Circuit de Spa-Francorchamps

**Circuit de Spa-Francorchamps** on moottorirata Stavelotin ja Malmedyn kunnissa Liègen maakunnassa Belgiassa.

Radalla on ajettu Formula 1:n Belgian Grand Prix’ta Zolderin ja Nivellesin ratojen lisäksi. Rata on pitkään ollut Formula 1 -radoista pisin; pituutta sillä oli aikaisemmin 14,1 km, nykyään noin 7 km. Radalla ajetaan myös muun muassa Porsche Supercupia, Formula 2- ja FIA WEC -sarjaa sekä vuosittain Span 24 tunnin ajo.

Kauden 1998 Belgian GP:n ensimmäisellä kierroksella radalla sattui Formula 1 -historian suurin kolari, jossa 13 autoa joutui keskeyttämään.

## Eau Rouge / Raidillon
Koko mutkayhdistelmää kutsutaan usein virheellisesti Eau Rougeksi. Alkuperäinen *Eau Rouge* oli vasemmalle kaartuva mutka, josta on edelleen käytössä pieni pätkä ennen oikealle jyrkkään ylämäkeen kääntyvää *Raidillon*-mutkaa. Eau Rouge ja sitä seurannut *Virage de l’Ancienne Douane* -mutka poistettiin radasta vuonna 1947, kun Raidillon rakennettiin radan nopeuttamiseksi. Nimensä Eau Rouge -mutka saa radan ali virtaavasta samannimisestä joesta.

Kaudella 1994 Raidillon-mutkaan tehtiin šikaani, jonka tarkoituksena oli pudottaa autojen nopeuksia turvallisuuden parantamiseksi. Taustalla oli kaksi kuolonuhria vaatinut San Marinon GP.

Koska Eau Rougesta on edelleen jäljellä lyhyt vasemmalle kaartava osa ennen oikealle ylämäkeen johtavaa Raidillonia, käytetään mutkayhdistelmästä joskus nimityksiä Eau Rouge-Raidillon tai Le Raidillon de l’Eau Rouge.

Vuoden 2019 Belgian F2-kisassa Raidillon-mutkassa sattui kuolemaan johtanut kolari, jossa kuoli ranskalainen kuljettaja Anthoine Hubert. Kolari tapahtui, kun Giuliano Alesi menetti Raidillon-mutkassa autonsa hallinnan, jolloin muut kuljettajat hänen takanaan joutuivat hidastamaan välttääkseen törmäyksen Alesiin. Sen seurauksena Hubert pyörähti turva-alueen rengasvalliin, jonka jälkeen Juan Manuel Correa törmäsi hurjalla nopeudella suoraan Hubertin kylkeen. Hubertin auto katkesi kahtia ja Correan auto romuttui ja kääntyi katolleen. Hubert kuoli noin puolitoista tuntia kolarin jälkeen. Correa sai kolarissa vakavat vammat, mutta selviytyi.

## Kunnostustyöt
Kaudella 2006 Spa-Franchorchamps’n rata pudotettiin Formula 1 -kilpailukalenterista, sillä rataan vaadittiin mittavat kunnostustyöt. Spa-Franchorchamps’n osakilpailu ajettiin jälleen 16. syyskuuta 2007. Radan ensimmäistä La Sourcen mutkaa oli siirretty 100 metriä eteenpäin, jotta uudet suuret varikkotilat mahtuivat radalle. Lisäksi muuria siirrettiin kauemmas radasta. Radan loppuosassa niin sanottua bussipysäkkišikaania muutettiin entistä hitaammaksi. Muutosten myötä radan pituus kasvoi hieman, nykyiseen 7,004 kilometriin.

Vuodeksi 2022 radan turva-alueita muutettiin leveämmiksi ja sora-alueita lisättiin, jotta kilpailunjärjestäjillä olisi tulevaisuudessa mahdollista järjestää myös moottoripyöräkilpailuja radallaan.

## Voittajat
Eniten voittoja Span radalta Formula 1:ssä on saksalaisella Michael Schumacherilla. Hän voitti kilpailun vuosina 1992, 1995, 1996, 1997, 2001 ja 2002. Suomen kansalaisista Spassa on voittanut Mika Häkkinen (vuonna 2000), Kimi Räikkönen (vuosina 2004, 2005, 2007 ja 2009), sekä Nico Rosberg (vuonna 2016).

Markus Palttala on voittanut Span 24 tunnin ajon Cat.2-luokassa Porschella PSI Motorsport Team -autokunnassa vuonna 2001, 1&nbsp;000 km:n ajon Le Mans Seriesin GT1 -luokassa Fordilla Marc VDS Racing Team -autokunnassa vuonna 2010 ja Span 24 tunnin ajon kokonaiskilpailun vuonna 2015 BMW Sports Trophy Team Marc VDS -autokunnassa.

Mika Salo on voittanut Span 24 tunnin ajon GT2-luokassa Ferrarilla AF Corse -autokunnassa vuonna 2006.

Toni Vilander on voittanut Span 24 tunnin ajon GT2-luokassa vuonna 2009, Pro-Am Cup -luokan vuonna 2013 ja Span 6 tunnin ajon FIA WEC -sarjassa LMGTE Pro -luokassa vuonna 2014 Ferrarilla AF Corse -autokunnassa.

### Grand Prix

### Formula 1

### GP2

### Formula 2

### GP3

### Porsche Supercup

## Lähteet
*Circuit de Spa-Francorchamps Formula1.com 
*Circuit de Spa Francorchamps 

### Viitteet

## Aiheesta muualla