Rysäkari

**Rysäkari** eli **Ryssänkari** () on Helsingin kaupunkiin kuuluva historiallinen linnake- ja sotilassaari kaupungin edustalla, viitisen kilometriä Lauttasaaresta etelälounaaseen. Se on ollut suljettuna lähes sata vuotta. Sen pinta-ala on 9,65 hehtaaria ja pituus 400 metriä. Rysäkari kuuluu Helsingin Ulkosaariin.

Saarella on ensimmäisen maailmansodan aikaisen Krepost Sveaborg -linnakkeiden muodostama täydellinen kokonaisuus. Siellä oli aikanaan kasarmi, upseeritalo, ruokala- ja keittiörakennus sekä talous- ja varastorakennuksia. Jäljellä on upseeritalo, sotilaskoti, sairaala ja erilaisia varastorakennuksia. Saaren vanhimmat rakennukset ovat peräisin 1910-luvulta. Parhaiten vanhoista rakennuksista ovat säilyneet upseeritalo ja sotilaskoti. Kalliolla on betoninen tulenjohtotorni, niin sanottu Rikaman torni. Etelän puolella on luonnonsuojelualueeksi määritelty merenrantaniitty.

## Historia

Rysäkari kuului Huopalahden kunnan Lauttasaaren (Drumsö) kylässä sijaitsevaan Melkön tilaan. Koska pääosa alueesta kuului Suomen sotalaitokselle, kaupunki sai vastineeksi tilan kalavedet ja osan saarista omikseen 13. elokuuta 1890. Rysäkari pakkolunastettiin 1922 ja siirtyi puolustusvoimien haltuun. Tilan liittäminen Helsinkiin toteutui vasta vuoden 1931 alussa.

Rysäkarin nimi oli alkujaan Ryssänkari, joka esiintyi vielä vuoden 1945 merikortissa ja satunnaisesti tämänkin jälkeen joissain kartoissa. Nimi muutettiin jatkosodan aikana, mikä ilmenee saaren sotapäiväkirjoista.

Puolustusvoimat luopui sittemmin saaren käytöstä ja tyhjensi sillä sijainneet varastonsa. Saaren vuokrasopimus päättyi vuoden 2010 lopussa. Viimeinen puolustusvoimien asukas saarella oli vartiopäällikkö, joka muutti pois 1990-luvulla. 

### Saari siirtyy yksityisomistukseen
Osittain suojeltu Rysäkari pantiin myyntiin toukokuussa 2011. Valtion kiinteistöistä vastaava Senaatti-kiinteistöt järjesti saaresta huutokaupan, jossa koko saari vesialueineen (9,65 + 23,34 ha) myytiin 2,6 miljoonalla eurolla Eilakaislan silloisen toimitusjohtajan Tom Kaislan perustamalle Rysäkarin Linnake -yhtiölle. Valtioneuvosto hyväksyi joulukuussa 2011 Rysäkarin vapautusta koskevan asetusmuutoksen.

Kaisla on kunnostanut saaren upseeritalon ja sotilaskodin rakennukset Museoviraston valvonnassa ja uusinut saaren energiainfrastruktuurin. Puolustusvoimien jälkeensä jättämä kaapelointi on vaihdettu ja saareen on asennettu paikallista sähköntuotantoa varten aurinko- ja pientuulivoimala, joita varmistaa diesel-generaattori. Rysäkarin Linnake -yhtiö on järjestänyt tilausryhmille tapahtumia ja tilaisuuksia. Saarella on kuvattu muun muassa useampia TV ja muita produktioita, kuten Ultimate Escape Suomen kokonainen jakso, jossa Jukka Hildén seikkaili saarella.

### Kehityshankkeet ja kiistat
Kaislan tarkoituksena oli kunnostaa vanhaa linnakemiljöötä ja kehittää saaresta matkailukohde. Saaren kunnostaminen virkistyskäyttöön ei päässyt laajemmin käynnistymään Kaislan ja Helsingin kaupungin välisen vuonna 2011 alkaneen kiistan seurauksena. Yhtenä visiona on ollut myös saaren laajentaminen 50&nbsp;000 saaristolaiskaupunginosaksi yhteistyössä Peter Vesterbackan edistämän Finest Bay Area Tunnel -hankkeen kanssa. Vesterbackan hankkeen tavoitteena on ollut rakentaa rautatietunneli Helsingin ja Tallinnan välille Keilaniemen kautta. 

Saareen oli tarkoitus valmistella ensimmäinen asemakaava, mutta projekti päättyi kaupungin ja Kaislan eriävien näkemysten johdosta. Erimielisyydet liittyivät suunniteltuun rakentamisen laajuuteen ja matkailutoiminnan vaatimaan kunnallistekniikan toteutusvastuisiin. Kaisla oli vaatinut, että kaupungin tulee järjestää saaren sähkö- ja viemärihuolto, mitä kaupunki ei ollut valmis maksamaan. Uudenmaan liiton maakuntakaavassa 2050 saari on osoitettu majoitus- ja virkistyskäyttöön. Helsingin vuoden 2016 yleiskaavassa saari on merkitty *merellisen virkistyksen ja matkailun alueeksi*.

Kiista kulminoitui vuonna 2016 Kaislan valtiovarainministeriölle sekä Helsingin ja Espoon kaupungeille esittämään Rysäkarin siirtoon osaksi Espoota. Rajamuutos jäi toteutumatta Helsingin kaupunginhallituksen torpattua ehdotuksen yksimielisesti vuonna 2017, vaikka Espoon kaupunginvaltuusto ei nähnyt vastaavasti estettä kunnanrajan siirrolle. Valtionvarainminiteriö asettui myös vuonna 2017 negatiiviselle kannalle kuntaliitokseen liittyen.

## Katso myös
*Helsingin alueellinen laajeneminen

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Rysäkarin Linnake Oy