176]]**

* Marcus Aureliuksen ratsastajapatsas pystytettiin todennäköisesti vuonna 176.

**Vuosi [[177]]**

**Vuosi [[178]]**

* Marcus Aurelius hyökkäsi markomanneja vastaan Tonavan varrella.
* Maanjäristys tuhosi Smyrnan (nykyinen Izmir).

**Vuosi [[179]]**

## Lähteet
160-luku

## Tapahtui vuosikymmenen aikana
* Justinus Marttyyri teloitettiin Roomassa.
* Kiinalainen Han-dynastia alkoi vähitellen rappeutumaan.
* Antoninuksen rutto alkoi levitä.

**Vuosi [[160]]**

**Vuosi [[161]]**

* Rooman keisareiksi nousivat Antoninus Piuksen kuoleman jälkeen yhdessä tämän adoptiopojat Marcus Aurelius ja Lucius Verus.
* Alkoi Lucius Veruksen sota Parthiaa vastaan, jota päättyi vasta vuonna 166.

**Vuosi [[162]]**

* Lucius Verus, Rooman keisari, johti hyökkäystä Parthiaan vuonna 161 tai 162.

**Vuosi [[163]]**

**Vuosi [[164]]**

* Roomalainen kenraali Avidius Cassius ylitti Eufratin ja hyökkäsi Parthiaan.
* Roomalaiset valtasivat Parthian pääkaupungin Ktesifonin ja Seleukian.
* Roomalaiset hylkäsivät Antoninuksen vallin Skotlannissa.
* Marcus Aurelius antoi tyttärensä Lucillan puolisoksi kanssahallitsijalleen Lucius Verukselle.

**Vuosi [[165]]**

**Vuosi [[166]]**

* Marcus Aureliuksen lähettämä roomalainen retkikunta perusti lähetystön Han-dynastiaan.

**Vuosi [[167]]**

* Markomannit lyövät roomalaiset Pannoniassa. Alkoivat markomannisodat.

**Vuosi [[168]]**

* Han Lingdi nousi itäisen Han-dynastian keisariksi.
* Lucius Verus liittyi Marcus Aureliuksen taisteluun markomannien hyökkäystä vastaan.

**Vuosi [[169]]**

* Germaanit ja sarmaatit hyökkäsivät Tonavan linnoitusten läpi Rooman valtakuntaan.
* Marcus Aurelius jäi yksin Rooman keisariksi Lucius Veruksen kuoltua.

## Lähteet

## Merkittäviä henkilöitä
* Marcus Aurelius, Rooman keisari
* Lucius Verus, Rooman keisari
150-luku

## Tapahtui vuosikymmenen aikana
*Rooman armeija oli suurimmillaan noin 400&nbsp;000 miestä eri arvioiden mukaan noin 100-luvulla.
*Kaupungista Forum Hadriani tehtiin municipium eli Rooman valtakunnan alaisuuteen kuuluva.
*Antoninus Liberalis kirjoitti teoksen nimeltään *Metamorfōseōn Synagōgē*.
*Klaudios Ptolemaios viimeisteli tähtitieteeseen liittyvän teoksensa Almagest.

**Vuosi [[150]]**

* Mauretania, berberivaltio ja Rooman maakunta Pohjois-Afrikassa, kapinoi Rooman valtaa vastaan.

**Vuosi [[151]]**

* Konfutselaisen oppineen, Wu Liangin muistoksi rakennettiin pyhäkkö alueelle, joka tunnetaan nykyään Shandongin maakuntana.

**Vuosi [[152]]**

**Vuosi [[153]]**

**Vuosi [[154]]**

* Adalla nousi Korean kuningaskunnan, Sillan, hallitsijaksi.

**Vuosi [[155]]**

* Tuleva kiinalainen sotaherra, Cao Cao, syntyi.

**Vuosi [[156]]**

* La Mojarra Stela 1 on steela, joka ajoituksen mukaan kaiverrettiin nykyisen Meksikon alueella vuonna 156.

**Vuosi [[157]]**

* Anicetus vastaanotti paavin viran.

**Vuosi [[158]]**

**Vuosi [[159]]**

## Merkittäviä henkilöitä
* Antoninus Pius, Rooman keisari (138–161).

## Lähteet
798

## Tapahtumia
* Salzburgin piispa korotettiin arkkipiispaksi.
* Essexin kuningas Sigeric I luopui kruunusta poikansa Sigeredin hyväksi.

## Syntyneitä
* 
## Kuolleita
* Eadberht III Præn, Kentin kuningas
796

## Tapahtumia
*Kaarle Suuri voitti avaarit.
* Coenwulfista tulee Mercian kuningas.

## Syntyneitä
* 
## Kuolleita
* Offa, Mercian kuningas 
* Ecgfrith, Mercian kuningas
792

## Tapahtumia
* 
## Syntyneitä
* Paavi Hadrianus II

## Kuolleita
* Jænberht, Canterburyn arkkipiispa
* Osred II, Northumbrian kuningas
791

## Tapahtumia
* 
## Syntyneitä
* Idris II, idrisidi-dynastian kuningas.

## Kuolleita
* Idris ibn Abdullah, idrisidi-dynastian kuningas.
799

## Tapahtumia
* 
## Syntyneitä
* 
## Kuolleita
* Paulus Diaconus, benediktiinimunkki.
* Osbald, Northumbrian kuningas
Messier 7

**Messier 7** on avoin tähtijoukko Skorpionin tähdistössä. Ptolemaios tunsi sen jo vuonna 130. Charles Messier lisäsi sen luetteloonsa 23. toukokuuta 1764.

M7 on suuri ja kirkas joukko, joka on helppo havaita paljainkin silmin. M7 on Messierin luettelon eteläisin kohde, eikä näy Suomessa.

## Katso myös
* Messierin luettelo

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* 
* 
*
789

## Tapahtumia
* Japanin keisari Kammua koettelivat vallankaappausyritys, kuivuus ja nälänhätä.
## Syntyneitä
* Ziryab, al-andalusialainen muusikko ja runoilija
## Kuolleita
* Willehad, Bremenin ensimmäinen piispa
788

## Tapahtumia
* Kaarle Suuri valloitti Baijerin.
* Marokko itsenäistyi.
## Syntyneitä
* 
## Kuolleita
*Ælfwald I,  Northumbrian kuningas
787

## Tapahtumia
* Nikean toinen kirkolliskokous kutsuttiin kokoon kuvainraastajia vastaan keisarinna Irenen kutsusta.
* Viikinkien varhaisin mainittu ryöstöretki, Portlandin saarelle.
786

## Tapahtumia
*

## Syntyneitä
* 
## Kuolleita
* Desiderius, langobardien viimeinen kuningas
* Cynewulf, Wessexin kuningas
785

## Tapahtumia
* Saksien päällikkö Widukind kääntyi kristityksi kapinoituaan pitkään tuloksettomasti Kaarle Suuren frankkiarmeijaa vastaan.
* Pennit otettiin käyttöön Englannissa.

## Syntyneitä
* 
## Kuolleita
*Al-Mahdi, kalifi

## Lähteet
782

## Tapahtumia
* Saksien johtaja Widukind kapinoi Kaarle Suurta vastaan. Kaarle kukisti kapinan ja teloitutti 4&nbsp;500 saksitaistelijaa lokakuussa 782 Verdenin verilöylyssä, nykyisessä Ala-Saksissa.
## Syntyneitä
* 
## Kuolleita
*

## Lähteet
781

## Tapahtumia
* Keisari Kanmun valtakausi Japanissa alkoi.
* Ten'ō-kausi Japanissa alkoi.
* Abd ar-Rahman I valloitti Pamplonan.

## Syntyneitä
* 
## Kuolleita
* Kōnin, Japanin keisari.
780

## Tapahtumia
* 9-vuotiaasta Konstantin VI:sta tulee Bysantin keisari, vallan ottaa hänen äitinsä Irene.
## Syntyneitä
* 
## Kuolleita
* 7. helmikuuta - Nicetas, Konstantinopolin patriarkka
* 8. syyskuuta - Leo IV, Bysantin keisari
* Lothar, Kaarle Suuren poika
784

## Tapahtumia
* Japanin pääkaupunki siirrettiin Heijō-kyōhosta (nykyinen Nara) Nagaoka-kyōhon.

## Syntyneitä
* 
## Kuolleita
*
Kulttuurilehti

**Kulttuurilehti** on kulttuuriaiheisiin keskittyvä aikakauslehti ja mielipidelehti. Niiden levikki on yleensä pienehkö, Suomessa muutamista sadoista kymmeniin tuhansiin. Suomalaisten kultturilehtien yhteisjärjestönä toimii Kulttuuri-, mielipide- ja tiedelehtien liitto Kultti ry.

## Katso myös
* Luettelo Suomen kulttuurilehdistä

## Kirjallisuutta
*
Amenmesse

**Amenmesse** oli Egyptiä 19. dynastian aikaan vuosina 1203–1200 eaa. hallinnut faarao.

Pitkään luultiin, että Amenmesse oli Merenptahin poika Seti-Merenptah, mutta uudemmat tutkimukset ovat osoittaneet, että Amenmesse ei todennäköisesti ollut edes kuninkaallista alkuperää. Hänen vanhemmistaan ei tiedetä mitään, mutta hänen vaimonsa oli todennäköisesti Baktwerel.

Amenmesse nousi valtaistuimelle ennen faarao Merenptahin poikaa Seti II:sta. Syytä tähän ei tiedetä. Todennäköisesti prinssi Seti oli matkalla jossain kaukaisessa maakunnassa tai valtiovierailulla jossain naapurimaassa, kun Amenmesse päätti käyttää tilaisuutta hyväkseen ja nousta valtaan. Hallitusaikanaan hän otti monia edellisten faaraoiden hankkeita omakseen ja jatkoi niitä lyhyen hallitusaikansa ajan. Varmuudella ei kuitenkaan voida sanoa mitä rakennusprojekteja hän aloitti sillä Seti II:n korvasi Amenmessen nimen omallaan.

Amenmesse on haudattu muiden Uuden valtakunnan faaraoiden tapaa Kuninkaiden laaksoon (hauta KV10). Haudan koristelut ovat osittain keskeneräisiä, ja osa niistä on tuhottu muinaisina aikoina. Haudasta löytyi kolme muumiota, kaksi naisen ja yksi miehen, joita ei kuitenkaan ole tunnistettu. Todennäköisesti muumiot kuuluvat kuitenkin Amenmesselle ja mahdollisesti hänen vaimoilleen. Muumioiden yhteydestä on löytynyt myös kanooppiastioita ja graniittisen sarkofagin kappaleita. Sarkofagi on alun perin kuulunut henkilölle nimeltä Anketemheb, mutta otettu uudelleen käyttöön kuninkaan haudassa. Sekä sarkofagista että kanooppiastioista on löydetty nimi Takhat (Merenptahin vaimo), joten on todennäköistä että hänet on haudattu tänne. Lisäksi haudasta on löytynyt Seti I:lle kuuluvien shabti-hahmojen palasia. Hauta on suljettu yleisöltä, koska siellä suoritetaan parhaillaan arkeologisia kaivauksia.

## Aiheesta muualla

*A Mystery Fit For A Pharaoh Smithsonian
*Amenmesse Project
Seti II

**Seti II** oli Egyptiä 19. dynastian aikaan vuosina 1200&ndash;1194 eaa. hallinnut faarao.

Seti oli faarao Merenptahin ja kuningatar Takhatin poika. Vaikkakin hän oli Egyptin kruunun laillinen perijä, ehti Amenmesse nousta valtaistuimelle noin kolmeksi vuodeksi ennen häntä. Syytä tähän ei tiedetä, mutta todennäköisesti Seti oli poistunut pääkaupungista kun Amenmesse kaappasi vallan. Seti todennäköisesti yritti saada valtaistuinta itselleen palattuaan, mutta ei siinä heti onnistunut. Setillä oli lisäksi ainakin kolme päävaimoa, Takhat, Tiaa ja Tausret. Setillä ja Tausretilla oli ainakin yksi poika, myös nimeltään Seti-merenptah, joka kuitenkin kuoli jo nuorena. Setin seuraajaksi nousi hänen ja oletettavasti Tiaan poika Siptah. Kuningatar Tausretin oletetaan kuitenkin pitäneen todellista valtaa aina 19. dynastian loppuun saakka.

Seti II:n hallitusaika oli ilmeisesti varsin rauhallinen, sillä Siinain kaivoksilla tapahtuneen pienen selkkauksen lisäksi ei muita merkintöjä sotilaallisesta toiminnasta löydy. Hänen tiedetään ottaneen Amenmessen aloittamia rakennuksia omin nimiinsä ja korvanneen Amenmessen nimen omallaan. Lisäksi hän viimeisteli muutamia Ramses II:n aikana keskeytyneitä rakennusprojekteja. Setin rakentamista temppeleistä ei voida olla täysin varmoja, sillä hän väittää rakentaneensa useita, joista ei ole löydetty mitään todisteita.

Seti on haudattu muiden Uuden valtakunnan kuninkaiden tapaan Kuninkaiden laaksoon (hauta KV15). Haudan alkuperästä ei ole varmaa tietoa. Oletettavasti Seti haudattiin vaimonsa Tausretin hautaan, josta hänet on myöhemmin siirretty tähän hautaan, jonka viimeistely on selvästi keskeneräinen. Haudan rakennuttajana oletetaan olleen Setnakht. Haudan rakennus on ilmeisesti keskeytetty jossain vaiheessa, mahdollisesti Amenmessen hallitusaikana, jolloin Setin nimi pyyhittiin seiniltä. Setin vaimo kuningatar Tausret palautti Setin nimen haudan seinille hallitusaikanaan.
RGB-värimalli

**RGB-värimalli** on väritila, jossa eri värejä muodostetaan sekoittamalla keskenään punaisen, vihreän ja sinisen väristä valoa. Värimallin nimi juontuu näiden päävärien englanninkielisistä nimistä: *red*, *green*, ja *blue*. Tällaista värillisiä valoja yhdistelevää värimallia kutsutaan *additiiviseksi*, mikä on vastakohta esimerkiksi painotekniikassa käytetylle *subtraktiiviselle*, värejä valosta vähentävälle, värimallille. RGB-värimallia käytetään värien esittämiseen muun muassa tietokoneessa ja televisiovastaanottimessa, joiden näyttölaitteiden pikselit muodostuvat punaisen, vihreän ja sinisen värisistä valonlähteistä.

## RGB-värimalli digitaalisessa kuvankäsittelyssä

Kuvatiedostoja käsitellään yleensä RGB-väritilassa. RGB-värikuvatiedosto muodostuu kolmesta värikanavasta. Näytöllä kanavat näkyvät punaisina, vihreinä ja sinisinä pisteinä, havaittava väri syntyy näiden pisteiden yhteisvaikutuksesta. Käytettäessä 24&nbsp;bitin bittisyvyyttä, eli 8&nbsp;bittiä osaväriä kohden, joka on digitaalisissa kuvissa eniten käytetty bittisyvyys, jokainen kuvapiste voi esittää 256&nbsp;erilaista kirkkaustasoa kutakin kolmea osaväriä kohti. Kaikki väriyhdistelmät (256&nbsp;&times;&nbsp;256&nbsp;&times;&nbsp;256) voivat tällöin muodostaa 16&nbsp;777&nbsp;216 erilaista väri-kirkkausyhdistelmää.

Digitaalikamerat tallentavat kuvatiedostot yleensä sRGB-väriavaruudessa. Ammattilaiskameroissa väriavaruudeksi voidaan valita muukin väriavaruus. sRGB-väriavaruus vastaa näytön asetuksista löytyvää sRGB-väriavaruutta. sRGB on määritelty vuoden 1996 monitorien väritoistolle, mutta myös nykyiset CRT- ja nestekidenäytöt sekä digitaalikamerat ja tulostimet noudattavat sRGB-standardia. Ammattikäytössä sRGB-väriavaruutta pyritään yleensä välttämään, koska se ei kata kaikkia värejä (etenkään sinivihreitä), jotka voidaan esittää CMYK-mallilla.

Skanneri saattaa tehdä kuvatiedostoon värihunnun, jolloin jotkut RGB-väreistä korostuvat kuvassa. Värihuntu poistetaan kuvaan jätetyn harmaakortin ja kuvankäsittelyohjelman harmaan pipetin avulla. Myös digitaalikamerat tallentavat kuvan RGB-muodossa. Kameran ottama kuva on kennolla yleensä ns. Bayer-RGB-muodossa, josta luodaan normaali RGB-kuva erilaisten algoritmien avulla.

## RGBA
Tietotekniikassa käytetty 32-bittinen RGBA-kuva käyttää RGB-kuvaan verrattuna lisäksi alfakanavaa, jota käytetään läpinäkyvyystietoon renderöinnissä.

## Katso myös
*CMYK
*sRGB
*Adobe RGB
*ICC-profiili

## Aiheesta muualla

*
* CSS Colors
Puoliryhmä

Puoliryhmä on algebrallinen rakenne, joka koostuu liitännäisen (assosiatiivisen) operaation ***** suhteen suljetusta joukosta G. Toisin sanoen, puoliryhmä on assosiatiivinen magma. Puoliryhmä eroaa ryhmästä siinä, että puoliryhmässä ei tarvitse olla käänteisalkiota eikä neutraalialkiota. Jos neutraalialkio on, puoliryhmää kutsutaan monoidiksi. 

Puoliryhmät toteuttavat seuraavat ehdot:

# Suljettu eli vakaa: kaikilla x,y \in G pätee x*y \in G.
# Assosiatiivinen: kaikilla x,y,z \in G pätee (x*y)*z=x*(y*z) \in G.

## Lähteet
Siptah

**Siptah** oli Egyptiä 19. dynastian aikaan vuosina 1194&ndash;1188 eaa. hallinnut faarao.

Siptahin isä oli hänen edeltäjänsä faarao Seti II ja kuningatar Tiaa oli hänen äitinsä. Siptah nousi lailliseksi kruununperijäksi Seti II:n ja Takhatin pojan Seti-merenptahin kuoltua. Seti II:n kuoleman jälkeen hän nousi valtaan. Tällöin hän oli vielä hyvin nuori ja mahdollisesti jollain tavoin kehitys- tai liikuntavammainen, sillä hänen haudasta löydetty jalkansa oli epämuodostunut (mm. CP-vammaa on esitetty syyksi). On epäselvää hallitsiko Siptah koskaan täydellisesti, sillä kuningatar Tausret sekä kansleri Bay vaikuttivat suuresti hänen hallitusaikanaan, ehkä jopa toimivat kanssahallitsijoina. Siptah kuoli kuudentena hallitusvuonnaan, jolloin kuningatar Tausret otti täyden vallan.

Siptah on haudattu Kuninkaiden laaksoon (hauta KV47). Hautaan on haudattu kaksi henkilöä, joista toisen oletetaan olevan itse Siptah ja toisen hänen äitinsä kuningatar Tiaa. Haudasta löytyi myös Siptahin epämuodostunut jalka. Jonkin aikaa hautauksen jälkeen, hautaan murtauduttiin ja kaikki Siptahin nimet pyyhittiin pois, mutta mahdollisesti kansleri Bay palautti ne myöhemmin.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Sarkofagi

**Sarkofagi** on egyptologiassa kivestä tehty uloin säiliö muumiolle. Sana juontaa juurensa kreikan kielen sanasta *sarkofagos*, joka tarkoittaa lihansyöjää.  Vainajan muumio laitettiin sarkofagin sisään puisessa tai harvemmin jalometallisessa arkussa. Sarkofageja käytettiin pääasiassa Egyptissä aina Vanhan valtakunnan ajoilta koptilaiseen kauteen asti.

## Synty ja historia

Egyptiläisen uskonnon mukaan kuollut henkilö siirtyy tuonpuoleiseen, jossa hän jatkaa elämäänsä. Tämän elämän varmistamiseksi maanpäällisen ruumiin oli kuitenkin säilyttävä ainakin osittain. Sarkofagi oli yhdessä sisältämiensä hauta-arkkujen kanssa yksi keino suojella vainajan ruumista ja mahdollistaa hänen ikuinen elämänsä.

Varhaisdynastisen kauden aikana, jolloin kaikki egyptiläiset haudattiin hiekkaan, ei ollut vielä tarvetta sarkofageille. Hautauskulttuurin muututtua Vanhan valtakunnan aikana syntyi kuitenkin tarve valmistaa muumioidulle ruumiille eräänlainen säiliö, jonka tarkoitus oli pääasiassa suojella muumiota hajoamiselta ja muilta luonnon voimilta, mutta sillä oli myös vahva uskonnollinen merkitys.

Vanhan valtakunnan neljännestä dynastiasta lähtien arkkuihin alettiin kirjoittaa arkkutekstejä, jotka varmistivat vainajan perustarpeiden täyttymisen tuonpuoleisessa.

Keskivaltakunnan alkuaikoina hautaus suoritettiin yleensä vain puiseen arkkuun, mutta koska puu lahoaa kohtalaisen nopeasti, tarvittiin pysyvämpi ratkaisu. Niinpä muumioille ryhdyttiin valmistamaan kivisiä säiliöitä, joiden sisään ne sijoitettiin puisissa arkuissa. Uuden valtakunnan 18. ja 19. dynastioiden aikana sarkofageista ryhdyttiin luomaan ihmisen kaltaisia. Tavoitteena oli mahdollisesti tehdä vainajasta entistä pitkäikäisempi luomalla hänestä kuva, joka kestäisi vuosituhansia.

Kreikkalais-roomalaisella kaudella sarkofageihin maalattiin usein jonkun roomalaisen keisarin kasvot. Sarkofagien käyttö loppui koptilaiskauden alkaessa.

## Valmistus ja koristelu
Sarkofagit valmistettiin yleensä graniitista, basaltista, hiekkakivestä tai kalkkikivestä. Ne olivat lähes yksinomaan kuninkaallisten ja heidän perheidensä käytössä. Sarkofagit olivat usein hyvin massiivisia ja niitä saattoi olla jopa useita sisäkkäin.

Alkujaan sarkofagit olivat useimmiten neliskulmaisia tai kartussin muotoon veistettyjä. Ne oli koristeltu erilaisin hautatekstein, joihin kuului Uuden valtakunnan aikana oleellisesti otteita Kuolleiden kirjasta. Usein sarkofagin kylkeen kuvattiin kaksi silmää (Horuksen silmä) sille puolelle, joka osoitti itään päin. Näiden silmien kautta vainajan uskottiin pystyvän tarkkailemaan ulkopuolista maailmaa ja poistumaan arkustaan.

Uuden valtakunnan aikaan sarkofagit muuttuivat kuvaamaan niissä olevaa ihmistä. Tällöinkin sarkofagien pintaan kaiverrettiin erinäisiä uskonnollisia tekstejä. Jumalatar Nut liitettiin usein myös sarkofageihin maalaamalla hänen ruumiinsa sarkofagin kannen sisäpuolelle.

## Lähteet
* 

### Viitteet
Tausret

**Tausret** oli Egyptiä 19. dynastian aikaan vuosina 1188–1186 eaa. hallinnut faarao-kuningatar. Hän oli 19. dynastian viimeinen faarao.

Tausret oli alun perin faarao Seti II:n toinen vaimo ja kuningatar. Jo Setin hallitusaikana Tausret nousi varsin merkittävään asemaan. Seti mm. määräsi hänelle valmistettavaksi haudan Kuninkaiden laaksoon. Setin kuoltua ja hänen poikansa Siptahin noustua valtaan Tausret otti todellisen vallan kansleri Bayn kanssa ryhtymällä mahdollisesti sijaishallitsijaksi. Siptahin nuoren iän ja sairauden takia Tausret hoiti todennäköisesti valtion johdon koko Siptahin hallituskauden ajan. Siptahin kuoltua Tausret kruunautti itsensä faaraoksi kuningatar Hatsepsutin tapaan.

Tausret haudattiin todennäköisesti hautaansa Kuninkaiden laaksossa (hauta KV14), mutta Ramses III otti haudan myöhemmin käyttöönsä isäänsä Setnakhtia varten. Tausretin muumiota ei ole tunnistettu, mutta haudasta KV35 (Amenhotep II) löytynyt naisen muumio on mahdollisesti hänen.
Armeijakunta

**Armeijakunta** on itsenäisiin sotatoimiin pystyvä sotatoimiyhtymä, johon kuuluu kaikkia sen tehtävään tarvitsemia maavoimien aselajeja. Armeijakunta ei ole määrävahvuinen, eikä sen osia ole määritelty tarkkaan, vaan se muodostetaan tehtävän ja vastuualueen mukaan. Toisen maailmansodan aikainen armeijakunta käsitti 2–5 divisioonaa tai prikaatia ja esimerkiksi armeijakunnalle kuuluvaa raskasta tykistöä. Armeijakunnan yläpuolella on armeijan esikunta.

Armeijakunta sisältää alayksikköinä Suomessa nykyisin prikaateja ja sitä suurempi on ollut esimerkiksi maanpuolustusalue.

## Esimerkki armeijakunnan kokoonpanosta

Puolustustehtävässä olevaan armeijakuntaan voisi kuulua tyypillisesti esimerkiksi:
* esikunta, joka on jakaantunut operaatio- ja selustaosaan
* kaksi jalkaväkiprikaatia (puolustustehtävä painopistesuunnassa)
* taisteluosasto (puolustustehtävä sivusuunnassa)
* jääkäriprikaati (selustan puolustus ja vastahyökkäykset)
* erillisiä panssarintorjuntayksiköitä (ohjuskomppania jne.)
* tykistöryhmä (raskaita patteristoja ja raketinheitinpatteri)
* ilmatorjuntapatteristo (ilmatorjunnan johtoporras, kevyitä ilmatorjuntapattereita ja lähi- ja kohdeilmatorjuntaohjuspatterit)
* tiedusteluyksiköitä (partiotiedustelu, tekninen tiedustelu, aselajitiedustelu, tulenjohto)
* pioneeriyksiköitä (esimerkiksi taistelupioneeri-, sulutus-, linnoitus- ja vesistöyksiköitä)
* viestipataljoona (esikunta- ja viestikomppanioita)
* huoltoyksiköitä (esimerkiksi kuljetus-, lääkintä- ja kunnossapitoyksiköitä)
## Lähteet
* 
*
Välimerkki

**Välimerkkejä** käytetään kirjoitetussa kielessä varsinaisten kirjoitusmerkkien – kuten kirjainten – lisäksi erottamaan ja yhdistämään merkkejä tai ilmauksia. Varsinkin kirjakielessä välimerkkien käyttö noudattaa sääntöjä, jotka kuuluvat kielioppiin. Ne auttavat tekstin hahmottamisessa.

Välimerkkisääntöjen hallintaa pidetään tärkeänä osana kielitaitoa erityisesti kirjoitetun kielen käyttöön perustuvissa yhteiskunnissa.

Välimerkkejä käytetään eri kielissä hyvinkin eri tavoin. 

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Välimerkit, *Kielitoimiston ohjepankin artikkelit välimerkeistä*.
SVG

**SVG** () on kaksiulotteisten vektorikuvien kuvauskieli, joka perustuu World Wide Web Consortiumin kehittämään avoimeen kuvamuotoon. Teknisesti SVG-kuvatiedostot on tehty XML-merkintäkielellä. Kuvissa on mahdollista esittää myös liikettä.

## Yleiskatsaus
SVG tukee kolmea erilaista graafista objektia:
* Vektorikuvia (l. suorista viivoista ja kaarista muodostuvat reitit sekä niiden rajaamat alueet)
* Rasteri- / digitaalisia kuvia
* Tekstiä

Jos tallennustilasta on puutetta, SVG-kuvat voidaan pakata gzipin avulla. Tällöin tiedostoja voidaan kutsua "SVGZ-tiedostoiksi". Koska tiedostoformaatti muodostuu tekstistä, se pakkautuu erittäin hyvin. Usein jo pakkaamaton SVG-muotoinen kuvatiedosto on vastaavaa kuvaa esittävää rasterikuvatiedostoa pienempi.

## Historia
SVG:n ensimmäinen hahmotelma julkaistiin vuonna 1999, ja elokuussa 2000 World Wide Web Consortium julkisti ensimmäisen ehdotuksensa suositukselle. Se keräsi pian suosiota, kun Adobe julkaisi SVG Viewer 3:n. Adobe Flashin suosion kasvu teki SVG:stä puolestaan vähemmän suosittua.

Apple kuitenkin ilmoitti vuonna 2008 estävänsä Flashin. IE9 alkoi tukea SVG:tä 2010 ja Android 2012. Sen tuki on sen jälkeen levinnyt kaikkiin moderneihin selaimiin.

## Ominaisuudet

SVG:llä voidaan kuvata vektorigrafiikkakuvia, bittikarttakuvia (esimerkiksi digitaaliset valokuvat) ja tekstiä samassa dokumentissa. Kaikki SVG:n määritykset ovat XML-koodia, joka voidaan myös syvätä mihin tahansa muuhun XML-dokumenttiin.

SVG-kuvia voidaan dynaamisesti muokata selaimessa DOM-rajapinnan kautta, esimerkiksi JavaScript-kielellä. Myös SMIL-kieltä voidaan käyttää animaatioiden ohjaukseen.

SVG-standardissa on myös kaksi profiilia *(SVG Tiny ja SVG Basic),* jotka sopivat matkapuhelimiin.

## Standardit
* SVG 1.2 (luonnos) 
* SVG 1.1 
* SVG Mobile 1.2 (luonnos) 
* SVG Mobile 
* SVG Print 

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* W3C:n SVG-sivusto 
* Apache Batik 
* SVG Authoring Guidelines 
* Johdatus SVG-kieleen 
* SVG selaintuki 
* about-svg.de
Työpöytäjulkaiseminen

**Työpöytäjulkaiseminen** (, DTP) on erilaisien yleensä paperille painettavien kirjojen, lehtien, mainoksien ja muiden julkaisujen taittoa tietokoneohjelmalla. 
Taittoa tehdään **julkaisuohjelmalla** tai **taitto-ohjelmalla**, ja ne voidaan nykyisin lukea osaksi kirjapainotaitoa.

Ohjelmia käyttää yleensä taittaja, joka asettelee sivun elementit tavoittelemansa sivuasemoinnin (*layout*) mukaiseksi hiirtä ja näppäimistöä käyttäen. Elementit ovat tekstiä ja erilaisia kuvia. Tekstit tuodaan taittoon tekstinkäsittelytiedostoina ja kuvat kuvankäsittelyohjelmalla painettavaksi käsiteltyinä tiedostoina. Tyypillisiä tiedostomuotoja ovat TIFF, EPS ja 1990-luvulta alkaen varsinkin sanomalehtipainoa käytettäessä yleistynyt JPEG.

Julkaisut tallennetaan työtä tehtäessä yleensä ohjelman omaan tiedostomuotoon, jossa se monesti voidaan lähettää painettavaksikin. Yleisesti käytetään myös PDF- ja PostScript-tiedostoja julkaisujen välittämiseen niin kirjapainoon kuin yleisön käyttöön.

Julkaisuohjelmien tulo markkinoille ravisteli rajusti kirjapainoalaa, jolta katosi kokonaisia ammatteja. Aiemmin julkaisut taitettiin ns. saksitaittona leikkaamalla ja liimaamalla kirjapainosta saatuja ladelmia sivuiksi, ja kirjapaino valmisteli julkaisun painokuntoon. Nykyään kirjapainon tehtäväksi jää usein vain painolevyjen tulostaminen ja julkaisun painaminen sekä jälkikäsittely.

## Historia
Apple Macintoshille heinäkuussa 1985 julkaistu PageMaker oli alustan läpimurtosovellus ja sanotaan aloittaneen työpöytäjulkaisemisen alan.

## Ohjelmatyypit
WYSIWYG-tyyppisten ohjelmien lisäksi julkaisuun käytetään tekniseen ja matemaattiseen tarkoitukseen soveltuvia ohjelmia kuten LaTeX.
TeX-muotoa käytetään sähköisissä tieteellisissä julkaisuissa kuten arXiv-palvelussa.

## Julkaisuohjelmia
* Adobe FrameMaker (yksityinen omistusoikeus, maksullinen)
* Adobe PageMaker (yksityinen omistusoikeus, maksullinen)
* QuarkXPress (yksityinen omistusoikeus, maksullinen)
* Adobe InDesign (yksityinen omistusoikeus, maksullinen)
* Scribus (vapaa ohjelmisto, ilmainen)
* LaTeX (vapaa ohjelmisto, ilmainen)
* LyX (vapaa ohjelmisto, ilmainen)

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Kuvatiedostomuodot

**Kuvatiedostomuodot** eli -formaatit ovat tiedostomuotoja, joilla tallennetaan digitaalisia kuvia.

Kuvatiedostot ovat joko bittikartta- tai vektorigrafiikkaa. Bittikarttagrafiikassa kuvat esitetään pikseleiden eli neliömäisten alkioiden taulukkona. Vektorigrafiikassa kuvan elementit ovat koordinaatein ja matemaattisin funktioin esitettäviä peruselementtejä, joita yhdistelemällä muodostetaan monimutkaisempia kuvia. Bittikarttakuvaa suurennettaessa neliöt tulevat näkyviin ja reunaviivan sahalaitaisuus ilmaantuu näkyviin. Vektorikuvassa reunaviiva säilyy aina viivamaisena ja terävänä.

## Ohjelmia
Kuvia käsitellään ja tehdään piirto-ohjelmilla ja kuvankäsittelyohjelmilla. Kuvat voidaan tuoda digitaalisesta lähteestä kuten digitaalisesta kamerasta tietokoneelle käsittelyä varten.

Kuvatiedostojen tiedostomuotoa voidaan vaihtaa kuvankäsittelyohjelmalla tai tarkoitukseen tehdyillä apuohjelmilla. Tiedostomuodon vaihtaminen voi vaikuttaa kuvan laatuun.

## Pakkaus
Jotkut pikselikuvat käyttävät kuvanpakkausmenetelmiä. Tällöin kuvatiedoston tarvitsema bittimäärä pienenee, jolloin käsittely tarvitsee vähemmän muistia ja tiedosto on nopeammin siirrettävissä tietoverkossa. Kuvan pakkaaminen voi kuitenkin tasapäistää kuvassa olevien pikselien väritarkkuutta. Häviöllistä pakkausta (esimerkiksi JPEG) käytettäessä kuvatiedostosta tuhoutuu lopullisesti osa pikselien väri-informaatiosta. Muutosta ei välttämättä näe silmin. Pakkaus jättää kuitenkin jälkensä kuvatiedostoon. Kuvatiedostoa suurentamalla näkyviin saadaan 8 x 8 pikselin alueita, jotka vaikeuttavat kuvankäsittelyä. Joissakin kuvankäsittelyohjelmissa on mahdollista vähentää pakkauksen kuvatiedostoon aiheuttamia vaikutuksia.

## Metatiedot
Kuvatiedostoon liittyy varsinaisen kuvadatan lisäksi metatietoa, kuten milloin kuva on luotu. Exchangeable image file format on yleisesti käytetty muoto metatiedolle.
404 eaa.

## Tapahtumia
* Ateena antautui Spartalle, peloponnesolaissodan loppu.
* Artakserkses II:sta tuli Persian kuningas.
* Amyrtaios kapinoi Persiaa vastaan ja julistautuu Egyptin faaraoksi. 28. dynastia alkaa.
* Ateena siirtyy harvainvaltaan, jonka pohjana on spartalainen varuskunta.

## Syntyneitä
*

## Kuolleita
* Dareios II, Persian kuningas
* Alkibiades, ateenalainen poliitikko

## Lähteet

## Aiheesta muualla
431 eaa.

## Tapahtumia

* 3. elokuuta: osittainen auringonpimennys Kreikassa.
*Theba aloitti peloponnesolaissodan Plataiaan hyökkäämällä. Ateenalainen sotajoukko kukisti Theban joukot.
* Peloponnesolaiset hyökkäsivät Spartan johdolla Attikaan.
* Näytelmä ''Medeia'' esitettiin ensimmäistä kertaa.

## Syntyneitä
* Ksenofon, filosofi

## Kuolleita
*

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Saksitaitto

**Saksitaitto** on lehden, kirjan, esitteen tai muun painotuotteen taitto, joka tehdään käsityönä leikkaamalla, liimaamalla ja reprokuvaamalla. Saksitaitto oli sivunvalmistuksen yleinen välivaihe 1970- ja 1980-luvuilla, kun kohopainotekniikasta oli siirrytty offset- tai syväpainoon, mutta tietokonepohjaiset julkaisuohjelmat eivät vielä olleet yleistyneet.

Eri kirjoittajien tuottamat käsikirjoitukset toimitettiin konekirjoitusarkkeina työohjeiden kera kirjapainoon tai latomoon. Sieltä palautettiin julkaisun taittajien käyttöön paperiliuskoja, joille tekstit oli tuotettu valoladontana työohjeiden mukaan toivotun levyisiksi palstoiksi halutulla kirjasintyypillä. Nykyisin taitto tehdään tietokoneella, ja sen tekevät joko toimittajat tai taittajat lehden koosta riippuen.

Taittajat leikkasivat ja liimasivat liuskoista julkaisun sivun mukaisia kokonaisuuksia eli leiskoja () ja jättivät tilaa kuville. Joskus taitto tehtiin valmiiksi peisteiksi (), jolloin kirjapaino valmisti niistä suoraan painofilmit tai painolevyt. Valokuvat toimitettiin reprolaitokseen rasteroitaviksi, ja rasteroidut kuvat liimattiin sivulle. Sivut tehtiin viimeistään kirjapainossa valmiiksi peisteiksi ennen painolevyille kuvaamista.

Käytetystä painotekniikasta riippuen kirjapaino joko latoi sivujen aineistot taittajien toimittamien sivumallien mukaan irtokirjakkeista palstoiksi ladottujen levyjen avulla tai jäljensi taittajien tuottaman paperisen sivun peist upin painopellille valokuvaamalla painofilmiksi ja syövyttämällä filmin mukaan painopellille.

Saksitaittoaikakaudella kirjapainojen ammattinimikkeitä ja välineitä olivat valolatoja valolatomakoneineen, reprokuvaaja reprokameroineen sekä asemoija eli taittaja liimauslaitteineen, saksineen ja taittoveitsineen.

Saksitaitto ei vaatinut enää samanlaista ammattitaitoa kuin kohopaino ja metalliladonta, mutta ammattiyhdistysliike piti monissa maissa yhä tiukasti kiinni toimenkuvien rajoista. Suomessakin taittohuoneessa vierailevaa toimittajaa käskettiin olla tarttumatta itse taittoveitseen tai seurauksena olisi työtaistelu. Britanniassa kirjapainoalan ammattiliitot onnistuivat vastustamaan saksitaiton yleistymistä ja kohopainosta offsetiin siirtymistä 1980-luvun puoliväliin asti niin, että muun muassa *[[The Guardian]]* -&#8288;sanomalehti käytti kohopainoa vuoteen 1987 saakka. Rupert Murdochin onnistui uudistaa omien brittilehtiensä (*[[The Times]], [[The Sunday Times]], [[The Sun]]* ja *[[News of the World (lehti)|News of the World]]*) tekniikka salaisuuden verhossa rakennetun Wappingin painotalon valmistuttua 1986 niin, ettei metalli- tai edes valolatojia enää tarvittu lainkaan vaan toimittajien teksti siirtyi tietokoneen muistista suoraan painoaineistoon. Tämä kuitenkin onnistui vain käyttämällä liittoon kuulumatonta työvoimaa, mistä seurasi ay-liikkeen vuoden kestänyt tulokseton työtaistelu. Se oli suuren kaivoslakon 1984–1985 ohella yksi Britannian ammattiyhdistysliikkeen suurista tappioista Margaret Thatcherin pääministerikaudella.

## Katso myös
* Siirtokirjaimet

## Lähteet

## Kirjallisuutta
*Hallberg, Åke & Pajatti, Armas: *Valmis painettavaksi* (alkuteos *Klart för tryck*). Tammi 1979. .
429 eaa.

## Tapahtumia
* Arkhidamos II johti Plataiaa vastaan kohdistunutta hyökkäystä

## Syntyneitä
*

## Kuolleita
* Perikles, ateenalainen poliitikko ja kenraali, kuoli ruttoepidemiassa.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
428 eaa.

## Tapahtumia
*Lesbos-saaren suurin kaupunki Mytilene kapinoi Ateenaa vastaan.

## Syntyneitä
* Arkhytas, kreikkalainen filosofi, matemaatikko, tähtitieteilijä, valtiomies, sotastrategi ja armeijan komentaja.

## Kuolleita
*
427 eaa.

## Tapahtumia
* Spartan kuninkaaksi nousi Agis II.
* Ensimmäinen ateenalainen retkikunta Sisiliaan (Peloponnesolaissota).

## Syntyneitä
* Platon, kreikkalainen filosofi

## Kuolleita
* Arkhidamos II, Spartan kuningas
426 eaa.

## Tapahtumia
* Maanjäristys Ateenassa.

## Syntyneitä
*

## Kuolleita
* Zhou Kao Wang, Kiinan Zhou-dynastian kuningas.
Päätoimittaja

**Päätoimittaja** on julkaisun, kuten lehden, verkkosivuston tai radiokanavan, vastaava toimittaja. Suuremmissa lehdissä saattaa olla useampi kuin yksi päätoimittaja, jolloin käytetään yleensä nimitystä vastaava päätoimittaja, jonka lisäksi saattaa olla esimerkiksi varapäätoimittaja, uutispäätoimittaja tai artikkelipäätoimittaja. Suomen laissa päätoimittajan tehtävää vastaavasta roolista käytetään nimitystä vastaava toimittaja.

Päätoimittajan vastuu jakaantuu kolmeen osaan. Hän vastaa mediayhtiön johdolle siitä, että hänen johtamansa media seuraa yhtiön peruslinjaa ja pyrkii asetettuihin tavoitteisiin. Toiseksi päätoimittaja on moraalisessa vastuussa yleisölleen mediansa sisällöstä ja sen luotettavuudesta. Kolmanneksi päätoimittaja on oikeudellisessa vastuussa, jos hänen johtamaansa mediaa syytetään sen julkaiseman sisällön perusteella.

Suomalaisten päätoimittajien yhdistyksen PTY:n käsityksen mukaan sananvapaus on ainoastaan tiedotusvälineen päätoimittajalla. Yksittäisellä toimittajalla ei ole oikeutta julkaista työnantajansa omistaman median nimissä mitä tahansa. Täten päätoimittajan tekemät päätökset siitä mitä julkaistaan eivät rajoita tiedotusvälineen palveluksessa olevien sananvapautta. Päätoimittajan työnantaja, kustantaja, puolestaan saa vaikuttaa päätoimittajaan vain nimittämällä tämän tehtäväänsä ja tai erottamalla.

Suomen *päätoimittaja* on perinteisesti merkinnyt samaa kuin englannin *editor in chief*, joka on korvautumassa ammattinimikkeellä *executive editor*. Päätoimittaja johtaa koko tiedotusvälinettä eikä juurikaan puutu käytännön editointityöhön saati määritä sisältöä päivittäin edes yleislinjoiltaan vaan asettaa yleiset suuntalinjat ja määrää tiedotusvälineen linjan. Saksan *Chefredakteur* (aikaisemmin *Hauptschriftleiter*, Sveitsissä *Chefredaktor*) vastaa suomen *päätoimittajaa*.

## Lähteet

## Kirjallisuutta
*Korhonen, Riitta & Ollikainen, Hannu: *Päätoimittaja. Työtä sananvapauden arjessa.* Siltala, 2022. .
Tk (käyttöliittymäkirjasto)

**Tk** on avoimen lähdekoodin laitteistoriippumaton, graafisen käyttöliittymän luontiin tarkoitettu laajennus TCL-kieleen. Tk:ssa on valmiina komponentteja ikkunoiden, painikkeiden, valintalistojen ja muiden liittymässä tarvittavien osien luontiin. Yksinkertaisuudestaan huolimatta soveltuu myös monimutkaisten ja näyttävien liittymien tekoon.

Tk on myös saatavilla Perliin (Tcl::Tk), Pythoniin (Tkinter) ja Rubyyn. Tkinter kuuluu Pythonin peruskirjastoon.

## Esimerkkiohjelma

Seuraavassa esimerkissä luodaan ikkuna, jossa on otsikko, kolme syöttökenttää ja painike. 
Kun kahteen ensimmäiseen kenttään syötetään luku ja painetaan painiketta laskee ohjelma luvut yhteen ja sijoittaa tuloksen kolmanteen kenttään.

"#"-merkki rivin alussa on kommenttirivin merkki eli tulkki jättää kyseisen rivin huomioimatta.


```tcl
#!/bin/sh

#Käynnistetään tk-tulkki 
exec wish "$0" "$@" 

#Luodaan tekstikenttä 
label .kentta -text "Laskukone" 

#Luodaan painike ja määritellään mitä painike tekee painettaessa
button .nappi -text "Laske" -command { set tulos [ expr $eka + $toka ] }

#Luodaan syöttökentät
entry .ensimmainen -textvariable eka
entry .toinen -textvariable toka
entry .kolmas -textvariable tulos

#Sijoitetaan luodut komponentit ikkunaan
pack .kentta .ensimmainen .toinen .kolmas .nappi
```


## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Tk-sivut Tcler's Wikissä
* Tkinter
* Tkinter - Python documentation
430 eaa.

## Tapahtumia
* Rutto saapui Ateenaan ja tappoi neljäsosan sen asukkaista. Spartalaiset olivat hyökänneet Attikaan ja rutto riehusi muurien sisäpuolella.

## Syntyneitä

## Kuolleita
* Empedokles, antiikin kreikkalainen esisokraattinen filosofi.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Pidot

**Pidot** () on kirjallisuuden käsitteenä peräisin antiikin ajalta. Kuuluisaksi sen on tehnyt kreikkalaisen filosofin Platonin samanniminen dialogi *[[Pidot (Platon)|Pidot]]*, jossa kuvataan filosofista keskustelutilaisuutta eli *symposionia*: vapaat miehet kokoontuivat iltaisin syömään, juomaan ja pitämään puheita filosofisista aiheista. Dialogissa Platon esittää käsityksensä rakkaudesta. Pidot ovat aiheena myös monissa muissa antiikin kreikkalaisissa teoksissa.

Roomalaisessa kirjallisuudessa pidot esiintyvät muun muassa Petronius Arbiterin vain katkelmina säilyneen romaanin *[[Satyricon]]* laajassa säilyneessä kohtauksessa nimeltä *Trimalchion pidot*.

## Katso myös

* Viini antiikin Kreikassa

## Pidot-lajityypin teoksia

* Aristoteles: *[[Aristoteleen dialogit#Pidot|Pidot]]*
* Athenaios: *[[Deipnosofistai]]* (Oppineiden pidot)
* Epikuros: *[[Pidot (Epikuros)|Pidot]]*
* Ksenofon: *[[Pidot (Ksenofon)|Pidot]]*
* Lukianos: *[[Juomingit]]* eli *Lapithit*, parodia filosofien pidoista kertovista teoksista
* Petronius Arbiter: *[[Satyricon|Trimalchion pidot]]*
* Platon: *[[Pidot (Platon)|Pidot]]*
* Plutarkhos: *[[Pitopuheita]]* ja *[[Seitsemän viisaan pidot]]*

## Aiheesta muualla

*
Vähemmistö

**Vähemmistö** on ryhmä, jonka edustajia on tietyn otoksen, näkökulman tai alueen sisällä vähemmän kuin muiden ryhmien edustajia.
__notoc__
## Katso myös
* Vähemmistöryhmä

## Lähteet
Kosteikkovahvero

**Kosteikkovahvero** (*Craterellus lutescens*, aikaisemmin "kelta-torvisieni" tai keltainen torvisieni) muistuttaa erittäin paljon suppilovahveroa. Se on muuten aivan samanlainen kuin suppilovahvero, mutta pieniä värieroja voi olla. Se on myös huomattavasti suppilovahveroa harvinaisempi. Kuten jo nimestä voi päätellä, kosteikkovahvero kasvaa kosteissa paikoissa. Sillä on kellertävä jalka ja ruskea tai harmaa lakki. Kosteikkovahvero on erinomainen ruokasieni, jolla on vahva sienen tuoksu. Kosteikkovahveroita, kuten lähes mitä tahansa muitakin sieniä, voi kuivata. Kuivattu sieni säilyttää ominaismakunsa, vaikka se käytettäisiin vasta myöhemmin.

## Ulkonäkö ja koko
Kosteikkovahverot ovat lähes heltattomia, ohutmaltoisia ja torvimaisia tai suppilomaisia. Lakki on 4–7 cm leveä, keskeltä kuopalla ja reunoilta uurteisia, ryppyisiä tai aaltomaisia. Vanhemmiten lakista tulee syvänapainen tai suppilomainen, ja lopulta se aukenee onttoon jalkaan. Lakin väri vaihtelee noenmustasta harmaaseen ja ruskeaan. Lakin alapinta on nuorena valkoinen ja vanhemmiten oranssi, keltainen ja vähäsuoninen. Jalka liittyy saumattomasti lakkiin ja on vanhemmiten ontto. Sienen pituus on noin 7–10 cm ja se on noin 0,5–1 cm paksu, tyveen suippeneva, pyöreähkö tai litteä ja sileä. Jalan väri on oranssinkeltainen tai keltainen. Malto kellanvalkoista, tiivistä ja ohutta. Tuoksu on voimakas. Maku on mieto ja hyvä. Itiöpölyn väri on vaaleankeltainen. 

## Levinneisyys
Kosteikkovahvero on runsaampi eteläisemmässä Suomessa. Pohjoisimmat löydöt Suomessa on tehty Inarista. 

## Kasvupaikka ja elinympäristö
Kosteikkovahvero kasvaa nimensä mukaisesti kosteikoissa, lehtokorvissa, lehtokuusikoissa ja rehevissä sammaleisissa kuusimetsissä. Se on kalkinsuosija ja kuusen juurisieni. Kosteikkovahvero kasvaa elo-syyskuussa.

## Käyttö
Kosteikkovahveroa voidaan käyttää monilla tavoilla kastikkeisiin ja keittoihin. Se ei tarvitse ryöppäystä, ja se sopii hyvin kuivattavaksi. 

## Kuvia

Tiedosto:"Yellow-footed Chanterelle", Cantharellus xanthopus (10247558596).jpg
Tiedosto:2007-11-10 Craterellus lutescens 2.jpg
Tiedosto:2007-11-10 Craterellus lutescens.jpg
Tiedosto:2009-01-11 Craterellus lutescens var. crocatus Sacc 34386.jpg
Tiedosto:2010-09-20 Craterellus lutescens 55341 1.jpg
Tiedosto:2010-09-20 Craterellus lutescens 55341 2 mod.jpg
Tiedosto:2016-09-15 Craterellus lutescens Fr. (Fr.) 692587.jpg
Tiedosto:Camagroc 2017 A.jpg
Tiedosto:Camagroc 2017 B.jpg
Tiedosto:Cantharellus lutescens euskal herrian 1.jpg
Tiedosto:Craterellus lutescens a1.JPG


## Lähteet
*
*

### Viitteet

## Aiheesta muualla

* Luontonetti: Kosteikkovahvero (Arkistoitu versio sivustosta)