open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Aimee Mann

**Aimee Mann** (s. 8. syyskuuta 1960 Richmond, Virginia, Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen laulaja. Hän on naimisissa muusikko Michael Pennin kanssa.

Mann opiskeli jonkin aikaa Bostonin Berklee College of Musicissa, mutta keskeytti opinnot ensimmäisen yhtyeensä Young Snakesin vuoksi. Yhtye julkaisi EP:n *Bark Along with the Young Snakes* vuonna 1982, ja kokoelma-albumi ilmestyi vuonna 2004.

Vuonna 1983 Mann etsi uudentyyppistä musiikkia Young Snakesin punkrockin sijaan. Hän perusti uutta aaltoa edustavan ’Til Tuesday -yhtyeen poikaystävänsä ja koulutoverinsa Michael Hausmannin kanssa. Yhtye saavutti jonkin verran suosiota debyyttialbumillaan *[[Voices Carry (albumi)|Voices Carry]]* vuonna 1985. Nimikkoraidasta tuli MTV-hitti, ja sen musiikkivideo palkittiin vuoden parhaan tulokkaan videona. ’Til Tuesday julkaisi vielä kaksi levyä, *[[Welcome Home]]* ja *[[Everything’s Different Now]]*. Vuonna 1990 Mann päätti ryhtyä soolouralle ja yhtye hajosi.

Vuonna 1993 Mann julkaisi ensimmäisen sooloalbuminsa *[[Whatever (Aimee Mannin albumi)|Whateverin]]* levy-yhtiö Imagon välityksellä. Hänen toisen albuminsa *[[I’m with Stupid]]* julkaisi vuonna 1995 levy-yhtiö Geffen. Vuonna 1999 Mann perusti oman levy-yhtiön, SuperEgo Recordsin, ja julkaisi sen kautta kolmannen sooloalbuminsa *[[Bachelor Number Two (or the Last Remains of the Dodo)]]*. Vuonna 2002 hän julkaisi oman levy-yhtiönsä kautta neljännen albuminsa *[[Lost in Space (albumi)|Lost in Space]]*. Vuonna 2005 ilmestyi hänen viides sooloalbuminsa *[[The Forgotten Arm]]*.

Vuonna 1999 ensi-iltansa saaneen *[[Magnolia (elokuva)|Magnolia]]*-elokuvan soundtrackilla on mukana kahdeksan Mannin kappaletta, muiden muassa ”Save Me”.

Marraskuussa 2004 ilmestyi Aimee Mannin live-DVD *Live at St. Ann’s Warehouse*, joka on taltiointi hänen heinäkuussa 2004 pitämästään konsertista.

## Diskografia

### ’Til Tuesdayn albumeja
* *[[Voices Carry]]* (1985)
* *[[Welcome Home]]* (1986)
* *[[Everything’s Different Now]]* (1988)

### Sooloalbumeja
* *[[Whatever (Aimee Mannin albumi)|Whatever]]* (1993)
* *[[I’m with Stupid]]* (1995)
* *[[Bachelor Number Two (or the Last Remains of the Dodo)]]* (1999)
* *[[Lost in Space (albumi)|Lost in Space]]* (2002)
* *[[The Forgotten Arm]]* (2005)
* *[[One More Drifter in the Snow]]* (2006)
* *[[Fucking Smilers|@#%&*! Smilers]]* (2008)
* *[[Charmer]]* (2012)
**Mental Illness* (2017)

## Aiheesta muualla

* Aimee Mannin kotisivut
Vapaat markkinat

**Vapaat markkinat** on taloudessa tilanne, jossa tietyn hyödykkeen hinta muodostuu myyjien ja ostajien yhteisellä päätöksellä markkinoilla ilman rajoitteita tai säädöksiä. Kollektiivinen säätely torjutaan, sillä itsekkyyden katsotaan johtavan vapailla markkinoilla myös yhteisen edun toteutumiseen.

Käytännössä vain hyvin harva markkina on täysin vapaa säätelystä. Säädöksiä voidaan perustella esimerkiksi informaation epäsymmetrisyydellä, jonka vuoksi kuluttajan asemaa halutaan parantaa. Monien hyödykkeiden markkinoilla on myös epätäydellistä kilpailua, joka voi aiheuttaa markkinoille tehottomuutta. 

Vapaat markkinat voivat myös viitata talouteen, jossa kaikkien hyödykkeiden hinnat muodostuvat alussa mainitulla tavalla. Hallinnon rooli on rajattu pelkästään omistusoikeuksien valvomiseen. Tämä on tietyssä mielessä markkinatalouden pisimmälle viety muoto, jossa ei ole veroja, tulleja tai muita säädöksiä kuten pakollisia vakuutuksia tai vähimmäispalkkaa. Vapaiden markkinoiden vastakohta on suunnitelmatalous, jossa hallinto määrittää hinnat; näiden välimaastossa on sekatalous. 

Jotkut poliittiset aatteet, kuten markkinaliberalismi, pitävät markkinoiden vapautta tavoiteltavana asiana (kaikki hyödykkeet tuotettava markkinaehtoisesti). 

## Lähteet
Pirjo Nuotio

**Pirjo Nuotio** (entinen *Nuotio-Korhonen*, o.s. *Nuotio*, s. 8. heinäkuuta  1952) on suomalainen entinen uutisankkuri.

## Työura

Nuotio aloitti työt MTV:llä vuonna 1974. Tuolloin hän teki töitä televisiokuuluttajana. Vuonna 1983 hän siirtyi uutistoimitukseen. Hän aloitti uutisankkurina vuonna 1983, vakituisesti vuodesta 1990. Hän jäi eläkkeelle joulupäivänä 25. joulukuuta 2016. 

Nuotio on koulutukseltaan puheterapeutti. Hänen logopedian alaan kuuluva pro gradu -tutkielmansa valmistui vuonna 1975, ja sen otsikko on *Eräiden toiminnallisten äänihäiriöiden kokeellisfoneettinen analyysi*. Tv-työn rinnalla Nuotio toimi ensin Lohjan alueen päiväkotien ja koulujen puheterapeuttina ja myöhemmin Mannerheimin Lastensuojeluliiton koulutuspäällikkönä. Hän on edelleen mukana lastensuojelutyössä.

## Palkinnot

Nuotio palkittiin vuonna 2012 Suomalaisen Sanomalehtimiesliiton jakamalla Olli-palkinnolla.

## Muuta

Teini-ikäisenä Nuotio esiintyi laulusolistina Heimo Mäntysen yhtyeessä taiteilijanimellä Britte. Nuotio esiintyy omana itsenään elokuvassa *[[Pahat pojat (vuoden 2003 elokuva)|Pahat pojat]]* (2003) ja televisiokuuluttajana elokuvassa *[[Lottovoittaja UKK Turhapuro]]* (1976).

## Yksityiselämä

Pirjo Nuotio varttui Hämeenlinnassa teurastamossa työskennelleen isän tyttärenä. Vanhemmat erosivat kun tyttö oli viisivuotias, ja teini-iässä tytär etääntyi ankarasta isästään. Äiti avioitui pian uudelleen ja sai vielä neljä lasta. Isä kannusti tytärtä opintoihin, ja opiskeli itsekin aikuisiällä ylioppilaaksi ja elintarvikealan maisteriksi.

Nuotio on eronnut vuonna 1992, hänellä on kaksi aikuista lasta ja hän harrastaa golfia. Hän on seurustellut vuodesta 2004 teollisen muotoilijan Reijo Markun kanssa.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* 
* 
*
Koskela (Oulu)

**Koskela** on Oulun kaupunginosa, joka sijaitsee noin neljä kilometriä pohjoiseen keskustasta Oulu–Tornio-rautatien ja valtatien 4 välisellä alueella. Asukkaita kaupunginosassa on noin 3&nbsp;500. Koskelan kaupunginosaan kuuluvat myös Mustasuon, Niittyaron ja Simpsinkankaan eli Simpsin osa-alueet.

Kaupunginosa rajoittuu pohjoisessa Rajakylään ja Teknologiakylään, idässä valtatiehen sekä Iskon kaupunginosaan, etelässä Alppilaan, lounaassa Toppilaan ja lännessä Taskilaan.

Niittyarossa järjestettiin vuoden 1976 asuntomessut. Messutalot olivat ajalle tyypilliseen tapaan pääasiassa tasakattoisia, mutta messualueelle rakennettiin myös niin sanottuja käkikellotaloja. Mustasuon alue on pääasiallisesti omakotitalo- tai rivitaloasumista suosivaa lähiöaluetta. Kerrostaloja on lähinnä Simpsinkankaalla. Vanhimmat rakennukset sijaitsevat aivan rautatien varressa.

## Historiaa
Koskela syntyi 1800-lopun lopulla Toppilan sahan työläisten asuntoalueeksi, jolloin alue kuului Oulun maalaiskuntaan (myöhemmin Oulujoki). Tuolloin alue tunnettiin nimellä Koskelankylä. Se muodostui tuolloisen Toppilan tilan maille kaavoittamattomasti, mikä on vieläkin näkyvissä alueen tieverkossa. Työläiset muuttivat alueelle ympäri Pohjois-Suomea, joten he muodostivat alueelle varsin heterogeenisen asujaimiston, jolta puuttuivat perinteiset sukulaisuuteen perustuvat turvaverkostot, joihin olisi pystynyt samaistumaan. Koskelankylän asukkaille yhteiseksi tekijäksi ja identiteetiksi muodostui koskelankyläläinen työläisstatus. Vanha Koskelankylä-nimitys näkyy edelleen Koskelassa sijaitsevan työväentalon, Koskelankylän Walon sekä urheiluseura Koskelankylän Riennon nimissä. Vuonna 1938 Koskelankylä liitettiin Oulunjoen kunnasta Oulun kaupunkiin.

## Palvelut
Palvelut ovat keskittyneet Koskelan koulun läheisyyteen. Sieltä löytyvät kirjasto, neuvola, ostoskeskus, päiväkoti, Wellamo-koti, Koskelan palvelukeskus sekä palvelukeskus Runola. Toinen päiväkoti sijaitsee Purjehtijantiellä. Urheilukenttä on Niittyarossa.

## Liikenne ja luonto
Koskelasta on hyvät kulkuyhteydet keskustan suuntaan. Alueella sijaitsi vuoteen 1970 asti Koskelankylän seisake. Oulun yliopisto sekä Teknologiakylä ovat lyhyen pyöräilymatkan päässä, samoin Linnanmaan market-alue.

Kaupunginosan viheralueet ovat suurimmaksi osaksi luonnontilaisia metsikköjä. Suurimmat metsäalueet ovat Keulapuisto, Annanpuisto, Niittyaronpuisto sekä Sylvianpuisto. Suurin hoidettu puistoalue on Koskelanpuisto ja lisäksi hoidettua puistoaluetta on muun muassa Niittyaron puistossa. Koskelan alueelta löytyy myös viljelyalue palstaviljelyyn. Viljelyalue sijaitsee Mustansuon osa-alueella.

## Nähtävää
*Nasaretin pyhän perheen kirkko

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Calvarium

**Calvarium** on suomalainen black metal -yhtye, joka perustettiin vuonna 2001. 

## Jäsenet
* Molestor Kadotus – laulu
* Veilroth – kitara, basso
* Lord Sargofagian – rummut

## Diskografia
* 
* 
* 
* 

## Aiheesta muualla
*Yhtyeen viralliset kotisivut
Arvernit

**Arvernit** olivat gallialainen heimo, joka asui nykyisessä Auvergnessa, Loiren ja Garonnen välisellä alueella. Heidän tärkein linnoituksensa oli Gergovia (nykyisin Clermont-Ferrand). Arvernit olivat pitkään koko Gallian johtava heimo, mutta vuonna 123 eaa. roomalaiset löivät heidät, minkä jälkeen heidän vaikutusvaltansa heikkeni. Johtaviksi heimoiksi nousivat heedut ja sekveenit.

Gallialaisten kuuluisin heimopäällikkö Vercingetorix kuului arverneihin. Vercingetorix johti 53–52 eaa. gallialaisten viimeistä suurta kansannousua roomalaisia vastaan. Julius Caesar löi lopulta Vercingetorixin Alesian piirityksessä.

Poliittisen itsenäisyytensä menetettyään arvernit kuitenkin vaurastuivat ja saivat Rooman vallan aikana provinssiyhteisön etuoikeutetun aseman (*civitas libera*). Gootit valloittivat vuonna 475 arvernien pääkaupungin Augustonemetumin. 

## Lähteet
*Paavo Castrén ja Leena Pietilä-Castrén: Antiikin käsikirja. Otava, 2000. .

### Viitteet

## Aiheesta muualla
Äimäraution ravirata

**Äimäraution ravirata** sijaitsee Oulussa Äimäraution kaupunginosassa, noin kolme kilometriä kaupungin keskustan eteläpuolella.

Vuonna 1908 rakennettu Äimärautio on Suomen pisimpään samalla paikalla toiminut ravirata. Sen katsomorakennuksessa on muun muassa 300-paikkainen ravintola. Radalla tehtiin suuri remontti vuonna 2007. Sen yhteydessä korjattiin myös kaviouran profiilia.

Äimäraution vuosittaisia suurkilpailuja ovat vanhemmille lämminverisille tarkoitettu Number One sekä 3-vuotiaiden lämminveristen ja 4-vuotiaiden suomenhevosten Oulu Expressit. Kuninkuusravit radalla on järjestetty vuosina 1954, 1969, 1981, 1994 ja 2010. Vuoden 2025 kuninkuusravit järjestätään Äimäraution raviradalla.

Raviradan katsomorakennuksessa syttyi tulipalo tiistain vastaisena yönä 20. helmikuuta 2018. Tulipalossa tuhoutui rakennuksen toisessa kerroksessa olleet toimistotilat ja tuomaritorni, jossa sijaitsivat raviradan selostamo ja tekniikka. Tulipalon syttymissyy oli sähkövika ja palo alkoi rakennuksen ylimmästä kerroksesta.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

*Oulun raviradan kotisivut
Herb Elliott

**Herbert James ”Herb” Elliott** (s. 25. helmikuuta 1938 Perth, Australia) on australialainen maileri ja olympiavoittaja. 

Elliott ei koskaan hävinnyt yhtään kilpailua 1 500 metrillä tai maililla. Hän alitti 4 minuutin ajan maililla 17 kertaa. Hän teki 6. elokuuta 1958 mailin maailmanennätyksen 3.54,5 ja juoksi 1&nbsp;500 metrillä maailmanennätyksen 3.36,0 samana vuonna ja voitti Kansainyhteisön mestaruuden 880 jaardilla ja maililla. Elliott voitti olympiakultaa 1&nbsp;500 metrillä ME-ajalla 3.35,6 Rooman olympialaisissa vuonna 1960. Hän lopetti urheilu-uransa toukokuussa 1961.

## Lähteet
Avaruusasema Alfa

**Avaruusasema Alfa** () on brittiläisen ITC Entertainment -yhtiön tuottama scifi-sarja, jota tuotettiin vuosina 1975–1977 yhteensä 48 jaksoa.

Avaruusasema Alfa oli Kuussa sijaitseva tukikohta. Kuussa tapahtuneen ydinjätteen räjähdyksen takia Kuu siirtyi 13. syyskuuta 1999 pois kiertoradaltaan ja näin Avaruusasema Alfa siirtyi Kuun mukana tuntemattomaan avaruuteen, jossa sen miehistö kohtasi erilaisia seikkailuja.

MTV esitti sarjaa Suomessa vuosina 1976 (ensimmäinen tuotantokausi) ja 1978 (toinen tuotantokausi). Molemmilla esityskerroilla sarjan esittäminen Suomessa lopetettiin kesken television ohjelmaneuvoston vaatimuksesta. Muun muassa Suomen lastentarhanopettajat esittivät lopettamista sillä perusteella, että sarja aiheutti lapsissa voimakkaita kauhureaktioita.

Sarja esitettiin uudestaan kokonaisuudessaan Subtv:llä (silloinen *TVTV!*) vuonna 2000 ja toisen kerran 2001. TV-Tampere lähetti sarjaa vuosina 1996–1997. MTV3 Scifi -kanavalla sarjaa näytettiin muutamaa vuotta myöhemmin.

## DVD-julkaisu
Suomessa *Avaruusasema Alfan* 1. tuotantokausi on julkaistu DVD:llä (boksit I ja II erillisinä). Toista tuotantokautta ei ole julkaistu suomenkielisillä teksteillä.

## Jaksot

## Lähteet
*

### Viitteet

## Aiheesta muualla
* http://www.space1999.net/
* http://www.phinnweb.org/space1999/
CV90

**Combat Vehicle 90** eli **CV90** ( eli *Strf 90*) on ruotsalainen rynnäkköpanssarivaunun alusta, jonka valmistuksesta vastaa BAE Systems Hägglunds. Vaunumalli määräytyy pääaseen ja käyttötarkoituksen mukaan ja osassa malleissa alkuperäistä alustaa on täytynyt muuttaa.  

Alustalle on tehty muun muassa Suomen Puolustusvoimien valmiusprikaatin käyttöön hankkima CV9030 FIN, joissa alusta on valmistettu Ruotsissa Örnsköldsvikissä ja torni Suomessa Patrian tehtaalla Hämeenlinnassa. 

## Tuotantohistoria
CV90:n valmistus aloitettiin 1993 ja tähän mennessä eri maat ovat tilanneet yli 1&nbsp;000 vaunua. 

### Mallit
*CV9040 – alkuperäinen malli, jossa 40 mm Bofors-konetykki;
*CV9030 – vientimalli, jossa 30 mm Bushmaster II -konetykki; Käytössä Virossa,Norjassa, Sveitsissä, Suomessa ja Alankomaissa. Viro osti Norjalta 35 käytettyä runkoa 2016 vuoden alussa.
*CV9035 – aseistuksena Bushmaster III 35/50 -tykki. Käytössä Virossa, Tanskassa ja Alankomaissa. Viro osti Alankomailta 44 vaunua joulukuussa 2014;
*CV90105 – aseistuksena 105 mm rihlattu psv-kanuuna;
*CV90120-T – aseistuksena 120 mm sileäputkinen psv-kanuuna;
*CV9040 AAV – Ilmatorjuntapanssarivaunu tutkalla ja 40 mm ilmatorjuntatykillä;
*CV90 komentopanssarivaunu;
*CV90 tulenjohtopanssarivaunu; 
*CV90 evakuointipanssarivaunu.

Tulenjohto- ja komentopanssarivaunut on aseistettu ainoastaan konekiväärillä, mutta ne on mahdollista varustaa jäljitelmätykillä tunnistamisen vaikeuttamiseksi.

CV90 voidaan varustaa myös AMOS-kranaatinheitinjärjestelmällä (*Advanced Mortar System*).

Ruotsi suunnitteli alun perin hankkivansa sekä CV9040- ja CV9030-vaunuja, mutta päätyi lopulta vain 40 mm versioon suuremman kaliiperin tuomien etujen vuoksi. Muut ostajamaat näyttävät korostavan suurempaa tulinopeutta ja ammusten määrää, jonka 30 mm konetykki mahdollistaa.

## Hinta

Puolustusvoimien heinäkuussa 2004 tilaamien 45 CV9030-vaunun kokonaishinta oli 120 miljoonaa euroa, joten yhden vaunun hinnaksi tulee näin 2,67 miljoonaa euroa. Suomelle toimitetut noin 100 vaunua on sijoitettu Karjalan prikaatiin.

## Uusien vaunujen hankinta
Vuonna 2025 kuusi maata (Suomen lisäksi Ruotsi, Norja, Viro, Liettua ja Alankomaat) ilmoittivat suunnittelevansa uusien CV90-vaunujen hankintaa yhteishankintana. Perusteena yhteishankinnalle on kustannustehokkuus ja yhteistoiminta .

## Lähteet
*CV9030 FIN tekniset tiedot, Patria Hägglunds

### Viitteet

## Aiheesta muualla

* Puolustusvoimien kalustoesittely: CV9030-rynnäkköpanssarivaunu 
* Army Technology: Combat Vehicle 90  
* BAE Systems Hägglunds
Tommy Portimo

**Tommi Tapani ”Tommy” Portimo** (s. 5. syyskuuta 1981 Kemi) on suomalainen muusikko. Hänet tunnetaan power metal -yhtye Sonata Arctican rumpalina. Hän on Tony Kakon lisäksi ainoa Sonata Arctican jäsen, joka on soittanut yhtyeen jokaisella albumilla. 

## Aiheesta muualla
* Tommy Portimon esittelysivu Sonata Arctican sivustolla
Taylor Hawkins

**Oliver Taylor Hawkins** (17. helmikuuta 1972 Fort Worth, Texas – 25. maaliskuuta 2022 Bogotá, Kolumbia) oli yhdysvaltalainen rock-muusikko, joka toimi vuodesta 1997 Foo Fighters -yhtyeen rumpalina. Hawkins liittyi yhtyeeseen *[[The Colour and the Shape]]* -albumin äänityksen jälkeen. Sitä ennen hän soitti kanadalaisen Alanis Morissetten yhtyeessä.

Oliver Taylor Hawkins syntyi vuonna 1972 Texasin Fort Worthissa. Perhe muutti Kalifornian Laguna Beachiin, kun Taylor oli neljävuotias. Hän soitti teini-ikäisenä useissa yhtyeissä ja toimi jonkin aikaa rocklaulaja Sass Jordanin rumpalina. Sitten Hawkins sai paikan Alanis Morissetten rumpalina *[[Jagged Little Pill]]* -albumin kiertueelta.

Dave Grohlin Foo Fighters etsi rumpalia keväällä 1997, kun William Goldsmith oli jättänyt paikan äänityskonfliktien takia yhtyeen *[[The Colour and the Shape]]* -äänitysten aikana. Grohl kysyi Hawkinsilta suosituksia uudesta rumpalista eikä uskonut tämän itse olevan kiinnostunut jättämään Morissetten yhtyettä. Hawkins kuitenkin halusi vastata kutsuun ja liittyi maaliskuussa 1997 Foo Fightersiin.

Hawkins oli mukana kahdeksalla Foo Fightersin albumilla aina vuoteen 2022 asti. Hän soitti pääosin rumpuja mutta sai välillä myös lauluvastuita. Hän lauloi muun muassa singlekappaleella ”Cold Day in the Sun” ja *[[Concrete and Gold]]* -albumin kappaleella ”Sunday Rain”. Ensin mainittu on myös Hawkinsin kirjoittama, ja Foo Fighters on soittanut sitä säännöllisesti konserteissaan. Hawkins ja Grohl on konserteissa vaihtanut paikkaa, ja Hawkins myös itse lauloi konserteissa kyseisen kappaleen Grohlin toimiessa rumpalina.

Hawkins soitti Foo Fightersin lisäksi muissakin yhtyeissä ja teki yhteistyötä muidenkin muusikoiden kanssa. Hän perusti vuonna 2006 sooloprojektin Taylor Hawkins and the Coattail Riders, johon tuli mukaan Morrisonin yhtyeessä mukana ollut, Jane’s Addiction -basisti Christ Chaney. Taylor Hawkins and the Coattail Riders julkaisi kolme albumia, ja yhtyeen levyillä oli mukana muun maussa Dave Grohl, Queenin Brian May ja Roger Taylor sekä Elliot Easton ja Perry Farrell. Hawkins on itse tehnyt yhteistyötä Coheed and Cambrianin, Guns N’ Rosesin kitaristin Slashin ja Foo Figthersin Chris Shiflettin sooloprojektin Jackson Unitedin kanssa. Hawkins on soittanut Jane’s Addictionin entisen basistin Eric Averyn ensimmäisellä sooloalbumilla ja Queenin Brian Mayn sooloalbumilla *[[Another World (Brian Mayn albumi)|Another World]]*.

Hawkins löytyi maaliskuussa 2022 kuolleena hotellihuoneestaan. Foo Fighters oli Etelä-Amerikan-kiertueella, ja yhtyeen oli tarkoitus soittaa myöhemmin samana iltana Bogotássa järjestetyllä Estéreo Picnic -festivaalilla. Ruumiinavauksessa hänestä löytyi jäämiä kymmenestä eri huumeesta tai lääkeaineesta, muun muassa bentsodiatsepiinieista, opioidieista sekä marihuanasta. Lisäksi Hawkinsin sydän painoi yli 600 grammaa, mikä on kaksinkertainen verrattuna hänen ikäisensä miehen keskimääräiseen sydämen painoon.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Elektronikuori

Kvanttimekaniikassa **elektronikuori** eli **pääenergiataso** on ryhmä atomiorbitaaleja, joilla on sama pääkvanttiluku *n*. Elektronikuorimallilla voidaan kuvata elektronien keskimääräistä sijaintia atomiytimen ympärillä. Elektronikuoret koostuvat **alielektronikuorista**, joilla on niille ominainen pyörimismäärää eli liikemäärämomenttia kuvaava kvanttiluku, sivukvanttiluku *l*. Yhdessä elektronikuoret muodostavat atomin elektronikonfiguraation.

## Elektronikuorien sijainti ja nimeäminen
Elektroneilla ei ole tarkkaa hetkellistä sijaintia elektroniverholla, vaan kvanttimekaniikan lakien mukaisesti on vain tietty todennäköisyys löytää niitä tietyltä etäisyydeltä atomiytimestä. Mitä kauempana ytimestä elektronit ovat, sitä helpompi ne on irrottaa atomista. Lähellä ydintä olevien elektronien irrottamiseen vaadittava energia on suurin.

Elektronikuoret on nimetty kirjaimilla historiallisista syistä johtuen. Sisintä kuorta merkitään kirjaimella *K*, seuraavaa kuorta kutsutaan kirjaimella *L* ja niin edelleen. Nimeäminen johtuu Charles Barklan ja Henry Moseleyn röntgenabsorptiokokeista. He löysivät *K*- ja *L*-kuoret, mutta eivät olleet varmoja löytyisikö vielä lisää kuoria, joilla olisi korkeampi energia. He halusivat nimetä kuoret aakkosjärjestyksessä, joten jättivät aakkosten alkupäähän tilaa. Samaa notaatiota käytetään edelleen absorptiospektroskopiassa Siegbahnin notaatiossa.

## Elektronien määrä kuorilla
Jokaisella kuorella voi olla korkeintaan 2*n*2 elektronia, missä *n* on kuoren järjestysnumero (pääkvanttiluku). *K*-kuori on ytimestä katsottuna sisin, joten se on ensimmäinen kuori (*n* = 1). Ensimmäisen kuoren elektronien maksimimäärä on siis kaksi, toisen 8, kolmannen 18 ja niin edelleen.

## Sitoutuminen
Atomit pyrkivät pääsemään tilaan, jossa niiden elektronikuoret ovat täydet. Tämä selittää, miksi jalokaasut, joiden kuoret ovat täysiä, ovat niin vakaita ja eivät mielellään reagoi muodostaen kemiallisia yhdisteitä. Orgaanisessa kemiassa yleisimmät atomit, happi, typpi, ja hiili, pyrkivät saamaan uloimmalle kuorelle oktetin eli kahdeksan elektronia. Sitoutumalla ja jakamalla elektroneja ne saavat täydet elektronikuoret. *[[Oktettisääntö]]ä* käytetäänkin ennustamaan yhdisteiden stabiiliutta. Siirtymämetalleille oktettisääntö ei kuitenkaan päde, vaan niille käytetään 18 elektronin sääntöä. Vastaavasti vety ja helium haluavat uloimmalle kuorelleen kaksi elektronia, sillä niiden uloin kuori on *K*-kuori, johon ei enempää mahdu.

## Katso myös
* Atomiorbitaali
* Elektronikonfiguraatio
* Elektronivyörakenne
* Oktetti (kemia)
* 18 elektronin sääntö
Ali Reza Pahlavi

**Ali Reza Pahlavi** (; 28. huhtikuuta 1966 Teheran, Iran – 4. tammikuuta 2011 Boston, Yhdysvallat) oli Iranin prinssi, šaahi Mohammad Reza Pahlavin ja Farah Pahlavin nuorin poika. Hän asui Yhdysvalloissa, jossa opiskeli Harvardin yliopistossa. Hän oli erikoistunut Iranin historiaan ja kulttuuriin.

Pahlavi teki itsemurhan 44-vuotiaana tammikuussa 2011. Hänen naisystävänsä Raha Didevar synnytti pariskunnan tyttären 26. heinäkuuta 2011.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Leila Pahlavi

**Leila Pahlavi** (27. maaliskuuta 1970 Teheran – 10. kesäkuuta 2001 Lontoo) oli Iranin šaahin Mohammad Reza Pahlavin nuorin lapsi.

Prinsessa Leila oli 9-vuotias kun perhe ajettiin Iranista maanpakoon Iranin islamilaisen vallankumouksen seurauksena. 

Isänsä kuoleman jälkeen perhe muutti Yhdysvaltoihin jossa prinsessa Leila meni kouluun Massachusettsin osavaltiossa. 

Prinsessa Leila, joka ei mennyt koskaan naimisiin, vietti loppuelämänsä Connecticutissa ja Euroopassa. Hän sairasti anoreksiaa ja masennusta. Hänet löydettiin huoneestaan Lontoon Hotel Leonardissa kuolleena. Prinsessan kuolinsyy oli sekobarbitaalin yliannostus. Hänet on haudattu Pariisin Cimetière de Passy -hautausmaalle.

## Lähteet
Mylly (täsmennyssivu)

**Mylly** voi tarkoittaa ainakin seuraavia:

* mylly, laite tai laitos, jossa jotain ainesta hienonnetaan, esimerkiksi jyvistä jauhetaan jauhoja. Tämän ohella se voi tarkoittaa myös voimanlähdettä.
** höyrymylly, höyrykattilassa tuotetusta paineenalaisesta höyrystä energiansa saava laite
** kahvimylly, kahvinpapujen hienontamiseen tarkoitettu laite
** kuulamylly (myös: *[[pallomylly]]*), mylly jossa jauhaminen tapahtuu kuulien avulla
** tuulimylly, pyörivien siipien avulla tuulesta energiansa saava laite
** vesimylly, virtaavasta vedestä energiansa saava laite
** vuorovesimylly, vuorovedestä energiansa saava laite

## Muita merkityksiä
* mylly, lautapeli
* Mylly, kaupunginosa Järvenpäässä
* Mylly, kauppakeskus Raisiossa
* Mylly, monikulttuurinen toimintakeskus Kotkassa
* Mylly, luovien alojen keskus Kuopiossa
* Liikuntamylly, monitoimihalli Itä-Helsingissä
* Mylly, suomalainen skate punk -yhtye
* Mylly, Töölön Ketterä -yhtyeen esikoisalbumi vuodelta 2018
* Mylly, sukunimenä:
** Jarkko Mylly, kilpa-ampuja ja vammaisurheilija
** Jorma Mylly (s. 1948), valokuvaaja
** Juhani Mylly (1942–2024), historiantutkija
** Markku Mylly (s. 1951), Euroopan meriturvallisuusviraston johtaja.
Kampus

**Kampus** eli **korkeakoulualue** tarkoittaa yliopiston tai muun korkeakoulun aluetta ja sen rakennuksia. Suomen kieleen sana tulee englannin kautta latinan sanasta *campus*, joka on suomeksi ’kenttä’ tai ’tasanko’.

Moderni kampus voi olla myös kokoelma rakennuksia ja maa-alueita, jotka kuuluvat jollekin yritykselle. Esimerkkinä tästä Applen, Microsoftin ja Googlen kampukset. Yritysten kampukset sijaitsevat usein lähellä korkeakouluja.

”Kampusyliopistoksi” kutsutaan yliopistoa, jonka tutkimus- ja opetustilat, opiskelija-asunnot ja viheralueet on rakennettu samalle alueelle. 

Alkuperäisestä merkityksestä poiketen kampus-sanaa on alettu käyttää suomen kielessä myös viittaamaan esimerkiksi päiväkoti- ja perusopetuskäytössä oleviin rakennuskokonaisuuksiin ja jopa puhuttaessa ikäihimisten palveluihin tarkoitetuista rakennuksista tai vankilasta. Sanan laajentunut käyttöalue on herättänyt kritiikkiä kielentutkijoissa ja suuressa yleisössä.

## Lähteet
Jorma Lillbacka

**Jorma Juhani Lillbacka** (s. 20. helmikuuta 1946 Kauhava) on kauhavalainen yrittäjä ja sijoittaja, jolle on myönnetty teollisuusneuvoksen arvonimi. 6. marraskuuta 2022 hänelle myönnettiin myös kunniakrouvarin arvonimi, joka on korkein matkailu- ja ravintola-alalla myönnettävä arvonimi. 

Lillbacka toimii Lillbacka Powerco Oy:n ja Lillbacka Global Oy:n hallitusten puheenjohtajana. Lillbacka omistaa Lillbacka Powerco Oy:n kautta Kauhavan Alahärmässä sijaitsevan PowerPark-monitoimipuiston, johon kuuluu PowerLand-huvipuisto. Hän on itse mukana suunnittelemassa ja kehittämässä puistoa.

## Ura
Lillbacka perusti 23-vuotiaana vuonna 1969 yrityksen toiminimellä *Lillbackan Konepaja* valmistaakseen alihankintana letkuliittimiä pääasiassa Wärtsilälle. Hän kehitteli oman letkuliitinpuristinmallin ja vei sen neljän vuoden kuluttua alan messuille Englantiin. Vuonna 1973 markkinoille tulivat ensimmäiset Finn-Power -merkkiset puristimet.

Vuonna 1980 Lillbackan yritys oli saavuttanut maailmanlaajuisen markkinajohtajuuden puristinteknologiassa ja sille myönnettiin tasavallan presidentin vientipalkinto. Varsinaisen läpimurron yritys teki numeerisesti ohjatulla, hydraulitoimisella levytyökeskuksella vuonna 1985. Vuonna 1988 yrityksen levyntyöstökoneitten valikoimaa laajennettiin ostamalla särmäyspuristimia valmistava vilppulalainen Jaromet Oy. Vuonna 1994 eriytettiin levyntyöstöteknologia (nykyisin Prima Industrie -konserniin kuuluva Finn-Power Oy) ja puristinteknologia (Lillbacka Powerco Oy) eri yhtiöiksi. 

Lillbackan yritykset työllistivät vuoden 2001 toimintakertomuksen mukaan noin 1 200 henkilöä Suomessa, Belgiassa, Italiassa ja Yhdysvalloissa. Vuonna 2002 Lillbacka myi levyntyöstöteknologiayrityksen EQT Northern Europe Ltd -pääomasijoitusyhtiölle. Vuoden 2002 verotuksessa Lillbackalla oli pääomatuloja lähes 95 miljoonaa euroa.

Vuonna 2004 tasavallan presidentti myönsi Jorma Lillbackalle teollisuusneuvoksen arvonimen. Hänelle myönnettiin myös ensimmäinen Seinäjoen teknologiapalkinto vuonna 2005 elämäntyöstä ja ansioista Etelä-Pohjanmaan merkittävimpiin kuuluvan teknologiayrityksen luojana.

## Yksityiselämä
Lillbacka on syntyjään Kauhavan Kettulasta. Hänen äitinsä Ellen (o.s. Talja, 1924–2007) oli Viipurin läänin Pyhäjärveltä, isä Kauko (1921–2002) oli kauhavalainen maalari. Jorma on perheen viidestä lapsesta vanhin.

Lillbackalla on kolme poikaa: Pekka, Jukka ja Veli-Matti , jotka ovat mukana perheyrityksessä. Pekka Lillbacka on Lillbacka Powercon toimitusjohtaja.

Lillbacka omistaa Lillbacka Powerco Oy:n kautta 142-jalkaisen (43 m) huvijahti Northern Crossin. Vuonna 2009 Lillbacka osti Fort Lauderdalessa Floridassa Yhdysvalloista huvilan, ja hän asuu talvet Yhdysvalloissa.

Esko Seppäsen arvion mukaan Jorma Lillbackan nettotulot 1993–2012 ovat olleet yhteensä 169 miljoonaa euroa.

## Lähteet
Tasomaa

**Tasomaa** () on matemaatikko Edwin Abbott Abbottin vuonna 1884 julkaistu yhteiskuntasatiiri. Se sijoittuu kaksiulotteiseen maailmaan, jossa asukkaat ovat monikulmioita. Heidän yhteiskuntaluokkansa määräytyy kulmien määrän mukaan: alimpana ovat naiset, jotka ovat pelkkiä janoja, sitten tulevat kolmiot, neliöt, viisikulmiot ja niin edelleen. Ylimmän luokan, papiston, muodostavat ympyrät. Tasomaassa pojalla on yleensä yksi kulma enemmän kuin isällään, esimerkiksi neliön pojasta tulee viisikulmio.

Kirjan päähenkilö on neliö, nimeltään A. Square, joka pääsee Tasomaahan saapuneen pallon mukana kolmiulotteiseen Avaruusmaahan. Kirjassa tavataan myös nollaulotteinen Pistemaa, yksiulotteinen Suoramaa sekä spekuloidaan 4- ja useampiulotteisilla avaruuksilla.

## Lähteet
* 

## Aiheesta muualla

* Jarkko S. Tuusvuori: Ei aivan latteaa. Yliopisto 17/1997.
Hallucinogen

**Hallucinogen** [] on englantilaisen psytrance-muusikko Simon Posfordin tunnetuin projekti. Sen tunnusmerkeiksi ovat muodostuneet Posfordille ominaiset eriskummalliset äänitehosteet, nopeat rytmikuviot sekä syvät äänimaailmat. Hallucinogenia pidetään yleisesti yhtenä psytrancen merkittävimmistä tuottajista ja vaikuttajista. Posfordin studio sijaitsee Dorsetissa, Englannissa, lähellä kuuluisaa Stonehengea.

Nyttemmin Hallucinogen ei ole enää kovin aktiivinen, vaan Posford on keskittynyt enemmän muihin projekteihinsa.

## Diskografia

**[[Twisted]]* (1995)
**[[The Lone Deranger]]* (1997)
**[[In Dub]]* (OTT:n remixeista koostuva levy) (2002)

## Lähteet

* Hallucinogen Discogs-sivustolla 
* Simon Posfordin levy-yhtiön Twistedin kotisivut
Vuorentausta

**Vuorentausta** on kaupunginosa Ylöjärvellä. Vuorentausta sijaitsee lähellä Ylöjärven keskustaa ja rajoittuu Teivaalanharjuun ja Tampereen kaupungin rajaan. Kaupunginosassa on pääasiassa omakoti- ja rivitaloasutusta. Vuorentaustassa on peruskoulun 1–6 luokkien opetusta tarjoava Vuorentaustan koulu ja peruskoulun 7–9 luokkien opetusta tarjoava Soppeenharjun koulu sekä kaksi päiväkotia. Soppeenharjun koulun vieressä on tekonurmikenttä. Vuorentaustassa on kulkumaastot harjulla lenkkeilyyn ja hiihtoon talvella. Palveluita ovat muun muassa viisi parturikampaamoa ja K-Market-kauppa. 

Vuorentaustasta on kulkuyhteydet TKL:n busseilla Tampereelle sekä Ylöjärven keskustaan ja muihin kaupunginosiin. Alueella asukkaita on yli 1 000. Rivi- ja paritaloja on noin 55% asutuksesta, omakotitaloja loput 45%. Vuorentaustan suurimmat tiet ovat Pohjolantie, Hatolantie ja Käyräkuja. Tampereelta Vuorentaustaan tulevat tiet ovat Vuorentaustantie ja Rauhantie. Vuorentausta on Soppeenmäen, Lamminpään ja Haukiluoman naapuri.

Kuuluisin vuorentaustalainen on Suomen naisten maajoukkueessa jääkiekkoa pelaava Saara Tuominen.
Miesten jääkiekon moninkertainen Suomen mestari Ari Vallin on myös Vuorentaustasta.

## Aiheesta muualla
*Ylöjärven kotisivu
*Vuorentaustan koulu 
*Soppeenharjun koulu 
*Vuorentaustan päiväkoti 
*Soppeenharjun päiväkoti 
*Vuorentaustan omakotitaloyhdistys
Agilent Technologies

**Agilent Technologies Inc.** on mittalaitteiden valmistajayritys. Se eriytettiin Hewlett-Packardista vuonna 1999. Yrityksen pääkonttori sijaitsee Kalifornian Palo Altossa.

Agilent myi lääketieteellisiä laitteita valmistavan yksikkönsä Philips Medical Systemsille vuonna 2001. Agilentin puolijohdeyksiköstä muodostettiin vuonna 2005 uusi, sijoitusyhtiöiden omistukseen siirtynyt yhtiö nimeltään Avago Technologies.

## Historia
Agilent muodostettiin toiminnoista, jotka aiemmin olivat Hewlett-Packardin ydintoimintaa. Agilent järjesti osakeannin vuonna 1999 ja listautui pörssiin marraskuussa 1999. Yhtiöllä oli 8,3 miljardia dollaria myyntiä vuonna 1999.

Vuonna 2014 yhtiön elektroniikan mittausjärjestelmistä muodostettiin oma yhtiönsä nimeltään Keysight Technologies.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Yrityksen kotisivut
LabVIEW

**Labview** (tulee sanoista *Laboratory Virtual Instrument Engineering Workbench*) on National Instrumentsin tekemä ohjelmointiympäristö, joka perustuu graafiseen G-kieleen. Siitä on saatavissa versiot Windowsiin, Linuxiin, Maciin, Solarikseen ja joillekin PDA-laitteille. Labview-ohjelmat ovat siirrettävissä eri käyttöjärjestelmien välillä, ottaen huomioon tietyt rajoitukset, kuten vaaditut ActiveX-komponentit. Muista eroista esimerkiksi erilaiset tiedostopolut sovitetaan käsin .ini-tiedoston avulla tai tunnistamalla käyttöjärjestelmän automaattisella työkalulla.

Labview julkaistiin vuonna 1986 Macintosh-alustoille. Vuonna 1992 se sai versiot Sun- ja Windows-alustoille. 1994 julkaistiin versio Windows NT -ympäristöön.

Kieli on suunniteltu yksinkertaisten ja yhtäaikaisten toimintojen suorittamiseen. Käytettävissä ovat muun muassa tapahtumat (events), varmat jonot (semaphores, FIFOs), OpenGL-grafiikka, TCP/IP-tuki ja aihekohtainen aliohjelmakirjasto.

## Käyttötarkoitus
Labviewtä käytetään mittaus- ja testaussovelluksissa, sekä se soveltuu myös yleisohjelmointikieleksi. Haastavien merkkijonojen käsittelyoperaatioihin, hajautustaulujen tai muiden toteuttaminen tekeminen Labviewtä ei ole optimoitu.

Tyypillisiä muita kohteita ovat muun muassa PC-pohjaiset teollisuusautomaatiosovellukset, laajat ja hajautetut tiedonvarastointi- ja analysointisovellukset.

## Kritiikki
Labview on National Instruments omistama ja kehittämä, joten toisin kuin esim. C-kieli tai Fortran sitä ei valvota ANSI:n tai IEEE:n toimesta.

Itsenäisesti ajavan ohjelman tekeminen vaatii maksullisen *Professional Development System* -version ostamisen. Labview 6.0 ja sitä uudemmilla versioilla luotujen suoritettavien ohjelmien taustalla on ajettava LabVIEW run-time moottoria jokaisella kohdelaitteella.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* National Instruments/Labview
* LAVA - LabVIEW Advanced Virtual Architects (news and discussion forums) . 
* National Instruments - NI Products Downloads 
* The LabVIEW FAQ  
* LabVIEW360 Chinese LabVIEW Community
Kavitaatio

**Kavitaatio** on ilmiö, jossa neste, yleensä vesi, alkaa kiehua paineen laskun johdosta. Yleensä kavitaatio yhdistetään laivojen potkurien aikaansaamaan paikalliseen alipaineeseen.

Kavitaatio kuluttaa potkureita ja on havaittavissa mm. äänenä. Kavitaatiokuplat kuluttavat potkuria mekaanisesti ja kavitaatioäänet haittaavat erityisesti sukellusveneissä.

## Kavitaatio hydrauliikassa
Jos hydraulinesteen paine laskee alle 0,7 bar on vaarana nesteen höyrystyminen. Höyrystyminen aiheuttaa komponenteissa kavitaatioeroosiota eli romahtavat höyrykuplat irrottavat metallia komponenteista.

Kavitaation ilmetessä koko hydrauliikkajärjestelmä saattaa vaurioitua.

## Hyötykäyttö
Kavitaatiota käytetään hyödyksi ultraäänipuhdistuksessa. Siinä veteen johdettu ultraääni muodostaa pieniä kavitaatiokuplia, jotka irrottavat likaa.

Kavitaatiota käytetään hyödyksi myös lääketieteessä. Esimerkiksi ESWL-hoidoissa (Extracorporeal Shock Wave Lithotripsy = kehon ulkopuolinen painesysäysaaltohoito), jossa munuaiskiviä murskataan fokusoiduilla paineaaltoiskuilla jotka murentavat virtsateissä olevat kiteytymät. Vaikutus perustuu akustisen impedanssin eroon pehmytkudoksen ja "kiven" välillä. Energia purkautuu kiveen ja murentaa sen. Toinen vaikutusmekanismi on kavitaatio. Kiven pinnalle syntyy kavitaatiokuplia nopeiden paineenmuutosten ansiosta. Kuplat luhistuvat ja murentavat kiven pintaa. Syntyvät murut huuhtoutuvat virtsan mukana ulos. Hoidot suoritetaan erityisesti siihen suunnitelluilla ESWL-laitteilla, useimmiten päiväkirurgisesti. Hoito on munuaiskivien hoitamisessa ns. "gold standard", eli yleisin ja turvallisin hoitomuoto.

Ympäristötekniikassa kavitaatiolla tapetaan haitallisia mikrobeja.

## Katso myös
*Superkavitaatio
## Aiheesta muualla

*
L2

**L2** voi viitata muun muassa näihin:

* L2, tietotekniikassa toisen tason välimuisti
* L2, tähtitieteessä eräs Lagrangen pisteistä
* *L*2, matematiikassa eräs ''L<sup>p</sup>''-avaruuksista
* Haploryhmä L2 (mtDNA)
Paavo Lonkila

**Paavo Lonkila** (alk. **Lång**,  11. tammikuuta 1923 Kiuruvesi – 22. syyskuuta 2017 Kiuruvesi) oli suomalainen maastohiihtäjä ja olympiavoittaja. 

Lonkila, joka 157-senttisenä on Suomen maastohiihtohistorian lyhyin olympiamitalimies, saavutti Oslon talviolympialaisissa 1952 ensin 18 kilometrillä pronssia ja sitten 4×10 kilometrin viestin toisen osuuden hiihtäjänä kultaa. Rumfordin MM-kisoissa 1950 Lonkila sai viestissä hopeaa ja sijoittui 18 kilometrillä viidenneksi. Uran arvokkaimpia saavutuksia on myös Holmenkollenin kisojen 18 kilometrin voitto vuonna 1951.

Lonkila edusti Kiuruveden Jännettä. Suomen mestaruutta hän ei voittanut kertaakaan.

Ammatiltaan Lonkila oli maanviljelijä. Hän sai opetusministeriön Pro Urheilu -tunnustuspalkinnon vuonna 2001. 

Jatkosodassa Lonkila oli kaukopartiomiehenä 14. divisioonan kaukopartiossa Rukajärven suunnalla. Kun Yleisradion urheiluselostaja Pekka Tiilikainen kysyi Oslossa olympislaisten 1952 haastattelussa Paavo Lonkilta "*oliko kyseessä ollut kenties hänen elämänsä kovin hiihto?*" Tämä Lonkila oli vastannut "*Ei, kyllä kovin hiihto oli kevättalvella 1943 [[Ontajärvi|Ontajärven]] jäällä*" Kyseessä oli Jeljärven huoltotukikohdan hävitysretki.

Lonkilalle myönnettiin tammikuussa 1968 Suomen Leijonan ritarikunnan 1. luokan ritarimerkki.
__NOTOC__
## Saavutuksia
* Olympiakultaa Oslossa 1952 4 × 10 kilometrin viestissä
* Olympiapronssia Oslossa 1952 18 kilometrillä
* MM-hopeaa Lake Placidissa 1950 4 × 10 kilometrin viestissä
* MM-kisoissa viides Lake Placidissa 1950 18 kilometrillä
* Holmenkollenin kisojen voitto 18 kilometrillä 1951
* SM-hopeaa 18 kilometrillä 1949–50
* SM-pronssia 18 kilometrillä 1952 ja 1955

## Lähteet
* 

### Viitteet

## Aiheesta muualla
* [Paavo Lonkila, a famous Kiuruvesi sportsman](https://web.archive.org/web/20110721093923/http://ejournal.eduprojects.net/lip13/index.php?action%5B%5D=IArticleShow::showArticle(8692)) (mm. arkistokuvia Lonkilasta).
Mikkelin ammattikorkeakoulu

**Mikkelin ammattikorkeakoulu** (lyh. **Mamk**) oli Etelä-Savon maakunnassa toiminut ammattikorkeakoulu, jolla oli toimipisteet Mikkelissä ja Savonlinnassa.  Mikkelin ammattikorkeakoulu perustettiin 1992 ja sen toiminta päättyi vuoden 2016 lopussa, kun se yhdistyi Kymenlaakson ammattikorkeakoulun kanssa muodostaen Kaakkois-Suomen ammattikorkeakoulun eli Xamkin. 

## Koulutustarjonta
Mikkelin ammattikorkeakoulussa oli tarjolla 
* 7 koulutusalaa
* 18 ammattikorkeakoulututkintoon johtavaa koulutusohjelmaa, joista 3 englanninkielisiä
* 9 ylempään ammattikorkeakoulututkintoon johtavaa koulutusohjelmaa 
* täydennyskoulutusta 
* avoimen ammattikorkeakoulun opintojaksoja
* korkea-asteen oppisopimustyyppinen koulutusta

## Kirjallisuutta
*
Urpo Korhonen

**Urpo Pentti Korhonen** (8. helmikuuta 1923 Rautalampi – 10. elokuuta 2009 Lahti) oli suomalainen maastohiihdon olympiavoittaja ja sotakirjailija. Korhonen oli myös kansallisen tason kestävyysjuoksija.

Oslon talviolympialaisissa 1952 Korhonen joutui karsimaan paikastaan viestijoukkueessa. Karsintahiihdossa hän voitti Veini Kontisen kahdella sekunnilla ja pääsi hiihtämään viestin kolmannen osuuden. Vaikka Suomi voitti viestistä kultaa, suoritus jäi Korhosen uran ainoaksi arvokilvaksi.

Korhonen voitti 1951 ylivoimaisesti Bodenin kisojen 18 kilometrin kilpailun. 

Korhonen edusti Kerkonkosken Ketterää, Rautalammin Urheilijoita, Evon Metsäpoikia ja Jämsänkosken Ilvestä. Hiihdossa hän voitti kaksi viestin Suomen mestaruutta vuonna 1951 Jämsänkosken Ilveksen ja 1954 Evon Metsäpoikien riveissä, ja kestävyysjuoksijana hän sijoittui vuoden 1952 Kalevan kisoissa 10&nbsp;000 metrillä viidenneksi. 

Ammatiltaan Korhonen oli metsätyönjohtaja ja koulutukseltaan metsäteknikko. Vuonna 2001 hän sai opetusministeriön Pro Urheilu -tunnustuspalkinnon ja vuonna 2008 Olympiakomitean myöntämän kultaisen ansioristin.

Urpo Korhosen isä oli kirjailija ja toimittaja Veikko Matias Korhonen (1888–1942)

## Urheilusaavutuksia

* olympiakultaa Oslo 1952 (hiihto, viesti 4 x 10 km)
* kaksi SM-kultaa (1951 ja 1954) (hiihto, viesti 3 x 10 km)

## Teoksia
* *Sissinä Rukajärvellä*. 1993. Karisto. Muistelma.
* *Sissiosasto. Partiotoimintaa Rukajärvellä*. 1995. Karisto. Muistelma.
* *Ritaripartio. 14. Divisioonan kaukopartio*. 1997. Karisto. Muistelma.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Korhonen Jämsänkosken Ilveksen sivuilla (Internet Archive)
Sijoituskoira

**Koiran sijoittaminen** on koirankasvatuksessa käytetty termi, jolla tarkoitetaan koiran kauppaa, jossa omistajuus siirtyy kasvattajalta ostajalle vasta koiran pennutuksen jälkeen tai sovittujen ehtojen mukaisesti.  Koiran sijoituksessa jalostusoikeus jää koiran luovuttajalle ja koiran hallintaoikeus siirtyy vastaanottajalle. Koiran omistusoikeus on luovuttajalla tai vaihtoehtoisesti luovuttajalla ja vastaanottajalla yhteisesti, ja se siirtyy vastaanottajalle sopimusehtojen mukaisesti. 

## Sijoitusehdot
Luovuttaja voi vaatia koirasta vakuusmaksun, jonka hän palauttaa vastaanottajalle, jos koiraa käytetään jalostukseen. Suomen Kennelliiton sääntöjen mukaan vakuusmaksu saa olla korkeintaan puolet pennun hinnasta.

Narttu sijoitetaan yleensä yhtä pentuetta vastaan, mutta myös kahdesta pentueesta voidaan sopia. Sijoitussopimus päättyy, kun sovittu määrä pentueita on syntynyt tai koira saavuttaa sopimuksessa määritellyn yläikärajan. Yläikäraja on yleensä 3 tai 4 vuotta ja siihen perustuvassa sopimuksen päättymisessä luovuttaja saa pitää vakuusmaksun. Pentueeksi lasketaan yhdestä tiineydestä syntyvät pennut määrästä ja elinkelpoisuudesta riippumatta.

Vastaanottajalla on velvollisuus ilmoittaa nartun kiiman alkamisesta ja terveyteen liittyvistä asioista. Luovuttaja maksaa kaikki jalostukseen ja pennuttamiseen liittyvät kulut (jalostustarkastukset, lisäruoka- ja madotuskulut) ja vastaanottaja normaalit koiranpitoon liittyvät kulut (ruoka, rokotukset, koiravero).

Urosten sijoituksessa sopimusehdot voivat erota narttujen sijoitukseen nähden pentueiden lukumäärässä ja yläikärajassa.

## Lähteet
*

## Aiheesta muualla
* Suomen kennelliiton sopimus nartun sijoituksesta (PDF)
* Suomen kennelliiton sopimus uroksen sijoituksesta (PDF)
Tapio Mäkelä

**Tapio Valfrid Mäkelä** (12. lokakuuta 1926 Nastola – 12. toukokuuta 2016 Jämsä) oli suomalainen kilpahiihtäjä ja olympiavoittaja. Hän oli hyvää kansallista tasoa myös kestävyysjuoksussa.

Mäkelä voitti kultaa 4&nbsp;×&nbsp;10 kilometrin viestihiihdossa ja hopeaa 18 kilometrin hiihdossa Oslon 1952 olympialaisissa. Viestissä hän hiihti ankkuriosuuden. Pikamatkalla hän hävisi Norjan Hallgeir Brendenille 35 sekuntia.

MM-kilpailuihin Mäkelä osallistui kahdesti. Rumfordissa 1950 hän sijoittui 18 kilometrillä 12:nneksi. Falunissa 1954 hän voitti kultaa viestissä – tällä kertaa toisen osuuden hiihtäjänä – ja sijoittui 15 kilometrillä viidenneksi.

Suomen mestaruuden Mäkelä voitti 18 kilometrillä 1952 ja 3&nbsp;×&nbsp;10 kilometrin viestissä 1948. Talvella 1951 hän voitti Falunin ja Puijon kisoissa 18 kilometrin kilpailun. Salpausselän pikamatkalla hän oli toinen vuonna 1950.

Mäkelä sijoittui Sverdlovskin hiihtokilpailuissa 10. tammikuuta 1954 30 kilometrillä seitsemänneksitoista ja kaksi päivää myöhemmin 15 kilometrillä kolmanneksikymmenenneksitoiseksi.

Siviiliammatiltaan Mäkelä oli toimistonhoitaja. Seuratasolla hän on edustanut Kaipolan Virettä, Pyhännön Urheilijoita, Lahden Hiihtoseuraa, Lahden Ahkeraa ja Jämsänkosken Ilvestä. Kaipolan Vireen puheenjohtajana hän toimi vuosina 1965–1970.

## Saavutuksia

* olympiakultaa Oslo 1952 (hiihto, viesti 4&nbsp;×&nbsp;10 km)
* olympiahopeaa Oslo 1952 (hiihto, 18 km)
* MM-kultaa Falun 1954 (viesti)
* Suomen mestari 1952 (18 km) ja 1948 (viesti)

## Lähteet
* 

### Viitteet
Decimus Junius Brutus Albinus

**Decimus Junius Brutus Albinus** (kuoli 43 eaa.) oli roomalainen kenraali ja eräs Julius Caesarin murhaajista.

Brutus toimi Caesarin legaattina Gallian sodan aikana, mutta Caesarin noustessa diktaattoriksi Brutus liittyi Caesarin murhaa suunnittelevien joukkoon. Caesar kuitenkin luotti Brutukseen ja hänet valittiinkin preetoriksi vuonna 44 eaa. Brutus pysytteli poissa Roomasta murhan jälkeisenä aikana. Vuonna 43 eaa. hän matkusti propreetoriksi Italian puoleiseen Galliaan, joka oli aikaisemmin määrätty hänen provinssikseen. Sieltä hän yritti paeta Makedoniaan, jossa Marcus Brutus ja Gaius Cassius Longinus, hekin Caesarin murhaajia, aikoivat vastustaa Marcus Antoniusta ja Octavianusta. Brutus kuitenkin tapettiin ennen kuin hän ehti Makedoniaan. Brutus ei koskaan pitänyt itseään sankarina, vaikka antoikin Caesarille tappavan iskun.
Pipin Heristalilainen

**Pipin Heristalilainen** (**Pipin II** eli **Pipin Keskimmäinen**) (640/650–16. joulukuuta 714) oli Austrasian major domus 680–714 sekä  Neustrian ja Burgundin major domus 687–695.

Pipinistä tuli Austrasian major domus Dagobert II:n kuoltua vuonna 679. Pipin onnistui säilyttämään Austrasian itsenäisyyden, vaikka Neustrian kuningas Teoderik III ja hänen major domuksensa Ebroin yrittivät alistaa Austrasian valtansa alle. Ebroin voitti Pipinin Laffauxissa vuonna 680, mutta Ebroin kuoli jo samana vuonna, ja vuonna 687 Pipin puolestaan löi Teoderik III:n ja silloisen Neustrian major domuksen Bertharin Tertryssä. Siitä eteenpäin Pipin oli kaikkien frankkien tosiasiallinen hallitsija.. Pipin Heristalilaisen voidaan katsoa luoneen perustan karolingien valtakunnalle. Hän kuitenkin antoi merovingikuninkaiden jäädä nukkehallitsijoiksi.

Pipinin vaimon Plektrudiksen perilliset eivät pystyneet säilyttämään major domuksen arvonimeä ja valtaa itsellään. Pipin Heristalilaisen seuraajaksi ja Austrasian major domukseksi kohosi lopulta hänen avioton poikansa Kaarle Martel, joka oli saavuttanut suosiota menestyksekkäänä sotapäällikkönä.

## Puolisot
* Plectrud (Plektrudis)
* Alpaida (Chalpaida) (jalkavaimo ?)
* NN

## Lapset
*Drogo (k. 708) 
*Grimoald II (k. 714) 
*Childebrand (k. 751) 
*Kaarle Martel (686–741)

## Lähteet
Antti Hyvärinen (mäkihyppääjä)

**Antti Abram Hyvärinen** (21. kesäkuuta 1932 Rovaniemi – 13. tammikuuta 2000 Bad Nauheim, Saksa) oli suomalainen mäkihyppääjä, olympiavoittaja ja mäkihyppyvalmentaja. 

## Olympiavoittaja
Hyvärinen oli ensimmäinen suomalainen mäkihypyn olympiavoittaja, voitettuaan kultaa talvikisoissa Cortina d'Ampezzossa 1956. Siihen asti norjalaiset olivat voittaneet kaikki olympiakisojen mäkihyppykilpailut. Cortinassa Hyvärinen oli ensimmäisellä kierroksella vasta neljäs 81 metrin mittaisella hypyllään, toisella kierroksella hän teki pisimmän 84 metrin hypyn alemmalta lähtölavalta. Hopeaa sai Hyvärisestä kaksi pistettä taakse jäänyt Suomen Aulis Kallakorpi ja pronssia Saksojen yhteisjoukkueen Harry Glaß.

## Hyppyura
Rovaniemellä syntynyt Hyvärinen hyppäsi ensimmäisiä kertoja Ounasvaaran mäestä jatkosodan talvina. Vuonna 1951 hän sai hopeaa nuorten sarjassa Suomen mestaruuskilpailussa. Vuoden 1952 olympialaisissa Hyvärinen oli seitsemäs ja Falunin MM-kisoissa 1954 yhdeksäs. Lahden MM-hiihtoihin 1958 hän ei päässyt kaaduttuaan marraskuussa 1957 Ounasvaaran mäessä ja jouduttuaan lonkkamurtuman vuoksi jättämään koko talven kilpailut väliin. Myös Keski-Euroopan mäkiviikolla Hyvärinen koki kovia: Oberstdorfin kisassa joulukuussa 1955 hän kaatui menettäen tajuntansa, mutta talvi jatkui paremmissa merkeissä, sillä olympiavoiton lisäksi Hyvärinen nappasi ykkössijan Holmenkollenin mäkikisassa. Helmikuussa 1955 hän voitti Cortinan olympialaisten esikisat.

Hyvärinen valittiin Vuoden urheilijaksi vuonna 1956. Helmikuussa 2017 hänet nimettiin Hiihtomuseon pohjoismaisten hiihtolajien kunniagalleriaan.

Seuratasolla Hyvärinen edusti Ounasvaaran Hiihtoseuraa, jonka puheenjohtajanakin hän myöhemmin toimi. Ainoan Suomen mestaruutensa hän saavutti vuonna 1954. Samana vuonna hän hyppäsi Planicassa koko uransa pisimmän hypyn, 105 metriä. Vuosina 1960–1964 hän oli Suomen Hiihtoliiton mäkivalmentajana.

Antti Hyvärisen veljenpoika Pekka Hyvärinen voitti mäkihypyn Suomen mestaruuden vuonna 1977.

## Lähteet
*   (kirjoittanut Timo Soukola)

### Viitteet

## Aiheesta muualla
* Antti Hyvärisen muistokirjoitus Helsingin Sanomissa. Jorma Erkkilä.
* YLE Elävä arkisto: Cortinan mäestä tuplapotti
*
Super Furry Animals

**Super Furry Animals** on walesilainen rock-yhtye, joka on tehnyt tunnetuksi joitakin kymrinkielisiä kappaleita. Yhtyeen musiikissa kuuluvat vaikutteet konemusiikista ja David Bowiesta Marvin Gayeen ja The Beatlesiin. 

Yhtyeen jäsenet ovat: Gruff Rhys (laulu, kitara), Huw Bunford (kitara, laulu), Guto Pryce (basso), Cian Ciaran (kosketinsoittimet, syntetisaattorit, satunnainen kitara, laulu) ja Dafydd Ieuan (rummut, laulu).

1990-luvun keskivaiheilla maineeseen nousseen yhtyeen tunnetuin levy lienee *Rings Around The World*, jonka moni rock-lehti valitsi yhdeksi vuoden 2001 parhaista albumeista.

## Diskografia

* *[[Fuzzy Logic (album)|Fuzzy Logic]]* (1996)
* *[[Radiator (album)|Radiator]]* (1997)
* *[[Guerrilla (album)|Guerrilla]]* (1999)
* *[[Mwng]]* (2000)
* *[[Rings Around the World]]* (2001)
* *[[Phantom Power (Super Furry Animals album)|Phantom Power]]* (2003)
* *[[Love Kraft]]* (2005)
* *[[Hey Venus!]]* (2007)
* *[[Dark Days/Light Years]]* (2009)

## Aiheesta muualla