open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Tori

**Tori** eli **aukio** on avoin julkinen tila, joita on erityisesti kaupungeissa ja muissa asutuskeskuksissa. Tori voi olla suunniteltu torikauppaa
tai muuta käyttötarkoitusta varten. Tavallisesti torialue on suljettu moottoriajoneuvoliikenteeltä.

Torin pinta on tavallisesti kivetty tai asfaltoitu. Torilla voi myös olla patsaita, suihkulähteitä tai muita julkisia taideteoksia. Torit ovat yleensä sijoittuneet liikenteellisesti, väestöllisesti ja kaupunkikuvallisesti merkittäville paikoille. Toreilla järjestetään usein erilaisia tapahtumia, esimerkiksi konsertteja. Ne ovat myös merkittäviä kokoontumispaikkoja. Yleensä tori on rakennusten reunustama, mutta jotkin edustusaukiot ja etenkin maaseudun kauppatorit voivat sijaita väljemmin rakennetussa ympäristössä.

## Torityypit

Torit ja aukiot voidaan jakaa käyttötarkoituksensa mukaan eri luokkiin, joita ovat muiden muassa kauppatorit, keskustorit, kaupunkikuvalliset tai edustukselliset aukiot, asema-aukiot ja liikenteelliset aukiot.

## Torikauppa

Torilla saa harjoittaa torikauppaa elinkeinolain säännösten puitteissa. Torikauppias maksaa myyntipaikasta säädetyn torimaksun, joka voi olla päiväkohtainen tai vuosimaksu. Maataloustuottajilla ja käsityöläisillä on kuitenkin oikeus harjoittaa torikauppaa tuottamistaan tuotteista ilman maksua ja elinkeinoilmoitusta, paitsi jos myyntipaikkaan sisältyy toripöytä tai koju. Torilla on usein torivalvoja, jolta myyntipaikka tavallisesti varataan ja joka toimii torin järjestyksenvalvojana.

Myyntipaikan koko on määritelty kullakin torilla ja se voi olla merkitty maahan. Torikaupan aukioloaika on tavallisesti merkitty liikennemerkin lisäkilvellä, ja aukiota voidaan muina aikoina käyttää autojen pysäköintialueena tai siellä voidaan järjestää julkisia tilaisuuksia. Torilla noudatetaan yleistä järjestyslakia.

## Sanan etymologia
Suomen kielen sana *tori* juontuu ruotsin sanasta *torg*, joka on puolestaan lainattu muinaisvenäjän sanasta *tŭrgŭ*. Samaan muinaisvenäjän sanaan pohjautuu myös paikannimi Turku ja esimerkiksi viron toria tarkoittava sana turg. Alkujaan kauppapaikkaa tarkoittanut sana on suomen kielessä sittemmin yleistynyt tarkoittamaan kaikkia aukioita.

## Tunnettuja toreja ja aukioita
*Helsingin kauppatori
*Keskustori
*Punainen tori
*Senaatintori
*Taivaallisen rauhan aukio
*Times Square
*Trafalgar Square
*Taksim-aukio

## Galleria

Tiedosto:Porin kauppatori panorama.jpg|Panoraamakuva Porin kauppatorilta.
Tiedosto:Madrid E PM 014545.jpg|Madridin keskustori.
Tiedosto:Rostock Neuer Markt.jpg|Rostockin uusi kauppatori.
Tiedosto:Brussels Panorama (8293237603).jpg|Tori Brysselissä.
Tiedosto:Trafalgar Square, London 2 - Jun 2009.jpg|Trafalgar Square Lontoossa.


## Lähteet

## Aiheesta muualla

* 
*
Kivijärvi (Hollola)

**Kivijärvi** (Natura 2000 -koodi FI0306008) muodostaa 32 hehtaarin laajuisen luonnonsuojelualueen, missä on lehtipuuvaltainen alue joka yhdistyy Kivijärven rantoihin. Alueella on mm. liito-oravia, harmaapäätikkoja ja palokärkiä.

Alue suojellaan luonnonsuojelulailla. Alueella voi harjoittaa uhanalaisen lintulajin elinolosuhteet säilyttävää metsänhoitoa kunhan alueelle jätetään lahoavaa puustoa riittävästi.

## Katso myös
* Luettelo Suomen Natura 2000 -alueista

## Aiheesta muualla
* Euroopan unionin komission päätös: Virallinen lehti nro L 040 , 11/02/2005 s. 0001 - 0181
* Hämeen ympäristökeskus: Kivijärvi, kartta
*
Katjuša (ase)

**Katjuša** (, eli *Pikku-[[Katja]]*) tai **Stalinin urut** () oli alun perin puna-armeijan toisen maailmansodan aikaisten raketinheittimien **BM-8**, **BM-13**, **BM-31** -nimitys. Katjuša oli eräs suosittu sota-ajan laulu Neuvostoliitossa ja oli myös tulusten nimitys.

Myöhemmin samaa nimeä on käytetty myös toisen maailmansodan jälkeisistä raketinheittimistä BM-14, BM-21, BM-24, BM-25, BM-27 ja BM-30 ja niiden eri maissa valmistetuista kopioista.
Nimessä termi BM tulee sanoista *Bojevaja mašina* (), ”taisteluväline” tai -auto. Numero puolestaan kertoo useimmissa tapauksissa raketin kaliiperin senttimetreinä.
Neuvostoliitossa kehitettiin sodan jälkeen myös 107 mm:n BM-12, joka ei tullut ikinä laajaan käyttöön, mutta sitä valmistettiin paljon Kiinassa nimellä tyyppi 63. Katjuša-raketteja yksittäin ammuttuna on käyttänyt muun muassa Hizbollah-järjestö iskuissa Israelia vastaan.

## Katjušat toisessa maailmansodassa

Katjušoja käytettiin ensimmäistä kertaa saksalaisia joukkoja vastaan 14. heinäkuuta 1941. Sodan loppuun mennessä niitä oli valmistettu yli 1&nbsp;800 kappaletta.

Katjušat koostuivat rinnakkaisista kiskoista, joihin raketit asennettiin, ja telineestä, joilla kiskot saatiin kallistettua laukaisuasentoon. Näiden tärkein ominaisuus oli kuitenkin yksinkertaisuus. Raketinheitin voitiin kiinnittää monenlaisiin alustoihin kuten (yleisimmin) kuorma-autoon, panssarivaunuun tai tykkitraktoriin. Yhdessä raketinheittimessä oli 14–48 kiskoa. BM-13:ssa käytettiin 180 cm pitkiä, 42 kg painavia, halkaisijaltaan 13,2 cm leveitä raketteja, joiden kantomatka oli jopa 8,7 km. Raketin ammus painoi 4,9 kg. Katjušat eivät olleet erityisen tarkkoja, mutta olivat suurina määrinä käytettäessä hyvin tehokkaita aluepommituksessa ja aiheuttivat vihollisten joukoissa pelkoreaktioita.

Puna-armeijan tykistö ei arvostanut Katjuša-raketinheitintä ennen saksalaisten maahantunkeutumista, koska yhden yhteislaukauksen valmistelu vei aikaa 50 minuuttia, kun esim. haupitsilla pystyi samassa ajassa ampumaan 150 kranaattia, kuitenkin sodan tultua vaadittiin tykistöltä liikkuvuutta jolloin Katjušan arvostus kasvoi; siinä missä perinteisillä tykeillä ampuvat patterit joutuivat siirtämään tykit asemaan miesvoimin sekä suuntaamaan ja lataamaan ennen ampumista, Katjušaa kuljettava ajoneuvo voitiin vain ajaa asemaan ja lavetti suunnata, raketit olivat valmiiksi lavetilla kuljetuksen aikana. Lisäksi vaikka lataaminen vei aikaa, yksi Katjušan laukaus oli tuhovoimaisempi kuin mihin kokonainen tykkipatteri olisi kyennyt samassa muutaman sekunnin kestävässä ajassa.

## Lähteet
* 
* 

### Viitteet
Katoblepas

**Katoblepas** (kreik. καταβλέπω, 'katsoa alaspäin') on etiopialainen taruolento. Sen kuvaili ensimmäisenä Plinius vanhempi ja myöhemmin Claudius Aelianus. Sillä on puhvelin keho ja sian pää. Sen katse tai hengitys voi joko muuttaa ihmiset kiveksi tai tappaa heidät. 

Plinius kuvaili sen olevan keskikokoinen, hidas olento, jolla on niin painava pää, ettei se itse jaksa sitä nostaa ja kasvot suunnattuna aina maata kohti. Hän päätteli sen katseen olevan kuolettava kuin basiliskilla, jolloin sen pään painavuus oli hyvä asia.

Claudius Aelianus tarjosi kattavamman kuvauksen: olento oli suunnilleen härän kokoinen kasvinsyöjä, jolla oli raskas harja, kapeat, verestävät silmät ja takkuiset kulmakarvat. Hänen kuvauksessaan eläimen katse ei ollut kuolettava, mutta sen hengitys oli myrkyllistä sen syömien myrkkykasvien vuoksi.

Molemmat kirjailijat saattoivat mahdollisesti viitata gnuuhun.
Bastardi

**Bastardi** voi tarkoittaa seuraavia:

* avioton lapsi, äpärä, etenkin ylhäisen miehen ja alempisäätyisen naisen lapsi
* biologiassa risteymä
* bastardi, goottilainen kirjaintyyli
* kuvaannollisesti sekamuoto, sekamuodoste, sekasikiö 
* sekarotuinen koira.
Kotajärvi (Hollola)

**Kotajärvi**  on Päijät-Hämeessä Hollolassa Sairakkalan lähellä Vihatunkankaalla sijaitseva järvi. Järvi ja sen lähiympäristö on luonnonsuojelualuetta.

## Maantietoa
Järven pinta-ala on 4,9 hehtaaria, se on 650 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Se sijaitsee ensimmäisellä Salpausselällä olevassa Vihatunkankaan ja Ketarlamminkankaan välisessä painaumassa. Painauman ympäristössä on runsaasti suppia, joten myös järvi sijainnee supassa. Supan sisällä kulkee harjumainen harjanne, joka jakaa supan lähes kahtia. Supan pohja on soistunut tasaiseksi ja suon keskellä sijaitsee nykyään kaksiosaiseksi kaventunut Kotajärvi. Järvellä ei ole saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,7 kilometriä. Supan reunalla on vapaa-ajan asunto ja harjanteella sijaitsee toinen. Toiselle asunnolle tulee metsäautotie valtatieltä 12 ja toiselle Uskilan kylästä.

## Luontoarvoja
Järven ja sen lähiympäristö on suojeltu osana Natura 2000- hankketta (11 hehtaaria, FI0306009) ja se kuuluu osana harjujensuojeluohjelman suojelualueeseen (HSO 040039). Järvi sijaitsee noin 20 metriä korkeiden hiekkarinteiden pohjalla. Soiden ympäröimän järven rannoilla on lähteitä ja erityisiän kasvillisuusvyöhykkeitä. Lähteet tuovat järven veteen ravinteita, jotka tekevät sen tavallista rehevämmän. Alueella tavattavia kasveja ovat muun muassa isoulpukka, uistinvita ja erilaisia vesisammaleita. Eteläisillä harjurannoilla kasvaa piukkasaraa ja pohjoisilla suorannoilla jouhisaraa, mutasaraa sekä liereäsaraa. Alueen suojeluarvo liittyy ehjään ja koskemattomaan ympäristöön sekä erinäisiin kasveihin. Rantanevoilta tavataan esimerkiksi lapinsirppisammalta ja suvantonäkinsammalta. Pensaisiin kuuluu kataja. Nevalla kasvaa tupasvillaa ja mutasaraa. Alue on suojeltu kokonaan.

## Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Vesijärven valuma-alueella (14.24), jonka Hammonjoen valuma-alueeseen (14.246) järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 130,1 metriä mpy. Kotajärveen vettä ei tule eikä poistu uomien kautta, vaan se tihkuu pohjaveteen hiekkapohjan lävitse. Sen katsotaan kuuluvan Hammonjoen valuma-alueeseen, jonka pohjavedet tihkuvat pintaan Laavijokeen. Tämä laskee ensin Koveroistenjärveen, joka laskee Hammonjokena Vesijärveen Laitialanselän Lahdenpohjaan.

## Katso myös
* Luettelo Suomen Natura 2000 -alueista

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Euroopan unionin komission päätös: Virallinen lehti nro L 040 , 11/02/2005 s. 0001 - 0181
Arctia

**Arctia Oy** (vuoteen 2016 **Arctia Shipping Oy**) on Suomen valtion omistama erityistehtäväyhtiö, jonka keskeinen tehtävä on turvata Suomen elinkeinoelämän ja huoltovarmuuden kannalta tärkeä talvimerenkulku jäänmurrolla. Arctia tuottaa myös monitoimialuksiin, öljyntorjuntaan ja  hinaukseen liittyviä palveluja sekä vesiväylien kunnossapito- ja merenmittauspalveluja. Ennen osakeyhtiövaihetta käytössä oli nimi Varustamoliikelaitos Finstaship.

## Konsernin yhtiörakenne
* Arctia Oy, emoyhtiö
* Arctia Icebreaking Oy, tytäryhtiö (jäänmurtopalvelut)
*Arctia Meritaito Oy, tytäryhtiö (vesiväylien kunnossapito- ja merenmittauspalvelut)
*Arctia Management Services Oy (hoitovarustamo)

## Konsernin omistamat alukset
; LNG-jäänmurtaja
* ''Polaris''
; Itämeren jäänmurtajat
* JM ''Voima''
* JM ''Urho''   
* JM ''Sisu''
; Polaariset jäänmurtajat
* MSV ''Fennica''
* MSV ''Nordica''
* JM ''Otso''
;Öljytorjuntamurtaja
* ÖT/JM ''Kontio''

## Katso myös
*Save the Arctic -kampanja

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Arctian kotisivut
Konstantin Rokossovski

**Konstantin Konstantinovitš Rokossovski** (, , 21. joulukuuta 1896 Varsova, Venäjä – 3. elokuuta 1968 Moskova, Neuvostoliitto) oli neuvostoliittolainen sotilasjohtaja ja Puolan puolustusministeri.

## Tausta
Konstantin Rokossovskin suku oli erään puolalaisen aatelissuvun sivuhaara, joka oli silloista alempaa keskiluokkaa. Konstantinin isä oli rautatieläinen. Hänen äitinsä oli venäläinen – Konstantin syntyi aikana, jolloin Puola kuului Venäjään.

Konstantin Rokossovski palveli ensimmäisessä maailmansodassa Venäjän armeijassa rakuunaosastossa.

Syksyllä 1917 hän liittyi bolševikkeihin. Hän soti puna-armeijassa Venäjän sisällissodassa nousten komentajaksi. Hän palveli myös Puolan–Neuvosto-Venäjän sodassa 1920-luvun alussa.

## Rauhan aika
Neuvosto-Venäjän sisällissodan jälkeen Rokossovski opiskeli sotilasakatemiassa. Hän nousi puna-armeijassa ratsuväen komentajaksi.

Stalinin vainoissa hänet tuomittiin gulagiin 1930-luvun lopussa. Hänet vapautettiin ja kutsuttiin maavoimien palvelukseen vuonna 1940. Vainoissa oli teloitettu suuri osa puna-armeijan korkeimmasta upseeristosta. Saksan hyökkäyksen vuoksi päteviä upseereita pääsi palaamaan poliittisten vankien leireiltä.

## Suuri isänmaallinen sota

Toisen maailmansodan alussa kesäkuussa 1941 Rokossovski johti ensimmäistä Neuvostoliiton panssarien vastahyökkäystä saksalaisia vastaan Ukrainassa. Sen jälkeen hän sai tehtäväkseen vapauttaa 16. armeija saarroksista. Saman armeijan komentajaksi Smolenskiin hänet siirrettiin kesäkuusta 1941 syyskuuhun 1942. Hän toimi Brjanskin rintamalla heinäkuusta syyskuuhun 1942. Hän osallistui Moskovan taisteluun Georgi Žukovin alaisuudessa (16. armeijan komentajana). Hän komensi Donin rintamaa syyskuusta 1942 helmikuuhun 1943, Stalingradin taistelun ajan. Hän toimi Keskisen Rintaman komentajana helmikuusta lokakuuhun 1943 ja osallistui myös Kurskin taisteluun ja operaatio Bagrationiin. Lopun sotaa hän toimi Valko-Venäjän rintamalla kolmena eri komennuksena yleten jatkuvasti. Tässä tehtävässä hän Stalinin käskyn mukaan odotti Varsovan kansannousun kukistumista ennen kaupungin valtaamista. Hän yleni johtamiensa operaatioiden menestyksen seurauksena Neuvostoliiton marsalkaksi.

Rokossovski on kirjoittanut sotakokemuksistaan myös suomeksi julkaistun kirjan *Sotilaan velvollisuus* ().

## Sodan jälkeen politiikkaan
Vuodet 1945–1949 Rokossovski toimi Neuvostoliiton Pohjoisen puolustusalueen komentajana.

Rokossovski nousi Bolesław Bierutin johtaman kommunistisen Puolan puolustusministeriksi (1949–1956), sillä maan stalinisointiin tarvittiin venäläisiä ministereitä. Puolan maaseudulla kapinoitiin kommunistihallitusta vastaan vuosina 1945–1948, mutta Rokossovski tuli ministeriksi Puolassa vasta 1949. Hän osallistui silti keskeisesti Puolan alistamiseen.

Hän toimi Neuvostoliiton Transkaukasian sotilasläänin komentajana vuodet 1957–1958. Tässä vaiheessa Josif Stalinin sotilaskomentajat siirrettiin eläkkeelle uuden hallinnon puhdistuksissa, niin myös Rokossovski.

Konstantin Rokossovski kuoli 71-vuotiaana ja haudattiin Punaiselle torille Kremlin muuriin.

## Katso myös

* Poznańin kansannousu

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Viron jääpallomaajoukkue

**Viron miesten jääpallomaajoukkue** edustaa Viroa kansainvälisissä jääpallon miesten maajoukkuekilpailuissa.

## Historia

### Viron jääpallo ennen toista maailmansotaa

Jääpalloa on pelattu Virossa  vuodesta 1912 alkaen. Vuosina 1916-1935 Virossa pelattiin kansallisia sarjoja. Poikkeuksen teki ainoastaan vuodet 1919 ja 1925. Tänä aikana maassa saatiin mestareita neljästä seurasta: Tallinnan Kalevista vuosina 1916-1918 ja 1920-1921, Narva vuonna 1922, Tarto 1923 ja Tallinnan Sport, joka saavutti mestaruudet vuosina 1924 ja edelleen vuosina 1926-1935 eli yhteensä 11 kertaa.

Ensimmäisen ja toisen maailmansodan välisenä aikana Viron jääpallomaajoukkue pelasi kuusi maaottelua Suomen maajoukkuetta vastaan häviten kaikki ottelut, lukemin 0-22, 0-4, 2-5, 0-10, 2-4 ja 3-6.

### Neuvostovallan aika

Neuvostoliiton miehitettyä Viron maajoukkuetoiminta lakkasi, vaikkakin Viron neuvostotasavallan joukkue pelasi erinäisiä otteluita.

Tallinnan laivastoasema perusti oman jääpallojoukkueensa nimellä "Baltiflot" eli "Itämeren laivasto". Alun perin joukkue perustettiin vuonna 1941, ja toimintaa jatkettiin maailmansodan jälkeen vuonna 1945. Vuonna 1949 joukkue teki ensiesiintymisensä 
Neuvostoliiton Cupissa. Seuraavana vuonna eli 1950 Neuvostoliiton jääpallon mestaruussarjan joukkuemäärää lisättiin. Ylimpään Neuvostoliiton sarjaan tallinnanlaisjoukkue osallistui vuosina 1950, 1951, 1952 ja 1954.  Paras saavutus oli vuoden 1951 viides sija pääsarjassa. Neuvostoliiton Cupissa paras tulos oli pääsy neljännesvälieriin kausina 1951 ja 1952.

### Uusi itsenäisyys ja mukaan kansainväliseen toimintaan 2000-luvulla

Viron itsenäistyttyä uudelleen oppia haettiin Suomessa ja jääpallon MM-kisoissa maajoukkue debytoi 2003 Arkangelin kisoissa. Vuosien 2014 ja 2015 kisoissa Viro eteni B-sarjan loppuotteluun saakka, mutta hävisi molemmilla kerroilla Latvialle. Vuoden 2016 kisoissa joukkue sijoittui viimeiseksi joukkueen käytettyä edustuskelvotonta pelaajaa. Tämän vuoksi Viron kaikki alkusarjan kolme ottelua tuomittiin Virolle tappioksi numeroin 0-5, ja Viron pelit päättyivät tähän.

## Menestys maailmanmestaruuskilpailuissa
Letku (Tammela)

**Letku** on kylä Tammelan kunnassa Kanta-Hämeen maakunnassa. Kylässä on 380 vakituista asukasta ja lähes 300 vapaa-ajanasuntoa.

## Palvelut ja liikenne
Kylän palveluita ovat kauppa ja asiamiesposti. Muita merkittäviä kohteita ovat Hämeen Luontokeskus ja aivan kylän tuntumassa sijaitseva Eerikkilän urheiluopisto. Kaiken kaikkiaan Letkulla toimii kolmisenkymmentä yritystä ja lisäksi kaksikymmentä aktiivista maatilaa. Kylätoiminta on vilkasta ja kylällä toimii lukuisia yhdistyksiä, kuten kylätoimikunta, vanhempainyhdistys, maamiesseura sekä kalastus- ja metsästysseura.

Kylä sijaitsee Hämeenlinnasta Turkuun kulkeneen Hämeen härkätien (yhdystie 2802) varrella, ja hieman sivummalla kylän halki kulkee myös Helsingistä Forssan kautta Poriin johtava valtatie 2. Lähikyliä Tammelan puolella ovat Porras, Liesjärvi ja Torro ja Tammelan eteläisen naapurikunnan Someron puolella Pajula.

## Historia
Kylä on syntynyt Hämeen Härkätien varrelle viimeistään 1400-luvulla. Perimätiedon mukaan Letkun kylä on saanut nimensä epätasaista tietä kuljetettujen lautakuormien pitämästä litkun-latkun-letkun -äänestä. Nimistöntutkija Eero Kiviniemen mukaan murresana *letku* viittaa kulkukelpoisuudeltaan hyllyvään maanpaikkaan, jollaisia Tammelan kylien nimistöä tutkineen Timo Alasen mukaan on saattanut olla härkätiessä Letkun kohdalla.

## Luonto
Luonnonympäristöltään Letku liittyy pääosan Tammelasta kattavaan karuun ja erämaiseen Tammelan ylänköön, vaikka jo Someron rajalta lännessä alkavat laajat viljelysaukeat.

Vesistöaluejaossa Letku ja sen tammelalaiset naapurikylät Torro ja Patamo sijaitsevat vedenjakajalla Tammelan eteläisen naapurikunnan Someron halki virtaavan Paimionjoen pohjoisen sivujoen Pajulanjoen latvahaarojen ja Kokemäenjoen vesistöalueeseen kuuluvien Loimijoen latvavesien välillä. Someron Hirsjärveen laskevan Pajulanjoen latvahaarojen lähdejärviä Letkulla ja sen naapurikylissä ovat Valajärvi, Valkjärvi, Tourunjärvi ja Haiponjärvi. Tammelan Pyhäjärveen laskevien vesireittien latvajärviä ovat Ruostejärvi, Vahaksenjärvi ja Tapolanjärvi sekä Torronsuohon laskeva Kolmikkaanjärvi.

## Huomionosoituksia
Vuosina 2005 ja 2012 Letku valittiin Kanta-Hämeen vuoden kyläksi.

## Muuta
Letkulla sijaitsee puolustusvoimien Puolustusvoimien logistiikkalaitokseen kuuluva Tammelan varastoalue. Alueella sijaitsee myös 150 metrin kiväärirata ja 25 metrin pistoolirata. Ne ovat puolustusvoimien lisäksi eri viranomaisten, ampumaseurojen sekä yhdistysten käytössä. Tammelan varastoaluetta ympäröi suoja-alueet, joille rakentamista rajoitetaan kaavassa mahdollisten onnettomuuksien varalta. Suomen ja Yhdysvaltain keskinäisen, 1. syyskuuta 2024 voimaan astuneen puolustusyhteistyösopimuksen (DCA-sopimus) nojalla Tammelan varastoalue kuuluu niihin Suomen sotilasalueisiin, jotka Suomi avaa Yhdysvaltain armeijan käyttöön.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Letkun kylän kotisivut
Ken Stringfellow

**Ken Stringfellow** (s. 30. lokakuuta 1968, Hollywood, Kalifornia) on yhdysvaltalainen muusikko. Hänet tunnetaan parhaiten The Posies -yhtyeestä sekä R.E.M:n kiertuemuusikkona. Yhdessä toisen The Posies -muusikon Jon Auerin kanssa hän soitti myös Big Star -yhtyeessä. Multi-instrumentalisti Stringfellow soittaa muun muassa kitaraa, bassoa ja kosketinsoittimia.

Stringfellowin yhteistyö R.E.M:n kanssa juontaa juurensa 1990-luvun puolivälin Seattleen, jossa hän tapasi siellä asuneen R.E.M.-kitaristi Peter Buckin. Stringfellow ja Buck soittavat molemmat Scott McCaugheyn The Minus 5 -yhtyeessä. McCaughey kuului Stringfellowin ohella R.E.M:n kiertuekokoonpanoon.

Stringfellow on naimisissa ranskalaisen taiteilijan Dominique Sassin kanssa ja parilla on yhteinen tytär. Aiemmin hän oli naimisissa Fastbacks-yhtyeen basistin Kim Warnickin kanssa. He erosivat kolmivuotisen avioliiton jälkeen vuonna 1996.

## Sooloalbumit

* *This Sounds Like Goodbye* (1997)
* *Touched* (2001)
* *Soft Commands* (2004)

## Aiheesta muualla
* Viralliset kotisivut
Justin Torkildsen

**Justin Torkildsen** (s. 3. heinäkuuta 1981 Boulder, Colorado, Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen näyttelijä, joka on näytellyt muun muassa Rick Forresterina vuosina 1999–2004 saippuasarjassa *[[Kauniit ja rohkeat]]*. Torkildsen sai vuonna 2001 Daytime Emmy -palkinnon parhaana draamasarjojen nuorena näyttelijänä.

Justin Torkildsen vihittiin 31. joulukuuta 2001 Bonnie Binionin kanssa. He erosivat vuonna 2008. Helmikuussa 2011 hän meni naimisiin italialaisen Valentina Di Berardinon kanssa. Torkildsenilla on norjalaiset sukujuuret.

## Aiheesta muualla
*
Lahti-Saloranta M/26

**Lahti-Saloranta M/26** (pv. lyh. *7,62 pk/26* ja *762 PK 26*) on aseteknikko Aimo Lahden ja kapteeni Arvo Salorannan kehittämä pikakivääri, jonka toimintamekanismina on lyhyt piippurekyyli. 

Aseen valmistus alkoi vuonna 1928, ensin koesarjoina ja myöhemmin sarjatuotantona. Aseen kapasiteetiltaan pienen 20 patruunan kaarilippaan vaihtoehdoksi kehitettiin 1930-luvulla  M/26-31-mallinimen saanut, 75 patruunan lautasmallisella rumpulippaalla varustettu versio. Suomen armeija ei ollut kiinnostunut uudesta lipasmallista, ja asemallia valmistettiin vain 50 kappaleen koe-erä, joka sekin muutettiin myöhemmin pelkästään 20 patruunan lipasta käyttäväksi.

Palvelus- ja varsinkin sotakäytössä M/26 sai epäluotettavan aseen maineen. Aimo Lahden mielestä pääsyynä toimintahäiriöihin oli, ettei aseen tukin sisässä olevaa rekyylijousta puhdistettu paksusta varastorasvasta. Tämän toimenpiteen vaatima aseen purkaminen oli tavallisilta sotilailta nimenomaan kielletty, ja se olisi pitänyt suorittaa asevarikoilla ennen aseitten käyttöön jakamista.

Toisena syynä häiriöihin pidetään aseen osien liian tiukkoja sovituksia, jonka vuoksi jo aseen suhteellisen vähäinen likaantuminen saattoi aiheuttaa toimintahäiriön. Syy tiukkoihin sovituksiin oli pyrkimys tehdä ase syövyttäviä taistelukaasuja kestäväksi.

Aseen pääsuunnittelijana toiminut Aimo Lahti kehitteli samaan aikaan myös Suomi-konepistoolia, ja aseet muistuttavatkin toimintatavoiltaan hieman toisiaan. Vaikkei Lahti-Saloranta pikakivääri ollut yhtä luotettava kenttäolosuhteissa kuin esimerkiksi venäläinen Degtjarjov DP-27, tutummin ”Emma”, se säilyi Puolustusvoimien koulutuskäytössä 1970-luvulle asti.

Vuonna 1937 Kiina teki valtavan 30 000 kappaleen tilauksen 7,92 × 57 mm -kaliiperista Lahti-Saloranta M/26-32:ta. Tilatuista aseista vain noin 1 200 kappaletta toimitettiin perille Kiinan asekauppaa valvoneiden japanilaisten diplomaattisen painostuksen takia.

## Lähteet

## Kirjallisuutta
*Timo Hyytinen, Arma Fennica 1 Suomalaiset aseet, Arma Fennica Oy,  Gummerus Oy 1985
*Timo Hyytinen, Arma Fennica 2 Sotilasaseet, Arma Fennica Oy,  Gummerus Oy 1987
*Timo Hyytinen, Aimo Lahden asekeksinnöt, Arma Fennica Oy,  Jyväskylä 2013

## Aiheesta muualla
* Suomalainen asekeräily: Lahti-Saloranta m/26
* Lahti-Saloranta pikakivääri. Lipas.net. (Internet Archive)
* Aimo Lahti. Veteraanien perintö. (Internet Archive)
Bonnie Wright

**Bonnie Francesca Wright** (s. 17. helmikuuta 1991 Lontoo, Englanti, Iso-Britannia) on englantilainen näyttelijä. Hän on tullut tunnetuksi Ginny Weasleyn roolista Harry Potter -elokuvissa.

Bonnie Wrightin vanhemmat Gary Wright ja Sheila Teague omistavat lontoolaisen jalokiviliikkeen. Ennen Harry Potter -elokuvia Wrightilla ei ollut koulunäytelmiä lukuun ottamatta aiempaa kokemusta näyttelemisestä. Hän innostui hakemaan roolia ensimmäiset kirjat lukeneen isoveljensä verrattua häntä Ginny Weasleyn hahmoon. Ensimmäisessä elokuvassa, *[[Harry Potter ja viisasten kivi (elokuva)|Harry Potterissa ja viisasten kivessä]]*, Wrightin osa oli hyvin pieni, mutta se kasvoi elokuvasarjan edetessä.

Heinäkuussa 2007 Wright vieraili lyhyesti Suomessa yhdessä toisen Harry Potter -näyttelijän, Katie Leungin, kanssa.

Wright on valmistunut London College of Communicationista. Päättötyönään hän teki lyhytelokuvan *Separate We Come, Separate We Go*, jossa yhtä pääosista näyttelee hänen Potter-elokuvien näyttelijäkollegansa David Thewlis. Wrightin elokuva sai ensi-iltansa Cannesin elokuvajuhlilla vuonna 2012.

Kesällä 2013 Wright debytoi teatterin lavalla Peter Ustinovin näytelmässä *The Moment of Truth*, jota esitettiin neljän viikon ajan lontoolaisessa Southwark Playhousessa.

Vuonna 2022 Wright meni naimisiin Andrew Lococon kanssa.

## Elokuvat

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*
Wiimax

**Wiimax** (ent. **Oulaisten Liikenne Oy**) on perustettu vuonna 1936 ja muuttui vuonna 1953 osakeyhtiöksi. Yhtiö on linja-autokonserni, jonka kotipaikka on Oulainen. Konserniin kuuluu myös tytäryhtiö Kamusen Liikenne Oy. 

Konserni harjoittaa tilausajotoimintaa sekä linjaliikennettä koko Pohjois-Pohjanmaan alueella, joten yritys on Pohjois-Pohjanmaan suurin bussiyritys. 

Matkatoimisto Matka-Rasti Oy on Wiimaxin matkatoimisto. 

Konsernilla on noin 110 linja-autoa ja 120 työntekijää.

Yritys on saanut seitsemäntenä linja-autoyhtiönä Suomessa ympäristösertifikaatin.

Wiimax markkinointinimi otettiin käyttöön keväällä 2024.

Käkelän Liikenteen toimitilat Raahessa tuhoutuivat tulipalossa heinäkuun puolivälissä 2017. 

Toimitusjohtajat:

* 1992 – 2017 Samuli Pirttijärvi

* 18. syyskuuta 2017 – 22. helmikuuta 2019 Timo Kivelä

* 19. elokuuta 2019 – Henri Hihnala

## Toimipisteet

Konserniin kuuluvat yhtiöt:

* Oulaisten Liikenne Oy (emoyhtiö)
* Kamusen Liikenne Oy
* Liikenne Huovari Oy (yrityskaupat 1. elokuuta 2023)
* Kinnus-Kuljetus Oy (yrityskaupat 5. kesäkuuta 2025)
* Matkatoimisto Matka-Rasti Oy

Entiset, ylläoleviin yhtiöihin fuusioituneet:

* J. E. Klemetti Oy (Ylivieska)
* Käkelän Liikenne Oy (Raahe)
* Karhun Liikenne Oy (Paavola)
* K. Hollanti Oy (Pyhäsalmi)

Lisäksi toimintaa Oulussa, Kajaanissa, Haapavedellä ja Kärsämäellä.

## Historia

Konsernin muodostavien yrityksien historia alkaa vuodesta 1936, jolloin Joonas Pirttijärvi aloitti liikennöinnin. Samana vuonna Toivo Käkelä myös aloitti linjalla Raahe–Vihanti–Karhukangas. Vuonna 1938 Johan Emil Klemetti starttasi ensimmäisen linjurinsa välillä Ylivieska–Haapajärvi. J. E. Klemetti Oy on Oulaisten Liikenne-yhtymän vanhin sisar. Toivo Konttila Kärsämäeltä on myös yksi yritykseen kuuluvista sisarista. Nimi on kuitenkin jäänyt pois, sillä yhtiö myytiin Oulaisten Liikenteelle vuonna 1989. Syksyllä 2007 yhtiö laajeni ostamalla Karhun Liikenne Oy:n ja keväällä 2008 automäärä nousi 102 linja-autoon, kun Oulaisten Liikenne-konserni osti kalajokisen Kamusen Liikenne Oy:n. Yhtiön linja-autot tunnetaan puna-mustavalkoisesta värityksestä. Linja-autoja löytyy niin tilausajoon, koulukuljetuksiin kuin palvelukuljetuksiin.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Wiimax
Steve Kariya

**Steve Kariya** (s. 22. joulukuuta 1977 North Vancouver, Kanada) on kanadalainen uransa lopettanut jääkiekkoilija. Hän voitti Suomessa SM-pronssia vuonna 2010 ja hänet palkittiin Veli-Pekka Ketola -palkinnolla runkosarjan parhaana pistemiehenä vuonna 2005. Hän pelasi urallaan lisäksi NHL:ssä, Pohjois-Amerikan farmisarjoissa ja Ruotsissa.

## Ura
Kariya aloitti ammattilaisuransa Mainen yliopistojoukkueessa, josta hän jatkoi neljän kauden jälkeen AHL:ään. Siellä Kariya pelasi Syracuse Crunchissa. Kariyaa ei koskaan varattu NHL:ään. Kariya aloitti NHL:ssä kaudella 1999–2000 Vancouver Canucksissa. Kariya pelasi tuolla kaudella 45 ottelua tehden niissä tehot 8 + 11. Seuraavalla kaudella Kariya passitettiin IHL:ään, Kansas City Bladesiin, jossa hän pelasi hyvän kauden. Tämän ansiosta Kariya pääsi takaisin Canucksin pelaavaan kokoonpanoon. Kariya petti taas odotukset ja matkasi taas AHL:ään, jossa jatkoi aina kaudelle 2003–2004 asti.

Tämän kauden jälkeen Kariya päätti kokeilla taitojaan Suomen SM-liigassa, Tampereen Ilveksessä. Ennen Ilvekseen siirtymistä Kariya oli kokeella Oulun Kärpissä, muttei mahtunut kokoonpanoon. Ilveksessä hän pelasi loistavan kauden tehden 55 ottelussa jopa tehot 24 + 35 = 59 ja voitti runkosarjan pistepörssin. Seuraavaksi kaudeksi Kariya jäi SM-liigaan, mutta vaihtoi seuraa Espoo Bluesiin. Kariya pelasi sielläkin loistavan kauden ollen joukkueensa paras pistemies. Hänet valittiin marraskuussa 2005 kuukauden pelaajaksi. Kesällä 2006 Kariya teki yhden vuoden sopimuksen Ruotsin Elitserienissä pelaavan Frölundan kanssa . Ruotsissa tehopisteet eivät olleet Suomen-kausien tasolla, joten Kariya palasi Suomeen kaudeksi 2008–2009, tällä kertaa Hämeenlinnan Pallokerhon joukkueeseen yhden kauden sopimuksella . Seuraavalla kaudella Kariya pelasi JYPissä ja oli voittamassa SM-pronssia.

## Muuta
Myös Steve Kariyan veljet Paul ja Martin ovat pelanneet ammatikseen jääkiekkoa. Steve ja Martin ovat SM-liigan historian ensimmäiset ja tähän mennessä ainoat veljekset, jotka ovat voittaneet runkosarjan pistepörssin. Veljeksillä on myös sisko Noriko, joka on ammattilaisnyrkkeilijä.

## Tilastot

## Lähteet
*
### Viitteet

## Aiheesta muualla
*
*
* Steve Kariya Jatkoaika.comissa
Merenpinnan taso

**Merenpinnan taso** on valtamerien keskimääräinen pinnan korkeus. Kartastoissa merenpinnan tasoksi on sovittu keskimääräinen merenpinnan korkeus sovittuna vuotena. Merenpinnan korkeus vaihtelee huomattavasti muun muassa vuorovedestä johtuen ja yhtenäisen merenpinnan tason sopiminen vaatii pitkäkestoisia mittauksia ympäri maailmaa. Poikkeama keskiveden korkeudesta, eli merenpinnan tasosta, ilmoitetaan merisääennusteissa satamakohtaisesti senttimetreinä.

Merenpinnan tasoa mitataan nykyään mareografeilla eli vedenkorkeuden mittausasemilla ja satelliiteilla. Menneistä merenpinnan vaihteluista saadaan tietoa muun muassa merenpohjan fossiileista määritettyjen happi-isotooppisuhteiden sekä muinaisten rantaviivojen jättämien jälkien perusteella.

## Katso myös
*Datumi
*Merenpinnan nousu
*Syvänkö

## Aiheesta muualla

* Sea level rise – How much and how fast will sea level rise over the coming centuries? Past. 
* Sea level rise – How much and how fast will sea level rise over the coming centuries? Present
Prut

**Prut** () on 953&nbsp;km pitkä joki, joka saa alkunsa Karpaattien vuoristosta Ukrainassa ja joka virtaa kaakkoon ja yhtyy Tonavaan Giurgiuleștin kohdalla Galațista itään. Ennen vuoden 1940 Bessarabian miehitystä joki kuului lähes kokonaan Romaniaan, mutta nykyisin se muodostaa Romanian ja Moldovan rajan 711&nbsp;km:n matkalta. Sen valuma-alue on 27&nbsp;000&nbsp;km².

## Maantiede

Prut saa alkunsa Ukrainan puolella Karpaattien vuoristoa, tarkemmin Tšornohoran vuoristoon kuuluvan Hoverlan huipun kaakkoispuolen metsäisestä rinteestä noin 15 kilometriä Voroh’tan kylästä. Lähtökohta sijaitsee 1580 metrin korkeudessa. Se jatkaa matkaansa itään kulkien Moldovan-Bessarabian tasankoalueen halki. Suurin kaupunki sen reitillä on vuoriston laaksossa sijaitseva Tšernivtsi, jossa Prutin rannat ovat matalat ja jossa se saattaa tulvia. Tšernivtsistä se jatkaa kaakkoon muuttuen Lunkan kohdalla mutkittelevaksi. Pian Lunkan jälkeen se toimii Ukrainan ja Romanian välisenä rajana Ukrainan Mamalyhan ja Romanian Darabanin väliselle alueelle asti, jossa joki kohtaa Moldovan rajan ja siirtyy Romanian ja Moldovan rajajoeksi. Tästä kohdasta on 900 kilometriä Tonavaan ja joki kulkee kaakkoon kääntyen Unghenin kohdalla jyrkemmin etelänsuuntaiseksi. Prut yhtyy Tonavaan Giurgiuleștin kohdalla Galațista itään. Yhtymäkohta sijaitsee 164 kilometriä Tonavan suulta, ja Prut on viimeinen siihen yhtyvä suuri joki.

## Historia

Antiikin aikaan Prut tunnettiin muun muassa nimillä *Pyretus* (muinaiskreikaksi Πυρετός), *Poras* tai *Porata*, *Hierasus* ja mahdollisesti myös *Gerasus*.

Heinäkuussa 1711 Stănileștin kohdalla käytiin Venäjän–Turkin sodan 1710–1711 ratkaissut Prutjoen taistelu, jossa Baltacı Mehmet paššan johtama Osmanien valtakunnan armeija piiritti keisari Pietari Suuren venäläisarmeijan.

### Myytti Hoverlasta ja Prutista

Ukrainalaisen tarinan mukaan Prut-niminen nuorimies nukahti kerran puun alle. Hänet herätti kaunis tyttö nimeltään Hoverla, ja he rakastuivat toisiinsa. Hoverlan isä oli kuitenkin vuoren tsaari, ja saatuaan tietää parin romanssista isä kirosi tyttärensä. Koska Hoverla ei voinut elää rakkaansa kanssa, hän hyppäsi alas vuorenkielekkeeltä. Hänen niin tehdessään nousi raivokas tuuli, joka runteli puita ja maastoa. Sen nostattaman pölyn viimein laskeuduttua laakson paikalle oli noussut vuori. Prut kuuli Hoverlan äänen kutsuvan häntä vuorelta, ja hän juoksi pois liittyäkseen Hoverlaan, palaamatta koskaan takaisin. Tarinan mukaan vuorta on siitä lähtien kutsuttu Hoverlaksi, ja jokea puolestaan Prutiksi.

## Lähteet

* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 

### Viitteet

## Aiheesta muualla
Tiirismaan luonnonsuojelualue

**Tiirismaan luonnonsuojelualue** (FI0306003) on alaltaan 201 hehtaaria ja sijaitsee Hollolassa neljässä toisiaan lähellä sijaitsevassa paikassa. Suurimman yhtenäisen alueen muodostaa Iso-Tiilijärven pohjoispuolella sijaitseva metsä, Tiirismaan mäki, Päijät-Hämeen korkein kohta, sekä Soisalmen suo ja sen itäpuolella oleva mäntykangasmetsä. Pienempiä alueita ovat Pirunpesä ja Messilän kartanolta tulevan tien päässä oleva alue. 

Pirunpesä  on rotko, josta tuli matkailunähtävyys jo 1800-luvulla. Jääkauden lopulla Villinpeltojen kohdalle syntyi jääjärvi, jonka sulavedet purkautuivat Pirunpesän kohdalla Baltian jääjärveen, mikä vei mukanaan Pirunpesästä irralliset ainekset.

## Luontopolut

Tiirismaan luonnonsuojelualueella on viisi luontopolkua: Televisiomaston kierros , jonka lyhyempi osuus on 3,5 kilometrin mittainen Messilän kartanon laskettelurinteeltä mitattuna ja Tiirismaan televisiomaston osuus kierrettynä lisäksi noin neljä kilometri pidempi. Korpikankareen kierros, joka suuntautuu laskettelumäeltä koilliseen Korpikankareen keskiosaan ja takaisin on pituudeltaan 3,5 kilometriä. Suokierros kulkee Messilän Anttilan kohdalta Hakalaukunmäelle, Kintterösuon keskeltä länteen Soisalmensuolle sen poikki pitkospuin takaisin. Pähkinälehtokierros puolestaan on kaikkien muiden luontopolkujen lähtöpisteistä etäällä Ison Tiilijärven pohjoispuolella rajoittuen Tiirismaan laskettelumäen huipulle. Sen pituus on neljä kilometriä. Kulttuurikasvikierros käsittää lenkin Messilän laskettelurinteen yläosasta alas Vesijärven rantaan ja sieltä vastapäivään Laasonpeltojen kautta Villinpelloille. Reitin varrella on arkeofyyttejä.

### Televisiomaston kierros

Televisiomaston kierros on noin 3,5 kilometrin mittainen. Kierrokseen kuuluu jyrkkä nousu Tiirismaan mäelle, jolla sijaitsee Tiirismaan radio- ja televisiomasto. Reitin voi aloittaa helpoiten Tiirismaan radio- ja televisiomastolle vievältä Televisiotieltä sen ja Messilän kartanolta tulevan valaistun kävelytien risteyksestä.  Tiirismaa korkeutensa tähden on amatööriradion luontolähetyskohde *OHFF-0282, Tiirismaa*.   

## Eläimistö

### Linnusto

Tiirismaan alueella on havaittu enemmän kuin 120 pesivää lintulajia, minkä lisäksi alueen kautta muuttavia tai pesiytymättä esiintyneitä lintulajeja on noin 80. Näin ollen mahdollisesti havaittavia lintulajeja on alueella noin 200.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Euroopan unionin komission päätös: Virallinen lehti nro L 040 , 11/02/2005 s. 0001 - 0181
*European Nature Information System FI0306003
*Hämeen ympäristökeskus: Tiirismaa ja kartta
Conspiracy of One

**Conspiracy of One** on The Offspringin albumi vuodelta 2000. Singleinä levyltä julkaistiin "Original Prankster", "Want You Bad" ja "Million Miles Away". Yhdysvalloissa levy myi platinaa ja Suomessa kultaa.

Alun perin The Offspring halusi laittaa levyn jakoon ilmaiseksi internetiin, mutta levy-yhtiö ei tähän suostunut. Lopulta vain kappale "Original Prankster" laitettiin jakeluun ja sen yhteyteen järjestettiin arvonta, jossa yksi kappaleen ladanneista voitti miljoona dollaria.

## Kappaleet

## Kokoonpano
### The Offspring
* Dexter Holland - laulu, kitara
* Noodles - soolokitara, taustalaulu
* Greg K. - basso, taustalaulu
* Ron Welty - rummut

### Lisämuusikot
* Redman - laulu kappaleessa "Original Prankster"
* Chris Higgins - taustalaulu

## Arvostelut
* AllMusic: 
* Soundi: 

## Lähteet
Lähteenmäen koulu

**Lähteenmäen koulu** on Kokemäen Kauvatsalla sijaitseva alakoulu. Koulussa järjestetään esiopetusta ja perusopetusta luokille 1–6. Koulun rehtorina toimii Elina Kankaanpää. Koulussa on noin 60 oppilasta.

Koulun tiloissa toimii myös Kauvatsan kirjasto.

## Lähteet
Pääskynen

**Pääskynen** tarkoittaa seuraavia henkilöitä ja asioita:

* pääskynen, pääskylintuihin kuuluva eläin
* Markku Pääskynen, kirjailija
* Pääskynen, lastenlehti
* Pääskynen-palkinto, Suomen Nuorisokirjailijoiden myöntämä tunnustuspalkinto.
Nzérékoré

**Nzérékoré** on kaupunki kaakkoisessa Guineassa. Se on Nzérékorén alueen pääkaupunki. Sen väkiluvuksi vuonna 2014  laskettiin 195&nbsp;000.

Nzérékorén keskiviikkomarkkinat tunnetaan etenkin sandaaleista ja hopeatöistä.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Yhdysvaltain jääpalloliiga

**Yhdysvaltain jääpalloliiga**, *USA Bandy League*,  on miesten jääpallosarja Yhdysvalloissa. Sen järjestää Yhdysvaltain jääpalloliitto, *American Bandy Association*. Liiga käynnistyi vuonna 1981. Jääpalloa pelataan Yhdysvaltain jääpalloliigassa kahdella sarjatasolla, 1. ja 2. divisioonassa. Jääpalloliigaa pelataan pääasiassa Minnesotan osavaltiossa.

## Joukkueet kaudella 2010/2011
### 1. divisioona
*Dynamo Duluth
*Minneapolis Bandolier
*Minnesota Blades
*Mississippi Mojo
*Twin City Ice Tigers

### 2. divisioona
*Buran Bandy Club
*Cooper BK
*Dynamo Washburn
*Elsie's Bandy Club
*Tsunami Ice

## Katso myös
*Luettelo Yhdysvaltain jääpalloliigan mestareista

## Lähteet
*American Bandy Association – About ABA
Haarajoki

**Haarajoki** on kaupunginosa Järvenpään koillisosassa. Se sijaitsee noin seitsemän kilometriä kaupungin keskustasta koilliseen. Se on Järvenpään pohjoisin ja toiseksi itäisin kaupunginosa. Siellä on vuonna 1926 perustettu Haarajoen koulu, jossa on peruskoulun luokat 1–6 ja kaksi päiväkotia: vuonna 2009 avattu Närekadun päiväkoti, ja yksityinen Kotirannan päiväkoti. Vuonna 2014 kaupunginosassa oli 1&nbsp;539 asukasta.

Haarajoella on lähikauppa, nuorisotila, kampaamo, pelihalli ja pizzeria. Palvelut sijoittuvat pääosin Haarajoenkadun varrelle. Haarajoella sijaitsi vuodesta 1951 A-klinikka Oy:n Päihdesairaala (ent. Järvenpään sosiaalisairaala), kunnes se muutti kesällä 2025 Espoon Leppävaaraan.

Haarajoki on Järvenpään kaupunginosista melko harvaan asuttu, koska siellä on vain vähän kerros- ja rivitaloja. Taajamaa hallitsevat omakotitalot ja muutama rivitalo. Haarajoella ei ole taajaman liikennemerkkejä. Kerrostaloja on vain pari kaupunginosan koillisosassa, lähellä Mäntsälän ja Tuusulan rajaa. Haarajoen kirjasto lakkautettiin keväällä 2014, sen paikalla sijaitsee nykyään nuorisotalo. Haarajoen naapurikaupunginosat ovat Pietilä lännessä sekä Mylly etelässä.

## Haarajoen rautatieasema

Haarajoen rautatieasema]]lta on noin 30 minuutin junamatka sekä Helsinkiin että Lahteen. Rautatieaseman ansiosta Haarajoki on kasvava taajama.

## Lähteet
Kerjäläisooppera

**Kerjäläisooppera** () on John Gayn kirjoittama ja Johann Christoph Pepuschin säveltämä musiikkinäytelmä ja balladiooppera vuodelta 1728. Se on satiirinen musiikkinäytelmä, joka käyttää tiettyjä oopperan elementtejä, mutta ei resitatiivia. Sen aarioina toimivat ajan suositut balladit.

Alkuperäinen idea oli *[[Gulliverin matkat|Gulliverin matkojen]]* kirjoittajan Jonathan Swiftin, joka ehdotti aihetta ystävälleen, joka kutsui toimiin toisen ystävänsä, joka puolestaan oli lopullisen libreton kirjoittanut John Gay.

Tasan 200 vuotta myöhemmin Bertolt Brecht ja Kurt Weill tekivät aiheesta musikaalin nimeltään *[[Kolmen pennin ooppera]]*.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Oregonin yliopisto, libretto ja lyhyt alustus
HK Murman Murmansk

**HK Murman** () on jääpalloseura Murmanskin kaupungista Venäjän luoteisosasta. Murman on maailman pohjoisin palloilulajien ammattilaisseura.

Joukkueen kotipelien pelejä voi jääkentän laidalla seurata noin 5&nbsp;000 katsojaa.

Joukkue nousi Venäjän pääsarjaan kaudeksi 2005-06, ja putosi sarjasta kauden 2011-12 päätteeksi jäätyään sarjassa viimeiselle sijalle. Seuran edeltäjä Arktik-Servis pelasi Venäjän pääsarjassa yhden kauden 1993-94. Neuvostoliiton aikana ei murmansklaisia seuroja korkeimmalla sarjatasolla pelannut.

Vuonna 1999 Murmanskissa pääkonttoriaan pitävä meriteollisuusalan suuryritys Arktikmorneftegazradvedka, AMNGR, ryhtyi seuran pääsponsoriksi. Uusi seura perustettiin jatkamaan Arktik-Servisin jääpalloperinteitä. Seuran nimeksi muodostui uuden pääsponsorin mukaan AMNGR-Murman (ven. *Арктикморнефтегазразведка-Мурман*). Vuonna 2008 pääsponsorin nimi pudotettiin seuran nimestä pois.

Seura on osallistunut 1990-luvun lopulla ja 2000-luvulla useana vuonna Ruotsin Haaparannalla syksyisin pelattuun kautta edeltävään jääpalloturnaukseen.

Joukkue ei ole toistaiseksi yltänyt mitalisijoille Neuvostoliiton tai Venäjän pääsarjassa. Naisten jääpallossa seura esiintyy nimellä Arktika.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* murmanbandy.net
Puulaakiurheilu

**Puulaakiurheilu** on puulaakijoukkueissa harrastettavaa urheilua. Alun perin se tarkoittaa yritysten ja tehtaiden sisäistä ja välistä urheilutoimintaa. Sana johtuu ruotsin kielen yhtiötä tai yritystä merkitsevästä sanasta "bolag". Sittemmin käsite on laajentunut tarkoittamaan kaikenlaista harrastusmielistä urheilua. Nykyaikana suosittuja puulaakiurheilun lajeja ovat erityisesti joukkuelajit kuten jalkapallo, salibandy ja lentopallo.

## Lähteet
Teekutsut

**Teekutsut** on Seppo Wallinin ohjaama, vuonna 1965 valmistunut suomalainen televisioelokuva. Se on Televisioteatterin versio Harold Pinterin samannimisestä näytelmästä. BBC tuotti oman, Charles Jarrottin ohjaaman televisiosovituksensa *Tea Party* samana vuonna. 

## Näyttelijät

*Toivo Mäkelä
*Birgitta Ulfsson
*Marita Nordberg
*Lasse Pöysti
*Ossi Hyvönen
*Teuvo Hyvönen
*Anja Pohjola
*Pehr-Olof Sirén
*Irma Seikkula
*Tauno Söder
*Ville-Veikko Salminen

## Aiheesta muualla

* näytelmän brittiläinen televisiosovitus IMDb:ssa.
Winchester Model 1897

**Winchester Model 1897** on yhdysvaltalainen John Moses Browningin suunnittelemaan Winchester Model 1893 -haulikkoon perustuva pumppuhaulikko. Asetta valmistettiin vuoteen 1957 asti yli miljoona kappaletta eri kaliipereissa ja eri piipun pituuksilla. Se oli myös Yhdysvaltojen asevoimien käytössä ensimmäisessä ja toisessa maailmansodassa ja vielä Persianlahden sodassa.

## Lähteet
Bruny Surin

**Bruny Surin** (s. 12. heinäkuuta 1967 Cap-Haïtien, Haiti) on kanadalainen yleisurheilija, joka voitti olympiakultaa  4&nbsp;×&nbsp;100 metrin viestijuoksussa olympialaisissa 1996. 

Surin muutti perheineen Kanadaan vuonna 1975. Soulin olympialaisissa 1988 hän oli viidestoista pituushypyssä. 

MM-kilpailuissa 1991 Surin oli kahdeksas 100 metrin juoksussa. Olympialaisissa 1992 Surin oli neljäs 100 metrin juoksussa ja pääsi 4&nbsp;×&nbsp;100 metrin juoksussa välieriin Kanadan joukkueessa.

MM-kilpailuissa 1993 Surin oli viides 100 metrin juoksussa ja voitti pronssia 4&nbsp;×&nbsp;100 metrin juoksussa Kanadan joukkueessa. MM-kilpailuissa 1995 Surin voitti hopeaa 100 metrin juoksussa ja kultaa 4&nbsp;×&nbsp;100 metrin juoksussa.

Atlantan olympialaisissa 1996 Kanadan joukkue voitti 4&nbsp;×&nbsp;100 metrin juoksussa olympiakultaa. 100 metrin juoksussa hän pääsi välieriin. 

MM-kilpailuissa 1997 Surin oli voittamassa 4&nbsp;×&nbsp;100 metrin juoksussa. 100 metrin juoksussa hän oli seitsemäs. MM-kilpailuissa 1999 hän voitti 100 metrin juoksussa hopeaa. 

## Lähteet
*
Paramount Pictures

**Paramount Pictures** eli **Paramount Pictures Corporation** on yhdysvaltalainen elokuvien tuotanto- ja levitysyhtiö. Yrityksen on vuodesta 2025 omistanut mediajätti Paramount Skydance, joka muodostui National Amusements -yhtiön ja sen omistaman Paramount Globalin fuusioiduttua it-miljardööri Larry Ellisonin ja tämän pojan David Ellisonin Skydance-yhtiön kanssa.

## Historia

Vuonna 1912 perustettiin Famous Players Film Company -tuotantoyhtiö, jonka elokuvia levitti Paramount Pictures -yhtiö noin vuodesta 1914 vuoteen 1916. Famous Players Film Companyn hallituksen puheenjohtaja oli Adolph Zukor ja toimitusjohtaja Daniel Frohman. Yrityksen pääkonttori oli New Yorkissa, ja sillä oli studiot New Yorkissa sekä Hollywoodissa. 11. syyskuuta 1915 Famous Playersin elokuvastudio tuhoutui tulipalossa, ja yhtiö fuusioitui Jesse L. Lasky Feature Play Companyn kanssa Famous Players-Lasky Film Companyksi. 28. kesäkuuta 1916 Famous Players-Lasky Film Company, Bosworth, Incorporated, The Oliver Morosco Photoplay Company ja Pallas Pictures fuusioituivat Famous Players-Lasky Corporationiksi.

Tammikuussa 1918 Famous Players-Lasky alkoi tuottaa elokuvia nimellä Artcraft Pictures. Vuonna 1919 Famous Players-Laskysta tuli myös elokuvien levittäjä, ja Paramount jäi ainoastaan yhtiön tuotemerkiksi. 1920-luvun alussa Paramount alkoi jälleen hoitaa konsernin levitystä. Alkuvuodesta 1927 konsernin tuotantoa alkoi hoitaa Paramount Pictures, ja syyskuussa samana vuonna tuotanto siirrettiin uudelle yritykselle, Paramount Famous Lasky Corporationille.

Vuonna 1994 Viacom osti Paramountin.
Vuonna 2006 Paramount Pictures osti DreamWorks Pictures-elokuvayhtiön lukuun ottamatta sen animaatiotuotantoa. Pian DreamWorks kuitenkin ilmaisi tyytymättömyytensä uuteen omistajaan ja alkoi solmia muita yhteistyökuvioita.

## Katso myös
* Luettelo Paramount Picturesin elokuvista
* Paramount Television Studios

## Lähteet

## Aiheesta muualla

*
Kuolan piiri

**Kuolan piiri** () on hallintopiiri Luoteis-Venäjällä Murmanskin alueen luoteisosassa. Se rajoittuu Suomeen lounaassa, lännessä Petsamon piiriin, pohjoisessa Barentsinmereen, idässä Lovozeron piiriin ja etelässä Kirovskin, Montšegorskin ja Kouteron kaupunkipiireihin. Piirin sisään jäävät siihen kuulumattomat Murmansk sekä suljetut kaupungit Severomorsk, Poljarnyi, Gadžijevo ja Snežnogorsk Kuolanvuonon ympäristössä ja lännempänä niin ikään suljetut Vidjajevo ja Zaozersk.

Kuolan piirin hallinnollinen keskus on Kuolan kaupunki, joka sijaitsee 12 kilometrin päässä Murmanskista etelään. Piirin pinta-ala on 28 300 km² ja asukasluku 48 787 (2010). Noin 75 % asukkaista asuu kaupunkimaisissa yhdyskunnissa.

## Hallinnollinen jako
### Kaupunkikunnat
*Kildinstroi (Кильдинстрой)
*Kuola (Кола, *Kola*)
*Molotšnyi (Молочный)
*Murmaši (Мурмаши)
*Tumannyi (Туманный)
*Ylä-Tuuloma (Верхнетуломский, *Verhnetulomski*)

### Maalaiskunnat
*Mežduretšje (Междуречье)
*Pušnoi (Пушной)
*Teriberka (Turjanperä, Териберка)
*Tuuloma (Тулома, *Tuloma*)
*Uura (Ура-Губа, *Ura-Guba*)
## Lähteet

## Aiheesta muualla

*Kuolan piirin sivut   (kola.murmansk.ru)
*Муниципальный район Кольский район  Kuolan piiri Murmanskin aluehallinon sivuilla. 
*Kuolan kaupungin sivut   (gov-kola.ru)
Pitkäsiima

**Pitkäsiima** on seisova kalastuspyydys. Pitkäsiima koostuu *selkäsiimasta* ja siitä lähtevistä *tapseista* eli tapsisiimoista. Tapsin päässä on *koukku*, johon tulee syötti. Tapsit ovat tavallisesti vajaan metrin mittaisia ja niitä on kiinni selkäsiimassa ehkä 3–5 metrin välein. Siiman pituus ja koukkumäärä voi vaihdella suurestikin, paristakymmenestä yli sataan koukkuun.

Syöttinä voi olla matoja, jolloin on kyseessä matosiima, tai täkykaloja, jolloin on kyseessä täkysiima. Matosiimalla pyydetään esimerkiksi lahnaa ja ahventa. Täkysiimalla pyydetään kuhaa, haukea ja ankeriasta. Monet käyttävät samassa siimassa sekä matoja että täkyjä.

Ajosiima, jolla pyydetään lohta merialueella, on myös pitkäsiima.

Siiman laskutapa vaihtelee pyydettävän kalalajin mukaan. Mikäli pyydetään lahnaa lasketaan matosiima pehmeäpohjaiseen paikkaan noin parimetriseen veteen aivan pohjaan, kun taas ahventa matosiimalla pyydettäessä siima yleensä viritetään kohoin kulkemaan vuoroin pohjassa ja pinnassa. Kuhaa pyydetään syvänteen päällä kelluvalla pohjaan ankkuroidulla täkysiimalla, tai kuhien kulkureitille lasketulla pohjasiimalla.
Kouteron piiri

**Kouteron piiri** () on kunnallinen itsehallintoalue, kaupunkipiirikunta, Murmanskin alueella Venäjällä. Kouteron piiri sijaitsee Murmanskin alueen lounaisosassa 300 km Murmanskista lounaaseen ja ulottuu läntisimmässä pisteessään Suomen rajaan, Korvatunturiin. Kouteron piiri perustettiin vuonna 1979 ja sen status muutettiin piiristä (*raion*) kaupunkipiirikunnaksi (*gorodskoi okrug*) vuonna 2005.

Alueen pinta-ala on 4&nbsp;066 km², joka on 2,8% Murmanskin alueesta. Asukkaita vuonna 2006 oli 23&nbsp;200, joista 19&nbsp;900 kaupunkilaisia. Väestötiheys oli 5,7 as./km². Väkiluku on viime vuosina vähentynyt noin 500 asukkaalla vuodessa. 

Alueen hallintokeskus on Kouteron kaupunki. Alueella on raskasta vuoriteollisuutta ja metsäteollisuutta.

## Asutuskeskukset
*Koutero (Ковдор, Kovdor) 20&nbsp;600 asukasta vuonna 2002
*Jonski, Juonni (Ёнский) 2&nbsp;026 asukasta
*Rikolatva, Riekkolatva (Риколатва) 456 asukasta
*Jona (Ёна) 418 asukasta
*Leipi (Лейпи) 420 asukasta
*Kuropta (Куропта) 211 asukasta
* (Sljuda (Слюда) 6 asukasta 2002, 2007 asumaton)

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Городской округ Ковдорский район . Kouteron piiri Murmanskin aluehallinnon sivulla (mm. kartta).
*Piirin viralliset sivut 
*Kouteron epäviralliset sivut