open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
M25

**M25** on moottoritie Englannissa. Tie kiertää Suur-Lontoon ympäri ja on noin 188 km pitkä. M25 on Euroopan toiseksi pisin kehätie niukasti Berliinin kehätien jälkeen. M25 avattiin virallisesti lokakuussa 1986. Tie ei kuitenkaan ole mottoritietä aivan koko matkaa, Dartford Crossing Thamesin yli on A282-tie.

M25 on Britannian vilkkain tie, ja paikoin sillä on yli 200&nbsp;000 ajoneuvoa päivittäin. Vuonna 2024 vilkkain osuus oli liittymien 14 ja 15 väli. Sillä kulki keskimäärin 210&nbsp;000 ajoneuvoa päivässä. Britannian vilkkaimmista tieosuuksista neljä vilkkainta kuuluu M25-tiehen.

Tie on myös tunnettu liikenneruuhkista.

## Lähteet
Sundqvist

**Sundqvist**, **Sundquist** tai **Sundkvist** on muun muassa seuraavien henkilöiden sukunimi:

*Bernice Sundkvist (s. 1956), suomalainen teologian professori
*Bert Sundqvist (1921–1998), metsänhoitaja
*Bjørn Sundquist (s. 1948), norjalainen näyttelijä
*Björn-Erik Sundqvist (s. 1988), suomalainen jalkapalloilija
*Christel Sundqvist (s. 1970), suomalainen kirjailija
*Christoffer Sundqvist (s. 1978), suomalainen klarinetisti
*Edvin Sundquist (1885–1962), suomalainen lehtimies ja poliitikko
*Ernst Sundqvist (1893–1948), suomenruotsalainen kirjailija
*Folke Sundquist (1925–2009), ruotsalainen näyttelijä
*Gösta Sundqvist (1957–2003), suomalainen muusikko ja radiotoimittaja
*Haije Sundqvist (s. 1962), suomalainen näyttelijä ja laulaja, Gösta Sundqvistin sisar
*Håkan Axlander Sundquist (s. 1965), ruotsalainen kirjailija
*Jarl Sundqvist (1897–1967), suomalainen metsänhoitaja, Kemi Oy:n metsäosaston johtaja
*Karl-Johan Sundqvist (s. 1949), ruotsalainen jääkiekkoilija
*Kristian Sundqvist (s. 1973), konsultti ja vapaa toimittaja, Pietarsaaren Jaron entinen toiminnanjohtaja               
*Mika Sundqvist (1947–2021), suomalainen muusikko
*Oskar Sundqvist (s. 1994), ruotsalainen jääkiekkoilija
*Outi Knuuttila-Sundqvist, suomalainen kirjallisuuden kääntäjä
*Sanna Sundqvist (s. 1983), ruotsalainen näyttelijä
*Stig Sundqvist (1922–2011), ruotsalainen jalkapalloilija
*Susann Sundkvist (s. 1957), suomalainen korkeushyppääjä
*Ulf Sundqvist (1945–2023), suomalainen poliitikko, SDP:n kansanedustaja ja ministeri, STS-pankin johtaja 1982–1991.

Myös seuraavien henkilöiden alkuperäinen sukunimi oli Sundqvist:

*Kati Venäläinen, o.s. Sundqvist (s. 1975), suomalainen hiihtäjä
*Valdemar Salmelo, alk. Sundqvist (1892–1939), suomalainen jääkärikapteeni.
*Toivo Sarkama, alk. Sundqvist (1908-1996), suomalainen keskimatkojen juoksija.
Ollila

**Ollila** on suomenkielinen erisnimi, joka esiintyy paikannimenä ja sukunimenä.

## Paikannimi
* Ollila, asuinalue Kempeleen kunnassa
* Ollila, kylä Marttilassa
* Ollila, kylä Somerolla
* Ollila, kylä Vihdissä
* Ollila (Solnetšnoje), kylä Pietarissa Terijoen lähellä

## Sukunimi
* Aija Ollila (s. 1967), seitsenottelija
* Anne Ollila (s. 1960), historioitsija ja kulttuurintutkija
* Antti Ollila (s. 1994), freestylehiihtäjä
* Esko Ollila (1932–2021), insinööri, yrittäjä ja yritysjohtaja, teollisuusneuvos
* Esko Ollila (1940–2018), pankinjohtaja, keskustalainen poliitikko ja ministeri
* Hannu Ollila (s. 1962), jalkapalloilija
* Heikki A. Ollila (s. 1950), kokoomuslainen poliitikko
* Iiro Ollila (s. 1971), säveltäjä ja äänisuunnittelija
* Jorma Ollila (s. 1950), Nokia Oyj:n entinen pääjohtaja
* Juhani Ollila (1936–2019), muusikko ja jalkapallomaalivahti
* Jukka Ollila, kosketinsoittaja
* Jukka Ollila (1926–2026), harmonikansoittaja
* Jussi Ollila (s. 1974), näyttelijä ja muusikko
* Laura Ollila (s. 1989), juontaja ja lavastaja
* Lyyli Ollila (1888–1958), taidemaalari
* Maija-Riitta Ollila (s. 1956), filosofi
* Matti Ollila (s. 1950), elokuvantekijä
* Matti Ollila (1936–2016), tekniikan tohtori
* Oiva Ollila (s. 2008 tai 2009), lapsinäyttelijä
* Sinikka Ollila (s. 1939), kiekonheittäjä
* Tuomas Ollila (s. 2000), jalkapalloilija
* Valtteri Ollila (1928–1949), Seitajärven kylään tehdyn partisaanihyökkäyksen uhri
* Vilho Ollila (1896–1918), torpparin poika ja Punkalaitumen punakaartin päällikkö
* Yrjö Ollila (1887–1932), taidemaalari
* Tuomas Hannikainen (e. *Ollila*, s. 1965), kapellimestari ja viulisti.
Huxley

**Huxley** on englantilainen tiedemies- ja kirjailijasuku.  Sukuun kuuluu myös henkilöitä, jotka ovat toimineet Britannian korkeimmissa julkisissa viroissa.

## Suvun jäseniä
* Thomas Henry Huxley (1825–1895), biologi, Charles Darwinin teorioiden puolustaja.
* Julian Huxley (1887–1975), biologi, kirjailija ja humanisti, Unescon ensimmäinen johtaja ja yksi WWF:n perustajista, T. H. Huxleyn pojanpoika
* Aldous Huxley (1894–1963), kirjailija, T. H. Huxleyn pojanpoika
* Andrew Huxley (1917–2012), fysiologi ja biofyysikko, Nobelin lääketieteen palkinnon saaja, T. H. Huxleyn pojanpoika
Huygens

**Huygens** voi tarkoittaa:

;henkilöitä:
* Christiaan Huygens (1629–1695), alankomaalainen matemaatikko, fyysikko ja optiikan tutkija
* Constantijn Huygens (1596–1687), alankomaalainen runoilija
* Cornélie Huygens (1848–1902), alankomaalainen kirjailija, poliitikko ja feministi

;muita merkityksiä:
* Mons Huygens, Kuun korkein vuori Montes Apenninus -vuorijonossa
* 2801 Hyuygens, päävyöhykkeen asteroidi
* Cassini-Huygens, vuonna 1997 aloitettu miehittämätön avaruuslento
* Huygens, Cassini-Huygens-lentoon kuulunut Titan-kuuhun vuonna 2005 laskeutunut luotain
Vanhankaupunginselkä

**Vanhankaupunginselkä** () on Helsingin kantakaupungin itäpuolella sijaitseva merenlahti, jota ympäröivät Hermannin, Toukolan (Arabianrannan alue), Viikin, Herttoniemen ja Kulosaaren kaupunginosat. Lahden pohjoisosaan laskee Vantaanjoki, jonka suulle Vanhankaupunginkosken kupeeseen, nykyisen Vanhankaupungin alueelle Helsinki alun perin vuonna 1550 perustettiin.

Vanhankaupunginselän pohjoisosasta 316 hehtaarin kokoinen alue kuuluu EU:n Natura 2000 -luonnonsuojeluohjelmaan. Tästä 254 hehtaaria on luonnonsuojelualuetta. Luonnonsuojelualueen läheisyydessä sijaitsee myös tärkeitä Helsingin kaupungin ulkoilu- ja liikuntakohteita sekä Viikin Arboretum. 

## Nimitys
Lahdesta käytettiin 1600-luvulla nimeä *Helsingfors fjärden* (Helsingin selkä). Nimi *Gammelstadsfjärden* tuli käyttöön 1700-luvulla, joskin ajoittain käytettiin myös nimeä *Gumtäkts fjärden* (Kumpulan selkä). Suomalainen nimi Vanhankaupunginselkä tuli käyttöön 1800-luvun lopulla ja virallistettiin vuonna 1909. Lahden pohjoisosasta on käytetty myös nimeä Latokartanonlahti ().

## Linnut ja kalat
Alueella on havaittu kaikkiaan 285 lintulajia, joista 114 on pesinyt alueella viimeisten kymmenen vuoden aikana. Pesivien parien määrä on lähes 2&nbsp;500.

Lahdella esiintyy sekä makean veden kalalajeja että merilajeja. Lahden pohjukkaan laskeva Vantaanjoki on monille kalalajeille tärkeä kutupaikka, ja muun muassa lohi, taimen ja siika pyrkivät koskea pitkin ylävirtaan kutupaikoille. Kalastetettavia saalislajeja ovat erityisesti hauki ja kuha.

Vanhankaupunginlahden kaloissa on kuitenkin todettu merkittäviä pitoisuuksia PFAS-yhdisteitä, joilla voi olla terveyttä ja kehitystä heikentäviä vaikutuksia sikiöihin ja pieniin lapsiin. Sen vuoksi Helsingin kaupunki suosittelee, että erityisesti riskiryhmät eli raskaana ja hedelmällisessä iässä olevat sekä lapset ja nuoret eivät syö alueelta kalastettuja haukia ja isoja ahvenia. 


## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Viikin luonto -sivusto 
* Ympäristöministeriön Vanhankaupunginlahti-sivu
* Helsingin kaupungin ympäristökeskuksen sivu Vanhankaupunginlahden ja Laajalahden kosteikoista 
* Tietoa Vanhankaupunginlahdesta Viikin kampuksen sivuilla

## Kirjallisuutta
* 
* 
*
Pevisa

**PEVISA** (perinnöllisten vikojen ja sairauksien vastustamisohjelma) on Suomen  Kennelliiton hyväksymä ohjelma, jolla pyritään ehkäisemään koirilla esiintyviä erityisen perinnöllisiä vikoja ja sairauksia. Ohjelman tavoitteena on vähentää pääasiassa sellaisten periytyvien vikojen tai sairauksien leviämistä rodun kantaan, jotka alentavat koiran elinkykyä tai -toimintoja tai aiheuttavat koiran elämän laadun alenemisen.

Ehtona rotuyhdistyksen liittymiselle PEVISAan on, että sillä on Kennelliiton jalostustieteellisen toimikunnan hyväksymä jalostuksen tavoiteohjelma, josta selviää rodun jalostukselle asetetut suuntaviivat ja painopisteet. Voidakseen ilmoittaa ohjelmaan kuuluvan rodun pentueen Kennelliiton rekisteriin, pentueen vanhempien on täytettävä rotukohtaiset ehdot. Nämä ehdot määritellään kullakin rodulla tyypillisesti tavattavien vikojen ja sairauksien mukaan. Ehtona voi olla esimerkiksi rekisteröintiä edeltävä pakollinen tutkimus näiden nimenomaisten ongelmien toteamiseksi. Esimerkiksi suomenlapinkoirapentueen vanhempien silmät ja lonkat on tutkittava ennen pentueen rekisteröintiä.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Suomen kennelliitto
Väyrynen

**Väyrynen** tai **Wäyrynen** on suomalainen sukunimi, joka on muun muassa seuraavilla henkilöillä:

*Antero Väyrynen (1916–1970), sosiaalidemokraattinen poliitikko ja ministeri
*Eemeli Väyrynen (1910–2011), maatalousteknikko ja keksijä, Paavo Väyrysen isä
*Elviira Väyrynen (s. 2005), pianisti
*Eve Väyrynen, toimittaja ja radiojuontaja
*Heikki Väyrynen (1888–1956), geologi ja mineralogi, jonka mukaan on nimetty väyryneniitti
*Henri Väyrynen (s. 1991), yleisurheilija
*Janne Väyrynen (s. 1992), jääkiekkoilija
*Johannes Väyrynen (1860–1927), rovasti ja Kajaanin kappalainen ja kirkkoherra
*Juhani Väyrynen (s. 1945), kokeellisen fysiikan emeritusprofessori
*Jukka-Pekka Väyrynen (s. 1961), karateka
*Kalevi Väyrynen (1914–1980), arkkitehti
*Katri Wäyrynen, kenttäratsastaja
*Kauko Väyrynen (1925–2004), oopperalaulaja ja näyttelijä
*Max Väyrynen (s. 2002), jääkiekkomaalivahti
*Mika Väyrynen (s. 1965), jalkapalloilija 
*Mika Väyrynen (s. 1967), harmonikkataiteilija
*Mika Väyrynen (s. 1981), jalkapalloilija
*Olavi Väyrynen (s. 1923), kilpailuasiamies
*Oma Väyrynen (1914–1992), runoilija
*Paavo Väyrynen (s. 1946), keskustalainen poliitikko, ministeri ja europarlamentaarikko
*Paavo Väyrynen (1898–?), laulaja ja arkkiveisujen tekijä
*Pekka Wäyrynen (1846–1880), suomentaja
*Pekka Väyrynen (s. 1948), kuvataiteilija
*Pentti Väyrynen (1926–2011), kenraaliluutnantti
*Pirjo Väyrynen (*Lola*, s. 1949), laulaja
*Riikka Väyrynen, myöh. *Timonen*, laulaja
*Raimo Väyrynen (s. 1947), politiikantutkija
*Sara Väyrynen (o.s. *Sajanti*, s. 1987), estejuoksija
*Seppo Väyrynen (s. 1950), työtieteen emeritusprofessori
*Tarja Väyrynen, rauhan- ja konfliktintutkimuksen professori
*Tarmo Väyrynen (s. 1950), kirjailija
*Taru Väyrynen (o.s. *Järvilehto*, ent. *Mäkinen*, s. 1944), kirjailija, Tarmo Väyrysen puoliso
*Tauno Väyrynen (1911–1983), yrittäjä ja yritysjohtaja, kauppaneuvos
*Teemu Väyrynen (s. 1997), suomalainen jääkiekkoilija
*Tim Väyrynen (s. 1993), jalkapalloilija
*Valtteri Väyrynen (s. 1994), muusikko
*Vilho Väyrynen (1912–2000), sosiaalidemokraattinen kansanedustaja ja ministeri
*Ville Väyrynen (s. 1975), Kokoomuksen poliitikko, kansanedustaja ja kirurgi

## Katso myös
*Väyryneniitti, mineraali
Kloroformi

**Kloroformi** (myös **trikloorimetaani**, **metaanitrikloridi**, **formyylikloridi**) on klooria sisältävä orgaaninen yhdiste. Se on normaaliolosuhteissa olomuodoltaan väritön, makeantuoksuinen ja voimakkaasti haihtuva neste, joka ei ole syttyvää kaasumaisenakaan. Kloroformi liukenee niukasti veteen, mutta hyvin asetoniin, ja sekoittuu etanoliin ja dietyylieetteriin.

Kloroformia käytetään liuottimena, laboratoriokemikaalina ja synteesien lähtöaineena. 1800-luvulla kloroformia käytettiin myös nukutusaineena. Sillä oli kuitenkin vaarallisia toksikologisia ominaisuuksia ja taipumus aiheuttaa äkillisiä, kuolettavia sydämen rytmihäiriöitä. Kloroformin epäillään aiheuttavan syöpää (eli se on mahdollisesti syöpää aiheuttava, IARC Ryhmä 2B) Kansainvälisen syöväntutkimuskeskuksen (IARC) monografioiden mukaan.

## Ominaisuuksia
* Liukoisuus veteen 20&nbsp;°C:ssa: 0,8 g/100 ml
* Höyrynpaine 20&nbsp;°C:ssa: 21,2 kPa 
* Suhteellinen höyryn tiheys: 4,12 (ilma = 1)

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* 
* PubChem: Chloroform 
* KEGG: Chloroform 
* ChemBlink: Chloroform
Salpausselän luonnonystävät

**Salpausselän luonnonystävät** on Suomen luonnonsuojeluliiton paikallisyhdistys Lahdessa ja sen ympäristössä. Jäseniä yhdistyksessä oli vuonna 2017 noin 450. 

Yhdistyksen tarkoituksena on herättää ja ylläpitää harrastusta luonnontuntemiseen, -tutkimiseen ja -suojelemiseen ja olla luonnosta kiinnostuneiden henkilöiden yhdyssiteenä toiminta-alueellaan. Salpausselän luonnonystävät järjestää erilaisia tilaisuuksia ja luontoretkiä sekä edistää luonnonsuojelua yhteistoiminnassa muiden luonnonsuojelua ajavien tahojen kanssa. 

Yhdistys toimii aktiivisesti myös rakentamis-, maankäyttö- ja kaavoitusasioissa. Luonnonystävien tavoitteena on varmistaa Lahden kaupungin kaavoituksen lainmukaisuus ympäristönäkökulmasta. Lahdessa ilmestyvän Etelä-Suomen Sanomien mukaan yhdistys on ”maan kärkikaartia kaavoitusta koskevien valitusten laatijana”. Helmikuussa 2017 ilmestyneen uutisen mukaan yhdistys on tehnyt vuoden 2006 jälkeen ainakin 17 kaavavalitusta.

Yhdistyksen edustajat osallistuvat Etelä-Hämeen luonnonsuojelupiirin toimintaan.

## Puheenjohtajia
*Erkki Rope, 1980-luvun alkupuoli
*Martti Vikberg, 1990-luvun loppupuoli

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Salpausselän luonnonystävät ry
Greetings from Asbury Park, N.J.

**Greetings from Asbury Park, N.J.** on yhdysvaltalaisen laulaja-lauluntekijä Bruce Springsteenin esikoisalbumi vuodelta 1973. 

Albumi äänitettiin Brooks Arthurin 914 Studiosilla Blauveltissa New Yorkissa. Äänittäjänä toimi Louis Lahav. Kappaleiden "Growin’ Up", "Does This Bus Stop at 82nd Street?", "For You", "Lost in the Flood" ja "It’s Hard to Be a Saint in the City" sanoitukset perustuivat Springsteenin omakohtaisiin kokemuksiin. Kappaleet "Spirit in the Night" ja "Blinded by the Light" Springsteen kirjoitti vasta äänitysten aikana sen jälkeen, kun Clive Davis oli vaatinut levylle radiosoittoon kelpaavia hittikappaleita.

Levy-yhtiön johtohenkilöiden antamasta tuesta ja positiivisista arvosteluista huolimatta Greetings from Asbury Park, N.J. -albumi ei menestynyt kaupallisesti.

## Kappaleet
Kaikki kappaleet tehnyt Bruce Springsteen.

**A-puoli**
# Blinded by the Light – (5:04)
# Growin’ Up – (3:05)
# Mary Queen of Arkansas – (5:21)
# Does This Bus Stop at 82nd Street? – (2:05)
# Lost in the Flood – (5:17)

**B-puoli**
# The Angel – (3:24)
# For You – (4:40)
# Spirit in the Night – (4:59)
# It’s Hard to Be a Saint in the City – (3:13)

## Kokoonpano
*Bruce Springsteen&nbsp;– laulu, akustinen kitara, sähkökitara, huuliharppu, piano, koskettimet, kättentaputukset, bassokitara kappaleissa “Blinded by the Light” ja “Spirit in the Night”
*Clarence Clemons&nbsp;– saksofoni, taustalaulu, kättentaputukset
*Vini Lopez&nbsp;– rummut, taustalaulu, kättentaputukset
*David Sancious&nbsp;– piano, Hammond-urut, koskettimet
*Garry Tallent&nbsp;– bassokitara
*Richard Davis&nbsp;– kontrabasso kappaleessa "The Angel"
*Harold Wheeler&nbsp;– piano kappaleissa "Blinded by the Light" ja "Spirit in the Night"

## Cover-versiot

Kappaleesta "For You" on tehnyt oman versionsa vuonna 1977 Greg Kihn albumillaan *[[Greg Kihn Again]]* sekä singlellä *For You* / "Mood Mood Number" (Beserkley Records BZZ 4).

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Kylmälä, Otto: Greetings from Asbury Park, N.J.. *Desibeli.net* 3.7.2008.
Optoelektroniikan tutkimuskeskus

**Optoelektroniikan Tutkimuskeskus (ORC)** on Tampereen yliopiston (vuoteen 2018 Tampereen teknillisen yliopiston) erillislaitos, jonka perusti professori Markus Pessa vuonna 2000. Se on nanofotoniikan ja optoelektroniikan tutkimuskeskus.

ORC:llä työskentelee noin 70 henkilöä ja neljä tutkimusryhmää, joiden tutkimusalueita ovat puolijohdeteknologia, ultranopea ja tehokas optiikka, pintatiede ja nanofotoniikka. Tutkimusprojektit tuottavat vuosittain yli 150 tieteellistä julkaisua ja niiden tuloksena on syntynyt useita yrityksiä. Laitoksen budjetti on noin kuusi miljoonaa euroa vuodessa.

Laitoksen johtajana toimii Pekka Savolainen.

## Lähteet
Kohdunsuu

**Kohdunsuu** () on kohdun kaulakanavan aukko, joka avautuu emättimen pohjaan. Alateitse synnyttäneillä naisilla se on rakomainen, synnyttämättömillä pyöreä.

## Lähteet
Hirsipuu

**Hirsipuu** on kynällä ja paperilla pelattava arvauspeli kahdelle tai useammalle pelaajalle. Toinen pelaajista miettii sanaa ja toinen yrittää arvailla sanaa ehdottelemalla kirjaimia. 

## Pelaaminen
Arvattava sana näytetään arvaajalle rivinä alaviivoja (_), joiden lukumäärä vastaa sanan kirjainten lukumäärää. Jos arvaava pelaaja ehdottaa kirjainta, joka esiintyy sanassa, toinen pelaaja kirjoittaa sen kaikkiin niihin kohtiin, joissa se sanassa esiintyy. Jos ehdotettu kirjain ei esiinny sanassa, toinen pelaaja piirtää yhden kuvion elementin. Peli päättyy, kun: 

* Arvaava pelaaja saa sanan valmiiksi, eli ehdottaa jokaista sanassa esiintyvää kirjainta, tai arvaa koko sanan oikein
* Toinen pelaaja saa piirrettyä loppuun hirsipuussa roikkuvan tikku-ukkohahmon.

## Variaatiot
Pelin tarkka pelaamistapa vaihtelee: jotkut piirtävät hirsipuun kummulle, kun jotkut piirtävät sen hirttolavalle. Jotkut pelaajat piirtävät hirsipuun ennen peliä ja piirtävät pelin aikana vain miehen ruumiin (perinteisesti pää, keskivartalo, vasen käsi, oikea käsi, vasen jalka ja oikea jalka). Jotkut pelaajat aloittavat kuvion piirtämisen tyhjästä ja piirtävät siis ensin hirsipuun antaen arvaajalle enemmän mahdollisuuksia. 

Peliä saatetaan myös pelata moninpelinä, jolloin arvaajia on enemmän kuin yksi. Lisäksi vaihtelua on siinä, kirjoitetaanko arvatut kirjaimet muistiin arvaajan nähtäville, ja saako arvaaja arvata uudestaan jos hän ehdottaa jotain jo ehdotettua kirjainta. Joskus peliä pelataan myös niin, että sanan keksijä kirjoittaa sanan ensimmäisen ja viimeisen kirjaimen sekä kaikki muut samat kirjaimet ennen peliä. 

## Historia

*The Oxford Guide to Word Gamesin* kirjoittajan Tony Augarden mukaan ”hirsipuun alkuperä on epävarma, mutta se näyttää syntyneen viktoriaanisella aikakaudella”.

Alice Berta Gommesin *Traditional Games* -kirjassa (1894) mainitaan peli nimeltä ”Birds, Beasts and Fishes” (). Sen säännöt ovat yksinkertaiset: yksi pelaajista kirjoittaa eläinsanan ensimmäisen ja viimeisen kirjaimen ja muut yrittävät arvata välissä olevat kirjaimet. 

Toisissa lähteissä peliä kutsutaan nimillä ”Gallows” ja ”The Game of Hanging”.

## Strategiaa

Hirsipuuta pelattaessa kannattaa arvaukseksi valita tavallisia kirjaimia, suomen kielessä yleensä vokaaleja. Jos kirjaimista näyttäisi muodostuvan joku sana, kannattaa yrittää arvata puuttuvat kirjaimet.

Arvuuttajana kannattaa valita sanoja, joissa on sekä etu- että takavokaaleita (*labyrintti*, *pyramidi*) tai joissa sama kirjain ei toistu (*korsi*, *sotka*, *kaivo*).

## Aiheesta muualla

*JavaScript-hirsipuu – kokeile pelaamista selaimellasi
John Phillips (astronautti)

**John L. Phillips** (s. 15. huhtikuuta 1951 Fort Belvoir, Virginia) on yhdysvaltalainen astronautti. Hän on asunut lapsena pisimpään Scottsdalessa, Arizonassa ja tuli ylioppilaaksi Scottsdalen lukiosta 1966. Hän valmistui  U.S. Naval Academystä 1972. Siellä hän hankki kandidaatin tutkinnon matematiikassa ja venäjän kielessä. Hän opiskeli diplomi-insinööriksi pääaineena lentotekniikka ja valmistui University of West Floridasta 1974. Hän hankki maisterin tutkinnon luonnontieteestä ja väitteli geofysiikasta University of Californiasta, Los Angeles (UCLA) 1984 ja 1987, vastaavasti.

Phillipsistä tuli laivaston lentäjä marraskuussa 1974. Hän lensi Vought A-7 Corsair -hävittäjää Naval Air Station Lemooressa ja palveli Attack Squadron 155:ssä USS Oriskany- ja USS Roosevelt -lentotukialuksilla. Hän on toiminut värvaysupseerina Albanyssä, New Yorkissa, ja lensi  CT-39 Sabrelineria Naval Air Station North Islandissa, Kaliforniassa. Phillipsillä on yli 4&nbsp;400 lentotuntia ja 250 tukialuslaskua. Hän oli Laivaston reservissä 1982–2002 A-7-lentäjänä ja muissa tehtävissä. Hänen sotilasuransa päättyi 2002 Captain, USNR, arvolla.

## Tieteellinen ura
1982 Phillips lähti laivastosta ja aloitti jatko-opinnot UCLAssa. Siellä hän tutki NASAn Pioneer Venus -aluksen dataa. Kun hän väitteli, hän sai J. Robert Oppenheimer Postdoctoral Fellowshipin Los Alamos National Laboratoryyn ja otti pysyvän viran sieltä 1989. Hän tutki aurinkoa ja avaruussäätä. Vuosina 1993–96 hän oli Solar Wind Plasma Experiment -instrumentin päätutkija (ESA:n Ulysses-aluksen laite). Hän on tehnyt 156 tieteellistä artikkelia.

## Palkintoja
Opinnoistaan Phillips sai National Merit Scholar -palkinnon, hän valmistui toiseksi parhaana (902 oppilaasta) U.S. Naval Academystä. Hän on saanut kaksi NASAn Group Achievement Awards -palkintoa ESAn Ulysses-missiosta ja työstään Los  Alamos National Laboratoryssä hän sai Distinguished Performance Award -palkinnon 1996. Hän on saanut NASA Space Flight Medal -mitalin ja useita mitaleita sotilasuransa aikana.

## Perhe
Hänen vaimonsa on Laura Jean Doell, jonka syntypaikka on Scotia, New York. Heillä on kaksi lasta. 

Harrastuksia Phillipsillä on hiihto, kanootilla soutaminen, retkeily ja kuntoilu.

## Astronautti
NASAan hänet valittiin astronautiksi huhtikuussa 1996. Hän aloitti koulutuksensa Johnson Space Centerissä elokuussa 1996.

Hän lensi STS-100-sukkulalennolla 19. huhtikuuta – 1. toukokuuta 2001 ja viipyi avaruudessa 12 päivää. Tämä miehistö asensi Canadarm-2-nosturin avaruusasemaan. 

15. huhtikuuta 2005 klo 00:55 (UTC) hän lensi Sojuz-kantoraketilla ja -avaruusaluksella ISS-avaruusasemalle (ISS Expedition-11). Hän viipyi asemalla kuusi kuukautta. Phillipsin asema oli Flight Engineer tai NASA Science Officer eli lentotehtävä oli teknis-tieteellinen. Mukana lennolla olivat myös Venäjän Sergei Krikaljov ja ESA:n Roberto Vittorio.

Phillips osallistuu myös 16. maaliskuuta 2009 laukaistulle ISS-avaruusasemalle suuntautuneelle STS-119 avaruussukkulalennolle tehtäväspesialistina.

## Aiheesta muualla

* http://www.jsc.nasa.gov/Bios/astrobio_activemgmt.html
Ekseema

**Ekseema** on yhteisnimi ryhmälle tulehduksellisia ihosairauksia, joilla on samankaltainen ulkonäkö. Keskeinen oire on kutina.

## Ekseemat
Ekseemat jaetaan karkeasti kahteen muotoon: *akuuttiin* ja *krooniseen*. Ekseema voi kuitenkin käydä läpi sekä akuutteja että kroonisia vaiheita säännöllisesti toistuen.

### Akuutti ekseema
* Punoittava iho
* Pieniä, kirkkaita vesikelloja tai vetistystä
* Haavaisen, verestävän näköinen
* Koepalassa orvaskeden tulehdussolujen kertymää ja marraskeden solujen välitilan nestekertymiä

### Krooninen ekseema
* Kuiva, hilseilevä, halkeileva, paksuuntunut iho
* Joskus myös punoittava
* Mikroskoopissa hilse näkyy epäkypsinä pintasoluina

## Ekseemataudit
Ekseemataudeilla on useita eri nimiä. Nimi on yleensä vain ekseemaa kuvaava, eikä kerro sen syystä tai synnystä mitään. Ekseemataudin syy on harvoin edes tiedossa. Vielä ei ole selvitetty taudin lähtökohtia, mutta ekseemat voidaan jakaa karkeasti kahteen pääryhmään: *sisäsyntyisiin* ja *ulkosyntyisiin* ekseemoihin.

### Sisäsyntyiset ekseemat
* Atooppinen ekseema
* Seborrooinen ekseema eli taliköhnä
* Lanttiekseema eli nummulaariekseema
* Staasiekseema

### Ulkosyntyiset ekseemat
* Kosketusekseema, allerginen
* Kosketusekseema, toksinen
* Aurinkoekseema
* Infektioekseema

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Ihottuma, Terveyskirjasto.fi
Aurinkoekseema

**Aurinkoekseema**, tunnetaan myös nimellä **krooninen aktiininen dermatiitti**, on harvinainen, hankalahoitoinen valoyliherkkyysihottuma (ultraviolettivalo), joka on yleensä voimakasasteinen ja hankala hoitaa. Aurinkoekseemaa esiintyy ensisijaisesti kasvoissa ja käsivarsissa (valolle alttiit kohdat), mutta se voi myös levitä muualle kehoon. Yleensä tauti on pahimmillaan kesällä, mutta voi muuttua ympärivuotiseksikin ajan kuluessa. Potilaalla on lisäksi usein myös tavallinen kosketusallergia. Tautia esiintyy enemmän miehillä. Mekanismia ei tunneta. Diagnoosin teko ei ole helppoa, sillä tauti muistuttaa monia muita ihosairauksia.

## Lähteet
*
*
Sahrami

**Sahrami** () on maustesahramin (*Crocus sativus*) rihmamaisista luoteista saatava mauste ja väriaine.

Sahrami maistuu kitkeränmakealta ja tuliselta. Sitä käytetään pienissä määrin esimerkiksi espanjalaisessa paellassa ja zarzuelassa, italialaisessa risotossa ja ranskalaisessa bouillabaissessa. Sitä käytetään paljon myös iranilaisessa ja intialaisessa keittiössä. Suomessa sahramia käytetään yleisimmin kalaruoissa kuten lohikeitossa sekä leivonnaisissa. Jouluna sahramilla maustetaan joulupullaa ja pääsiäisenä pääsiäispullaa. Sahramilla on myös maustettu alkoholijuomia. Antiikin Roomassa sahramia joskus siroteltiin ilmaan, jotta se puhdistuisi.

Maustesahramin kukan emissä on kolme kirkkaan oranssinpunaista luottia. Ne kerätään käsin ja kuivataan sahramiksi, minkä jälkeen ne voidaan myydä kokonaisina tai jauheena. Yhden sahramikilon valmistamiseen tarvitaan 150&nbsp;000 maustesahramin kukkaa. Sahrami onkin maailman kallein mauste. Sahrami on kuitenkin erittäin riittoisaa.

Sahramin viljely aloitettiin noin 3 500 vuotta sitten. Sahramin tuottajamaita ovat muun muassa Espanja, Kreikka, Intia, Iran, Ranska, Turkki ja Marokko. 

EU:n maantieteellisen suojan ovat saaneet Espanjan La Manchan, Italian L’Aquilan ja Kreikan Kozánin sahramit. Sahramia myös väärennetään. Aidossa sahramissa on tunnusomainen voimakas aromi, mutta väärennetyssä ei ole juuri lainkaan tuoksua. Aito sahrami on myös kitkerämmän makuista verrattuna väärennettyyn.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

*Gernot Katzer's spice pages: Saffron (''Crocus sativus'')
Jugendsali

**Jugendsali** on entinen pankkisali ja yksi Suomen jugend-tyylisistä sisätiloista, joka sijaitsee ns. Uschakoffin talossa Helsingissä. Sali on suojeltu ja kahvilana avoinna yleisölle. 

Rakennuttajansa, venäläissyntyisen kauppiaan Jegor Uschakoffin mukaan nimetty talo valmistui kahdessa osassa 1815–1816 ja 1826–1827. Rakennuksen suunnitteli arkkitehti Pehr Granstedt ja se edustaa uusklassismia. Kolmikerroksisessa talossa sijaitsivat alkuaan Uschakoffin kauppaliike ja yksityisasunto. Uschakoffin suvun jälkeen rakennuksen omisti 1885–1896 kauppaneuvos ja kustantaja G. W. Englund joka piti siinä kirjakauppaansa. Hänen jälkeensä talon osti liikepankki Privatbanken i Helsingfors, joka halusi muuttaa Uschakoffin talon pankkitoiminnan tarpeita vastaavaksi ja kutsui tehtävään arkkitehti Lars Sonckin. Tämä tunsi talon hyvin, sillä hänen oma toimistonsa ja asuntonsa oli sen kolmannessa kerroksessa. Sonckin suunnitelmien mukaan saneerattu rakennus avattiin pankkikäyttöön 1904. 

Sonckin uudistaman talon tärkein osa oli entisen sisäpihan paikalle rakennettu pankkisali. Sali on kolmilaivainen ja holvattu, mikä tekee siitä hieman kirkkosalin kaltaisen. Se saa valoa keskilaivan lasisen katon läpi; tämä on kenties Suomen ensimmäinen lasista tehty kattorakennelma. Pankkisalin rikkaan koristelun, ornamentit, koristemaalaukset ja kiviveistokset suunnitteli Sonckin apulainen Valter Jung, jonka käsialaa olivat myös alkuperäiset kalusteet. Salin päädyssä oli alun perin Jungin suunnittelema puolipyöreä lyijylasi-ikkuna, joka kuitenkin poistettiin 1910-luvulla kun salia laajennettiin puolipyöreällä osalla. Taidemaalari Vilho Sjöström maalasi laajennusosan kattoon freskon joka esittää näkymää Korkeasaaresta Helsinkiin päin.

Pankkitoiminta Uschakoffin talossa loppui 1922, kun Helsingfors Privatbanken yhdistyi Pohjoismaiden Yhdyspankkiin joka vuokrasi talon tilat muille yrityksille. Vuonna 1961 Helsingin kaupunki osti rapistuneen talon Yhdyspankilta ja saneerasi sen virastokäyttöön arkkitehti Aarno Ruusuvuoren suunnitelmien mukaan. Saneerauksessa noudatettiin ns. fasadismia: koko talo julkisivuja ja pankkisalia lukuun ottamatta purettiin maan tasalle ja rakennettiin uudelleen. Samalla pankkisali ja siihen kuuluva pääportaikko kuitenkin entistettiin alkuperäiseen asuunsa. Salin uudeksi nimeksi annettiin Jugendsali. Se toimi aluksi kaupungin edustustilana, ja myös kaupungin näyttely- ja neuvontapiste Helsinki-tiedotus toimi sen tiloissa 1984-2008.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Åkesoft

**Åkesoft** oli suomalainen videopelejä kehittänyt tiimi, jonka jäsenet eivät ole julkistaneet henkilöllisyyttään. Ryhmä teki ilmaisjakeluun yksinkertaisia, amatöörimäisiä ja humoristisia pelejä PC-tietokoneille vuosina 1993−1996. Pelit levisivät tuolloin vielä käytössä olleiden BBS-purkkien sekä myös internetin välityksellä.

## Historia
Åkesoft sai alkunsa keväällä 1993 nuorten poikien halusta julkaista huumoripitoisia ja omalaatuisia tietokoneohjelmia. Tiimin nimi perustui heidän ensimmäiseen graafiseen peliinsä, jossa uitiin Åke-nimisellä ankalla uima-altaassa. Alatyylinen huumori ja peli-ideat kumpusivat tiimin luonteesta kaveriporukkana. Pelit olivat pääasiassa vitsejä, sillä ohjelmointitaidot eivät riittäneet parempaan, eikä taitojen kehittämiseen myöskään ollut kiinnostusta. Ryhmän jäsenet toimivat alusta alkaen nimettömästi.

Peleissä ja julkaisupaketeissa irvailtiin usein BBS- ja demoskene-kulttuurien ominaispiirteille. Niillä myös koeteltiin käyttäjäänsä, sillä osa peleistä ei varsinaisesti ollut edes pelejä: esimerkiksi *Sokkomadossa* oli musta ruutu, joka pian ilmoitti pelaajan kuolleen. 

Åkesoftin peleistä *Invataksi* on saanut kulttimaineen 1990-luvulla tietokoneita harrastaneiden keskuudessa. *Invataksissa* pelaaja on taksikuski, jonka pitää viedä asiakkaita määränpäihinsä heidän epäselvän puheensa perusteella. Pelaaminen tapahtuu kohdetta klikkaamalla. Tiimi sai idean peliin radiossa pyörineestä show’sta, jossa viikoittainen vitsi liittyi ”invataksilla”-sanan lausumiseen. Peli esiteltiin lyhyesti *[[Mikrobitti]]*-lehdessä palstalla, jossa käytiin läpi lehden MBnet-purkkiin laitettuja uusia ohjelmia. Pelin sanottiin olevan ”sairas” ja ”lähinnä omituinen parodia tietokonepelistä”. Tiimi arvelee *MikroBitin* mainoksen vaikuttaneen *Invataxin* suosioon. 

Åkesoftin into julkaisutoimintaan hiipui, kun heidän *Bepa Quest* -pelinsä johti oikeudenkäyntiin. Ryhmän jäsenet olivat käyttäneet peliä henkilöön kohdistuvan kiusanteon välineenä. Åkesoft lopetti toimintansa vuonna 1996.

## Tuotanto
* *Invataxi*
* *Bepa Quest*
* *Sokkomato*
* *Kuolinilmoitusgeneraattori*
* *Seksipuhelinsimulaattori*
* *Iltapanomat-lehti*
* *Joulukalenteri*
* *Åkesoft megademo*
* *The Last Animal Action Hero*
* *Swedish Erotics* -demo
* *Kehkeytyksen riemulähteet*
* *Tampere-Rovaniemi* (junasimulaattori)
* Naimapamppu -demo
* Nunna napatanssijana -demo
* Riuku -demo

## Lähteet
* 

### Viitteet
Klamydia

**Klamydia** on nykyään Suomen yleisin bakteerin aiheuttama seksitauti. Vuonna 2016 Suomessa todettiin 14 311 klamydiatartuntaa, joka on suurin tartuntarekisteriin ilmoitettu vuosittainen määrä koskaan. Eniten tapauksia oli Helsingin ja Uudenmaan sairaanhoitopiirissä ja väkimäärään suhteutettuna eniten Lapin sairaanhoitopiirissä.

Klamydian aiheuttaja on *Chlamydia trachomatis* -niminen bakteeri, joka tunkeutuu solun sisään lisääntyäkseen siellä. Itämisaika on tavallisesti 1&ndash;3 viikkoa, mutta se voi olla pidempikin. Infektio saattaa olla myös täysin oireeton, mutta on silloinkin aina tarttuva.

Klamydia tarttuu emätin- ja peräaukkopenetraatiossa sekä suuseksissä. Se saattaa tarttua myös synnytyksessä, jolloin vastasyntynyt voi sairastua silmätulehdukseen tai keuhkokuumeeseen. Seksissä kondomi suojaa klamydiatartunnalta hyvin.

## Oireet ja hoito
Naisilla tyypillisiä oireita ovat lisääntynyt valkovuoto, verinen vuoto, virtsaoireet ja alavatsakipu. Ainakin 90 % naisten klamydiatartunnoista on oireettomia.

Klamydiainfektio aiheuttaa miehillä yleensä virtsaputkentulehduksen. Tyypillisiä oireita ovat kutina, kirvely virtsatessa sekä väritön tai vaalea vuoto virtsaputkesta. Noin puolet miesten klamydiatartunnoista on oireettomia.

Klamydia voidaan todeta luotettavasti virtsanäytteestä, tai näyte voidaan ottaa myös virtsaputken suulta ja naisilta kohdunkaulan kanavasta vanupuikolla. Infektio voidaan parantaa antibioottihoidolla. Hoidon teho on syytä varmistaa kontrollinäytteenotolla.

## Hoitamattoman infektion seuraukset
Klamydia on usein oireeton, mutta myös oireeton klamydia voi aiheuttaa terveysongelmia ja komplikaatioita myöhemmin elämässä, mikäli sitä ei hoideta antibiooteilla kuntoon.

Hoitamaton tulehdus voi nousta naisilla kohtuun, munanjohtimiin tai munasarjoihin ja aiheuttaa pikkulantion tulehduksen tai munanjohdinvaurion, joka voi johtaa munanjohtimien osittaiseen tai täydelliseen tukkeutumiseen. Tämä puolestaan voi johtaa kohdunulkoiseen raskauteen tai jopa hedelmättömyyteen. Hoitamaton klamydia saattaa aiheuttaa myös sisäsynnyttimien tulehduksen (pelvic inflammatory disease, PID).
Myös miehillä klamydia voi johtaa lapsettomuuteen, sillä miehillä hoitamaton klamydia voi aiheuttaa lisäkivestulehduksen, joka saattaa hoitamattomana johtaa lapsettomuuteen.

## Klamydia suussa tai silmässä
Yleisimmin klamydia tarttuu seksin välityksellä sukuelimiin. Se voi kuitenkin tarttua myös silmiin tai suuhun. Klamydia suussa tai nielussa saattaa aiheuttaa kurkkukipua ja imusolmukkeiden turpoamista. Silmässä taas klamydia aiheuttaa sidekalvontulehduksen kaltaisia oireita.
Klamydia voi tarttua synnytyksen yhteydessä äidistä lapseen, jolloin se voi aiheuttaa lapsella silmätulehduksen tai keuhkokuumeen. Tämä on kuitenkin Suomessa varsin harvinaista, sillä vuosittain klamydiatartunta todetaan vain noin kymmenellä 0–4-vuotiaalla.

## Katso myös
* Keuhkoklamydia
* Trakooma

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Terveyskirjasto.fi – Klamydia
* THL – Klamydia
Pentti Fagerholm

**Pentti Johannes Fagerholm** (25. tammikuuta 1935 Kuhmoinen – 20. helmikuuta 2015 Helsinki) toimi Yleisradion kuuluttajana 1956–1976, radion lähetystoiminnan esimiehenä 1977–1984 ja pääkuuluttajana 1985–1998. Koulutukseltaan hän oli yhteiskuntatieteen maisteri.

Pentti Fagerholmin ääni tunnetaan myös stereotestistä.

Fagerholmilla on kolme lasta; nuorin poika, Matti, tunnetaan parhaiten taiteilijanimellä Michael Monroe.

Fagerholm kuoli 80-vuotiaana sydänvaivojen uuvuttamana Haartmanin sairaalassa Helsingissä. Hänet on haudattu Hietaniemen hautausmaalle.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Yle Elävä Arkisto: Pentti Fagerholm 
* Pentti Fagerholmin muistokirjoitus ''Helsingin Sanomissa''
Nukuʻalofa

**Nukuʻalofa** on eteläisellä Tyynellämerellä sijaitsevan Tongan saaristovaltion pääkaupunki. Siellä oli vuoden 2016 väestönlaskennan mukaan 23&nbsp;000 asukasta, koko pääkaupunkialueella noin 35&nbsp;000. Noin kolmannes Tongan koko väestöstä asuu Nuku‘alofassa. Kaupunki sijaitsee Tongatapun saaren pohjoisrannikolla. 

Kaupungin nimi on tongaa ja kääntyy kuta kuinkin muotoon "rakkauden koti".

## Historia
Englantilainen kapteeni James Cook vieraili kaupungissa vuonna 1777.

Vuonna 2006 merkittävä osa kaupungin keskustasta vahingoittui mellakoiden yhteydessä. Vahinkoja korjattiin Kiinan myöntämällä 55 miljoonan dollarin suuruisella lainalla. Työt saatiin valmiiksi vuonna 2012.

## Nykyään
Nuku‘alofa on Tongan talouselämän keskus ja kaupungissa sijaitsee maan tärkein syväsatama. Turismi on merkittävä elinkeino, ja merkittäviä nähtävyyksiä ovat mm. käsityökeskus, kuninkaallinen palatsi, Tongan kansallismuseo sekä erilaiset vesiaktiiviteetit.

Kaupungin tärkeimmät vientituotteet ovat kopra, banaanit, vanilja ja erilaiset käsityöt.

## Ilmasto

## Ystävyyskaupungit

*  Whitby (Englanti)

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Mosse

**Mosse** voi tarkoittaa ainakin seuraavia:

*Moskvitš-automerkin lempinimi

## Sukunimenä
*George L. Mosse (1918–1999), saksalais-yhdysvaltalainen kulttuurihistorioitsija
*Kate Mosse (s. 1961), brittiläinen kirjailija
*Rudolf Mosse (1843–1920), saksalainen kustantaja

## Lempinimenä
*Johan ”Mosse” Vikstedt (1926–2017), suomalainen levy-yhtiön johtaja
*Kassem Mosse (oik. Gunnar Wendel), saksalainen DJ
*Monsieur Mosse (oik. Raimo Jääskeläinen, 1932–1992), suomalainen julkisuuden henkilö
Yaren

**Yaren** on yksi Naurun saarivaltion neljästätoista alueesta. Se on Naurun tärkein asutuskeskus. Sen pinta-ala on 1,5 neliökilometriä ja vuonna 2021 asukasluku oli 803. Yaren sijaitsee saaren eteläosissa. Yarenia pidetään usein Naurun pääkaupunkina, ja esimerkiksi valtion virastot sijaitsevat siellä. Valtiolla ei kuitenkaan ole virallista pääkaupunkia.

Yarenin vanha nimi on **Moqua**, joka on viittaus alueella sijaitsevaan maanalaiseen järveen, joka oli aikoinaan tärkeä makean veden lähde.  

## Tärkeät rakennukset
Yarenissa sijaitsee muun muassa Naurun parlamenttitalo, paloasema, poliisilaitos sekä Naurun kansainvälinen lentoasema. Tärkeimpiä nähtävyyksiä ovat parlamenttitalon lisäksi myös japanilaisten toisen maailman sodan aikana sotilaskohteet.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Vaarallinen jäte

**Vaarallinen jäte** eli **ongelmajäte** on jätettä, joka voi kemiallisten tai muiden ominaisuuksiensa vuoksi aiheuttaa erityistä vaaraa tai haittaa terveydelle tai ympäristölle, ja vaatii siksi erityiskäsittelyä. Ongelmajätteitä syntyy niin teollisuudessa kuin kotitalouksissakin. Esimerkkejä ongelmajätteistä ovat muun muassa:

*Useimmat akut ja paristot (alkaliparistoista raskasmetallia sisältävät)
*Loisteputket, ml. pienloistelamput ja energiansäästölamput
*Lääkkeet
*Elohopeaa sisältävät lämpömittarit
*Tiettyjä materiaaleja sisältävät esineet, jotka ovat voineet olla kosketuksessa esim. rikkinäisen elohopealämpömittarin kanssa.
*Asbestirakenteet
*Erilaiset mineraaliöljyt, voiteluaineet sekä useat maalit ja liuottimet

Suomessa vaarallisten jätteiden hävittämisestä huolehtii useat jätehuoltoalan toimijat.

Suomen laissa, 1. toukokuuta 2012 alkaen, käytetään termiä **vaarallinen jäte** aikaisemman termin **ongelmajäte** sijasta. Myös kuntien jäte- ja vesilaitokset käyttävät tätä termiä.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Jätelaki 646/2011
* Valtioneuvoston asetus jätteistä 179/2012
* Ongelmajätteitä koskeva säädösluettelo
Emilio Estevez

**Emilio Estevez** (s. 12. toukokuuta 1962 New York) on yhdysvaltalainen näyttelijä. Hän on näyttelijä Martin Sheenin vanhin poika. Estevez asui Manhattanilla vuoteen 1968, jolloin hänen perheensä muutti Malibuun.

Vaikka Emilio Estevezin isä oli ottanut käyttöön nimen Martin Sheen, Estevez päätyi säilyttämään alkuperäisen sukunimensä. Hänen ensimmäinen elokuvaroolinsa oli elokuvassa *Tex*, jossa hän näytteli Matt Dillonin kanssa.

Estevez oli huhtikuusta 1992 toukokuuhun 1994 naimisissa Paula Abdulin kanssa. Estevezin veli on näyttelijä Charlie Sheen ja sisar Renée Estevez. Nuorempana Estevez kuvasi ystäviensä Rob ja Chad Lowen sekä Chris ja Sean Pennin kanssa kotivideokameralla lyhytelokuvia, jotka Estevez usein käsikirjoitti. Estevezillä on kaksi lasta entisen tyttöystävänsä Carey Salleyn kanssa. Estevez on ollut kihloissa Demi Mooren kanssa.

## Näyttelijänä
* *Seventeen Going on Nowhere* (1980) (TV-elokuva)
* *To Climb a Mountain* (1981) (TV-elokuva)
* *In the Custody of Strangers* (1982) (TV-elokuva)
* *Tex* (1982)
* *[[Outsiders – kolmen jengi]]* (*The Outsiders*) (1983)
* *Nightmares* (1983)
* *[[Repo Man]]* (1984)
* *[[The Breakfast Club]]* (1985)
* *[[Treffit Elmossa]]* (1985)
* *[[Se oli silloin, nyt on toisin]]* (*That Was Then... This Is Now*) (1985)
* *[[Maximum Overdrive]]* (1986)
* *Wisdom* (1986)
* *[[Kyttäyskeikka]]* (1987)
* *Never on Tuesday* (1988)
* *[[Nuoret sankarit|Young Guns – nuoret sankarit]]* (1988)
* *Nightbreaker* (1989) (TV-elokuva)
* *[[Nuoret sankarit 2]]* (1990)
* *Men at Work* (1990)
* *Freejack* (1992)
* *[[The Mighty Ducks]]* (1992)
* *[[Ladattu ase 1]]* (1993)
* *[[Toinen kyttäyskeikka]]* (1993)
* *Judgment Night* (1993)
* *[[Mestarit 2]]* (1994)
* *[[Vaarallinen tehtävä]]* (*Mission: Impossible*) (1996)
* *The War at Home* (1996)
* *[[Mestarit 3]]* (1996)
* *Dollar for the Dead* (1998) (TV-elokuva)
* *Late Last Night* (1999) (TV-elokuva)
* *[[Rated X – seksillä tähtiin]]* (*Rated X*) (2000)
* *Sand* (2000)
* *The L.A. Riot Spectacular* (2005)
* *The Mighty Ducks 4* (2005)
* *Bobby* (2005)

## Elokuvaohjaukset
* *Wisdom* (1986)
* *Men at Work* (1990)
* *The War at Home* (1996)
* *Rated X – seksillä tähtiin* (*Rated X*) (2000)
* *Culture Clash in AmeriCCa* (2005)
* *[[Bobby]]* (2005)

## Käsikirjoitukset
* *That Was Then... This Is Now* (1985)
* *Wisdom* (1986)
* *Men at Work* (1990)
* *Bobby* (2005)

## Tuottajana
* *The Jerky Boys* (1995)
* *The War at Home* (1996)
* *Bobby* (2005)

## Lähteet

## Aiheesta muualla

*
Suomen ympäristöhallinto

Suomen **ympäristöhallinto** muodostuu ympäristöministeriöstä ja TEM:n hallinnonalalla toimivien alueellisten elinkeino,- liikenne- ja ympäristökeskusten ympäristö- ja luonnonvarat -vastuualueista, aluehallintovirastojen ympäristölupavastuualueista, Suomen ympäristökeskuksesta sekä Asumisen rahoitus- ja kehittämiskeskuksesta. Ympäristöministeriö ohjaa Metsähallitusta ja Metsäntutkimuslaitosta luonnonsuojeluasioissa. Maa- ja metsätalousministeriö ohjaa alueellisia ELY:jä sekä Suomen ympäristökeskusta vesivarojen käytön ja hoidon asioissa.

Ympäristöhallinto toimii hyvän elinympäristön aikaansaamiseksi, luonnon toimintakyvyn turvaamiseksi ja asunto-olojen parantamiseksi.

## Ympäristöhallinnon osat ja niiden tehtävät

Ympäristöhallinnon tehtävänä on edistää kestävää kehitystä ja kansalaisten hyvinvointia.

### Ympäristöministeriö

### Suomen ympäristökeskus

Suomen ympäristökeskus (Syke) tukee tutkimustoiminnallaan ja asiantuntemuksellaan muuta ympäristöhallintoa sekä muita viranomaisia.

### Aluehallintovirastojen ympäristölupavastuualueet

Aluehallintovirastojen ympäristölupavastuualueet käsittelevät ympäristönsuojelulain ja vesilain mukaisiin hankkeisiin liittyviä ympäristölupahakemuksia.

### ELY:jen ympäristö- ja luonnonvarat -vastuualue

Elinkeino-, liikenne- ja ympäristökeskusten Y-vastuualueet toimivat paikallisena valvontaviranomaisena omalla alueellaan. Lisäksi ne tarjoavat ympäristöasioihin liittyvää neuvontaa ja tietoa. 

### Asumisen rahoitus- ja kehittämiskeskus

Asumisen rahoitus- ja kehittämiskeskus ARA myöntää asumiseen ja rakentamisen liittyviä avustuksia, tukia ja takauksia sekä ohjaa ja valvoo ARA-asuntokannan käyttöä. ARA on myös mukana asumisen kehittämiseen ja asuntomarkkinoiden asiantuntijuuteen liittyvissä hankkeissa ja tuottaa alan tietopalvelua.

## Aiheesta muualla
* Ympäristöministeriö
* Suomen ympäristökeskus (SYKE)
* ELY / Y-vastuualue 
* AVI / Y-vastuualue 
* Asumisen rahoitus- ja kehittämiskeskus (ARA)
Atorox

**Atorox** on Outsiderin eli Aarne Haapakosken (1904–1961) luoma robottihahmo, joka seikkaili kuudessa Haapakosken vuosina 1947–1948 kirjoittamassa romaanissa.
Romaanit ovat:

* *Atorox, ihmisten valtias*
* *Atorox Kuussa*
* *Atorox Marsissa*
* *Atorox Venuksessa*
* *Atorox Merkuriuksessa* 
* *Atoroxin paluu v. 2948*.

Kaikki kuusi romaania julkaistiin yksissä kansissa nimellä *Atorox, ihmisten valtias* vuonna 1993. Hahmon mukaan on nimetty vuonna 1983 perustettu Atorox-palkinto, joka myönnetään parhaalle suomalaiselle tieteisnovellille.

## Atoroxin piirteet
Professori Mitaxin keksimä Atorox on ydinkäyttöinen ja toimii aktinouraanikapseleilla. Siihen voidaan ladata ”aivokaseteille” tallennettuja persoonallisuuksia tietoineen ja taitoineen.

## Lähteet
Apulaisprofessori

**Apulaisprofessori** on Suomessa professorien vakinaistamispolkuun (engl. *tenure track*) kuuluva uravaihe, joka voi vastata vakinaistamispolun ensimmäistä vaihetta (engl. *assistant professor*) tai toista vaihetta (engl. *associate professor*). Näiden vaiheiden jälkeen apulaisprofessorista voi ylentyä seuraavalle tasolle, joko *assistant professor* -tasolta *associate professor* -tasolle tai *associate professor* -tasolta professoriksi (engl. Associate Professor tai *Full Professor*). Vakinaistamispolut otettiin käyttöön Suomen yliopistoissa vuodesta 2010 alkaen. Suomen nykyiset apulaisprofessuurit sijoittuvat hierarkkisesti yliopistonlehtorin tai yliopistotutkijan ja varsinaisen professorin väliin. 

Apulaisprofessori oli käytössä yliopiston virkana myös aiemmin, vuoteen 1998, jolloin apulaisprofessoreista tuli professoreja. Apulaisprofessorin viran vaatimukset olivat lähes samat kuin professorinkin viran. Apulaisprofessorit nimitti kuitenkin virkaansa yliopisto, kun taas professorit nimitti Suomen tasavallan presidentti. Aiemmin apulaisprofessoria vastasi apulaisen virka, joka oli käytössä vuoteen 1949. Tuolloin määrättiin, asetuksella, että apulaisella tuli olemaan apulaisprofessorin nimi ja arvo. Vuoden 1963 asetuksella muutettiin apulaisen virat apulaisprofessorin viroiksi.

## Lähteet
Sadanta

**Sadanta** eli **sademäärä** mittaa alueelle tietyssä ajassa sateena pudonnutta vettä eri olomuodoissa. Sadantaan sisältyy vesi-, lumi-, räntä- ja raesade. Tyypillisesti mitataan 1, 6, 12 tai 24 tunnin sademäärää. Sademäärän mittaustarkkuuteen vaikuttavat oleellisesti seuraavat systemaattiset virhelähteet:

* **[[Tuuli|Tuulen]] aiheuttama virhe**: vesipisarat ja etenkin lumihiukkaset voivat tuulisella säällä pudota mittarin ohi. Hyvillä sääasemilla sademittari on sijoitettu tuulettomaan paikkaan ja sen ympärillä on tuulisuojus, joka estää tuulta pöllyttämästä ja kinostamasta lunta mittarin ympärillä. Tuuli aiheuttaa sademääriin noin 10 %:n virheitä,  talvella jopa 50–75 %. 
* **Haihtumishäviö**: osa vedestä ehtii haihtua ennen kuin mittari tyhjennetään. Haihtumishäviö riippuu mittarin tyhjennysvälistä.  Haihtumishäviöksi on arvioitu kesällä noin yksi millimetri kuukaudessa.
* **Kostumishäviö**: sademittarin kuivaan pintaan jäävä vesi, joka ei tule mitatuksi.
* **Interseptio**: osa sateesta, ns. interseptio ei koskaan pääse maahan asti, koska se jää puiden lehdille tai muun kasvillisuuden pinnalle. Tavallisesti sademittaria ei aseteta keskelle metsää, mutta metsäalueen vesitaseen arvioinnissa interseption osuus on tärkeä.

Sademäärä mitataan aina sulatettuina millimetreinä. Käytännössä mitataan astiaan kertyneen sateen tilavuus (tai massa) ja jaetaan se astian suuaukon pinta-alalla, jolloin saadaan vesipatsaan korkeus. Yksi milli sadetta on litra neliömetrille. Jos sade on tullut lumena, se sulatetaan tai punnitaan. Lumen vesiarvon mittaus on tärkeää esimerkiksi kevättulvia ennustettaessa. 

Maan sadannan epätasainen jakautuminen johtuu mm. pinnanmuodoista, mannerten ja merten sijainnista ja ilmavirtauksista. Suuria sademääriä saadaan varsinkin pasaati- ja monsuunituulten alueilla sekä keskileveysasteilla. Korkeimmilla leveysasteilla sademäärät ovat erittäin pieniä, sillä kylmä ilma varastoi huonosti vettä. Etelämantereella sademäärät  ovat jopa Saharan autiomaata vähäisempiä.

Sadantaa voidaan mitata erilaisten sademittarien tai säätutkan avulla. Suomen sademäärän mittausverkossa on noin 350 sademittaria, joita ylläpitää Ilmatieteen laitos.

Pistemäisistä havainnoista voidaan laskea alueellinen keskiarvo useilla menetelmillä. Jos verkosto on tasaisesti jakautunut, keskiarvo voidaan laskea normaalin keskiarvon tapaan.  Jos sademittarit sen sijaan ovat epäsäännöllisten välimatkojen päässä toisistaan, voidaan soveltaa ns. Thiessenin monikulmiomenetelmää: sademittareiden lukemaa painotetaan pinta-aloilla, jotka saadaan piirtämällä vierekkäisten asemien yhdysjanojen keskinormaalit. Toinen tapa on piirtää sadannan samanarvonkäyrät eli **isohyeetit** ja painottaa mittareiden lukemia isohyeettien väliin jäävillä pinta-aloilla.

Suomessa sataa keskimäärin noin 660 mm vuodessa. Suomen sisällä Etelä-Suomessa sataa yleensä eniten ja Lapissa vähiten.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Säätutka.fi
Dopplertutka

**Dopplertutkan** toiminta perustuu Doppler-ilmiöön. Tutkan avulla saadaan tietoa mitattavan kohteen nopeudesta.

## Toiminta

Dopplertutka lähettää jatkuvaa lähetettä, yleensä mikroaalloilla ja vastaanottaa samaan aikaan samaa lähetettä. Dopplersiirtymä saadaan selville vertaamalla lähetetyn ja vastaanotetun signaalin taajuuseroa, joka on dopplertaajuus. Tällöin on kysymyksessä kantoaaltotutka (CW Continuous Wave). Pulssidopplertutka, pulssitutkan ja dopplertutkan yhdistelmä, lähettää useita mikroaaltopulsseja, vastaanottaa heijastuneet pulssit ja mittaa vastaanotetun signaalin kantoaallon vaiheen vertaamalla sitä lähetettyyn. Vaiheen muutos pulssista toiseen edustaa kohteen etäisyyssuuntaista nopeutta ja pulssin kulkuaika etäisyyttä. Kantoaaltotutka mittaa vain nopeuden. Pulssidopplertutka mittaa sekä paikan että nopeuden.

## Sovellukset

Dopplertutkan yleisimmät sovellukset ovat säätutka ja poliisin liikennevalvontatutka. Toimintaperiaatteensa takia tutka voi mitata nopeuksia vain kohti tai poispäin tutkasta. Muunsuuntaisesta liikkeestä saadaan (dopplersiirtymällä) mitattua vain etäisyyssuuntainen nopeuskomponentti.

Säätutkalla mitataan tyypillisesti sadepisaroiden liikettä tuulen mukana. Siitä voidaan tietyin oletuksin laskea tuulen nopeus. Yhtä tärkeää on löytää säätutkakuvasta liikkumattomat kohteet. Ne eivät ole sadepisaroita, joten sadekuvasta voidaan poistaa maaston aiheuttamat heijastukset.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Description of Doppler shift used in Continuous wave Doppler radar 
* Listen to X-Band Doppler of person walking and golf ball rolled