Mynämäki

**Mynämäki** () on Suomen kunta, joka sijaitsee Varsinais-Suomen maakunnassa. Kunnassa asuu  ihmistä ja sen pinta-ala on &nbsp;km², josta &nbsp;km² on vesistöjä. Väestötiheys on  asukasta/km².

Mynämäen naapurikunnat ovat Aura, Eura, Laitila, Masku, Naantali (meritse), Nousiainen, Pöytyä, Rusko, Taivassalo (meritse), Turku ja Vehmaa.

1. tammikuuta 1977 Mynämäki ja Karjalan kunta liittyivät yhteen yhteisellä päätöksellä. Mynämäki ja Mietoinen yhdistyivät vuoden 2007 alusta alkaen. Uuden kunnan nimeksi tuli Mynämäki ja vaakunaksi otettiin Mietoisten vaakuna. Mynämäen entisiä naapurikuntia ovat Karjalan ja Mietoisten lisäksi Turkuun vuonna 1973 liitetty Paattinen, Ruskoon vuonna 2009 liitetty Vahto ja Pöytyään samoin vuonna 2009 liitetty Yläne.

Mynämäen historiallinen ruotsinkielinen nimi on Virmo.

## Kylät

### Mietoinen

Entisen Mietoisten kunnan alueella sijaitsevat kylät:

Aarlahti, Antikkala, Haijainen, Harainen, Heikkilä, Hietamäki, Hiippavuori, Hiivola, Hirmuinen, Hämäläinen, Kaivattula, Kaskinen, Katavainen, Karkoinen, Kaukurla, Kaulakko, Kauvainen, Kivivuori, Koivisto, Kumiruona, Kuneinen, Kurina, Kuuskorpi, Laukola, Lehtinen, Leinakkala, Mannuinen, Mietoinen, Nummi, Orkovakkinen, Palokylä, Pursila, Pyhe, Pyhäranta, Rantavakkinen, Raukkaa, Rauvola, Ravea, Runoinen, Ruonkallio, Saari, Soukko, Sukoinen, Sydänperä, Tavastila, Telkinmäki, Tervoinen, Tiirola, Tuokila, Uhlu, Valaskallio, Vähäkylä.

### Mynämäki

Aakula, Asema, Haapainen, Haloila, Halso, Huoli, Hurula, Ihalainen, Jutila, Juva, Kalela, Karhula, Karjakoski, Kasurla, Kattelus, Keijainen, Kintikkala, Kivikylä, Kivistönmäki, Korvensuu, Kukola, Kälälä, Laavainen, Lankkinen, Lemmettylä, Lepistö, Liuskallio, Majalainen, Maunula, Mielismäki, Munnuinen, Munttinen, Mustila, Myllykylä, Mäenkylä, Nakkila, Neuvoinen, Nihattula, Nihdeinen, Nukkila, Nuuskala, Pahikkala, Palolainen, Parsila, Pellilä, Perpoinen, Pursinen, Rahkola, Raimela, Ruotsinmäki, Ruutila, Seppälä, Sunila, Suorsala, Tammisto, Tapaninen, Tarvainen, Tiuvainen, Tursunperä, Vallainen, Vihtamäki, Värräinen

Lepistön kartta  vuodelta 1687 maanmittari Olof Mörtin tekemä.

### Karjala

Entisen Karjalan kunnan alueella sijaitsevat kylät:

Haankylä, Haanperä, Kalela, Karjala, Karppinen, Ketelinen, Laajoki, Lemmi, Sairinen, Salavainen, Suojoki, Suutila, Tallola, Vehmalainen, Vuoloinen

## Väestönkehitys
Seuraavassa kuvaajassa on esitetty kunnan väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1980 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2017 tilanteen mukainen.

### Taajamat
Vuoden 2017 lopussa Mynämäessä oli 7&nbsp;838 asukasta, joista 5&nbsp;079 asui taajamissa, 2&nbsp;667 haja-asutusalueilla ja 92:n asuinpaikat eivät olleet tiedossa. Mynämäen taajama-aste on 65,6&nbsp;%. Mynämäen taajamaväestö jakautuu kolmen eri taajaman kesken:

Kunnan keskustaajama on lihavoitu.

## Koulut

Mynämäen suurin koulu on Laurin koulu, joka sijaitsee Mynämäen keskustassa. Opetusta on luokille 1–9. Koulussa on noin 650 oppilasta ja 50 opetushenkilöä. Laurin koulussa voi oppia kuutta eri kieltä; pakollisina englantia ja ruotsia, valinnaisina espanjaa, ranskaa, saksaa, venäjää ja italiaa. Kunta osallistuu valtakunnalliseen vieraiden kielten opetuksen kehittämishankkeeseen Kielitivoliin. Laurin koulu koordinoi hanketta kunnassa. Lisäksi koululla on kerhotoimintaa, esimerkiksi bändejä. 
Kunnan muut koulut ovat Aseman, Karjalan, Pyhän, sekä Tavastilan koulu.
Kunta tarjoaa myös toisen asteen opetusta Mynämäen lukiossa.

## Nähtävyyksiä ja museoita

Kunnan alueella on useita pienimuotoisia nähtävyyksiä. Kenties huomattavimmat niistä ovat kunnan kolme kirkkoa. Keskustaajamassa sijaitsevat Mynämäen kirkko ja Mietoisten kirkko ovat kivikirkkoja, joista Mynämäen kirkko on rakennettu  keskiajalla ja Mietoisten kirkko 1600-luvulla, Karjalan puukirkko on puolestaan 1800-luvulta. Kunnassa on myös useita pieniä museoita. Karjalan kotiseutumuseo sijaitsee Karjalankyläntien varrella, Laajoella sijaitsee kylämuseo Vihtorin tupa ja Mietoisten keskustassa sijaitsee Maunu II Tavastin kotitilalle perustettu Tavastilan kotiseutumuseo. Keskustassa sijaitsee Mynämäen museo, jossa on näytillä mm. pappilan sali, vanha kauppa, Olavi Ahlgrenin taidehuone.

Yksi tärkeimmistä kulttuuriympäristöalueista kunnassa on kulttuurihistoriallisesti arvokas Korvensuun voimalaitosalue ja  konepajamuseo, joka sijaitsee Laajoen ja Suuren Postitien yhtymäkohdassa. Alueen rakennuksiin kuuluu vanha vesivoimalaitosrakennus ja sen kanavarakenteet sekä useita muita rakennuksia, kuten konepaja, maalariverstas, asuinrakennus, kellari sekä talli ja puuvaja. Lounais-Suomen Sähkö Oy hankki 1900-luvun alussa perustetun tehdasalueen omistukseensa vuonna 1937, jonka jälkeen yhtiön uusima vesivoimalaitos oli käytössä vuoteen 1993. Konepajan tiloissa tehtailija Frans Lindströmin johdolla rakennettiin ensimmäinen Suomessa valmistettu auto mallia Korvensuu 1913. Auton voi nähdä Uudenkaupingin automuseossa.

Mynämäen arvokkain luonnonnähtävyys on Kurjenrahkan kansallispuisto. Mynämäki on yksi niistä seitsemästä kunnasta, jonka raja kulkee kansallispuistossa sijaitsevan Kuhankuonon eli seitsemän kunnan rajapyykin kautta. Kuhankuono on Mynämäen itäisin piste.

## Uskonnolliset yhteisöt
Vuoden 2018 aluejaon mukaan Mynämäessä on seuraavat Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakunnat:
* Mynämäen seurakunta
** Mietoisten kappeliseurakunta

Kirkon sisäisistä herätysliikkeistä vaikuttaa paikkakunnalla ainakin evankelisuus. Suomen ortodoksisen kirkon seurakunnista Mynämäen alueella toimii Turun ortodoksinen seurakunta.

### Entiset seurakunnat
Seuraavassa luettelossa on mainittu historiallisella ajalla lakkautetut seurakunnat Mynämäen kunnan nykyisellä alueella:
* Karjalan seurakunta (liitetty Mynämäen seurakuntaan 1977)
* Mietoisten seurakunta (liitetty Mynämäen seurakuntaan 2007)

## Urheiluseuroja
*Mynämäen Vesa
*SBS Wirmo
*Mynämäen Pallo
*Mynämäen Isku
*Mynämäen Toverit

## Kulttuuri
### Murre
Mynämäen alueella puhutun kielen perustana on pohjoinen Lounais-Suomen murre. Mynämäen murre kuuluu Lounais-Suomen pohjoisryhmän Maskun alaryhmään. Mynämäellä, Karjalassa, Mietoisissa ja Askaisissa puhuttu murre muodostaa oman Mynämäen seudun alaryhmänsä Maskun alaryhmässä.

### Ruokakulttuuri
Mynämäen pitäjäruoiksi nimettiin 1980-luvulla *poffe* eli vohveli sekä lehmän- tai kutunmaidosta tehtävä *laurinjuusto*, joka kuivatetaan kunnes sitä voi leikata saksilla esimerkiksi piimävelliin. Se voidaan myös savustaa suopursun avulla.

## Tunnettuja asukkaita
* Johan Gadolin (1760–1852), suomalainen kemisti, fyysikko ja mineralogi, jota pidetään Suomen kemiantutkimuksen isänä.
* Mikko Immonen (s. 1950), kansanedustaja (vas.)
* Marja-Leena Itälä (1945–2012), saksan kielen professori
* Lauri Junnila (1908–1988), teollisuusneuvos.
* Daniel Juslenius (1676–1752), fennofiilien eli 1700-luvun suomalaisuuden tutkijoiden ja kansallistunnon herättäjien johtohahmo. 
* Pentti Kyrölä (1925–1999), keksijä
* Frans Lindström (1874–1918), tehtailija
* Antti Lizelius (1708–1795), Mynämäen kirkkoherra 1761–1795
* Emanuel Ramstedt (1881–1960), kansanedustaja (STPV)
* Eemil Arvi Saarimaa (1888–1966), kielitieteilijä, suomen kielen opettaja, kielenhuollon asiantuntija sekä Aleksis Kiven teosten tekstikriittinen toimittaja.
* Wilho Sipilä (1858–1917), kansanedustaja (suom.), kirkkoherra, lääninrovasti
* Toivo Sukari (s. 1954), liikemies
* Maunu II Tavast (1370-luvun alku – 1452), Suomen kuuluisin keskiaikainen piispa
* Toivo Tyrni (1890–1966), kansanedustaja (ed.), lääketieteen ja kirurgian tohtori, kunnanlääkäri

## Katso myös
* Luettelo Mynämäen julkisista taideteoksista ja muistomerkeistä

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Mynämäen kunnan kotisivut
* Tilastokeskus: Mynämäen avainluvut
* Wirmo-Seura. Mynämäen seudun kotiseutuyhdistyksen kotisivut
* WirmoWiki Mynämäen paikannimistä