Sakmara

**Sakmara** () on Uraljokeen oikealta puolelta Orenburgissa yhtyvä sivujoki, jonka valuma-alue sijaitsee Uralvuoriston eteläpuolella vuoristossa ja arolla.

Eräs cisuralin geologinen alakausi () permikaudella on nimetty joen mukaan.

## Maantietoa
### Pääuoma
Joen pääuoman lähteet sijaitsee Uralvuoriston eteläosissa Baškortostanissa Uraltaun vuoristoharjanteen länsirinteillä Magnitogorskin korkeudella ja se virtaa 798 kilometriä ennen kuin se yhtyy Orenburgissa Uraljokeen 1&nbsp;286 kilometriä  ennen sen Kaspianmerellä sijaitsevaa suistoa. Joki seuraa aluksi Uraltaun vuoristoharjannetta etelään, missä se putoaa laajaan laaksoon ja kääntyy Kuvandykissa kohti länttä. Tämän jälkeen joki mutkittelee 150 kilometriä  tulvauomassaan.

Joen lähteet sijaitsevat noin 800 metrin korkeudessa ja joen yhtymäkohta Uraljoella 83 metrin korkeudella. Joelle tulee korkeuseroa 717 metriä ja joen kaltevuus on siten 0,90 m/km . Joki on alajuoksulla vesiliikenteelle sopiva.

Springhead Sakmara.jpg|Lähteen osoittava kivitaulu
Вид с горы в северо-восточном направлении на долину реки Сакмара - panoramio.jpg|Joen yläjuoksua Etelä-Uralilla
Sakmara River.JPG|Riparian metsää Sakmarin yläjuoksun varrella kesäkuussa 2010
Лес в пойме Сакмары - panoramio.jpg|Joen tulvatasankoa elokuussa 2009. Joki kulkee metsikössä.
Пойма Сакмары с южной стороны - panoramio.jpg|Tulvatasankoa Saraktašin alapuolella
Река Сакмара вверх по течению - panoramio (1).jpg|Elokuun näkymä Orenburgissa 2010
Сакмара в ноябре - panoramio.jpg|Marraskuun näkymää Orenburgissa marraskuussa 2014
Торосы на замерзшей Сакмаре - panoramio.jpg|Jäidenlähtö joen suistossa Orenburgissa


### Sivujoet
Sakmara ja sen sivujoet muodostavat yhdessä 30&nbsp;200 neliökilometrin suuruisen valuma-alueen. Taulukossa on lueteltu suurimmat sivujoet (osa tiedoista puuttuvat):
})
! pituus(km)
! valuma-alue(km²)
! lähde
|-
| 32 || Srednie Kargalka || Средние Каргалка || 334 || 334 || 1
|-
| 40 || Kargalka || Каргалка || 74 || 626 || 1
|-
| 91 || Tšebenjka || Чебенька || 62 || 633 || 1
|-
| 59 || Salmyš || Салмыш || 193 || 7340 || 1
|-
| 182 || Tšebenjka || Чебенька || 42 || 448 || 1
|-
| 220 || Bolšoi Ik || Большой Ик || 341 || 7670 || 1
|-
| 253 || Kasmarka || Касмарка || 123 || 1430 || 1
|-
| 348 || Kuruil || Куруил || 56 || 468 || 1
|-
| 386 || Kuratšanka || Курачанка (Кураган) || 71 || 794 || 1
|-
| 472 || Urman-Zilair || Зилаир (Урман-Зилаир) || 158 || 1210 || 1
|-
| 546 || Barakal || Баракал || 76 || 432 || 1
|-
| 584 || Jaman-Zilair || Зилаир (Яман-Зилаир, Крепостной Зилаир) || 100 || 897 || 1
|}
Lähteet: 1 = 

## Vuodenajat ja virtaamat
Uralvuoriston eteläosat kuuluvat jo mannermaiseen ilmastovyöhykkeeseen, missä etelässä olevan puoliaavikon vaikutus alkaa vaikuttamaan sateiden esiintymisiin. Alue on aroa, joten kesän sateet ovat vähäisiä. Vuoristo saa kuitenkin lännestä Atlantilta ajoittain sateita ja etenkin talvella valuma-alueelle kertyy lunta. Joen valuma-alueen eteläosissa ovat vuotuiset sademäärät 400 millimetriä ja pohjoisosissa 700 millimetriä. Kun lumet sulavat ja jäät lähtevät keväällä huhtikuun aikana, syntyy niistä melkoinen tulva. Joen vedenpinnat nousevat rajusti ja etenkin alajuoksun alangolla joen leviää kauaksi sen alkuperäisen uomasta. Tulvat laskevat viimeistään kesäkuussa, jolloin alkaa vähävetinen kausi. Heinäkuun keskilämpötilat ovat etelässä 20&nbsp;°C ja pohjoisessa 17&nbsp;°C. Joet ovat matalalla myös talvet ja ne jäätyvät marraskuussa. Joen virtaama on keskimäärin (MQ) 144&nbsp;m³/s kohdassa, joka on 55 kilometriä joen yhtymäkohdasta. Sakmaran virtaama lisää merkittävästi myös Uraljoen virtaamaa.

## Joen nimi
Vuonna 1154 julkaistussa arabialaisen maantieteilijän Al-Idrisin teksteissä joen nimi kirjoitettiin Magra. Hän mainitsi joelta löytyvät arvokkaita kiviä.

## Huomautukset

## Lähteet