open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Mike Brown (koripallovalmentaja)

**Michael Burton ”Mike” Brown** (s. 5. maaliskuuta 1970 Columbus, Ohio) on yhdysvaltalainen koripallovalmentaja, joka on valmentanut pää- tai apuvalmentajana NBA:ssa vuodesta 1997 lähtien. Vuonna 2009 hänet nimettiin ksi.

## Ura

Brown toimi apuvalmentajana useiden NBA-seurojen valmennusryhmissä vuosina 1997–2005, ja hän voitti San Antonio Spursin apuvalmentajana NBA:n mestaruuden vuonna 2003. Vuonna 2005 hänet nimettiin Cleveland Cavaliersin päävalmentajaksi. Brown toimi LeBron Jamesin tähdittämän joukkueen valmentajana vuoteen 2010 asti, ja vuonna 2009 hänet nimettiin un Idän valmentajaksi sekä kauden lopuksi ksi. Kaudella 2011–2012 hän toimi Los Angeles Lakersin ja kaudella 2013–2014 jälleen Cavaliersin päävalmentajana. Vuonna 2016 Brown palkattiin Golden State Warriorsin apuvalmentajaksi, ja hän sijaisti kauden aikana selkävaivoista kärsinyttä päävalmentaja Steve Kerriä. Kausilla 2016–2017 ja 2017–2018 Warriors voitti NBA:n mestaruuden, samoin kaudella 2021–2022.

## Lähteet
* Valmentajaprofiili Basketball-Reference.com 
* Profiili nba.com 

### Viitteet

## Aiheesta muualla
HMS Swale (1905)

**HMS Swale** oli Britannian Kuninkaallisen laivaston vuonna 1905 valmistunut River-luokan torpedovenehävittäjä.

## Valmistus

Alus tilattiin Palmers Shipbuilding and Iron Companyltä Yarrowista osana vuosien 1903-1904 laivasto-ohjelmaa ja sen köli laskettiin 23. helmikuuta 1904. Alus laskettiin vesille 20. huhtikuuta 1905 ja se valmistui puoli vuotta myöhemmin syyskuussa.

## Palvelus
Alus myytiin romutettavaksi 23. kesäkuuta 1919 T. W. Wardille.

## Lähteet
*
*
*

### Viitteet
Michael Brown

**Michael Brown** tai **Mike Brown** -nimisiä henkilöitä ovat:

* Michael E. Brown (s. 1965), yhdysvaltalainen tähtitieteilijä
* Michael L. Brown (s. 1955), yhdysvaltalainen radiojuontaja ja kristillinen kirjailija
* Michael S. Brown (s. 1941), yhdysvaltalainen geneetikko ja kolesteroliaineenvaihdunnan tutkija, Nobelin lääketieteen palkinnon saaja
* Mike Brown (s. 1970), yhdysvaltalainen koripallovalmentaja
* Mike Brown (s. 1963), yhdysvaltalainen koripalloilija
* Michael Brown (s. 1977), englantilainen jalkapalloilija
* Mike Brown (s. 1979), kanadalainen jääkiekkoilija
* Mike Brown (s. 1985), yhdysvaltalainen jääkiekkoilija
* Mike Brown (s. 1984), kanadalainen uimari
* Michael Ealy, synt. Michael Brown (s. 1973), yhdysvaltalainen näyttelijä
* Michael Brown (1996–2014), Fergusonin mellakoihin johtaneen ampumistapauksen uhri.
Puluboin ja Ponin leffa

**Puluboin ja Ponin leffa** on 3. elokuuta vuonna 2018 ensi-iltansa saanut suomalainen lastenelokuva, jonka on ohjannut Mari Rantasila.

## Juoni
Seitsemänvuotias Poni, oikealta nimeltään Mai, ei halua mennä kouluun. Hän haluaa olla poni: pukeutua tekoturpaan ja laukata Kallion katuja kengät kopisten, villinä ja vapaana. Koulun alku kuitenkin lähestyy, ja aikuisten mielestä tällaisten leikkien on loputtava. Koulussa pitää olla kunnolla. Aina pitää olla kunnolla. 

Kesän aikana Ponin elämään astuu mielikuvituskaveri Puluboi, omalaatuinen lintumainen poika, joka rakastaa mainoksia ja pullaa ja vihaa r-kirjainta. Puluboilla on ratkaisu kaikkiin ongelmiin – vaikeatkaan asiat eivät ole liian vaikeita, kun antaa mielikuvituksen lentää! Punk-henkinen Puluboi tuo Ponin kesään roppakaupalla väriä ja kierroksia, sillä hänen kanssaan kaikki on mahdollista. 

## Näyttelijät

## Tuotanto
Elokuva kuvattiin Helsingissä kesän 2017 aikana. 

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*
Kaarina Määttä

**Irja Kaarina Määttä** (o.s. **Anttila**; s. ) on suomalainen kasvatustieteilijä ja Lapin yliopiston kasvatuspsykologian professori (1998–) ja vuosina 2002–2008 kasvatustieteellisen tiedekunnan dekaani sekä vuosina 2010–2017 Lapin yliopiston vararehtori. 

Määttä kirjoitti ylioppilaaksi Heinolan lyseosta vuonna 1970 ja valmistui 1974 kasvatustieteen maisteriksi Jyväskylän yliopistosta ja 1974 edelleen luokanopettajaksi. Hän jatkoi opintojaan ja valmistui Lapin korkeakoulusta 1985 kasvatustieteen lisensiaatiksi ja 1988 erityisopettajaksi sekä Lapin yliopistosta 1989 kasvatustieteen tohtoriksi. Vuonna 1991 hän sai kasvatustieteen, erityisesti opettajankoulutuksen dosentin pätevyyden (Lapin yliopisto).

Kaarina Määttä toimi vuosina 1982–1987 Lapin yliopiston didaktiikan vs. lehtorina, vuosina 1988–1996 erityispedagogiikan lehtorina, 1987–1997 kasvatustieteen apulaisprofessorina ja vuosina 1997–1998 virkaatekevänä taidekasvatuksen professorina.  

Hänen tieteellinen tuotantonsa käsittää yli 200 julkaisua. Vuosina 2002–2017 professori Määttä on ohjannut 70 väitöskirjatyötä. Lapin yliopiston mukaan määrä on Suomen ennätys ihmistieteiden alalla. Vuoteen 2023 mennessä Määtän ohjaamien väitöskirjojen määrä oli noussut 97:ään.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Professorit nyt! – Kaarina Määttä (video)  (youtube.com)
* Sieppi, Julia: "Rakkauteen kuuluu koko tunteiden skaala" – Parisuhde vaatii ongelmanratkaisutaitoja. Yleisradio 11.9.2015.
* Tuukkanen, Pia: Saamelaisuuden identiteetistä uusi teos. Yleisradio 18.6.2013.
HMS Ness (1905)

**HMS Ness** oli Britannian Kuninkaallisen laivaston vuonna 1905 valmistunut River-luokan torpedovenehävittäjä.

## Valmistus

Alus tilattiin J. Samuel White and Companyltä Cowesista osana vuosien 1903-1904 laivasto-ohjelmaa ja sen köli laskettiin 5. toukokuuta 1904. Alus laskettiin vesille 5. tammikuuta 1905 ja se valmistui seitsemän kuukautta  myöhemmin elokuussa.

## Palvelus
Alus myytiin romutettavaksi 27. toukokuuta 1919 T. R. Salesille.

## Lähteet
*
*
*

### Viitteet
Terho ja Taneli

**Terho ja Taneli** (engl. **Donald and Douglas**) ovat kuvitteelliset skottilaiset veturit. He ovat pastori Wilbert Awdryn ja hänen poikansa luomassa The Railway Series-kirjasarjassa. Terho ja Taneli esiintyvät myös Tuomas Veturi-televisiosarjassa.

## Esiintymiset

### '''2. tuotantokausi'''
* Kadonnut matkustajavaunu (jakso peruttu) 
* Jarruvaunu
* Lähetystö
* Tuomas tulee aamiaiselle
* Tuomas ja kadonnut joulukuusi

### '''3. tuotantokausi'''
* Donaldin ankka
* Hiiltynyt veturi
* Pako
* Oliverin opetus

### 4. '''tuotantokausi'''
* Risto pelastaa
* Severi vauhdissa
* Voitto
* Tomi-jarruvaunun neuvo
* Tuomas ja tärkeä kirje

### '''6. tuotantokausi'''
* Twin Trouble
* Percy and The Haunted Mine
* James and The Red Balloon

### 7. '''tuotantokausi'''
* Bad Day at Castle Loch

### 11. '''tuotantokausi'''
* Jori ja Mekaanikko

### 12. '''tuotantokausi'''
* Tuomas sankarina.

### 20. '''tuotantokausi'''
* Love Me Tender

## Alkuperäiset äänet
* Joe Mills ja Rob Rackstraw (Sodor's Legend of the Lost Treasure alkaen)
Helsingin Reserviupseeripiiri

**Helsingin Reserviupseeripiiri – Helsingfors Reservofficersdistrikt (HRUP)** on pääkaupunkiseudulla toimiva Suomen Reserviupseeriliiton piirijärjestö. Piirin tarkoituksena on sääntöjen mukaan toimia sen alueella olevien Suomen Reserviupseeriliiton (RUL) jäsenyhdistysten aatteellisena ja toiminnallisena yhdyselimenä. Piirin toiminta-alue käsittää Helsingin, Espoon, Kauniaisten ja Vantaan kaupungit. Helsingin Reserviupseeripiirin kerhoissa on jäseninä yli 4400 reservin upseeria ja se on siten Suomen Reserviupseeriliiton suurin piiri.

Piiri ohjaa ja tukee jäsenyhdistyksiään, johtaa ja järjestää reservin upseeriston henkistä ja fyysistä kuntoa sekä upseeritaitoa ylläpitävää ja edistävää toimintaa, suorittaa Suomen Reserviupseeriliiton piirille antamat tehtävät ja harjoittaa julkaisu- ja tiedotustoimintaa. Piiri toimii maanpuolustuksen ja reservin upseeriston toimintaedellytysten parantamiseksi ja on kiinteässä yhteistyössä eri maanpuolustustahojen kanssa.
## Historia ja nykypäivä
Ensimmäinen reserviupseerikerho perustettiin Helsinkiin 3.12.1925. Kyseessä oli valtakunnallinen Reserviupseerikerho, jonka toiminta laajeni pian muihinkin kaupunkeihin. Valtakunnallinen Suomen Reserviupseeriliitto perustettiin vuonna 1931, jolloin kerho jäi toimimaan Helsingin Reserviupseerikerho -nimisenä.

1960-luvulla Helsingin seudun reserviupseeritoiminta organisoitiin uudelleen muodostamalla piirijärjestö. Helsingin Reserviupseeripiirin perustava kokous pidettiin Katajanokan Upseerikerhossa 14.11.1963, jolloin kaksitoista Reserviupseeriliiton hyväksymää perusyhdistystä allekirjoitti piirin perustamiskirjan.  Piirin jäseninä ovat sittemmin olleet Suomen Reserviupseeriliiton perusyhdistykset, joiden kotipaikka on piirin alueella.

Nykyään Helsingin Reserviupseeripiiriin kuuluu 23 jäsenyhdistystä eli reserviupseerikerhoa. Puolet kerhoista on alueellisia ja puolet aselajipohjaisia. Aselajikerhot kattavat kaikki tärkeimmät puolustusvoimien aselajit. 

## Toiminta

Piirin keskeiset toimintamuodot ovat koulutus-, liikunta- ja ampumatoiminta sekä järjestö-, aatteellinen ja perinnetoiminta.
Piiri julkaisee Helsingin Reservin Sanomat -nimistä tiedotuslehteä yhdessä Helsingin Seudun Reserviläispiirin kanssa. Lehti on ilmestynyt vuodesta 1968 alkaen. Nykyään lehti ilmestyy neljä kertaa vuodessa paperisena ja kuudesti vuodessa sähköisenä versiona.

Piiri tekee kansainvälistä yhteistyötä erityisesti Viron ja Ruotsin reserviupseerijärjestöjen kanssa.

Piiri on Suomen Reserviupseeriliiton alueellinen osa sekä Reserviläisurheiluliitto ry:n jäsenjärjestö. Piirin koulutustoiminta järjestetään pääosin Maanpuolustuskoulutusyhdistyksen kautta.
Piirin toimisto sijaitsee Töölössä osoitteessa Döbelninkatu 2. Samassa rakennuksessa toimii lukuisia muitakin maanpuolustusjärjestöjä. Piirillä on lisäksi retkeilymaja Sipoon Spjutsundissa.

## Lähteet
Siduroni

**Siduroni** (C14H20N2O) on ureajohdannaisiin kuuluva orgaaninen yhdiste. Yhdistettä voidaan käyttää  nurmikoilla herbisidinä. 

## Ominaisuudet
Huoneenlämpötilassa siduroni on värittömiä kiteistä. Yhdiste on veteen liukenematonta, mutta liukenee orgaanisiin liuottimiin esimerkiksi etanoliin, dimetyyliformamidiin ja dikloorimetaaniin. Siduronin herbisidiset ominaisuudet perustuvat siihen, että se estää fotosynteesiä tärkeänä osana olevan fotosysteemi II:n elektroninsiirtoketjun.

## Valmistus ja käyttö
Siduronia valmistetaan 2-metyylisykloheksyyliamiinin ja fenyyli-isosyanaatin välisellä reaktiolla. Siduronia käytetään lähinnä nurmilla estämään ei-toivottujen heinälajien kuten verihirssien (*Digitaria*), kananhirssien (*Echinochloa*) ja puntarpäiden (*Alopecurus*) kasvua. Muut kuin heinäkasvit ovat yleensä resistenttejä siduronille. Yhdistettä käytetään jauheena tai rakeina. Siduroni on hyväksytty käytettäväksi herbisidinä muun muassa Yhdysvalloissa, mutta ei Euroopan unionin alueella..

## Lähteet
Valkealammi (Hattula)

**Valkealammi**  on Kanta-Hämeessä Hattulassa Myllykylän lähellä sijaitseva lampi.

## Maantietoa
Lammen pinta-ala on 10,9&nbsp;hehtaaria ja se on 450&nbsp;metriä pitkä ja 350&nbsp;metriä leveä. Järvi sijaitsee Renkajärvestä Rengon kautta Tunturivuorelle ja siitä edelleen kaakkoon jatkuvaan harjujakson jäätikköjokimuodostuman välittömässä läheisyydessä. Jääkauden loppuaikojen jäätikön sulaminen on vaikuttanut merkittävästi järven muodostumiseen . Sen rantaviivan pituus on 1,3&nbsp;kilometriä ja sen rannat ovat metsämaata. Rannoille on rakennettu seitsemän vapaa-ajan asuntoa, joille johtaa tiet Myllykylään johtavalta tieltä. Hämeenlinnan raja ohittaa järven kaakkoispään 100&nbsp;metrin etäisyydeltä.

## Vesistösuhteet
Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Hyvikkälänjoen valuma-alueeseen, johon Renkajoen yläosan valuma-alue kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 133,4&nbsp;metriä mpy., joka on sama kuin viereisellä Pikku Valkealammilla. lampien välille on kaivettu yhdysoja.
Kummastakaan lammiesta ei ole laskuojaa minnekään.

## Lähteet
Pitkälammi (Hattula)

**Pitkälammi** , joka kirjoitetaan myös **Pitkälampi** , on Kanta-Hämeessä Hattulassa Myllykylän lähellä sijaitseva lampi.

## Maantietoa
Lammen pinta-ala on 1,6&nbsp;hehtaaria ja se on 250&nbsp;metriä pitkä ja 100&nbsp;metriä leveä. Järvi sijaitsee Renkajärvestä Rengon kautta Tunturivuorelle ja siitä edelleen kaakkoon jatkuvaan harjujakson jäätikköjokimuodostuman välittömässä läheisyydessä. Lampi jää Renkajärvestä alkavien kahden harjuselkänteiden väliin . Sen rantaviivan pituus on 600&nbsp;metriä ja sen rannat ovat autiota ja soistunutta metsämaata.

## Vesistösuhteet
Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Hyvikkälänjoen valuma-alueeseen, johon Renkajoen yläosan valuma-alue kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 130,0&nbsp;metriä mpy. Lampeen on johdettu kolme lyhyttä suon kuivatusojaa, mutta sillä ei ole laskuojaa.

## Lähteet
Amos Pasternack

**Amos Isak Pasternack** (s. 21. kesäkuuta 1936 Helsinki) on suomalainen lääketieteilijä ja professori emeritus. Hänet valittiin vuoden professoriksi vuonna 1999.
__NOTOC__
## Henkilöhistoria ja ammattiura
Pasternackin vanhemmat olivat hammaslääkäri David Pasternack ja Beili Skurnik. Hän avioitui 1961 sairaanhoitaja Raili Kyllikki Kaivolan kanssa. Pasternack tuli ylioppilaaksi Helsingin suomalaisesta yhteiskoulusta 1954 ja valmistui lääketieteen lisensiaatiksi, lääketieteen ja kirurgian tohtoriksi 1961 väiteltyään edellisen vuoden toukokuussa lasten munuaisten kudosmuutoksista. Hän erikoistui sisätauteihin 1967 ja nefrologiaan 1969. Tampereen yliopiston sisätautiopin professoriksi hän sai nimityksen 1976, ja hän jäi virasta eläkkeelle 2001. Pasternack toimi Tampereen yliopiston lääketieteellisen tiedekunnan varadekaanina 1985–1986 ja dekaanina kahteen otteeseen, 1987–1991 ja 1995–2001. Hänet valittiin vuonna 2002 Duodecim-seuran puheenjohtajaksi; seuran varapuheenjohtaja hän oli 1998–2000.

## Julkaisuja
### Teoksia
* *Microscopic structural changes in macroscopically normal and pyelonephritic kidneys of children*.  Duodecim, 1960. Väitöskirja, Helsingin yliopisto. Annales paediatriae Fenniae, 6: 14. 
* Pasternack, Amos – Runeberg, Lars: *Nestehoidon perusteet*. Tekijät, 1973.
* Meriluoto, Riitta – Pasternack, Amos: *Munuaistautipotilaan ruokavalio*. Munuaistautiliitto, 1974
* *Munuaistaudit*. Munuaistautiliitto, 1982. .
* *Jälkiä elämässä. Lääkärin muistoja elämästä ja työstä*. SKS, 2024. .

### Toimitteita
* *Amyloidosis: proceedings of the 5th Sigrid Jusélius foundation symposium*. Toimittaneet Otto Wegelius ja Amos Pasternack. London: Academic Press, 1976. .
* *Lääkärintyön muistoja – Läkarminnen*. Toimittaneet Amos Pasternack, Tuula Ruokonen ja Monica Ståhls-Hindsberg. Kansanelämän kuvauksia, 68. Suomalaisen Kirjallisuuden Seura, 2006.  . (Lääkärintyön muistot -keruukilpailun tekstejä.)
* *Taide ja taudit: Tutkimusretkiä sairauden ja kulttuurin kosketuspinnoilla*. Toimittaneet Laura Karttunen, Juhani Niemi ja Amos Pasternack. Tampere University Press, 2007. .
* *Lääkäriksi*. Toimittaneet Amos Pasternack ym. Duodecim, 2007. .
* *Nefrologia*. Duodecim, 2012. .
**Kliinisen tutkimuksen etiikka: Opas tutkijoille ja eettisille toimikunnille*. Toimittaneet Tapani Keränen ja Amos Pasternack. Duodecim, 2015. .
* *Lääkäriprofessio: Professionaalisuus lääkärin työssä*. Toimittaneet Amos Pasternack, Raimo Puustinen ja Jaana Hallamaa. Duodecim, 2017. 

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*
Kynnösjärvi

**Kynnösjärvi**  on Kanta-Hämeessä Hattulassa Myllykylän lähellä sijaitseva järvi.

## Maantietoa
Järven pinta-ala on 29&nbsp;hehtaaria ja se on 1,2&nbsp;kilometriä pitkä ja 750&nbsp;metriä leveä. Järvi sijaitsee aivan Renkajärven kaakkoispäässä sen jatkeena ja sen erottaa siitä alle 30&nbsp;metriä leveä kannas. Kannasta pitkin kulkee Myllykylästä lounaaseen johtava tie. Kannaksesta kohoaa 15&nbsp;metrin korkeuteen Visaniemi, jota Kynnösjärvi kiertää U-kirjaimen muotoisena. Visaniemen pohjoisrantaa kutsutaan Salmenhiekaksi ja kannaksen keskellä olevan aukon vieressä on maatalo nimeltään Salmi. Kynnösjärven lounaisrannassa kohoaa 35&nbsp;metrin korkeuteen Salmenvuori. Järven rantaviivan pituus on 4,5&nbsp;kilometriä ja sen rannat ovat osittain soistunutta metsämaata. Rannoille on rakennettu kaksi muutakin maataloa ja niiden lisäksi parikymmentä vapaa-ajan asuntoa. Järvessä on yksi saari sen koillispäässä.

## Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Hyvikkälänjoen valuma-alueeseen, johon Renkajoen yläosan valuma-alue kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 121,9&nbsp;metriä mpy., mikä on sama kuin Renkajärvellä. Viereisellä Isosuolla on turvetuotantoa ja se on ojitettu Kynnösjärven rannasta. Suon kuivatusvedet on johdettu Kynnösjärveen ja samoin tekevät Salmenvuoren takaa tulevat kuivatusvedet. Kynnösjärven lasku-uoma on kannaksessa oleva salmi tai oja.

## Historiaa
Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa järven kohdalla lukee "Kynnyksepärä lahti". Vaikuttaa siltä,
että Renkajärven vedenpinta on ollut nykyistä korkeammalla ja että kyseinen kynnys viittaisi kannakseen,
joka on ainakin osan ajastaan veden alla. Silloin voidaan ymmärtää nimessä esiintyvää sanaa lahti.

Vuoden 1956 peruskartassa tilanne on toinen. Karttaan on merkitty kannas samanlaisena kuin se on nykykartoissa. Silloin kannaksen ylitti Myllykylästä tuleva tie.

## Lähteet
Hepolammi (Hattula, Myllykylä)

**Hepolammi** , joka kirjoitetaan myös **Hepolampi** , on Kanta-Hämeessä Hattulassa Myllykylän lähellä sijaitseva lampi.

## Maantietoa
Lammen pinta-ala on 9,8&nbsp;hehtaaria ja se on 500&nbsp;metriä pitkä ja 300&nbsp;metriä leveä. Se sijaitsee Kivistön kulmakunnalla Hepolamminsuon pohjoisosassa noin viisi kilometriä länteen Myllykylästä ja 2,5&nbsp;kilometriä kaakkoon Renkajärven rannasta. Sen rannat ovat metsää, suota ja avosuota. Sen rantaviivan pituus on 1,5&nbsp;kilometriä ja sen rannoille on rakennettu kolme vapaa-ajan asuntoa. Renkajärven ja Teuron välinen tie ohittaa lammen sen pohjoispuolelta ja tien varressa sijaitsee lammen lähellä kuusi maataloa.

## Vesistösuhteet
Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Hyvikkälänjoen valuma-alueeseen, johon Renkajoen yläosan valuma-alue kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 139,6&nbsp;metriä mpy. Siihen on johdettu Hepolamminsuolta kuivatusojia. Sen laskuoja Ruokosuonoja juoksee koilliseen päin ja laskee Renkajärveen Isosaaren kohdalla.

## Historiaa
Vuoden 1956 peruskartassa lammen ympäristössä oli useita maataloja ja niiden pieniä peltomaita.

## Lähteet
Matolammi (Kalvola)

**Matolammi**  on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnan Kalvolan Rimmilän kylän lähellä sijaitseva lampi.

## Maantietoa
Lammen pinta-ala on 1,8&nbsp;hehtaaria ja se on 300&nbsp;metriä pitkä ja 100&nbsp;metriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 700&nbsp;metriä ja sen autiot rannat ovat soistunutta metsämaata. Lammelle ei johda tietä.

## Vesistösuhteet
Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Hyvikkälänjoen valuma-alueeseen, johon Renkajoen yläosan valuma-alue kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 137,1&nbsp;metriä mpy. Siihen on johdettu kolme suo-ojaa, joista yksi johtaa vettä pois lammesta. Se poistuu Lankkusuolta koilliseen päin ja yhtyy Renkajärveen laskevaan Sitturinojaan.

## Lähteet
Tunturilampi

**Tunturilampi**  on Kanta-Hämeessä Hattulassa Myllykylän lähellä sijaitseva lampi.

## Maantietoa
Lammen pinta-ala on 3,1&nbsp;hehtaaria ja se on 350&nbsp;metriä pitkä ja 150&nbsp;metriä leveä. Lammen ympäristö sisältyy Renkajärvestä Rengon kautta Tunturivuorelle ja siitä edelleen kaakkoon jatkuvaan harjujakson jäätikköjokimuodostumaan. Lampi on ilmeisesti syntynyt Jokiharjun eteläpuolella olevaan loivaan painaumaan, jota Renkajoki on käyttänyt . Lampi on Renkajoen matala läpivirtausjärvi, joka on voimakkaasti ruohottunut. Sen rantaviivan pituus on 900&nbsp;metriä ja sen rannat ovat pohjoisrantojen harjunrinnettä lukuun ottamatta suomaata. Lammella on yksi saari ja lammella on yksi rantamökki, jonne johtaa tie.

## Vesistösuhteet
Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Hyvikkälänjoen valuma-alueeseen, johon Renkajoen yläosan valuma-alue kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 121,3&nbsp;metriä mpy. Sillä on kaksi tulouomaa Onkilammesta, joka sijaitsee Jokiharjun pohjoispuolella. Siihen laskee lyhyt kuivatusoja läntiseltä suolta. lammen eteläpäässä Renkajoki jatkaa matkaansa ensin Myllykylän läpi ja sitten eteenpäin Tuomistoon.

## Historiaa
Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa lammen nimi kirjoitettiin ”Tunduri lampi” ja siihen sille oli piirretty vain itäpuolinen tulo-oja. Lammen luusuassa sijaitsi torppa eikä Myllykylää ollut muuten olemassa paitsi vartijankoskessa ollutta myllyä. Lammella oli vuoden 1956 peruskartassa kaksi tulo-ojaa ja sen laskuoja kututtiin kartassa ”Rengonjoeksi”. Nimi oli vuonna 1979 nykyinen Renkajoki.

## Lähteet
Onkilammi (Hattula)

**Onkilammi** , joka kirjoitetaan myös **Onkilampi** , on Kanta-Hämeessä Hattulassa Myllykylän lähellä sijaitseva lampi.

## Maantietoa
Lammen pinta-ala on 10,7&nbsp;hehtaaria ja se on 700&nbsp;metriä pitkä ja 200&nbsp;metriä leveä. Järven ympäristö sijaitsee Renkajärvestä Rengon kautta Tunturivuorelle ja siitä edelleen kaakkoon jatkuvaan harjujakson jäätikköjokimuodostumalla. Järvi on ilmeisesti syntynyt Jokiharjun pohjoispuolelle loivaan painaumaan . Matalan lammen rantaviivan pituus on 2,1&nbsp;kilometriä ja sen rannat ovat metsämaata, jotka ovat pohjoispuolella soistuneet. Rannoille on rakennettu kymmenen vapaa-ajan asuntoa, joille johtaa tiet Myllykylästä.

## Vesistösuhteet
Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Hyvikkälänjoen valuma-alueeseen, johon Renkajoen yläosan valuma-alue kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 121,8&nbsp;metriä mpy., mikä on vain puoli metriä ylempi kuin alajuoksulla Jokiharjun eteläpuolella olevalla Tunturilammella. Lampien välinen lasku-uoma kuuluu Renkajokeen, mutta läntien uoma on kaivettu jälkeenpäin. Tärkein tulo-oja on Renkajoki ja lampi onkin joen läpivirtausjärvi. Sen itärantaan laskee kuitenkin Valkeasuon kuivausojien johto-oja ja pohjoisrantaan Isosuon ja Haapasuon kuivatusojien johto-oja.

## Historiaa
Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa lammen nimi kirjoitettiin ”Onginiemilampi”. kartassa näkyi lampien völillä vain nykyisistä uomista itäinen lasku-uoma. Lampi oli autio, mutta sen pohjoispuolelle oli raivattu laaja niitty. Vuoden 1956 peruskartassa lampien välillä oli jo kaksi lasku-uomaa. Lammelle oli piirretty myös kaksi saarta. Pohjoisrannassa oli kolme peltotilkkua ja lähistöllä niiden maatalot. Rannat olivat saunoja lukuun ottamatta tyjät rakennuksista. Vuoden 1989 kartassa oli jo kuusi vapaa-ajan asuntoa, joita ei näkyvyt vielä vuoden 1979 kartassa. Saareen oli ilmaantunut mökki vuoden 1979 karttaan.

## Lähteet
Väärälammi (Kalvola, Rimmilä)

**Väärälammi**  on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa Rimmilän kylän lähellä sijaitseva lampi.

## Maantietoa
Väärälamminsuolla sijaitsee kaksi lampea. Suuremman lammen pinta-ala on 1,3&nbsp;hehtaaria ja se on 200&nbsp;metriä pitkä ja 50&nbsp;metriä leveä. Pienempi on alle 100&nbsp;metriä pitkä ja 30&nbsp;metriä leveä. Aution lammen rantaviivan pituus on 650&nbsp;metriä ja sen rannat ovat suoperäistä metsämaata. Kauempana rannasta suo on puutonta suota. Lammelle ei johda tietä, mutta sen vierestä kulkee Rimmilään johtava tie.

## Vesistösuhteet
Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Hyvikkälänjoen valuma-alueeseen, johon Renkajoen yläosan valuma-alue kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 133,8&nbsp;metriä mpy. ja siihen on kaivettu kaksu suo-ojaa. Pohjoiseen menevä oja on johdettu Sitturanojaan ja se laskee Renkajärveen Jokirannassa.

## Lähteet
Särölammit

**Särölammit**  ovat Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa Rimmilän kylän lähellä sijaitsevat lammet.

## Maantietoa
Särölamminkorvessa ja sen pohjoispuolella on kolme lampea, joita kutsutaan monikossa Särölammit. Niistä pohjoisin on samalla suurin lammista. Sen pinta-ala on 1,3&nbsp;hehtaaria ja se on 200&nbsp;metriä pitkä ja 100&nbsp;metriä leveä. Etelämpänä oleva lampi on 200&nbsp;metriä pitkä ja eteläpuolella oleva kolmas lampi on alle 100&nbsp;metriä leveä. Pohjoisen lammen rantaviivan pituus on 500&nbsp;metriä. Kaikkien lampien rannat ovat soistunutta metsämaata, mutta eteläisen lammen rannat ovat avosuota. Pohjoisimmassa lammessa on saari.

## Vesistösuhteet
Lammet sijaitsevat Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Hyvikkälänjoen valuma-alueeseen, johon Renkajoen yläosan valuma-alue kuuluu. Lampien vedenpintojen korkeudet ovat 143,3&nbsp;metriä mpy. (suurin), 143,5&nbsp;metriä (keskimmäinen) ja 143,9&nbsp;metriä (eteläisin). Lammet on yhdistetty toisiinsa ja eteläisiin soihin kaivetuilla ojilla, joita on lampien välissäkin useita. Lammet laskevat ojaa myöten, joka yhtyy alempana Sitturinojaa, joka laskee Renkajärveen.

## Lähteet
Kautiolammi

**Kautiolammi**  on Kanta-Hämeessä Hattulassa Myllykylän lähellä sijaitseva lampi.

## Maantietoa
Lammen pinta-ala on 1,9&nbsp;hehtaaria ja se on 250&nbsp;metriä pitkä ja 100&nbsp;metriä leveä. Lampi sijaitsee Renkajärvestä Rengon kautta Tunturivuorelle ja siitä edelleen kaakkoon jatkuvaan harjujakson jäätikköjokimuodostuman välittömässä läheisyydessä. Jääkauden loppuaikojen jäätikön sulaminen on vaikuttanut merkittävästi lammen muodostumiseen . Lampi vaikuttaa olevan kahden rinnakkaisen harjun, Jokiharjun ja sen eteläpuolella sijaitsevan katkonaisen harjujakson, välissä. Harjujen väliin on muodostunut suoalue, jossa lampi sijaitsee. Lammen rantaviivan pituus on 650&nbsp;metriä ja sen etelärannat nousevat harjun matalille rinteille. Lampi on autio eikä sinne johda tietä. Sen pohjoispuolelta kulkee Myllykylän ja Vuohiniemeen johtava tie.

## Vesistösuhteet
Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Hyvikkälänjoen valuma-alueeseen, johon Renkajoen yläosan valuma-alue kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 122,1&nbsp;metriä mpy. Lammen suota on hieman ojitettu ja siinä yhteydessä lampeen on kaivettu oja. Se on samalla sen laskuoja Renkajärven lahteen, joka jää Niinisaaren suojaan.

## Historiaa
Vuoden 1956 peruskartassa lampi oli nimetön ja siihen oli kaivettu yksi suora laskuoja. Seuraavassa vuoden 1979 kartassa ympäröivä suo on ojitettu laajemmin.

## Lähteet
Valajärvi (Janakkala)

**Valajärvi**  on Kanta-Hämeessä Janakkalassa ja Hämeenlinnassa Vähikkälän kylän lähellä sijaitseva järvi.

## Maantietoa
Järven pinta-ala on 350&nbsp;hehtaaria eli 3,5 neliökilometriä, ja se on 4,0&nbsp;kilometriä pitkä ja 2,0&nbsp;kilometriä leveä. Järven selkä on yhtenäinen lukuun ottamatta Isosaarta, joka niemenä peittää näkymän pohjoisilta rannoilta. Puhinniemen itäpuolelle jää suojaan 600&nbsp;metriä pitkä Ratalahti. Järvi on muodostunut Vähikkälässä järven kaakkoisrannassa sijaitsevan poikittaisen Piikakivenharjun ja lounaisrantaa seuraavan epäyhtenäisemmän harjun taakse. Järvi sijaitsee Viialan Vaimaroiselta Valajärven eteläpuolelle Väihikkälään kulkevan harjujakson jäätikköjokimuodostumassa, jonka näkyvin harjuselänne kulkee järven eteläpuolella. Järven pohjoispuolella kulkee toinen harjujakson harjuselänne, joka kuuluu Renkajärveltä Renkoon, Oinaalasta Tunturivuorelle, ja siitä järvelle.

Järven tilavuudeksi on luotaamalla saatu 14&nbsp;742 tuhatta kuutiometriä. Sen keskisyvyys on 4,2&nbsp;metriä ja suurin syvyys on 13,4&nbsp;metriä. Järven kummassakin päässä on yhtä syvät syvänteet, mutta syvin kohta sijaitsee luoteispään syvänteessä. Järvessä on kartan mukaan viisi saarta ja Isosaari, joka on kuitenkin maakannas Puhinniemeen. Isosaaren länsipuolella sijaitsee 130&nbsp;metriä pitkä Koivusaari, Isosaaren kaakkoispuolella on Kirrinkallio, ja yksi nimetön saari sijaitsee Niinisalonkallion pohjoispuolella rannan tuntumassa. Se on halkaisijaltaan 60&nbsp;metriä pitkä. Järven rantaviivan pituus on 17,3&nbsp;kilometriä ja sen rannat ovat pääasiassa metsämaata. Rantaan ulottuvia peltopalstoja on vain muutama. Asutus on haja-asutusta ja sen väliin on rakennettu runsaasti vapaa-ajan asutusta. Ainoa kylä on Vähikkälä, joka sijaitsee järven kaakkoispäässä. Vähikkälästä lähtee luoteeseen ja pohjoiseen tiet, joilta monet järven rakennuksien luokse tulevat tiet ovat lähtöisin. Janakkalan ja Hämeenlinnan välinen raja kulkee järven poikki.

## Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Hyvikkälänjoen valuma-alueeseen, johon Kaartjoen alaosan alue kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 111,7&nbsp;metriä mpy. Järven lähellä sijaitsevat Mustisuo, Niinisuo ja Kotamäenkorpi ovat ojitettuja ja niiden johto-ojat laskevat järveen. Järven laskuoja Ollanoja lähtee sen pohjoispäästä ja toimii suo- ja pelto-ojien johto-ojana ennen yhtymistään Kaartjokeen. Kaartjoki laskee edelleen Haapajärveen.

## Historiaa
Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa järven nimi kirjoitettiin ”Walajärvi”. Se on piirretty siihen melko suurpiirteisesti. Vuoden 1962 peruskartassa oli järven lounaisrantaan Syväojanlahdelle merkitty tanssilava ja leirintäalue. Samassa kartassa oli Kirrinkalliolle rakennettu vapaa-ajan asunto. Seuraavassa vuoden 1979 kartassa oli rannoille rakennettu runsaasti vapaa-ajan asuntoja. lavaa ei merkitty enää vuoden 1989 karttaan.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Valajärven suojeluyhdistys: Kotisivut, viitattu 13.11.2017
Alimmainen (Hämeenlinna)

**Alimmainen**  on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa Ahoisten kylän lähellä sijaitseva järvi.

## Maantietoa
Järven pinta-ala on 15,6&nbsp;hehtaaria ja se on 850&nbsp;metriä pitkä ja 500&nbsp;metriä leveä. Järvi sijaitsee Viialan Vaimaroiselta Valajärven eteläpuolelle Väihikkälään kulkevan harjujakson jäätikköjokimuodostumassa. Järven länsirannat ovat harjujakson veteen putoavia Alimmaisenharjun rinteitä ja järven pohjoispuolella sijaitsee sanduri tai delta . Sen rantaviivan pituus on 2,5&nbsp;kilometriä ja rannat ovat pääosin metsämaata. Järven etelärantaan päättyy peltotilkun reuna. Järven pohjoispäässä sijaitsi lahdenpohjukassa Hiissan maatila, jonka pellot on metsitetty. Siellä asutaan edelleen ja sen rannoille on rakennettu 12 vapaa-ajan asuntoa. Etelärannoilla on vielä kolme vapaa-ajan asuntoa. Yhdystie 2871 ohittaa järven Hissan kohdalla ja mökkien tiet tulevat siitä. Järven etelärannalla on uimaranta.

## Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Hyvikkälänjoen valuma-alueeseen, johon Kaartjoen alaosan alue kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 102,6&nbsp;metriä mpy.
Siihen laskee vain kaksi ojaa, joista idästä laskeva on metsäoja. Harjun viertä laskee Keskimmäisen laskuoja. Järven oma laskuoja yhtyy Tuomenojan nimisenä Kaartjokeen.

## Historiaa
Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa on järven nimeksi kirjoitettu ”Ojajärvi”. Sen laskuojassa oli vesimylly, jonka käyttäjä asui torpassa. Vuoden 1961 peruskartassa ei vielä näkynyt mökkirakennuksia, mutta vuoden 1979 karttaan niitä on merkitty 13. kartoissa olevat Hiissan pellot eivät enää ole viljelyssä.

## Lähteet
Löyttynen (Hämeenlinna)

**Löyttynen**  on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa Ahoisten kylän lähellä sijaitseva lampi.

## Maantietoa
Lammen pinta-ala on 1,0&nbsp;hehtaaria ja se on 150&nbsp;metriä pitkä ja 100&nbsp;metriä leveä. Järvi sijaitsee Viialan Vaimaroiselta Valajärven eteläpuolelle Väihikkälään kulkevan harjujakson jäätikköjokimuodostumassa. Harjujakso muuttuu pohjoisessa itä-länsi-suuntaisesta pohjois-etelä-suuntaiseksi, ja lampi sijaitsee tämän taittokohdan lounaiskainalossa. Lampi saattaa olla umpeen soistuva suppa . Sen rantaviivan pituus on 400&nbsp;metriä ja sen rannat ovat alavaa suomaata. Lammella on kaksi mökkiä, joille tulee tie Ahoisten kylästä.

## Vesistösuhteet
Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Hyvikkälänjoen valuma-alueeseen, johon Kaartjoen alaosan alue kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 108,1&nbsp;metriä mpy. Lampeen ei tule suolta ojia, mutta sille on kaivettu laskuoja Mustalammiin.

## Lähteet
Mustalammi (Hämeenlinna, Ahoinen)

**Mustalammi**  on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa Ahoisten kylän lähellä sijaitseva lampi.

## Maantietoa
Lammen pinta-ala on 6,6&nbsp;hehtaaria ja se on 500&nbsp;metriä pitkä ja 300&nbsp;metriä leveä. Järvi sijaitsee Viialan Vaimaroiselta Valajärven eteläpuolelle Väihikkälään kulkevan harjujakson jäätikköjokimuodostumassa. Harju kääntyy luoteispäässä itä-länsi-suuntaiseksi ja muodostaa siellä järven pohjoisrantojen veteen laskeutuvat rinteet. Järven niemessä on kaksi mäkeä, jotka liittyvät muodostumaan . Saaria on yksi. Sen rantaviivan pituus on 1,6&nbsp;kilometriä ja sen rannat ovat metsämaata. Rannoille on rakennettu yli 20 vapaa-ajan asuntoja, joille johtaa tie yhdystieltä 13639.

## Vesistösuhteet
Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Hyvikkälänjoen valuma-alueeseen, johon Kaartjoen alaosan alue kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 108,1&nbsp;metriä mpy. ja siihen laskee vain kolme lyhyttä ojaa. Yhden ojan päässä sijaitsee Löyttynen. Lammen laskuoja yhtyy Ranninjärven laskuojaan, joka laskee Keskimmäiseen.

## Historiaa
Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa Mustalampi oli autio. Vuoden 1961 peruskartassa sen länsirantaan ulottui läntisen peltoaukean pellot. Sen etelärannassa sijaitsi tuolloin talo. Vuoden 1979 kartassa näkyi lähes 20 mökin rakennukset, joille johti yhdystieltä tiet.

## Lähteet
Ranninjärvi

**Ranninjärvi**  on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa Ahoisten kylän lähellä sijaitseva järvi.

## Maantietoa
Järven pinta-ala on 2,7&nbsp;hehtaaria ja se on 450&nbsp;metriä pitkä ja 100&nbsp;metriä leveä. Järvi sijaitsee Viialan Vaimaroiselta Valajärven eteläpuolelle Väihikkälään kulkevan harjujakson jäätikköjokimuodostumassa. Järven länsirannan eteläosaan laskeutuu harjujakson harjunrinne, mutta muuten se sijaitsee tasaisella ja alavalla alueella . Sen rantaviivan pituus on 1,0&nbsp;kilometriä ja sen rannat ovat suoistunutta metsämaata. Rannoille on rakennettu alle 10 vapaa-ajan asuntoja. Järven ohittaa sen eteläpuolelta yhdystie 13639.

## Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Hyvikkälänjoen valuma-alueeseen, johon Kaartjoen alaosan alue kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 107,2&nbsp;metriä mpy. Siihen laskee pohjoisessa kaksi ojaa. Pohjoinen oja tulee ojitetulta ja pelloksi raivatulta Rautasuolta. Sen valuma-alueeseen kuuluvat Kakarilammin ja Leivänsilmän lammet. Läntinen oja tulee Kakarilamminharjun länsipuolen kosteikolta, missä sijaitsee Hirvilammi ja jonka valuma-alueella sijaitsee myös Puuronsilmän lampi. Ranninjärven laskuoja laskee Keskimmäisen läpi Alimmaiseen.

## Historiaa
Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa järven nimi kirjoitettiin ”Grannijärvi” ja sen itäpuolella sijaitsi Grannin maatalo. Järven ja Keskimmäisen välinen puronvarsi oli kartan mukaan peltomaata. Vuoden 1961 peruskartassa järvi oli autio, mutta vapaa-ajan asuntoja rakennettiin järvelle vuoteen 1979 mennessä kuusi ja vuoteen 1989 mennessä vielä yksi.

## Lähteet
Kalaton (Hämeenlinna, Ahoinen)

**Kalaton**  on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa Ahoisten kylän lähellä sijaitseva järvi.

## Maantietoa
Järven pinta-ala on 8,1&nbsp;hehtaaria ja se on 500&nbsp;metriä pitkä ja 200&nbsp;metriä leveä. Järvi sijaitsee Viialan Vaimaroiselta Valajärven eteläpuolelle Väihikkälään kulkevan harjujakson jäätikköjokimuodostumassa. Vaikka itse Kakarilamminharju on kauempana pohjoisessa, on harjun ja järven väliin muodostunut sanduri tai delta, jonka yläpinta on aikoinaan saavuttanut merenpinnan. Järven koillisranta on deltan alarinteitä ja kaakkoisranta on patoutunut vallin taakse . Sen rantaviivan pituus on 1,2&nbsp;kilometriä ja sen rannat ovat metsämaata. Järven etelärantaan tulee peltotilkun reuna ja sen vaikutuspiirissä on maatila. Muuta järven rakennukset ovat vapaa-ajan asuntoja, joita on alle kymmenen.

## Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Hyvikkälänjoen valuma-alueeseen, johon Kaartjoen alaosan alue kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 115,1&nbsp;metriä mpy. Järveen ei laske ojia eikä sillä ole laskuojaa. Sen vesitalous toimii sadannan ja pohjaveden varassa 

## Historiaa
Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa sen nimeksi kirjoitettiin ”Kalatoman järvi”. Se oli merkitty autioksi ja lähistön pellot kuuluivat Anttilan talolle. Talo on merkitty nykyista kauemmaksi järvestä.

Vuoden 1961 peruskartassa oli järven rantaan merkitty pari vapaa-ajan asuntoa. Järven rantoja seurasi kärrypolku, joka seuraavassa vuoden 1979 kartassa kiersi koko järven.

## Lähteet
Paloniitunjärvi

**Paloniitunjärvi** tai myös **Paloniitunjärvi** on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa Ahoisten kylän lähellä sijaitseva suojeltu järvi.

## Maantietoa
Järven pinta-ala on 44&nbsp;hehtaaria ja se on 1,5&nbsp;kilometriä pitkä ja 850&nbsp;metriä leveä. Se on kulmikkaan muotoinen ja siitä työntyy sekä etelään että kaakkoon kaksi pitkää lahtea. Järvi sijaitsee Viialan Vaimaroiselta Valajärven eteläpuolelle Väihikkälään kulkevan harjujakson jäätikköjokimuodostumassa. Harjujakso kulkee Korvenalustanjärven pohjoispään luusuan kohdalla itä-länsi-suuntaisena poikittain ja ohittaa Paloniitunjärven sen itäpuolelta hieman etäämpänä. Sen rantaviivan pituus on 4,6&nbsp;kilometriä ja sen rannat ovat puoliksi metsä- ja puoliksi peltomaata. Rantaan on rakennettu viisi vapaa-ajan asuntoa, mutta sen lähiympäristössä ei sijaitse maatiloja. Ainoastaan järven mökeille johtaa varsinaisia teitä, mutta järven kaakkoi- ja eteläpuolella sijaitsee Kukkolankulma ja Rasinkylä.

## Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Hyvikkälänjoen valuma-alueeseen, johon Kaartjoen alaosan alue kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 90,4&nbsp;metriä mpy. Järveen laskee kolme pelto-ojaa sekä ojitetun Keljusuon kuivatusojat. Kullolankulman johto-ojan valuma-alueella harjualueella sijaitsevat Likolammi, Kaakkolammi ja Valkealammi. Järven itärantaan laskee Kaartjoki, joka virtaa järvessä eteenpäin pohjoisessa sijaitsevaan Korvenalustanjärveen, josta se jatkaa eteenpäin samannimisenä Haapajärveen. Järvien välinen salmi on tiheään ruohottunut ja joki sekä järvi itse virtaavat tehokkaasti ainoastaan auki ruopattuja uomia pitkin.

## Luontoarvoja
Järven vesialue on yhdessä Korvenalustanjärven kanssa Natura 2000 -ohjelman suojelualuetta, mutta vieressä sijaitsee myös Keljunsuolla sijaitseva Keljunmetsän rantametsiäkin. Järvellä on runsaasti helofyyttikasvustoja ja myös upos- ja kelluslehtisiä kasvustoja ja rannoilla vallitsevat luhtanevat ja luhtapensaikot. Järveä pidetään valtakunnallisesti arvokkaana lintujärvenä, jossa esiintyy esimerkiksi kalatiira, kaulushaikara, kurki, laulujoutsen, liro, luhtahuitti, ruskosuohaukka ja myös uhanalaisena lintulajina uivelo. Erityinen järvellä elävä hyönteinen on täplälampikorento.

## Historiaa
Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa järvi oli autio, mutta Ahoisten suuri kylä peltoineen sijaitsi etäämpänä järven länsipuolella. Järvi oli tulvaherkkänä ja alavalla maalla sijaitsevana otollinen niittyjen raivaamiseksi. Suurin osa järven ympäristöstä oli merkitty karttaan niittyinä. Järven rannat olivat autiot. Jossakin vaiheessa asutushistoriaa on järvellä on toteutettu järvenlasku, jonka jäljiltä löytyy järven rannoilta edelleen liejupitoista maata. Vuoden 1961 peruskartassa on merkitty rantaan ulottuvia peltomaita vähemmän kuin mitä on nykyään. Rantojen kuivatus ja ottaminen viljelyyn jatkuu edelleen.

## Katso myös
* Luettelo Suomen Natura 2000 -alueista

## Lähteet
Vattianlammi

**Vattianlammi**  on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa Ahoisten kylän lähellä sijaitseva lampi.

## Maantietoa
Lammen pinta-ala on 1,9&nbsp;hehtaaria ja se on 350&nbsp;metriä pitkä ja 150&nbsp;metriä leveä. Järvi sijaitsee Viialan Vaimaroiselta Valajärven eteläpuolelle Väihikkälään kulkevan harjujakson jäätikköjokimuodostuman vieressä . Sen rantaviivan pituus on 500&nbsp;metriä ja se on kasvamassa umpeen. Lampea ympäröi suo ja se on autio. Lammelle ei johda tietä.

## Vesistösuhteet
Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Hyvikkälänjoen valuma-alueeseen, jonka Kaartjoen alaosan alueeseen lampi kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 90,4&nbsp;metriä mpy., mikä on sama kuin Paloniitunjärvessä. Kaartjoki, joka laskee Paloniitunjärveen, virtaa Vattianlammen vierestä ohitse.

## Historiaa
Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa Paloniitunjärvi oli piirretty nykyisenlaisena, mutta kartasta puuttui Vattianlampi. Vuoden 1961 peruskartassa se kuitenkin näkyy voimakkaasti soistuneena.

## Lähteet
Sammakkolammi (Hämeenlinna, Ahoinen)

**Sammakkolammi**  on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa Ahoisten kylän lähellä sijaitseva lampi.

## Maantietoa
Lammen pinta-ala on 2,0&nbsp;hehtaaria ja se on 200&nbsp;metriä pitkä ja 150&nbsp;metriä leveä. Lampi sijaitsee Viialan Vaimaroiselta Valajärven eteläpuolelle Väihikkälään kulkevan harjujakson jäätikköjokimuodostumassa. Harju jää lammesta puoli kilometriä länteen, mutta sen länsirantaan ulottuu eteläisempi kahdesta sandurista tai deltasta. Lammen koillisranta on jäänyt lyhyen harjun lounaisluolelle alavaan kohtaan . Sen rantaviivan pituus on 550&nbsp;metriä ja se on metsittynyttä suomaata. Yhdystie 2871 kulkee sen länsirantoja viistäen ja sen itärannalla n kaksi mökkiä.

## Vesistösuhteet
Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Hyvikkälänjoen valuma-alueeseen, johon Kaartjoen alaosan alue kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 110,8&nbsp;metriä mpy. Lammelle ei tule ojia ja sillä ei ole lasku-uomaakaan, eli se on umpilampi.

## Historiaa
Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa on järven nimeksi kirjoitettu ”Keskimmäisten järvi”.

## Lähteet
Keskimmäinen (Hämeenlinna)

**Keskimmäinen**  on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa Ahoisten kylän lähellä sijaitseva lampi.

## Maantietoa
Lammen pinta-ala on 1,0&nbsp;hehtaaria ja se on 200&nbsp;metriä pitkä ja 50&nbsp;metriä leveä. Järvi sijaitsee Viialan Vaimaroiselta Valajärven eteläpuolelle Väihikkälään kulkevan harjujakson jäätikköjokimuodostumassa. Keskimäinen jää harjumuodostuman pohjoispuolelle ja sen soistunet rannat alkavat rinteiden juurelta. Järven itäpää rajautuu kahteen sanduriin tai deltaan, joiden yläpinta on saavuttanut muinaisen merenpinnan. Deltan pinta on kuopillaan supista ja deltojen välikin saattaa olla suppa . Sen rantaviivan pituus on 650&nbsp;metriä ja sen rannat ovat pääosin suota. Lampi on autio, mutta sinne johtaa kahdesta suunnasta yhdystieltä 2871 tiet lähelle rantaa.

## Vesistösuhteet
Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Hyvikkälänjoen valuma-alueeseen, johon Kaartjoen alaosan alue kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 105,6&nbsp;metriä mpy. Siihen laskee Ranninjärvestä oja ja sen laskuoja laskee Alimmaiseen.

## Historiaa
Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa Sammakkolammi on saanut Keskimmäisen nimen. Nykyinen Keskimmäinen on piirretty siihen karttaan suurempana kuin se on nykyään. Vuoden 1961 peruskartassa on järvi piirretty puoli kilometriä pitkänä, mutta soistuneena järvenä. Vaikuttaa siltä, että järvi on soistunut umpeen, mutta onko sen vedenpintaa alennettu järvenlaskussa, vaatisi vielä varmistavan tietolähteen. Kiinteistökartassa on omistusraja, joka kiertää järveä sen entisiä rantoja pitkin. Se voisi tarkoittaa vesijättömaan aluetta. Joka tapauksessa vuoden 1979 peruskarttaan lampi on piirretty enää 200&nbsp;metriä pitkänä.

## Lähteet
Likolammi (Hämeenlinna, Kukkolankulma)

**Likolammi**  on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa Kukkolankulman kylän lähellä sijaitseva lampi.

## Maantietoa
Lammen pinta-ala on 1,7&nbsp;hehtaaria ja se on 200&nbsp;metriä pitkä ja 150&nbsp;metriä leveä. Lampi sijaitsee Viialan Vaimaroiselta Valajärven eteläpuolelle Väihikkälään kulkevan harjujakson jäätikköjokimuodostumassa. Lammen eteläpäästä alkaa Kaakkolammin länsipuolelle jatkuva harju ja lammen itäpuolella kulkee mutkitellen toinen harju. Näiden välissä oleva Likolammi voi olla suppa, mikä selittäisi harjun katkeamisen ja kääntymisen mutkalle. Lammen ympärillä on suota, jota reunustaa harjujen rinteet. Kaakkoon kulkevan Kaakkomäen kärki ulottuu lammen rantaan asti ja koillisranta on toisen harjun rinnettä . Sen rantaviivan pituus on 550&nbsp;metriä ja sen harjun rinteiden rannoille on rakennettu vähintään kaksi vapaa-ajan asuntoa. Niille johtaa tiet yhdystieltä 13631.

## Vesistösuhteet
Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Hyvikkälänjoen valuma-alueeseen, johon Kaartjoen alaosan alue kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 100,2&nbsp;metriä mpy. Lammen ympäröivää suota on hieman ojitettu ja kolme suo-ojaa on johdettu lampeen. Lampeen laskee kaakosta Sirkkaoja, joka on 8,5&nbsp;metriä ylempänä sijaitsevan Kaakkolammin laskuoja, ja sen oma laskuoja laskee kymmenen metriä alempana olevaan Paloniitunjärveen.

## Historiaa
Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa on lampi piirretty nimettömänä suolampena, jossa laskuoja ja nykyinen Sirkkaoja ovat merkittyinä. Vuoden 1962 peruskartassa, ja vielä vuoden 1989 kartassakin, on lammen eteläpuolella toinen pienempi lampi, josta on kaivettu yhdysoja Likolampeen. Se lienee soistunut umpeen nykykarttojen valossa.

## Lähteet
Kaakkolammi (Hämeenlinna, Kukkolankulma)

**Kaakkolammi**  on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa Kukkolankulman kylän lähellä sijaitseva lampi.

## Maantietoa
Lammen pinta-ala on 2,7&nbsp;hehtaaria ja se on 250&nbsp;metriä pitkä ja 150&nbsp;metriä leveä. Lampi sijaitsee Viialan Vaimaroiselta Valajärven eteläpuolelle Väihikkälään kulkevan harjujakson jäätikköjokimuodostumassa. Lammen länsipuolella sijaitsee Kaakkomäki, jonka pohjoispää alkaa Likolammin eteläpuolelta. Harjuselänne kääntyy Kaakkolammin eteläpuolelta itään ja sitten kaakkon kautta itään kohti Valajärveä. Lampi sijaitsee suolla, jota reunustavat jäätikköjokimuodostumat ja harjun rinteet . Sen rantaviivan pituus on 650&nbsp;metriä ja autiona tietön. Lammen vierestä kulkee Ojajärven ja yhdystien 13631 yhdistävä maantie.

## Vesistösuhteet
Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Hyvikkälänjoen valuma-alueeseen, johon Kaartjoen alaosan alue kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 108,7&nbsp;metriä mpy. Lampea ympäröivä suo on ojitettu ja kuusi ojaa on johdettu lampeen. Yksi ojista on samalla kahdeksan metriä ylempänä olevan Valkealammin laskuoja. Kaakkolammin laskuoja Sirkkaoja virtaa 8,5&nbsp;metriä alempana olevaan Likolammiin.

## Historiaa
Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa lammen nimi kirjoitettiin ”Kako lampi”. Se oli autio suolampi, jonka luontainen laskuoja laski Likolampeen ja siihen laski vuorostaan maantien toisella puolella sijaitseva ”Walkia lampi” eli Valkealammi. Vuoden 1962 peruskartassa oli lampeen johdettu omalta suolta kolme ojaa, joista yksi oli Valkealammin laskuoja. Suo-ojia on vuosien varrella lisätty. Lampi on ollut aina autio.

## Lähteet
Valkealammi (Hämeenlinna, Kukkolankulma)

**Valkealammi**  on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa Kukkolankulman kylän lähellä sijaitseva lampi.

## Maantietoa
Lammen pinta-ala on 4,3&nbsp;hehtaaria ja se on 300&nbsp;metriä pitkä ja 200&nbsp;metriä leveä. Lampi sijaitsee Viialan Vaimaroiselta Valajärven eteläpuolelle Väihikkälään kulkevan harjujakson jäätikköjokimuodostumassa. Lammen itä- ja eteläpuolella sijaitsee Palanutnummi, joka on jääkauden lopussa syntynyt todennäköisesti Linnankallion suunnalta tulleesta jäätikköjoen purkausaukosta. Aukosta purkautut hiekka on kasaantunut Palanutnummeksi, joka on tasalakinen sanduri tai delta. Deltan reuna on jyrkkää rinnettä, joka laskeutuu myös Valkealammin itärannassa sen veteen. Lampi sijaitsee suolla, joka on muodostunut kymmenen metriä alemmaksi kuin tasainen Palanutnummi . Lammen rantaviivan pituus on 850&nbsp;metriä ja rannat ovat rinteitä lukuun ottamatta suota. Länsirannassa on neljä vapaa-ajan asuntoa. Niille johtaa tiet yhdystieltä 13631.

## Vesistösuhteet
Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Hyvikkälänjoen valuma-alueeseen, johon Kaartjoen alaosan alue kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 116,6&nbsp;metriä mpy. Lampi sijaitsee Valkealamminsuon etelälaidassa ja monet suon kuivatusojista on johdettu lampeen. Lammen laskuoja lähtee kuitenkin länteen päin ja se laskee Kaakkolammiin, joka on kahdeksan metriä alempana.

## Historiaa
Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa lammen nimi kirjoitettiin ”Walkia lampi”. Sen eteläpuolelta kulki maantie ja tien varressa maatalo oli lampea lähin asutus. Kartan mukaan lammen laskuoja laski Kaakkolammiin. Vuoden 1962 peruskartassa oli lampeen johdettu kaksi lyhyttä suo-ojaa Valkealamminsuolle. Suon ojitusta on sen jälkeen tihennetty ja sen rannalle on myös rakennettu mökkejä.

## Lähteet