open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Thutmosis II

**Thutmosis II** hallitsi Egyptiä Uuden valtakunnan 18. dynastian aikaan vuosina 1492–1479 eaa.

Thutmosis II:n edeltäjä oli hänen isänsä faarao Thutmosis I, ja Mutneferet oli hänen äitinsä. Thutmosis II ei ollut täysin kuninkaallista sukua, joten varmistaakseen kuninkuutensa hän avioitui kuninkaallisen sisarpuolensa Hatšepsutin, jonka kanssa hänellä oli tytär Neferura. Lisäksi hänellä oli sivuvaimonsa Isiksen kanssa poika Thutmosis III. Thutmosis II oli fyysisesti heikko. 

Thutmosis II:n valtakausi oli lyhyt, arviolta alle viisi vuotta, ja hänen asemansa vahvistettiin avioliitolla sisarpuolensa Hatšepsutin kanssa, joka oli Thutmosis I:n ja kuningatar Ahmosen tytär. Parilla oli kaksi tytärtä, Neferure ja Neferubity, mutta hänen ainoa tunnettu poikansa, tuleva hallitsija Thutmosis III, syntyi hänen jalkavaimolleen Isetille. 

Lyhyestä valtakaudestaan huolimatta Thutmosis II:n tiedetään kukistaneen kapinan Nubiassa ensimmäisenä hallintovuotenaan sekä häätäneen ryöstelevät beduiinit pois Egyptistä.  Thutmosis II:n hallintoon vaikutti todennäköisesti suuresti hänen kuninkaallinen vaimonsa Hatšepsut, jonka uskotaan ohjailleen Thutmosis II:ta haluamaansa suuntaan. Tätä teoriaa puoltaa muun muassa se, että Thutmosis II:n ajama politiikka oli hyvin samanlaista kuin Hatšepsutin hallintokaudellaan ajama politiikka ja että Hatšepsut nousi miehensä seuraajaksi. Hänen rakennushankkeensa olivat melko vaatimattomia, mutta hän rakennutti muun muassa juhlapihan Karnakin temppeliin ja rakenteita Elephantineen sekä Semnaan ja Kummaan Nubiaan.

Thutmosis II kuoli noin 30-vuotiaana. Hauta ryöstettiin myöhemmin, ja hänen muumionsa siirrettiin Deir el-Baharin kätköön. Hieraattisella kirjoituksella varustettu teksti muumion käärinliinassa viittaa siihen, että hänen hautauksensa oli järjestetty uudelleen 21. dynastian aikana, Smendesin hallituskauden kuudentena vuonna. Thutmosis II:n hauta löytyi Kuninkaiden laakson läheltä. Löydöstä kerrottiin helmikuussa 2025. Tämä on ensimmäinen faaraon hautalöytö yli vuosisataan, edellisenä merkittävänä löytönä pidetään Tutankhamonin hautaa vuodelta 1922. Hauta on kärsinyt huomattavia vaurioita, sillä pian faaraon hautaamisen jälkeen alueella esiintyneet tulvavedet ovat vahingoittaneet sen rakenteita. Haudasta löytyi faaraolle kuuluneita esineitä. 

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Amenhotep I

**Amenhotep I** hallitsi Egyptiä Uuden valtakunnan 18. dynastian aikaan vuosina 1525–1504 eaa.  Ensimmäiset vuotensa hän hallitsi todennäköisesti äitinsä rinnalla. Amenhotepin viimeisinä vuosina hänen kenraalinsa Thutmosis I toimi hänen kanssahallitsijanaan.

Amenhotepin isä oli hänen edeltäjänsä faarao Ahmose ja hänen äitinsä oli kuningatar Ahmose-Nefertari. Hänen vaimojaan olivat mm. Aahotep II sekä Ahmose-Merytamon. Hänen ainoa poikansa Amenemhat kuoli nuorena, joten hänellä ei ollut perillisiä.

Amenhotep joutui heti hallituskautensa alussa koetukselle, kun libyalaiset valtasivat Ala-Egyptin. Hän onnistui kuitenkin ajamaan libyalaiset pois Egyptistä. Hänen tiedetään johtaneen myös sotaretken Nubiaan, jossa hän onnistui lyömään nubialaiset joukot. Lisäksi hän laajennutti Karnakin temppeliä arkkitehtinsa Ienin avustuksella.

Amenhotep haudattiin Dra Abu el-Nagan alueelle Thebassa. Hänen muumionsa oli vuonna 1880 löydetyssä muumiokätkössä, yhä kuolinnaamio kasvoillaan. Muumio on nykyään Kairon museossa ja on ainoa kuninkaallinen muumio jota ei ole avattu.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Ay

**Ay** (joskus myös Eje) oli Egyptin Uuden valtakunnan 18. dynastian toiseksi viimeinen faarao. Hän hallitsi vuosina 1327–1323 eaa.

Ay ei ollut kuninkaallista sukua. Hänen oletetaan olleen joko Akhenatenin päävaimon Nefertitin isä tai mahdollisesti Amenhotep III:n päävaimon Tiyn veli tai velipuoli (Akhenatenin eno). Ay nai Tutankhamonin lesken Ankhesenpaatenin (myöhemmin Ankhesenpaamen) vahvistaakseen asemaansa tämän seuraajana.

Ay oli varsin korkeassa asemassa Akhenatenin hallituskaudella ja hän tukikin avoimesti Atonia ainakin niin kauan kuin Akhenaten oli elossa. Tutankhamonin noustua valtaan Ay avusti häntä hallinnollisissa asioissa yhdessä Horemhebin kanssa. Ayn uskotaan ohjailleen Tutankhamonia haluamaansa suuntaan, käyttäen hyväksi pojan nuorta ikää. Tutankhamonin kuoltua nuorena, visiirinä toiminut Ay julistautui faaraoksi. Ei ole tiedossa miten hän onnistui vakuuttamaan papistolle ja hoville olevansa laillinen perillinen. Todennäköisesti hän vetosi korkeaan asemaansa Akhenatenin ja Tutankhamonin hallintokausilla. Hän oli saattanut mahdollisesti myös toimia Tutankhamonin kanssahallitsijana.

Ay hallitsi vain neljä vuotta, mutta sinä aikana hän ehti viimeistellä Tutankhamonin hallituskaudella aloittamansa Egyptin alkuperäisuskonnon palauttamisen. Tästä huolimatta häntä seurannut faarao Horemheb katsoi hänen kuuluneen kerettiläiskuninkaisiin ja pyyhki hänet hallitsijaluettelosta Akhenatenin ja Tutankhamonin mukana.

Aylla oli ainakin kaksi hautaa joista toinen sijaitsi Akhetatenissa (nykyään Tell el-Amarna). Tätä hautaa ei kuitenkaan koskaan tehty loppuun eikä sinne haudattu ketään. Ay haudattiin toiseen hautaansa Kuninkaiden laakson länsiosassa (KV23).
Ahmose

**Ahmose** tai **Ahmose I** oli ensimmäinen Uuden valtakunnan faarao ja hän myös perusti 18. dynastian. Hän hallitsi vuosina 1550–1525 eaa. Kuningatar Aahotep toimi Ahmosen sijais- ja mahdollisesti kanssahallitsijana hallintokauden alkuvuosina.

Ahmosen isä oli faarao Seqenenre Tao ja hänen äitinsä kuningatar Aahotep. Hänen päävaimonsa oli hänen sisarensa Ahmose-Nefertari,   jonka kanssa hän sai neljä tytärtä. Nuorimmat Merytamen ja Satamen kuolivat nuorina, kolmannesta tuli kuningatar Aahotep II ja neljäs, Satkames, kuoli noin 30-vuotiaana. Poikia heillä oli kolme, joista vanhin, Siamen, kuoli nuorena, toisesta ei ole tietoa ja kolmannesta tuli faarao Amenhotep I. Lisäksi Ahmosella oli sivuvaimojensa Kasmutin ja Inhapin kanssa ainakin kaksi tytärtä, Tair ja Henttameh sekä mahdollisesti Ahmose, jonka äidistä ei ole varmaa tietoa.

Manethon mukaan Ahmose hallitsi 25 vuotta ja neljä kuukautta. Ahmosen muumion tutkimukset paljastivat, että hän oli kuollessaan vain 35-vuotias, joten hänen on täytynyt tulla faaraoksi hyvin nuorena. Tämä saattaa olla mahdollista, kun otetaan huomioon, että Ahmosen isä Seqenenre Tao ja veli Kamose kuolivat nuorina. Ahmosen hallituskausi koostui pääasiassa taisteluista hyksoja vastaan. Egyptologit pitävät todennäköisenä että hyksot saivat valloitettua Ahmosen hallintokauden alussa Heliopoliin. Ensimmäisen kymmenen hallintovuotensa aikana Ahmosen joukot saivat piiritettyä mereltä käsin Avariksen. Avariksen piiritys kesti pitkään ja se keskeytyi välillä jo vapautettujen alueiden noustua kapinaan egyptiläisiä vastaan. Ahmosen joukot saivat vapautettua Avariksen Ahmosen 12 tai 15:dennentoista hallintovuoden aikana.  Hän menestyi lopulta hyksoja vastaan ja sai ajetuksi heidät pois Egyptistä mutta menetti taisteluissa isänsä ja veljensä. Hän liitti myös Nubian ja Palestiinan takaisin Egyptiin ja loi näin pohjan Uuden valtakunnan kukoistukselle. Lisäksi Ahmose palautti Kušin varakuninkaan viran ja levitti näin vaikutusvaltansa kauas etelään. 

Ahmose haudattiin todennäköisesti Dra Abu el-Nagan alueelle Thebaan, mutta haudan tarkka sijainti ei ole tiedossa. Hänen muumionsa löytyi kuitenkin vuonna 1881 löydetystä muumiokätköstä,   ja sitä säilytetään nykyään arkkuineen Kairon museossa. Abydoksessa on Ahmoselle rakennettu pyramidi-kenotafi. 

## Lähteet

## Aiheesta muualla
610

## Tapahtumia
* 5. lokakuuta - Konstantinopolin patriarkka kruunasi Herakleioksen Bysantin keisariksi
* Arkkienkeli Gabriel ilmestyy Muhammadille - Koraanin kirjoittaminen alkaa islamilaisen legendan mukaan

## Syntyneitä
* 

## Kuolleita
*Fokas – Itä-Rooman keisari
*Herakleios vanhempi – African eksarkki ja keisari Herakleioksen isä
*Witteric, visigoottien kuningas
Rapalan kartano

**Rapalan kartano** sijaitsee Rapalan kylässä Sysmän kunnassa.

Tandefeltien aatelissuku sai Rapalan kartanon läänityksekseen 1500-luvulla. Kartanoa käytettiin syrjäisen sijaintinsa vuoksi sivutilana.

Kartano päätyi 1800-luvun lopulla jämsäläiselle talonpojalle ja valtiopäivämiehelle Severus Konkolalle sekä edelleen hänen tyttärelleen Anni Konkolalle ja tämän aviomiehelle Rudolf Waldenille. Kartanon päärakennuksen ja tilanhoitajan asunnon uudistukset suunnitteli arkkitehti W. G. Palmqvist vuosina 1918–1919. Kartano on yksityiskäytössä.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Sysmän rakennetun kulttuuriympäristön selvitys
Rutja

**Rutja** on Haljalan kunnan koillisnurkalla oleva kylä Pohjois-Virossa, Suomenlahden rannikolla ja Seljajoen länsirannalla. Joen itärannalla on Karepan kylä. Rutja sijaitsee Kundasta 10 kilometriä länteen.

Rutjan arvostetuimpia alueita ovat rannat ja mäntymetsät. Kylän länsipuolella on Rutjan lentokenttä.

Ensimmäiset maininnat kylästä ovat vuodelta 1489.

## Lähteet
Mustio

**Mustio** () on kylä ja kahden taajaman muodostama alue, joka kuuluu pääosin Raaseporin kaupunkiin. Ennen nykyisen Raaseporin kaupungin muodostumista Karjaan, Pohjan ja Tammisaaren kuntaliitoksen yhteydessä vuonna 2009 Mustio kuului vuoteen vuodesta 1929 vuoteen 1969 Karjaan maalaiskuntaan, ja ennen sitä Mustio muodosti oman, joskin laittoman kuntansa.

Mustion kylä muodostuu kahdesta taajamasta, jotka ovat nimeltään ''Mustion asema'' ja ''Mustion ruukki'' (vuoden 1960 taajamarajauksessa *Mustion tehdas*). Vuoden 2022 tilastojen mukaan niissä asui yhteensä 832 asukasta, joista 613 asui Mustion aseman taajamassa ja 219 Mustion ruukin taajamassa. Mustion aseman taajamasta osa kuuluu Inkoon kuntaan.

Mustio tunnetaan erityisesti lähistöllä sijaitsevasta Mustion linnasta, joka on yksi Suomen arvokkaimmista kartanoista.

## Sijainti ja palvelut
Mustio sijaitsee Lohjalta valtatietä 25 noin 20 kilometriä etelään. Inkooseen on matkaa seututietä 186 noin 10 kilometriä, Hankoon valtatietä 25 noin 65 kilometriä, Helsinkiin valtatietä 25 ja eurooppatietä 18 noin 80 kilometriä ja Saloon seututietä 186 noin 56 kilometriä.

Mustion aseman taajaman läpi kulkee Hyvinkää–Karjaa-rata. Rautatieasema on yksityiskäytössä.

Taajamassa on ruotsin- ja suomenkieliset ala-asteet, päiväkoti, sivukirjasto (edellä mainitut korvataan rakenteilla olevalla palvelukeskuksella, joka valmistuu kesällä 2022), päivittäistavarakauppa, hyvinvointikeskus, kauneushoitola, autokorjaamo, tatuointiliike, kioski, vapaaehtoinen palokunta, LVI-liike ja ravintola. Mustion aseman ohella on toinen, pienempi *Mustion ruukki* -niminen taajama.

## Historia

Ruotsin kuningas Kustaa Vaasa perusti 1500-luvun puolivälissä Suomen toisen rautaruukin Mustiolle. Suurin piirtein noilla samoilla paikoilla sijaitsi SBA-Interior Oy Ab (yritys muutti toimitilansa Tammisaaren Horsbäckiin). Ensimmäinen auto tiettävästi tuotiin Mustion kartanon kamariherra Hjalmar Linderille 1900-luvun alussa. Mustiolla on ollut käytössä myös kapearaiteinen rautatie ruukilta asemalle.
### Mustion kunta

Mustio oli Mustion linnan ja Mustion ruukin ympäristön kattanut laiton kunta, joka perustettiin Mustion ruukinseurakunnasta 1860-luvulla ja liitettiin 1920-luvun lopussa Karjaan maalaiskuntaan.
## Luonto
Noin 65 kilometriä pitkän Mustionjoen yläjuoksu alkaa Bällbyn virrasta Lohjanjärvestä, ja joki laskee lopulta Pohjanpitäjänlahteen. Mustionjoki on valjastettu ja siinä on useita voimalaitoksia, muun muassa Mustion­kosken, Peltokosken ja Åminneforsin voimalaitokset. Valjastamisen takia jokihelmisimpukka eli raakku ei enää pysty lisääntymään Mustionjoessa, koska raakun alkuajan isäntäkala taimen ei pääse normaalisti nousemaan yläjuoksulle kutemaan. Vanhaa kantaa löytyy silti joiltakin alueilta.

Mustion pohjoisosassa Lohjanjärven rannalla sijaitsee Korpuddenin virkistysalue, joka sisältää kaksi nuotiontekopaikkaa sekä huussin.

## Katso myös
* Mustion kaivos
* Mustion kirkko
* Junkarsborg

## Lähteet

## Kirjallisuutta
*W. E. Nordström. *Svartå bruks historia.* Ekenäs 1962.

## Aiheesta muualla

*Mustion kyläyhdistyksen Mustio-sivut
*https://www.visitraseborg.com/fi/nae-koe/kaupunginosat-kylat/mustio/
Rapala (kylä)

**Rapalan** kylä sijaitsee Sysmässä Rapalanniemellä, joka työntyy Päijänteen leveimmässä kohdassa luoteeseen Tehinselälle.

Kylän nimen arvellaan juontavan juurensa Sääksmäen Rapolan kylästä. Sysmän alue on ollut Sääksmäen alueen hämäläisten riistamaata. Sysmästä löytyy myös yhteneväisyyttä muihin Sääksmäen kyliin kuten esimerkiksi pari Voipaala–Voipala osoittaa. Teorian mukaan kylät olisivat antaneet nimensä riistamailleen Päijänteen toisella puolella. Itse sana *sysmä* merkitsee synkkää metsää tai asumatonta korpea.

Rapalan kylä on antanut nimensä kalastaja Lauri Rapalalle, joka on uistinvalmistaja Rapala VMC Oyj:n perustaja.
Kourallinen dollareita

**Kourallinen dollareita** (*Per un pugno di dollari*) on italialainen spagettiwestern vuodelta 1964. Se on Sergio Leonen ohjaaman dollaritrilogian ensimmäinen elokuva, joka nosti ohjaajan lisäksi pääosan esittäjän Clint Eastwoodin ja elokuvaan musiikin säveltäneen Ennio Morriconen maailmanmaineeseen. 

## Juoni

Tuntematon mies saapuu ratsain San Miguel -nimiseen meksikolaiskaupunkiin, joka sijaitsee lähellä Yhdysvaltojen rajaa. Kaupunkia riivavat kaksi vallasta kilpailevaa sukua, seriffi Baxterin perhe ja Rojon veljekset. Mies päättää hyötyä tilanteesta ja käynnistää vaarallisen pelin, jonka avulla hän pyrkii hävittämään molemmat osapuolet ajamalla nämä keskinäiseen sotaan.

## Uudentyyppinen lännenelokuva

Elokuva loi lännenelokuvaan uudenlaisen päähenkilötyypin, antisankarin, joka poikkesi täysin perinteisestä amerikkalaisen lännenelokuvan ihanteellisesta sankarityypistä.  Leone halusi luoda uudenlaisen lännenelokuvan ja palkkasi sen pääosaan Clint Eastwoodin, joka oli aiemmin esittänyt cowboyta televisiosarjassa *[[Lännen tie (televisiosarja)|Lännen tie]]*. Eastwood sai melko vapaat kädet luoda roolihahmonsa, joka tunnetaan "Miehenä ilman nimeä". Eastwood kuvasi hahmoaan seuraavasti: 

Elokuvan ulkokohtaukset on kuvattu Madridin ja Almerían kaupunkien alueilla Espanjassa. Sisäkohtaukset kuvattiin Cinecittàn studioilla Italiassa.

## Oikeusjuttu

*Kourallinen dollareita* seuraa juoneltaan Akira Kurosawan ja Ryuzo Kikushiman käsikirjoittamaa samurai-elokuvaa *[[Yojimbo – onnensoturi]]*, jonka ensi-ilta oli vuonna 1961. Ohjaaja Sergio Corbucci kertoi Leonen käsikirjoittaneen elokuvansa katsoen samalla Onnensoturia Moviola-leikkauslaitteesta ja tehneen muutoksia vain tapahtumapaikkojen ja dialogin suhteen, mutta elokuvan ei mainittu perustuvan Onnensoturiin. Myös Kurosawa näki elokuvan ja piti siitä kovasti, mutta huomasi tarinan samankaltaisuudet. Hän kirjoitti Leonelle kirjeen, jossa nimitti Kourallista dollareita "omaksi elokuvakseen" ja kertoi olevansa mielestään oikeutettu korvaukseen. Tuottajat eivät kuitenkaan suostuneet maksamaan korvausta suoraan, vaan asiasta nousi pitkällinen oikeusjuttu, jota puitiin samaan aikaan kun Kurosawa kuvasi elokuvaansa Punaparta (1965). Oikeusistuin ratkaisi jutun lopulta kantajan hyväksi, ja Kurosawa ja hänen studionsa saivat prosenttiosuuden elokuvan tuotosta. Ohjaajat eivät koskaan tavanneet toisiaan kasvokkain, mutta Kurosawa tapasi Eastwoodin Cannesin elokuvajuhlilla 1990, missä he keskustelivat huvittuneeseen sävyyn tapauksen aikanaan nostamasta mediakohusta.

Myös Walter Hillin ohjaama Last Man Standing (1996) perustuu samaan Kurosawan ja Kikushiman alkuperäiskäsikirjoitukseen.

## Näyttelijät

## Lähteet

## Aiheesta muualla

*
* Arvosteluja elokuvasta
* Guardian: A Fistful of Dollars review – punk-rock western as fabulous as ever
Yhdyskunta (biologia)

**Yhdyskunta** tarkoittaa biologiassa läheisesti yhdessä elävien saman lajin edustajien muodostamaa ryhmää. Ryhmän jäsenten välisellä yhteistyöllä saavutetaan usein merkittävää hyötyä, kuten parempia hyökkäys- tai puolustautumiskeinoja. Jotkin hyönteiset, kuten muurahaiset, selviytyvät vain yhdyskunnissa.

Käsitteen toinen merkitys biologiassa on kolonia. Jotkin modulaariset eli kerrannaiset eliöt, esimerkiksi polyyppieläimet, muodostavat koloniaalisia runkokuntia, joita sanotaan myös yhdyskunniksi.

## Katso myös
* Aitososiaalisuus

## Lähteet
Konepaja

**Konepajalla** tarkoitetaan metallituotteiden valmistukseen tai korjaukseen erikoistunutta yritystä tai yrityksen osastoa. Joskus myös rakennusta, joka on rakennettu erityisesti konepajatoimintaa varten, sanotaan konepajaksi.

Konepajoissa käsitellään metallia eri tavoin, joista yleisimmät tavat ovat metallin työstö, liitosmenetelmät kuten hitsaus tai muovaus kuten särmäys.

Konepaja-käsite on erittäin laaja, mutta yleisesti konepajoissa käytettäviä tuotantokoneita ovat esimerkiksi: 
 
*Työstökeskukset
*Sorvit
*Levytyökeskus
*Pyörösahat
*Vannesahat
*Kärkisorvit
*Työkalujyrsinkoneet
*Yleisjyrsinkoneet
*Pylväsporakoneet
*Mig-Hitsauskoneet
*Puikkohitsauskoneet
*FMS-järjestelmät

Tyypillisesti konepajat toimivat alihankkijoina eri teollisuuden tarpeisiin tai niillä on omia tuotteita.

Konepaja on nimikkeenä hieman vanhahtava, koska nykyisin voidaan puhua konepajateollisuudesta sen eri muodoissa. Konepajalle parempi nimitys nykyaikana lienee metalliyritys tai metallituotetehdas.

## Konepajojen historia Suomessa
Suomessa konepajateollisuudella on pitkät perinteet, mutta toisen maailmansodan jälkeen konepajateollisuudesta kasvoi sotakorvausten myötä merkittävä teollisuuden ala. Vuonna 1835 Suomen suuriruhtinaskunnassa tuli voimaan kauppa-asetus, jonka tavoitteena oli kehittää Suomen ja Venäjän välistä kauppaa. Ilman tullia vietävien rautateollisuuden tuotteiden määrää lisättiin ja kiintiöitä suurennettiin. Ensimmäinen konepaja Suomen alueelle perustettiin vuonna 1837 Fiskariin. Sen perustaja oli Johan Jakob Julin. Vuonna 1841 Valtion hienomekaaninen konepaja sai keisari Nikolai I:ltä luvan yksikön perustamiseen, jotta Suomen autonomisen alueen mekaanista kehitystä voitaisiin edistää. Nykyään yritys toimii nimellä Protoshop. 

Merkittävän kasvun aikaa oli 1850-luku, jolloin konepajojen työntekijämäärä ja tuotannon jalostusarvo moninkertaistuivat. Uusia konepajoja perustettiin Helsinkiin, Poriin, Viipuriin ja Turkuun sekä ruukkien yhteyteen Högforsiin, Varkauteen, Juankoskelle, Taalintehtaalle, Tampereelle ja Huutokoskelle. Vuosina 1885 ja 1886 annetuilla keisarillisilla asetuksilla Suomesta Venäjälle vietävien rautateollisuuden tuotteiden tulleja nostettiin, minkä seurauksena markkinoita jouduttiin etsimään muualta.

## Katso myös
*Valmistustekniikka

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Hitsaaja

**Hitsaaja** (joskus myös hitsari) hitsaa yleensä esivalmistellut, työstetyt osat - työkappaleet yhteen. Työkappaleista käytetään hitsauksen yhteydessä myös käsitettä perusaine.

Hitsaaja voi suorittaa pätevyyskokeen teräksille standardin SFS-EN 9606-1 mukaan ja pätevöityä näin hitsaajana. Pätevyyskokeen suorittaneesta hitsaajasta käytetään nimitystä pätevöitetty hitsaaja. Tämä on korvannut kokonaan aikaisemman menettelyn ja nimikkeen luokkahitsaaja. Hitsaajan pätevyyskokeella pyritään varmistamaan riittävä osaaminen ja samalla hitsatuissa rakenteissa laatutaso. Kokeen hyväksytyn suorittamisen jälkeen hitsaajan pätevyys on voimassa enintään kolme vuotta, edellyttäen kuuden kuukauden väleiden allekirjoituksin vahvistettuja tarkistuksia. Eri perusaineille ja hitsaustavoille on omat pätevyyskokeensa.

Hitsaajat työskentelevät muun muassa konepajoissa, telakoilla ja rakennustyömailla.

Hitsatuissa rakenteissa hitseille asetetaan laatuvaatimuksia, jotta saavutetaan esimerkiksi riittävä lujuus ja korroosionkestävyys. Käytettävissä on yhdenmukaistetut hitsien laatuvaatimukset, jotka on porrastettu kolmeen hitsiluokkaan; B, C ja D (vaativin on B). Luokat määritellään SFS-standardeissa "SFS-EN 30042 : Alumiinin kaarihitsaus. Hitsiluokat 1994-09-19. 1. painos" sekä "SFS-EN 25817 : Terästen kaarihitsaus. Hitsiluokat 1993-01-04. 1. painos". Hitsaajan pätevyyskokeessa koekappaleen hitseille hyväksymiskriteerinä on hitsiluokka B muutamin poikkeuksin.

Hitsaaja voi suorittaa International Welder- (IW) eli kansainvälisen hitsaajan- tutkinnon (aikaisemmin European Welder (EW) eli eurooppalainen hitsaaja) kolmella eri tasolla; piena-, levy- ja putkitaso, eri hitsausprosesseilla; puikko (111), MIG/MAG (131, 135, 136), TIG (141) ja eri perusaineilla. Yhtenäisten koulutusjärjestelyjen ja tutkintokäytäntöjen tarkoituksena on edistää vapaata työn ja tuotteiden liikkuvuutta. Kyseisen järjestelmän mukaista koulutusta ja tutkintoja on tarjolla ammatillisissa oppilaitoksissa.

## Katso myös
* Hitsauskoordinaattori
Sakke

**Sakke** on useista etunimistä käytetty suomalainen kutsumamuoto. Se voi pohjautua miehennimiin Sakari, Sakarias, Sakkeus, Saku, Sami ja Sauli. Sakke on yhdistetty myös naisennimiin Saara ja Sari.

1960-luvulta alkaen Sakke on yleistynyt itsenäisenä, virallisena miehen etunimenä. Digi- ja väestötietoviraston etunimitilastoon on elokuuhun 2022 mennessä kirjattu noin 170–190 tämännimistä miestä. Virallisena naisennimenä Sakke on ollut erittäin harvinainen.

## Nimipäivä
Sakke-nimi ei ole mukana almanakassa, mutta Helsingin yliopiston almanakkatoimiston virallisessa koirien nimipäiväkalenterissa Sakkejen nimipäivä on 14.&nbsp;tammikuuta.

## Tunnettuja Sakkeja
* Sakari ”Sakke” Aalto, musiikkituottaja ja laulaja-lauluntekijä
* Sakke Hämäläinen (s. 1998), jääkiekkoilija
* Sakari ”Sakke” Järvenpää (s. 1954), muusikko
* Sauli ”Sakke” Koivula (s. 1972), muusikko
* Sauli ”Sakke” Kotilainen, iskelmälaulaja
* Saul ”Sakke” Nieminen (1913–1990), opetusneuvos, päätoimittaja ja rehtori
* Sakari ”Sakke” Pietilä (s. 1954), jääkiekkovalmentaja
* Sakke Vallius (s. 2002), jääkiekkoilija
* Sari ”Sakke” Wallenius, laulaja-lauluntekijä

## Kuvitteellisia Sakkeja
* Sakke, päähenkilö Jorma Nenosen *Sakke*-nuortenkirjasarjassa

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Etunimien taivutus: Sakke (Kotimaisten kielten keskuksen verkkojulkaisu)
Lauri Rapala

**Lauri Rapala** (aik. *Saarinen*; 27. marraskuuta 1905 Sysmä – 20. lokakuuta 1974 Asikkala) tuli tunnetuksi maailman kuuluisimman vaapun Rapala Originalin kehittäjänä ja maailman suurimman uistintehtaan Rapala VMC Oyj:n perustajana. Lauri Rapala piti itseään kuitenkin ensisijaisesti kalastajana.

Rapalan sukunimi oli alkujaan Saarinen Sysmän Rapalan kylässä sijaitsevan Saarenkylän mukaan. Perheen muutettua Asikkalaan sukunimi kuitenkin vaihtui väärinkäsityksen vuoksi Rapalaksi.

Lauri Rapala oli kiertokoulun käynyt, vaimonsa avulla lukemaan ja kirjoittamaan oppinut sekatyömies, joka hankki perheelleen elannon metsä- ja peltotöissä. Hän ryhtyi kalastajaksi, kun muut työt loppuivat. Rapala kalasti enimmäkseen pitkälläsiimalla ja muikkutäkyä vetäen. Täkykalastuksessa oli hankaluutensa, sillä syöttejä oli toisinaan vaikea pyytää ja niitä piti vaihtaa usein. 1900-luvun alun uistimet olivat vielä niin kömpelöitä ja kalliita, että täky oli kalastavuutensa ja huokeutensa ansiosta uistinta käytetympi pyytö.

Kalareissuillaan Rapala yöpyi usein Tehinselällä Koreakoivun saaressa erakko Toivo Pylväläisen luona. Illat venyivät pitkiksi, sillä kumpikaan ei sylkenyt lasiin. Pylväläinen oli tunnettu vaapuntekijä, ja Rapala vuolikin ensimmäiset vaappunsa Pylväläisen kehittämän mallin mukaan. Ensimmäiset suomalaiset tuotantoon asti päässeet vaaput olivat Näsijärven rannalla Tampereella tehtyjä Tuuloksia, joihin oli luultavasti tullut idea amerikkalaisvaapuista. Rapalan vaappujen keskeinen kilpailuetu oli paitsi Pylväläisen ymmärrys rungon mallista ja kalastavasta uinnista, myös Rapalan kädentaidot, joiden ansiosta viimeistelystä tuli ennen näkemättömän laadukasta.

Toisen maailmansodan jälkeen talouskasvun myötä ilmestyi yhä huokeampia tavaroita. Samalla vapaa-aikaa alkoi olla enemmän, ja urheilukalastuksesta tuli myös keskiluokan ajanvietettä. Rapala oli saanut ensimmäiset vaaput myyntiin Kalkkisten osuuskauppaan 1938, mutta vasta 1950-luvulla toiminta alkoi olla tuloksellista. Rapalan vaaput olivat kaksi kertaa muita vaappuja kalliimpia, mutta ne kävivät kaupaksi kauneutensa ja kuuluisan pyytävyytensä ansiosta.

Myynti lähti erityiseen kasvuun 17. elokuuta 1962. Silloin Yhdysvalloissa ilmestyi kaikkien aikojen myydyin *[[Life (lehti)|Life]]*-lehti, jonka kansijuttu käsitteli vasta kuollutta Marilyn Monroeta. Samassa numerossa oli ylistävä artikkeli Rapalan vaapuista otsikolla ”Uistin, jota kala ei voi ohittaa”. Suurelta osin käsintehtyjen vaappujen vuosituotanto oli tuolloin noin 200&nbsp;000. Muutamassa viikossa niitä tilattiin kolme miljoonaa.

Nykyään konsernin päätuotantolaitokset sijaitsevat Suomessa, Ranskassa, Virossa, Venäjällä, Indonesiassa ja Englannissa. Vaaput ovat enimmäkseen muovipuristeita. Kalamiehet arvostavat niitä yhä, mutta enää niitä ei kuitenkaan tehdä käsityönä.

## Lähteet
* 
*Ilkka Jukarainen: Uistinkirja,  Readme.fi, 2013 
*Aleksis Salusjärvi: Koukussa vieheisiin, Keskisuomalainen 28.7.2009

### Viitteet

## Aiheesta muualla
* A Lure Fish Can't Pass Up, Rapalasta kertova artikkeli Life-lehdessä 17.8.1962 (Google kirjat)
Apollo 9

**Apollo 9** oli Apollo-avaruusohjelman kolmas miehitetty lento ja toinen Saturn V -kantoraketilla tehty miehitetty lento. Tämä kymmenpäiväinen Maata kiertävää rataa kulkenut lento oli ensimmäinen, jossa miehistöllä oli mukanaan kuumoduuli (*Apollo Lunar Module, LM*).

Komentomoduulia kutsuttiin nimellä *Gumdrop* ja kuumoduulia *Spider*. Laukaisu tapahtui Kennedy Space Centeristä 3. maaliskuuta 1969 kello 16.00.00 UTC ja paluu 13. maaliskuuta 1969 kello 17.00.54 UTC. Miehistön ja komentomoduulin nouti Yhdysvaltain laivaston maihinnousualus USS ''Guadalcanal''.

## Miehistö

* James McDivitt, komentaja
* David Scott, komentomoduulin pilotti
* Russell Schweickart, kuumoduulin pilotti

## Avaruuskävely

Schweickart ja Scott suorittivat lennolla avaruuskävelyn (*EVA – extra-vehicular activity*).

* *Schweickart* – EVA – kuumoduulin etuluukusta
** **Alkoi**: 6. maaliskuuta 1969 kello 16.45.00 UTC
** **Päättyi**: 6. maaliskuuta 1969 kello 17.52.00 UTC
** **Kesto**: 1 tunti, 7 minuuttia

* *Scott* – EVA – komentomoduulin sivuluukusta
** **Alkoi**: 6. maaliskuuta 1969 kello 17.01.00 UTC
** **Päättyi**: 6. maaliskuuta 1969 kello 18.02.00 UTC
** **Kesto**: 1 tunti, 1 minuutti

Miehistö testasi kuumoduulia ja suorittivat irrottamis- ja telakoitumiskokeita Maata kiertävällä radalla. Schweickart testasi lennolla uutta Apollo-avaruuspukua, ensimmäistä jossa oli oma elintoimintoja ylläpitävä järjestelmä, joka teki siitä avaruusaluksesta riippumattoman.

## Aiheesta muualla

*Encyclopedia Astronautica: Apollo 9 
*''Apollo 9: Three to make ready'' Nasan virallinen video Apollo 9:stä (17 min 17 s) Internet Archivessa
Pertti Voutilainen

**Pertti Juhani Voutilainen** (22. kesäkuuta 1940 Kuusjärvi, Outokumpu – 15. tammikuuta 2026 Helsinki) oli suomalainen vuorineuvos ja elinkeinoelämän vaikuttaja, koulutukseltaan diplomi-insinööri ja kauppatieteiden kandidaatti. 

Pisimmän päivätyönsä Pertti Voutilainen teki Outokumpu Oyj:n palveluksessa. Ura alkoi 1964 Kotalahden kaivoksella, josta hän siirtyi Outokummun pääkonttoriin 1966 ja toimi kaivosteknillisessä ryhmässä vuoteen 1970. Vuodesta 1971 Voutilainen toimi pääkonttorissa tuotanto- ja yrityssuunnittelun tehtävissä. Vuonna 1977 hän sai nimityksen kaivos- ja kehitystoimen johtajaksi ja 1978 Outokummun johtokunnan jäseneksi. Outokummun pääjohtaja 1980–1991 ja sen jälkeen Kansallis-Osake-Pankin viimeinen pääjohtaja ja Merita Pankin ensimmäinen toimitusjohtaja 30. kesäkuuta 2000 asti. Hänen seuraajanaan Merita Pankin toimitusjohtajana toimi Kari Jordan. Vuonna 2002 Merita fuusioitui ruotsalaisen Nordbankenin kanssa, jonka jälkeen pankin nimeksi tuli Nordea.

Voutilainen toimi kanadalaisen kaivosyhtiö Agnico Eagle Minesin hallituksessa vuodesta 2005. Hän oli myös Metson ja it-yritys Upponetin hallituksissa. Voutilainen jätti vuosina 2018–2019 maksamatta verottajalle 181 000 euron verot. Myöhemmin 
Voutilainen joutui epäillyksi Agnico Eagle Minesin palkkioasioihin liittyen törkeästä vero­petoksesta, ja syyte nostettiin helmikuussa 2023 Länsi-Uudenmaan käräjäoikeudessa. Voutilainen tuomittiin yhdeksän kuukauden ehdolliseen vankeuteen törkeästä veropetoksesta marraskuussa 2024.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*
Minä

**Minä** on persoonapronomini, joka on yksikön ensimmäinen persoona ja viittaa puhujaan.

Muun muassa useissa analyyttisissä kielissä minä-pronominia on käytettävä. Kuitenkaan useimmissa synteettisissä kielissä, kuten espanjan, italian, suomen ja venäjän kielissä, joiden kielioppi perustuu sanojen taivutukseen, minä-pronominia ei yleensä tarvitse käyttää vaan tekijä käy ilmi suoraan verbin persoonamuodon päätteestä.

Suomen minä-sanalla on murteissa erilaisia variantteja, kuten lounaismurteiden *mnää*, hämäläismurteiden *mä* ja *mää* sekä kaakkoismurteiden ja peräpohjalaismurteiden *mie*.

## Taivutuksia

## Lähteet
Apollo 10

**Apollo 10** oli lento, jolla kokeiltiin kuumoduulia Kuun kiertoradalla kuitenkaan laskeutumatta itse Kuuhun. Näin lento oli kuulennon Apollo 11 kenraaliharjoitus. Se oli neljäs Apollo-avaruusohjelman miehitetty lento. Kyseessä oli toinen Kuuta kiertävällä radalla ollut Apollo ja toinen, joka testasi kuumoduulia. Kuumoduuli kävi lähimmillään 8,4 meripeninkulman (15,6&nbsp;km) päässä Kuun pinnasta. Guinnessin suuren ennätyskirjan mukaan Apollo 10:llä on miehitetyn kulkuneuvon nopeusennätys: 39&nbsp;897 km/h eli 11,08&nbsp;km/s, jonka se saavutti matkallaan takaisin Kuusta 26. toukokuuta 1969.

## Miehistö

* Thomas Stafford, komentaja
* John Young, komentomoduulin pilotti
* Eugene Cernan, kuumoduulin pilotti

## Lennon kulku
Laukaisu tapahtui 18. toukokuuta 1969 kello 16.49.00 UTC Kennedy Space Centeristä. Apollo 10 kiersi Kuun 31 kertaa: 21. toukokuuta kello 20.44.54 UTC – 24. toukokuuta kello 10.25.29 UTC. Laskeutuminen tapahtui 26. toukokuuta 1969 kello 16.52.23 UTC. Lennon kokonaiskesto oli 8 päivää, 3 minuuttia ja 23 sekuntia.

Komentomoduulia kutsuttiin nimellä *Charlie Brown* (”Jaska Jokunen”) ja kuumoduulia nimellä *Snoopy* (”Ressu”) Charles M. Schulzin *[[Tenavat]]*-sarjakuvan hahmojen mukaan. 

Lento oli kenraaliharjoitus Apollo 11:tä varten, kaikki tehtiin viimeistä laskeutumista Kuun pinnalle lukuun ottamatta. Stafford ja Cernan laskeutuivat *Snoopylla* runsaan 15 kilometrin korkeuteen Kuun pinnasta.

Pian laukaisun jälkeen kun Apollo 10 jätti Maata kiertävän radan komentomoduuli ja kuumoduuli erosivat ja sitten telakoituivat uudelleen. Kun ne saavuttivat Kuuta kiertävän radan, ne erosivat uudelleen. Young jäi komentomoduuliin, Stafford ja Cernan kuualukseen. Youngin kiertäessä yksinään *Charlie Brownilla* Kuuta Stafford ja Cernan tekivät kokeita kuumoduulilla ja tutkivat Apollo 11:n tulevaa laskeutumispaikkaa, Rauhallisuuden merta. Tätä kuumoduulia ei kuitenkaan ollut varusteltu laskeutumista varten. Kun astronautit kokeilivat laskeutumisen keskeytystä, Stafford käänsi vahingossa väärää kytkintä, jolloin kuumoduulin päämoottori kääntyi ja pysähtyi. Tämän jälkeen päälle jäänyt ohjausraketti jätti aluksen pyörimään. Kuumoduuli uhkasi tämä takia syöksyä Kuuhun, mutta Stafford onnistui vakauttamaan aluksensa ja alus lensi kohti komentoalusta, mihin telakointi onnistui.

Apollo 10:ltä lähetettiin ensimmäisenä suoraa värillistä TV-kuvaa.

## Komento- ja kuumoduulit nykyään
Tämän lennon komentomoduuli on nähtävillä Lontoon tiedemuseossa Englannissa.

Hylkäämisen jälkeen kuumoduuli asettui Aurinkoa kiertävälle radalle, mikä tekee siitä ainoan avaruuteen lähetetyn ehjänä säilyneen kuumoduulin. Kaikki muut moduulit joko murskautuivat Kuuhun tai paloivat Maan ilmakehässä. Kuumoduulin myöhempi sijainti Aurinkoa kiertävällä radalla oli pitkään tuntematon. Sitä etsittiin vuodesta 2011 alkaen harrastajatähtitieteilijä Nick Howesin johtamassa hankkeessa, johon osallistui asiantuntijoita, harrastajia ja opiskelijoita. Kesäkuussa 2019 he ilmoittivat paikallistaneensa kohteen, joka 98 prosentin todennäköisyydellä on *Snoopy*.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Kaleva (Tampere)

**Kaleva** on Tampereen kaupunginosa sekä kolmen kaupunginosan – Kalevan, Liisankallion ja Kalevanrinteen – muodostama alue Tampereen itäisessä kantakaupungissa. Alueella on asukkaita 13 646 (2023). Siellä sijaitsevat muun muassa Kalevan kirkko ja Tampereen suurin uimahalli Tampereen uintikeskus. Kalevan naapurikaupunginosat ovat lännessä Tammela, etelässä Järvensivu, idässä Hakametsä ja Kissanmaa sekä pohjoisessa Petsamo.

Alue kuului ennen Messukylän pitäjään, ja kaupunginosia on alettu rakentaa 1950-luvulla. Sitä ennen alueella oli peltoja ja tiilitehtaita sekä koululaisten kasvitarha nykyisen Litukan siirtolapuutarhan maisemissa. Kalevassa sijaitsi myös Hipposradan nimellä tunnettu Tampereen ensimmäinen ravirata vuosina 1910–1976. Naapurikaupunginosan Tammelan tavoin suuri osa Kalevan kaduista on nimetty Kalevalan mukaan.

Kalevassa on kaksi itä–länsi-suuntaista kokoojakatua, pohjoisempi Teiskontie ja eteläisempi Sammonkatu. Molemmat kadut saavat alkunsa Kalevan kirkon edestä siitä, mihin rautatieasemalta tuleva Itsenäisyydenkatu päättyy. Kyseisessä risteyksessä sijaitsee Tampereen liikenteellinen keskipiste eli välimatkapiste.

Kalevan keskellä sijaitsee puistovyöhyke, joka koostuu Liisanpuistosta, Kiovanpuistosta ja Kalevan keskuspuistosta.

Kalevankankaan harjulla sijaitsee Tampereen suurin hautausmaa Kalevantien ja Jyväskylän radan välissä. Kalevankankaalta aukeaa näköala etelään yli Viinikan ja Nekalan kaupunginosien. Vuoden 1918 sisällissodassa Kalevan alueella, muun muassa Kalevankankaalla, käytiin Tampereen valtauksen aikana ankaria taisteluja.

Kaleva on myös monien koulujen kaupunginosa. Rehtoripariskunta Kerttu ja Martti Seppälä perusti yksityiskoulun 1952 Sorsapuiston laidalle. Talossa toimii edelleen Kalevan lukio. Tämän koulun vieressä on Sampola, jossa toimivat vuonna 2011 lakkautetun Sampolan koulun ohella Sampolan kirjasto sekä Tampereen työväenopisto. Vuoden 2012 elokuusta lähtien Sampolan tiloissa on lisäksi toiminut Tammerkosken lukio. Kalevassa sijaitsevat myös Sammon keskuslukio, Sammon koulu, Tampereen kauppaoppilaitos ja Puistokoulu.

## Nimen "Kaleva" alkuperä
Vuoden 1539 käräjillä mainittu rajapaikka *Kalevankivi* oli kai Kalevankankaalla. Nimi voi olla esihistoriallinen ja viitata Kalevanpoikiin, kansantarujen jättiläisiin, joita ovat myös Väinämöinen ja Lemminkäinen. Tämän nimistön pohjalta *Kaleva* valittiin kaupunginosan nimeksi vuoden 1948 nimikilpailun jälkeen.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Kalle Päätalo -kulttuuriraitti
* Tiina-raitti kirjailija Anni Polvan lapsuudenmaisemissa
PPPoE

**PPPoE** on PPP-protokollan käyttötapa Ethernet-tyyppisten verkkojen 
yli, jota käytetään erityisesti ADSL-yhteyksissä.

## Standardointi
PPPoE (Point-to-Point Protocol Over Ethernet) määritellään seuraavassa RFC-dokumentissa:
*  - PPP Over Ethernet

## Katso myös
* PPP
* PPPoA
* PPTP
Mare Tranquillitatis

**Mare Tranquillitatis** eli **Rauhallisuuden meri** on eräs Kuun "meristä" (lat. *mare*). Kansainvälinen tähtitieteellinen unioni on vuonna 1935 vahvistanut nimen. Rauhallisuuden mereen laskeutui ensimmäinen miehitetty kuulento Apollo 11. Lennolla olivat astronautit Neil Armstrong, Edwin Aldrin ja Michael Collins, joista Collins ei laskeutunut Kuuhun. Astronauttien mukaan on nimetty kolme pientä kraatteria Apollo 11 laskeutumispaikan lähellä. 

## Lähteet
Oceanus Procellarum

**Oceanus Procellarum** eli **Myrskyjen valtameri** on suurin Kuun "meristä" (). Myrskyjen valtameren pinta-ala on 2&nbsp;283&nbsp;300&nbsp;km². Se sijaitsee Kuun Maahan näkyvällä puolella kattaen laajan alueen Kuun länsiosaa. Läpimitta on noin 2&nbsp;600 kilometriä. Maasta katsottuna sijainti on idässä, mutta IAUssa
sovittiin, että myös Kuussa Auringon noususuunta on idässä ja laskusuunta lännessä, jolloin se pitää yhtä Kuun pinnalla havaitun kanssa. Meri näkyy paljaalla silmällä.

Oceanus Procellarum on todennäköisesti sekä täyttynyt törmäysallas että laavakenttä. Laavojen iäksi on saatu 3,2 miljardia vuotta. Vertailuksi vanhimmat näkyvällä puolella olevat laavat ovat Mare Serenitaksessa ollen 3,82–3,65 mrd. vuotta vanhoja. Pidetään todennäköisenä, että Procellarumin alueella radioaktiiviset alkuaineet ovat hajotessaan tuottaneet lämpöä, joka on aiheuttanut vulkaanista toimintaa laavapurkauksineen. Meressä sijaitsevan Hevelius-kraaterin eteläpuolista aluetta on 1800-luvulla kutsuttu Oceanus Tempestumiksi, Myrskyjen valtamereksi.

Oceanus Procellarumiin ovat laskeutuneet miehittämättömät avaruusluotaimet Surveyor 1, Surveyor 3, Luna 9 ja Luna 13 sekä miehitetty avaruuslento Apollo 12. Vuonna 1964 Ranger 7 -luotain otti ennen iskeytymistään Kuun pintaan 4&nbsp;316 kuvaa, ja alue Procellarumia sekä Mare Nubiumia jonne luotain iskeytyi, nimettiin uudelleen Mare Cognitumiksi, "Tunnetuksi mereksi". 
## Lähteet
* 
* 

### Viitteet
Roland TB-303

**Roland TB-303 Bass Line**, suomalaiselta lempinimeltään tuttavallisesti *kolkki*, on Rolandin vuosien 1982 ja 1984 välillä valmistama syntetisaattori, jolla on ollut huomattava vaikutus elektronisen musiikin kehityksessä.

TB-303 (lyhennetty "Transistor Bass – 303") oli suunniteltu yksin harjoittelevien muusikoiden apuvälineeksi korvaamaan bassokitara. Se oli osa Rolandin syntetisaattori- ja rumpukonesarjaa, jossa esimerkiksi rumpukone TR-606 oli suunniteltu korvaamaan rummut. Vaikka TB-303 oli käytössä muutamien suosittujenkin pop-artistien, kuten Madonnan kappaleissa, se epäonnistui alkuperäisessä tarkoituksessaan ja vain noin 10 000 kappaletta valmistettiin. Laite oli hyvin monimutkainen ja vaikea ohjelmoida soittamaan juuri halutunlaista ääntä, ja soittimen mukana tulleesta ohjekirjasta ei alkujaan edes ollut saatavilla kuin alkuperäinen japaninkielinen versio. 

1980-luvun loppupuoliskolla chicagolaiset DJ:t tutustuivat laitteeseen ja rakastuivat sen tuottamiin ääniin. Ääntä sai helposti muunneltua ja vääristettyä, mutta ennen kaikkea se poikkesi huomattavasti mistään aikaisemmasta. Niinpä muun muassa Phuturen *Acid Trax* -kappaleen myötä syntyi tyylilaji acid house. Vaikka TB-303 on pääasiallinen soitin acid housessa, on sillä ollut huomattava merkitys muissakin elektronisen musiikin genreissä, kuten goa- ja psytrancessa.

Nykyään TB-303:t ovat hyvin haluttuja ja pienen valmistusmäärän vuoksi niiden arvo on noussut huomattavasti. Rajallisuudesta johtuen monet tietokonepohjaiset emulaattorisovellukset ovatkin nousseet suureen suosioon alkuperäisen soittimen korvaajana.

## Tunnettuja TB-303:aa hyödyntäneitä artisteja
* Phuture
* 808 State
* Acid Kings
* A Guy Called Gerald
* Hardfloor
* Richie Hawtin
* Kai Tracid
* Josh Wink
* Armin van Buuren
* Fatboy Slim
### Suomalaisia
* Healium

## Katso myös
* Roland TR-606
* Roland TR-808
* Roland TR-909
* ReBirth RB-338

## Aiheesta muualla

* Vintage Synthin sivu Roland TB-303:sta
Roland TR-808

**Roland TR-808** on yksi tunnetuimpia ja käytetyimpiä rumpukoneita. Se tuotiin markkinoille vuonna 1980, ja kuten Roland TB-303, myös TR-808 tarkoitettiin avuksi kitaristeille ja muille ”aitoja” soittimia soittaville musiikintekijöille. Kuitenkin sen tuottama ääni oli hyvin kaukana oikeiden rumpujen äänistä.

Laite tuli suosituksi etenkin hip hop- ja elektromusiikin tuottajien keskuudessa muutamia vuosia sen jälkeen, kun sen valmistus oli jo lopetettu. TR-808:n soitinäänet ”kick drum” ja ”cowbell” ovat varsin tuttuja ja helposti tunnistettavia ääniä vielä tämänkin päivän musiikissa. Kanadalainen artisti Richie Hawtin käytti ”Spastik”-kappaleensa tekemiseen vain TR-808 -rumpukoneita. Englantilainen elektronisen musiikin yhtye 808 State on nimetty rumpukoneen mukaan. Rap-artisti Kanye West puolestaan nimesi neljännen studioalbuminsa *[[808s & Heartbreak]]iksi*.

## Katso myös
* Roland TR-909

## Aiheesta muualla
Hehtaari

**Hehtaari** (tunnus **ha**) on pinta-alan yksikkö ja kooltaan 10 000 neliömetriä. Neliön muotoisen hehtaarin koko on 100 metriä &times; 100 metriä. Hehtaaria käytetään pinta-alan yksikkönä maa- ja metsätaloudessa. Hehtaari on sata aaria. Tästä juontuu yksikön nimikin (hehtoaari → heht'aari). Etuliite *[[Hehto#Kerrannaisyksiköt|hehto]]*- tarkoittaa satakertaista.

:1 ha = 0,01 km&sup2;
:1 ha = 100 a
:1 ha = 10 000 m&sup2;
:1 a = 0,01 ha
:1 km² = 100 ha

## Lähteet
Aari

**Aari** ( ’pinta-ala’, tunnus **a**) on pinta-alan yksikkö ja kooltaan sata neliömetriä. Neliön muotoinen aari on siis 10 metriä × 10 metriä. Sata aaria on hehtaari. Aaria käytetään puhuttaessa pienistä pellon tai metsän aloista.

:1 a = 100 m²
:1 a = 0,01 ha
:1 a = 0,0001 km²

## Lähteet
*WSOY Facta - Aari

### Viitteet
Elgin (Skotlanti)

**Elgin** (, ) on kaupunki Skotlannissa, jonkin verran etelään Lossiemouthista. Pääteollisuus alueella on villa.

Vuonna 2011 kaupungissa oli runsaat 23&nbsp;000 asukasta.

Kaupungissa oli  1200-luvulla rakennettu linna, joka tuhoutui vuoden 1314 taisteluissa, ja vuonna 1224 rakennettu katedraali, joka on nykyisin raunioina.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Eve Bunting

**Eve Bunting** (19. joulukuuta 1928 – 1. lokakuuta 2023) oli yhdysvaltalainen, Magherassa, Pohjois-Irlannissa syntynyt kirjailija. Hän kirjoitti ainakin 250 kirjaa, enimmäkseen nuorille lukijoille.

Bunting muutti Yhdysvaltoihin Kaliforniaan vuonna 1958. Hän aloitti kirjoittamisen siellä otettuaan osaa luovan kirjoittamisen kurssille.

## Teoksia
Valikoitu teosluettelo:
* *Demetrius and the Golden Goblet*. Harcourt Brace Jovanovich, 1980.
* *St. Patrick's Day in the Morning*. Clarion Books, 1980.
* *In the Haunted House*. Clarion Books, 1990.
* *The Wall*. Clarion Books, 1990.
* *Fly Away Home*. Clarion Books, 1991.
* *Someone Is Hiding on Alcatraz Island*. Berkley Books, 1994.
* *Cheyenne Again*. Clarion Books, 1995.
* *Secret Place*. Clarion Books, 1996.
* *I Am the Mummy Heb-Nefert*. Tundra Books, 1997.
* *Twinnies*. Harcourt Brace, 1997.
* *Jin Woo*. Clarion Books, 2001.
* *Seriously Stinky Trainers*. Collins, 2003.
* *The Lambkins*. Joanna Cotler Books, 2005.
* *The Ghost Children*. 1st Clarion pbk. ed. Clarion Books, 2005.
* *Our Library*. Clarion Books, 2008.

## Lähteet
Antarktis

**Antarktis** on maapallon eteläosassa sijaitseva alue, johon sisältyy Etelämanner ja sitä ympäröiviä saaria Eteläisessä jäämeressä. Aluetta rajaa luonnollinen raja nimeltä antarktinen konvergenssi, jonka kohdalla eteläiset kylmät merivirrat virtaavat pohjoisempien lämpimämpien vesien alle.

Antarktiksella ei sijaitse valtioita. Monella valtiolla on kuitenkin vaatimus saada osa siitä itselleen.

Antarktiksen saaria ovat muun muassa Eteläiset Orkneysaaret, Eteläiset Shetlandinsaaret, Ballenynsaaret, Pietari I:n saari, Aleksanterinsaari ja Grahaminmaata reunustavat saaret. Laajemmassa mielessä Antarktikseen voidaan lukea myös joukko kauempana navasta sijaitsevia subantarktisia saaria: brittiläiset Etelä-Georgia ja Eteläiset Sandwichsaaret ja Norjalle kuuluva Bouvet’nsaari eteläisellä Atlantilla, Ranskalle kuuluvat Crozetsaaret ja Kerguelen eteläisellä Intian valtamerellä sekä Australialle kuuluva Macquariensaari.

Etelämantereen pinta-ala on noin 14&nbsp;000&nbsp;000 neliökilometriä.

## Katso myös
*Arktis

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Scribus

**Scribus** on taitto- ja julkaisuohjelma (DTP) Linux-, Mac OS X-, Unix- ja Windows-työpöytäkäyttäjille. Scribuksen avulla on mahdollista tuottaa uutislehtiä, sanomalehtiä ja animoituja interaktiivisia PDF-lomakkeita. Muita käyttökohteita voivat olla yrityksen tarvitseman paperitavaran yksilöiminen, esitteet, julisteet ja kaikenlaiset asiakirjat, jotka vaativat joustavaa kuvien ja tekstin asettelua sekä ammattimaista värienhallintaa.

Scribusta vastaavia kaupallisia tuotteita ovat esimerkiksi Adobe PageMaker, QuarkXPress ja Adobe InDesign. Näistä poiketen Scribus on avoimen lähdekoodin projekti, joka on julkaistu GNU GPL -lisenssillä.

Scribus tukee monia bittikartta- ja vektorigrafiikkamuotoja. Se pystyy tuomaan ja tallentamaan SVG-kuvia. Tekstiä Scribukseen voi tuoda muun muassa OpenOffice.org Writer-, OpenDocument-, PostScript- ja Encapsulated PostScript-tiedostoista.

Asiakirjan tallennus onnistuu myös PDF-tiedostona, jossa on mahdollista käyttää läpinäkyvyyttä, salausta ja suurta joukkoa muita PDF 1.3-1.5:n ominaisuuksia mukaan lukien interaktiiviset PDF-lomakkeen kentät, kirjanmerkit ja huomautukset.

Scribuksen käyttämä asiakirjan tallennusmuoto perustuu XML:ään ja on kokonaisuudessaan dokumentoitu.

Tulostus on mahdollista käyttäen ohjelman omaa PostScript-ajuria (tasot 1–3), joka tukee upotettuja fontteja sekä näiden osajoukkoja. Kirjaintyypeistä käytettävissä ovat TrueType, Type 1 ja OpenType.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

*Scribuksen kotisivu  
*Scribuksen Windows-versio 
*Suomenkielisiä ohjeita Scribuksen käyttöön
*Scribus-opas  
*FLOSS Manualsin suomenkielinen Scribus-opas
Paluu tulevaisuuteen -trilogia

**Paluu tulevaisuuteen -trilogia** (*Back to the Future*) on elokuvien **[[Paluu tulevaisuuteen|''Paluu tulevaisuuteen'']]**, **[[Paluu tulevaisuuteen II|''Paluu tulevaisuuteen II'']]** ja **[[Paluu tulevaisuuteen III|''Paluu tulevaisuuteen III'']]** muodostama sarja. Trilogia kertoo nuoren Marty McFlyn (Michael J. Fox) harharetkistä, jotka aiheuttaa tiedemies Emmett ”Doc” Brownin (Christopher Lloyd) aikakone. Trilogian ensimmäinen osa on 1980-luvun menestynein nuortenelokuva.

Trilogian juoni on elokuvien välillä jatkuva ja jokainen elokuva alkaa täsmälleen siitä, mihin edellinen osa päättyi näyttäen uudelleen viimeisen minuutin tapahtumat. Toinen ja kolmas osa kuvattiin samanaikaisesti. Tapahtumat sijoittuvat kuvitteelliseen Hill Valleyn kaupunkiin Kaliforniaan.

Sarjan ensimmäinen elokuva voitti yhden Oscarin äänitehosteistaan ja sai kolme muuta ehdokkuutta. Toinen elokuva sai yhden ehdokkuuden.

## Juoni

Ensimmäisessä elokuvassa Marty joutuu vahingossa 1950-luvulle ja joutuu isänsä sijasta onnettomuuteen. Hän päätyy oman äitinsä lapsuudenkotiin hoivattavaksi. Siellä hänen nuori äitinsä ihastuu Martyyn hänen isänsä sijaan. Sen lisäksi, että aikakoneeseen on mahdollista saada 1,21 gigawattia tehoa vain salamaniskusta Martyn palaamiseksi aikaansa, on hänen varmistettava oma syntymänsä saamalla vanhempansa rakastumaan toisiinsa.

Toisessa elokuvassa Marty ja Doc matkustavat tulevaisuuteen, vuoteen 2015, korjaamaan Martyn lasten elämässä ilmenneitä ongelmia. Elokuvan paha vanha Biff kaappaa aikakoneen huomaamatta, ja antaa vuoden 1955 nuoremmalle itselleen tulevien 50 vuoden urheilutulostilastot vedonlyöntihuijausta varten, tehden Biffistä vuodessa 1985 todella rikkaan. Tämä aiheuttaa poikkeaman aika-avaruusjatkumoon ja Martyn kotikaupunki Hill Valley muuttuu painajaismaiseksi paikaksi, jota rikollisuus ja rötökset hallitsevat. Marty ja Doc palaavat jälleen kerran ajassa taaksepäin korjatakseen asiat. Elokuvan lopussa salamanisku vie aikakoneen ja Doc:n 1880-luvulle ja Marty joutuu selvittelemään heidän paluutaan nykyaikaan takaisin.  

Kolmannessa elokuvassa Marty on 1880-luvun Villissä lännessä jälleen epäkuntoisen aikakoneen kanssa. Tällä kertaa DeLoreanin polttoaineletku rikkoutuu. Doc on kaupungin seppä ja Biffin esi-isä öykkäröivä lännenmies. Ongelmia syntyy, mutta lopulta tulevaisuuteen palataan asentamalla aikakoneeseen junan pyörät ja työntämällä sitä veturilla. Doc jää 1880-luvulle naisen vuoksi. Elokuva loppuu sanoihin "The End", siinä missä edelliset päättyivät "To be Continued" ja "To be Concluded". Tekstejä tosin ei ollut varsinaisissa elokuvateatteriversioissa, koska jatko-osista ei kunkin elokuvan tuotantohetkellä ollut varmuutta. Ne lisättiin vasta elokuvien myytäviin tallenteisiin koko trilogian ollessa jo valmis.

## Näyttelijät

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* 
* 
*