open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Pekko Aikamiespojan poikamiesaika

**Pekko Aikamiespojan poikamiesaika** on vuonna 1993 ensi-iltansa saanut Timo Koivusalon ensimmäinen Pekko Aikamiespoika -elokuva. Elokuvan kahden miljoonan markan tuotantobudjetti kerättiin kokoon Koivusalon omalla riskillä – hän kiinnitti jopa perheensä asuttaman omakotitalon elokuvan pantiksi – sekä vakuutusyhtiöiltä. 

## Tausta

Pekko Aikamiespoika -hahmo esiintyi aluksi televisiossa Koivusalon ja Joel Hallikaisen vetämässä *[[Tuttu Juttu Show|Tuttu Juttu Show'ssa]]*. Vuonna 1992 Pekosta syntyi kahdeksanosainen televisiosarja Koivusalon ja Visa Mäkisen yhteistyönä. Mäkisellä oli suunnitelmissa tehdä Ilkka Liettyän käsikirjoitukseen perustuva kokoillan elokuva, mutta se kariutui Suomen elokuvasäätiön kielteiseen tukipäätökseen. 

Elokuva syntyi lopulta ilman Mäkistä, joka ennen elokuvan ensi-iltaa nosti polemiikkia Pekko-hahmon tekijänoikeuksista. Nämä väitteet Koivusalo kuittasi kertomalla, että Pekko-hahmo oli syntynyt jo paljon ennen kuin hän tapasi Mäkisen. *Pekko Aikamiespojan poikamiesajan* käsikirjoittivat Koivusalo ja Elina Tunturi (oik. Irma Hirsjärvi). Elokuvasta tuli televisiosarjasta itsenäinen kokonaisuus, joka kattoi sarjan osat 3–6. Elokuvalla ei Koivusalon esittämän päähahmon lisäksi ollut juurikaan mitään yhteistä sarjan käsikirjoituksen kanssa ja Koivusaloa lukuun ottamatta yhteisiä näyttelijöitä ei ollut.

## Tuotanto

Elokuvaa kuvattiin kesä–heinäkuussa 1993 pääosin Kuhmoisten Pihlajakoskella ja se sai ensi-iltansa 17. syyskuuta 1993. Koska Suomen elokuvasäätiö ei elokuvaa tukenut, Koivusalo hankki sen sponsoreiksi yli 40 itsenäistä vakuutusyhtiötä ympäri Suomen. Elokuvan tuottajina toimivat Jorma K. Lehtosen R-Filmi Production Oy ja Koivusalon ja Hallikaisen Tahti-Musiikki Oy. Elokuvan budjetti oli noin 2 miljoonaa markkaa. 

Elokuvan ohjaajalle Sina Kujansuulle *Pekko Aikamiespojan poikamiesaika* on ensimmäinen elokuvaohjaustyö. Kujansuu oli kuitenkin kokenut televisio- ja teatteriohjaaja. Kujansuu osallistui myös elokuvan kuvausten aikana jatkuneeseen käsikirjoitustyöhön ja hän sai mukaan tulevien Pekkojen vakiohahmot, ammattinäyttelijät Satu Silvon, Esko Nikkarin ja Tuija Piepposen.

Elokuvassa kuullaan Koivusalon ja Hallikaisen musiikkia sekä Pekka Siistosen säveltämää ja sovittamaa musiikkia.

## Rooleissa

## Vastaanotto
Olavi Similä kuvaa ensimmäisen Pekko-elokuvan saamia arvosteluja ”odotetun murhaaviksi”, mutta toteaa elokuvan päässeen kannattavuusrajan vaatimaan 50&nbsp;000 katsojan määrään.

## Lähteet
Mäkihypyn maailmancup 2001–2002

**Mäkihypyn maailmancup 2001–2002** käsitti 23 osakilpailua, joista yksi peruttiin. Ensimmäinen osakilpailu pidettiin Kuopiossa Suomessa 23. marraskuuta 2001 ja viimeinen osakilpailu Oslossa Norjassa 17. maaliskuuta 2002.

## Maailmancupin kymmenen eniten pisteitä kerännyttä hyppääjää

## Suomalaisten sijoitukset ja palkintosijoitukset osakilpailuista

* 3. Matti Hautamäki 1048 &ndash; 3 voittoa, 3 kakkossijaa, 2 kolmossijaa
*10. Risto Jussilainen 474 &ndash; 1 voitto
*15. Janne Ahonen 356 &ndash; 1 kolmossija
*19. Veli-Matti Lindström 274 &ndash; 1 kolmossija
*26. Jussi Hautamäki 174 
*31. Toni Nieminen 142 
*37. Tami Kiuru 101 
*44. Kimmo Yliriesto 63 
*45. Janne Ylijärvi 57 
*46. Janne Happonen 56 
*48. Arttu Lappi 51 
*62. Lassi Huuskonen 15 
*63. Ville Kantee 13 
*65. Kalle Keituri 12 
*77. Pekka Salminen 5

## Aiheesta muualla
*Tulokset FIS:n sivulla
Pekko ja poika

**Pekko ja poika** on vuonna 1994 ensi-iltansa saanut Timo Koivusalon toinen Pekko Aikamiespoika -elokuva. Elokuvan tuotti Spede Pasanen. *Pekko ja poika* toi 61 707 katsojaa elokuvateattereihin.

## Tuotanto

Koivusalo oli jo ennen ''Pekko aikamiespojan poikamiesajan'' ensi-iltaa päättänyt jatkaa Pekko-elokuvien sarjaa. Toisen elokuvan hän päätti ohjata itse ja toimi myös ainoana käsikirjoittajana. Elokuvan 3 miljoonan markan budjeista saatiin puolet Suomen elokuvasäätiöltä. Tuottajaksi Koivusalo sai Spede Pasasen Spede-Tuotannon, muina tuottajina olivat Jorma K. Lehtosen R-Filmi Production Oy ja Koivusalon oma yhtiö Artista-Filmi Oy.

Elokuvan toisen päähenkilön eli Pekon pojan rooliin haki Koivusalon mukaan 3&nbsp;000 ehdokasta. Rooliin valittiin Porin Teatterin musikaalissa *Oliver* näytellyt Kalle Wallin. Pekon äidin näyttelijä vaihtui ensimmäisestä elokuvasta, nyt äitinä oli Visa Mäkisen televisiosarjassa roolin näytellyt Helka Kuusiluoto. 

Elokuvaa kuvattiin kahdessa jaksossa 22 kuvauspäivänä kesä–heinäkuussa 1994 Kuhmoisten Pihlajakoskella, Helsingissä, Porvoossa ja Tampereella. Elokuvassa on Timo Koivusalon säveltämää musiikkia ja siinä siteerataan Eino Leinon runoja useaan otteeseen mm. Tuija Piepposen, Esko Nikkarin ja Jope Ruonansuun repliikeissä.  

## Rooleissa

## Vastaanotto
*Pekko ja poika* oli vuoden 1994 katsotuin elokuva Suomessa 70&nbsp;000 katsojalla. Myös kriitikot kohtelivat sitä maltillisemmin äänenpainoin kuin sen edeltäjää *[[Pekko Aikamiespojan poikamiesaika]]*.

## Lähteet
Ylivertaiset

**Ylivertaiset** () on Marvelin luoma fiktiivinen ryhmä, jonka ovat luoneet kirjoittaja Mark Millar ja taiteilija Bryan Hitch. Ylivertaiset, kuten muut Ultimate-aikalinjan lehdet, ovat alkuperäisen Marvel-universumin sankareiden uusioversioita. Tässä tapauksessa uudistus on kohdistettu Kostajiin. Ylivertaisiin kuuluvat suurin piirtein kaikki alkuperäisen Kostajien vakiokaarti vahvistettuna Nick Furylla, joka toimii ryhmän johtajana. 

## Eroavaisuuksia
Ylivertaisten maailma on paljon raadollisempi kuin normaalijatkumon Kostajat-sarja. Lisäksi kuvitukseen ja hahmojen ulkonäköön on otettu vaikutteita oikeilta julkisuuden henkilöitä. Esimerkiksi Nick Fury näyttää paljon näyttelijä Samuel L. Jacksonilta. Ylivertaiset ovat korostetusti julkisuuden henkilöitä ja valtio rahoittaa heidän toimintansa kokonaan, kun taas alkuperäisissä Kostajissa Rautamiehen perustama säätiö rahoittaa ryhmää. 

Ylivertaiset sai suuren suosion Yhdysvaltain sarjakuvamarkkinoilla. Suomessa Ylivertaiset esiintyi ensimmäistä kertaa *Mega*-lehden numerossa 5/2003.

**Jäsenet**
* Kapteeni Amerikka
* Rautamies 
* Thor
* Jättiläinen
* Ampiainen
* Nick Fury
* Musta Leski
* Haukansilmä
* Elohopea
* Purppuranoita
* Haukka

## Vastustajat
Ultimate-Marvel-jatkumossa Ylivertaiset kohtasivat monia superroistoja, mukaan lukien:
* Chitaurit – Muukalaisrotu, joka yritti valloittaa maailman. Olivat myös vastuussa useista kansanmurhista, joista suurin oli Toinen maailmansota
* Herr Kleiser – Chitaurien komentaja ja natsiupseeri.
* Kuuden Kopla – Vihreän Menninkäisen johtama ryhmä joka koostui Hämähäkkimiehen vastustajista.
* Loki – Thorin vallanhaluinen velipuoli.
* Venom – Pahantahtoinen symbiootti, joka toimii lähinnä Hämähäkkimiehen vastustajana.
* Vihreä Menninkäinen – Nerokas tiedemies joka kuitenkin muuttui psykopaattiseksi hirviöksi epäonnistuneen kokeen seurauksena.

## Suomennetut albumit
* 
* 

## Aiheesta muualla
* Otto Sinisalo: Ylivertaiset. Katuoja 3.8.2004.
* Toni Jerrman: Ylivertaiset. Tähtivaeltaja 2/2012.
* Shimo Suntila: Ylivertaiset 2. Kvaak.fi 27.10.2012.
* Overrated/Underrated: The Ultimates Vol 1. Inside Pulse 14.2.2012.
Pekko ja muukalainen

**Pekko ja muukalainen** on vuonna 1996 ensi-iltansa saanut Timo Koivusalon neljäs Pekko Aikamiespoika -elokuva. 

Elokuvan kävi elokuvateattereissa katsomassa 87 925 katsojaa. Elokuva on julkaistu VHS:nä vuonna 1997 ja DVD:nä 2005. Televisiossa elokuva on esitetty 1999 ja 2005 sekä neliosaisena sarjana vuosina 1998, 2003, 2008 ja 2012. 

## Tuotanto

Neljäs Pekko-elokuva valmistui pääosin samalla työryhmällä kuin aiemmatkin. Koivusalo toimi tuottajana, ohjaajana, käsikirjoittajana, musiikin säveltäjänä ja pääosan esittäjänä. Elokuvan tuotantokustannukset olivat 2 620 084 markkaa ja se sai Suomen elokuvasäätiöltä tukea 1 200 000 markkaa. Uusina näyttelijöinä olivat Kristiina Elstelä ja Tiina Pirhonen sekä "muukalaisen" osaa näytellyt Pirhosen puoliso ranskalainen tanssija-näyttelijä Alain Azerot. Elokuva kuvattiin entiseen tapaan Kuhmoisten Pihlajakoskella ja Jämsässä touko–kesäkuussa 1996. Ensi-iltansa se sai 6. syyskuuta 1996. Artista Filmi Oy tuotti elokuvan kuvauksista 13 minuutin dokumentin *[[Pekko – komediaa tosissaan]]* (1996).

## Tarina

Kaisa Kuovi on viimeisillään raskaana. Hän synnyttää pojan, joka katoaa lastenvaunuista. Katoamisesta epäillään kylälle saapunutta tummaihoista miestä. Lapsen katoaminen onnistutaan salaamaan Kaisalta, joka lähtee ystävänsä Tuikun kanssa mökille rentoutumaan. Meeri Aavasuo haluaa adoptoida lapsen ja kadonnut pienokainen päätyy hänen haltuunsa sosiaalitoimiston kautta. Pekko saa asian selville ja onnistuu saamaan lapsen takaisin.

## Rooleissa

## Vastaanotto
Ilta-Sanomien Timo Malmin mukaan Koivusalo ei saa rasismin teemanpoikasesta mitään irti. 

Elokuva sai valtion laatupalkinnon ja Viitasaaren elokuvaviikon Humanismin käsi -palkinnon.

## Lähteet
Pekko ja unissakävelijä

**Pekko ja unissakävelijä** on vuonna 1997 julkaistu Timo Koivusalon viides ja toistaiseksi viimeinen Pekko Aikamiespoika -elokuva. Elokuvan kävi elokuvateattereissa katsomassa 80 711 katsojaa. 
Elokuvan tuotantokustannukset olivat 3 345 000 markkaa ja se sai Suomen elokuvasäätiöltä tukea 1 614 220 markkaa. Elokuva on julkaistu VHS:nä vuonna 1998 ja DVD:nä 2005. Elokuvan musiikki julkaistiin CD-levyllä *"Musiikki elokuvasta Pekko ja unissakävelijä"*.

## Tuotanto

Viides Pekko-elokuva valmistui jälleen pääasiassa vakiotyöryhmän voimin. Timo Koivusalo toimi tuottajana, ohjaajana, käsikirjoittajana, säveltäjänä ja pääosan esittäjänä. Uusia näyttelijöitä olivat Kai Lehtinen ja Heikki Nousiainen tutkijoina, Kauko Laitila Pipsan kummisetänä, Rea Mauranen Pipsan äitinä ja 8-vuotias Vilma Kinnunen, Satu Silvon ja Heikki Kinnusen tytär, nuoren Pipsan esittäjänä. Elokuva kuvattiin touko–kesäkuussa 1997 tutun ympäristön Kuhmoisten Pihlajakosken lisäksi myös Ulvilassa, Porissa, Ähtärissä ja Ikaalisissa. Lehdistötiedotteen mukaan elokuvan tekemisessä oli mukana noin 650 ihmistä. Ensi-iltansa se sai 26. syyskuuta 1997, mutta se oli esitetty aiemmin kahdesti ennen elokuvateatteri-ensi-iltaa: Euran elokuvatapahtuman yhteydessä 19. syyskuuta ja Kuopiossa 22. syyskuuta hyväntekeväisyysnäytöksenä Kuopion yliopistollisen keskussairaalan lastenneurologisen osaston hyväksi. Elokuvan musiikki on pääosin Timo Koivusalon säveltämää ja Pori Sinfoniettan soittamaa.

## Näyttelijät

## Muuta tietoa

Tämä elokuva on ainoa Pekko Aikamiespoika -sarjan elokuva, jossa Joel Hallikainen ei ole ollenkaan mukana. Noihin aikoihin hän oli tekemässä soololevyään Yksin. Vaikka tosin edellisessäkin elokuvassa Pekko ja muukalainen Hallikainen oli enää vain yhdessä pienessä roolissa.

## Lähteet
Pekko ja massahurmaaja

**Pekko ja massahurmaaja** on vuonna 1995 ensi-iltansa saanut Timo Koivusalon kolmas Pekko Aikamiespoika -elokuva. Elokuva keräsi 90&nbsp;000 katsojaa ja sai edeltäjiään suopeampia arvioita myös kriitikoilta. Elokuva oli ensimmäinen Koivusalon oman elokuvayhtiön Artista Filmin tuotantoa.

## Tuotanto

Toisin kuin edeltäjänsä *[[Pekko ja poika]]*, *Pekko ja massahurmaaja* jäi ilman Suomen elokuvasäätiön tukea, jolloin edellisen elokuvan tuottanut Spede Pasanen vetäytyi hankkeesta. Elokuvalla oli 2,5 miljoonan markan budjetti, josta miljoona tuli sponsoreilta ja Yleisradiolta, loput jäi Koivusalon ja Artista Filmin vastuulle. Elokuva kuvattiin 21 kuvauspäivässä touko–kesäkuussa 1995 pääosin Jämsässä ja Kuhmoisissa. Ensi-iltaa vietettiin 1. syyskuuta 1995. Vierailevana pääosanäyttelijänä oli elokuvan nimiroolia "massahurmaajaa" Markkua näytellyt Tapio Liinoja. Burnoutista kärsineen Jope Ruonansuun korvasi toinen imitaattori Juha Laitila. Lapsinäyttelijä Kalle Wallin sai rinnalleen toisen lapsinäyttelijän Tiina Myllärin.

## Juoni
Elokuvassa Pekon viattoman rakkauden kohdetta Pipsaa liehittelee kavala Markku. Sivujuonena on kylän poliisin ja kauneussalongin omistajan kesähäiden suunnittelu.

## Näyttelijät

## Lähteet
Mäkihypyn maailmancup 2002–2003

**Mäkihypyn maailmancupissa 2002–2003** oli 28 osakilpailua, joista yksi peruttiin. Ensimmäinen osakilpailu pidettiin Kuusamossa Suomessa 29. marraskuuta 2002 ja viimeinen osakilpailu Planicassa Sloveniassa 22. maaliskuuta 2003.

## Maailmancupin kymmenen eniten pisteitä kerännyttä hyppääjää

## Suomalaisten sijoitukset ja palkintosijoitukset osakilpailuista

* 4. Janne Ahonen 1016 &ndash; 2 voittoa, 1 kakkossija, 2 kolmossijaa
* 8. Matti Hautamäki 797 &ndash; 2 voittoa, 3 kakkossijaa, 1 kolmossija
*21. Tami Kiuru 380 &ndash; 1 kolmossija
*22. Veli-Matti Lindström 295 
*24. Arttu Lappi 241 
*40. Janne Happonen 84 
*45. Akseli Kokkonen 59 
*51. Jussi Hautamäki 38 
*54. Toni Nieminen 28 
*69. Risto Jussilainen 13 
*73. Pekka Salminen 6 
*73. Janne Ylijärvi 6 
*81. Kalle Keituri 3

## Aiheesta muualla
*Tulokset FIS:n sivulla
Mäkihypyn maailmancup 2003–2004

**Mäkihypyn maailmancup 2003–2004** käsitti 28 osakilpailua, joista viisi peruttiin. Ensimmäinen osakilpailu pidettiin Kuusamossa Suomessa 28. marraskuuta 2003 ja viimeinen osakilpailu Oslossa Norjassa 14. maaliskuuta 2004.

## Osakilpailut ja voittajat

## Maailmancupin kymmenen eniten pisteitä kerännyttä hyppääjää

## Suomalaisten sijoitukset ja palkintosijoitukset osakilpailuista

* 1. Janne Ahonen 1316 &ndash; 3 voittoa, 5 kakkossijaa, 5 kolmossijaa
* 7. Matti Hautamäki 673 &ndash; 2 voittoa
*16. Tami Kiuru 411 &ndash; 1 voitto
*15. Veli-Matti Lindström 476 &ndash; 1 kakkossija, 2 kolmossijaa
*19. Akseli Kokkonen 280 
*40. Jussi Hautamäki 71 
*44. Juha-Matti Ruuskanen 65 
*50. Janne Happonen 39 
*70. Harri Olli 6 
*72. Pekka Salminen 5

## Aiheesta muualla
*Tulokset FIS:n sivulla
Pahat pojat (vuoden 1995 elokuva)

**Pahat pojat** (, televisioesityksessä *Bad Boys – pahat pojat*) on Michael Bayn ohjaama toimintakomediaelokuva vuodelta 1995. Elokuvan pääosissa on suulas poliisikaksikko, jota näyttelevät Will Smith ja Martin Lawrence. Elokuvan jatko-osa *[[Bad Boys II]]* julkaistiin vuonna 2003.

Elokuvan budjetti oli 19 miljoonaa dollaria, mutta elokuva tuotti lippuluukuilla maailmanlaajuisesti peräti 141 miljoonaa dollaria. Elokuva oli myös Will Smithin, Martin Lawrencen ja ohjaaja Michael Bayn läpimurto muihin suuriin tuotantoihin.

## Näyttelijät

## Lähteet
Aliavaruus

**Aliavaruus** voi matematiikan eri aloilla tarkoittaa ainakin seuraavia:

* Lineaarinen aliavaruus eli vektorialiavaruus, vektoriavaruuden osajoukko, joka itsekin on vektoriavaruus
* Topologinen aliavaruus, topologisen avaruuden osajoukko varustettuna relatiivitopologialla
Novamainen muuttuja

**Novamainen muuttuja** (lyhenne **NL**) on räjähtävää tähteä, novaa muistuttava muuttuva tähti, jossa ei havaita novapurkauksia. Novamaiset muuttujat eivät ole novia tai kääpiönovia, mutta niiden spektreissä on näiden piirteitä. 

## Novamainen muuttuja

Silti novamaiset muuttujat luetaan purkautuviin eli kataklysmisiin muuttujiin. Tunnetuimmat novamaiset muuttujat ovat symbioottisia kaksoistähtiä (esimerkiksi Z Andromedae) ja magneettisia kataklysmisiä muuttujia (esimerkiksi polarit AM Herculis). Näissä tähdissä on kylmä tähti ja kuuma tähti, joka voi olla valkea kääpiö, alikääpiö ja pääsarjan tähti.
Kylmästä ("punaisesta") tähdestä virtaava kaasu muodostaa kertymäkiekon kuumemman tähden ympärille. Kiekossa tapahtuu kirkastumisia ja himmentymisiä. Myös valkeaan kääpiöön valuva massavirta, joka kuumenee hehkuvaksi kaasuksi törmätessään valtavassa painovoimassa tähteen suurella nopeudella, säteilee eri voimalla eri aikoina.

## Novamaisten muuttujien jako

*AC: AM CVn -tähti, spektrissä ei vetyviivoja tai heikot vetyviivat,
*AM: polari eli AM Her,  synkronisesti pyörivä, magneettinen valkea kääpiö
*AS: AM:n alalaji, hitaasti asynkronisesti pyörivä AM Herculis -tyyppinen tähti
*DQ: DQ Her -tähti, ei-synkronisesti pyörivä, magneettinen valkea kääpiö, yleensä ei röntgensäteitä.
*IP: puolipolari, röntgensäteilyä tulee epäsynkronisesti pyörivästä, magneettisesta valkeasta kääpiöstä, tavallisesti voimakas röntgenlähde
*SS: superpehmeä röntgenlähde ("supersoft"), vety palaa vapaasti valkean kääpiön pinnalla
*SW: SW Sex -tähti, novamaisten alalaji
*UX: UX UMa -tähti, novamaisten muuttujien alalaji
*VY: VY Scl -tähti (antikääpiönova), novamaisten alalaji
R Coronae Borealis -tähti

**R Coronae Borealis -tähti** (R CrB -muuttuja) on kirkkaudeltaan muuttuva tähti, jossa tapahtuu melko nopeita himmenemisiä ja kirkkauden palautumista normaaliksi pitemmän ajan kuluessa. Näiden tähtien spektrityyppi on F-K ja R, ja ne ovat jättiläistähtiä. Tähdessä voi tapahtua himmenemistä epäsäännöllisin väliajoin jopa 8&mdash;10 magnitudia muutamissa viikoissa. Suurin himmeneminen tapahtuu ehkä 10 päivässä. Sen jälkeen tähden valo saattaa vaihdella epäsäännöllisesti muutaman kuukauden, kunnes tähti palaa tavalliseen kirkkauteen useiden kuukausien tai jopa vuoden aikana. Nämä tähdet sisältävät vähän vetyä ja runsaasti hiiltä, mikä viittaa siihen, että ne ovat kehittyneet pitkälle.

Tähdessä tapahtuu aika-ajoin purkauksia, jotka puhaltavat avaruuteen hiiltä tai muuta tiivistyvää ainetta sisältävää kaasua. Hiilipitoinen pilvi himmentää tähden valon ja hajaantuu aikojen mukana tähdestä tulevan säteilyn ja hiukkasvirran takia. R Coronae Borealiksen spektriluokka on F8&mdash;G0 Ib, ja siinä tapahtuu kefeidinkaltaista sykkimistä 20&mdash;100 päivän jaksossa. Koska R Coronae Borealis -tähtiä tunnetaan vain 50, arvellaan niiden olevan lyhyt, vain tuhansien vuosien pituinen vaihe tähden kehityksessä. Teoreetikot sanovat näiden tähtien olevan valkeita kääpiöitä, jotka ovat juuri laajenneet punaiseksi jättiläiseksi (harvinainen ilmiö) joko kahden valkean kääpiön törmättyä tai muuten vain. 

Himmenemiselle on monesti ominaista joko korkea tai matala kirkkauden sahaaminen minimissä, aivan kuin olisi useita minimejä peräperää. Näiden ja suurten minimien välillä olevan pienemmät minimit noudattavat seuraavaa kaavaa: nopeampi himmeneminen, hitaampi palautuminen. Palautuminen suuresta minimistä hidastuu loppua kohti. Mitä syvempi minimi on, sen kauemmin se kestää. 7 m minimi voi kestää 200 päivää ja palautuminen 200 päivää.
Sijaissota

**Sijaissota** eli **proxy-sota** tarkoittaa sisällissotaa tai paikallista sotaa, johon ulkopuoliset valtiot ovat sekaantuneet tukien sodan vastakkaisia osapuolia. Tämä tarkoittaa, että ulkopuoliset valtiot käytännössä ovat epäsuorassa keskinäisessä sodassa sijaissodan yhteydessä, mutta enemmän tai vähemmän rauhanomaisissa suhteissa sen ulkopuolella. Ulkopuoliset valtiot voivat lähettää sijaissotaan omia taistelujoukkojaan, mutta ne myös saattavat tyytyä antamaan kalusto-, koulutus- ja tiedusteluapua sijaissodan paikallisille osapuolille. 

Esimerkkejä sijaissodista ovat monet kylmän sodan aikaiset konfliktit: Neuvostoliitto ja Yhdysvallat olivat epäsuorasti vastakkain muun muassa Korean sodassa, Vietnamin sodassa ja Afganistanin sodassa. Kongon kriisi oli myös osittain Neuvostoliiton ja Yhdysvaltain sijaissotaa.

Aikaisemmassa historiassa tällaista sotaa muistutti 1930-luvulla käyty Espanjan sisällissota, jossa fasistiset Italia ja Saksa tukivat nationalisteja ja kommunistinen Neuvostoliitto tasavaltalaisia.

## Katso myös
* Luettelo sijaissodista

## Aiheesta muualla
Mäkihypyn maailmancup 2004–2005

**Mäkihypyn maailmancup 2004–2005** käsitti 28 osakilpailua. Ensimmäinen osakilpailu pidettiin Kuusamossa Suomessa 27. marraskuuta 2004 ja viimeinen osakilpailu Planicassa Sloveniassa 20. maaliskuuta 2005. Kautta hallitsi Janne Ahonen, joka voitti peräti 12 osakilpailua ja voitti kokonaiskilpailun 275 pisteen erolla Norjan Roar Ljøkelsøyhin.

## Osakilpailut ja voittajat

## Maailmancupin kymmenen eniten pisteitä kerännyttä hyppääjää

## Suomalaisten sijoitukset osakilpailuista

* 1. Janne Ahonen 1715 &ndash; 12 voittoa, 3 kakkossijaa
* 3. Matti Hautamäki 1275 &ndash; 6 voittoa
*12.Risto Jussilainen 526 &ndash; 1 kakkossija, 3 kolmossijaa
*33. Tami Kiuru 108 
*47. Jussi Hautamäki 61 
*51. Kimmo Yliriesto 45 
*56. Janne Happonen 23 
*58. Kalle Keituri 22 
*64. Akseli Kokkonen 17 
*77. Veli-Matti Lindström 8 
*79. Joonas Ikonen 6 
*80. Pekka Salminen 5

## Aiheesta muualla
*Tulokset FIS:n sivulla
Santa Claus

**Santa Claus** on kaupunki Georgian osavaltiossa Yhdysvalloissa. Kaupunki kuuluu Toombsin piirikuntaan. Vuonna 2000 tehdyn väestölaskennan mukaan kaupungissa asui 237 ihmistä. Väestötiheys oli 474 as./km². Pinta-alaa Santa Clausilla on 0,5 neliökilometriä.

## Väestö

Vuoden 2000 väestönlaskennan mukaan Santa Clausissa asui 237 ihmistä, joista miehiä oli 129 ja naisia 108. Kaupungissa oli 79 kotitaloutta ja 53 perhettä. Kaupungin väestöstä 82,3 prosenttia oli valkoisia, 1,7 % mustia tai afroamerikkalaisia ja 16 % muiden rotujen edustajia. Hispaanoja ja latinoja oli 24,9 % väestöstä.

Väestön keski-ikä on 30,4 vuotta. Alle viisivuotiaita oli vuonna 2000 17, 18 vuotta täyttäneitä 184 ja yli 65-vuotiaita 15.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

*Santa Clausista American FactFinderissä
Clannad

**Clannad** on irlantilainen folk- ja folkrock-yhtye, jonka musiikissa on vahvoja vaikutteita irlantilaisesta kansanmusiikista. Yhtye on levyttänyt sekä iirin että englannin kielellä. Tunnetuimpia kappaleita ovat "Theme from Harry's Game", "Robin (The Hooded Man) sekä "In The Lifetime".

Clannad (alun perin *Clann as Dobhar*, merkitykseltään *perhe Dobhairista*) on nimensä mukaisesti perheyhtye, kolme Brennania ovat sisaruksia ja kaksi Duggania heidän kaksoisenonsa. Brennanin muusikkoperheeseen kuuluu myös Enya, joka oli Clannadin jäsen vuosina 1979–1982. 

## Julkaisut
### Albumit
* 1972   *The Pretty Maid (Clannad)*
* 1974   *Clannad 2* 
* 1976   *Dúlamán* 
* 1978   *Clannad in Concert* [live] 
* 1980   *Crann Úll*
* 1982   *Fuaim*
* 1983   *[[Magical Ring]]*   
* 1984   *[[Legend (Clannadin albumi)|Legend]]* [soundtrack]
* 1985   *Macalla* 
* 1987   *Sirius* 
* 1988   *Atlantic Realm* [soundtrack]
* 1989   *Pastpresent* [kokoelma]
* 1989   *The Angel and the Soldier Boy* [soundtrack]
* 1990   *[[Anam]]* 
* 1993   *Banba* 
* 1995   *Lore*
* 1995   *Themes* [kokoelma]
* 1997   *Landmarks*
* 1997   *Rogha: The Best of Clannad* [kokoelma]
* 1998   *An Diolaim* [kokoelma]
* 2003   *The Best of Clannad: In A Lifetime* [kokoelma]
* 2005   *Clannad - Live In Concert, 1996* [live]
* 2013   *Nádúr*

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Clannadin viralliset sivut
Hot Lips

**Hotlips** on suomalainen seksikauppaketju, -brändi ja verkkokauppa. Brändin alla toimivia seksikauppoja on yli kaksikymmentä kappaletta eri puolilla Suomea. Suurin liikkeistä sijaitsee Helsingin Itäkeskuksessa. Ketjulla on lisäksi Virossa seitsemän liikettä, joiden toiminnasta vastaa Relika Oü.

## Koko ja liikevaihto
Ketjun taustalla Suomessa on vuonna 1998 perustettu HL-Property Oy. Ketjun myymälöistä Suomessa kolme on HL-Property Oy:n omistuksessa ja muut osallistuvat omina itsenäisinä yrityksinään yhteismainontaan ja ostavat tuotteita HL-Property Oy:n Tallinnassa sijaitsevan seksi- ja tukkuliikkeen kautta. Ne eivät ole HL-Property Oy:n tytäryhtiöitä eivätkä liioin franchising-sopimuksin siihen sidottuja.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Hotlips -verkkokauppa
Lämpötahna

**Lämpötahna** on elektroniikassa ja tietotekniikassa käytettävä termistä kontaktia parantava aine.
Yleisimmin käytetty aine on silikonipolymeeriä, ja sen vuoksi lämpötahna tunnetaankin usein nimellä **piitahna**.
Lämpötahnaa käytetään esimerkiksi tietokoneen mikroprosessorin ja sen metallisen, esimerkiksi alumiinisen jäähdytysrivan välissä parantamaan mikroprosessorin ja jäähdytysrivan välistä lämmönjohtokykyä.

Myös muiden runsaasti lämpöä tuottavien puolijohdekomponenttien kuten tehotransistorien ja jänniteregulaattorien kanssa käytetään lämpötahnaa. Piitahnasta on kehitetty myös vaativampaan käyttöön soveltuvia aineita, joissa pii on korvattu metallilla kuten hopealla, tai keraamisilla yhdisteillä.

## Lämmönjohtavuuksia
Lämmönjohtavuuksia pienemmästä suurempaan
*Ilma
*Vesi
*Alumiini 
*Kupari
*Hopea

## Lähteet
Louis Kahn

**Louis Isadore Kahn** (alk. **Itze-Leib Schmuilowsky**; 20. helmikuuta 1901 Kuressaare, Saarenmaa, Liivinmaan kuvernementti, Venäjän keisarikunta – 17. maaliskuuta 1974 New York, New York, Yhdysvallat) oli virolaissyntyinen yhdysvaltalainen arkkitehti ja Pennsylvanian yliopiston professori vuodesta 1955. Hän asui Yhdysvalloissa vuodesta 1905. 

Kahn kehitti oman arkkitehtuurifilosofiansa, jota ilmentävät *[[Trentonin kylpylä]]* (1956) ja *[[Richard Laboratories]]* (Richards Medical Research Building) Philadelphiassa, jossa on myös hänen asemakaavoihinsa pohjautuvia alueita.

Kahn oli modernistisen arkkitehtuurin ihailluimpia ja kiistellyimpiä arkkitehteja. Hän käytti töissään kubistisia muotoja, tetraedrejä, neliöitä ja pyramideja. Hänen töitään ovat muun muassa tiili- ja lasirakentamista edustava *Yale Art Gallery* New Havenissa ja betoninen Bristolin kaupungintalo.

## Suunnittelutöitä

Tiedosto:Salk Institute1.jpg|Salk-instituutti La Jollassa, 1959–1965.
Tiedosto:Goddard South.JPG|Kubistinen Goddard Laboratories -rakennus&shy;ryhmä Pennsylvanian yliopiston kampuksella, 1957–1965.
Tiedosto:RnG labs G Tower.JPG|Goddard Laboratoriesin tornimainen huolto&shy;rakennus.
Tiedosto:Indian Institute of Management Ahmedabad, panorama 2006.jpg|Indian Institute of Management Ahmedabad, 1961–1974.
Tiedosto:National Assembly of Bangladesh (07).jpg|Jatiyo Sangshad Bhaban, Bangladeshin parlamentti&shy;rakennus, 1961–1982.
Tiedosto:Sangshad_inside.jpg|Parlamenttitalo sisältä.
Tiedosto:Exeter library interior.jpg|Phillips Exeter Academy Library, Exeter, New Hampshire, 1965–1972.


## Lähteet

## Kirjallisuutta
* Lesser, Wendy: *You say to brick: the life of Louis Kahn*. Farrar, Strauss and Giroux, 2017.
* Williamson, James F.: *Kahn at Penn: Transformation teacher of Architecture.* Routledge 2017.
Gamma Cassiopeiae -muuttuja

**Gamma Cassiopeiae -muuttuja** (lyhenne **GCAS**) on kirkkaudeltaan epäsäännöllisesti muuttuva tähti. Tällaisen kirkkaus vaihtelee jopa 1,5 magnitudia tähdestä tulevan kaasun ulosvirtauksen takia. Ulosvirtaus aiheutuu tähden nopeasta pyörimisestä. Näiden tähtien spektriluokka on BeIII -- BeIV, ja ne ovat pääsarjan tähtiä tai jättiläistähtiä.

Prototyyppi on Gamma Cassiopeiae, mutta Pleijadien Pleione on myös tämän tyypin edustaja. Nämä tähdet ovat joko muuttuvia Be-tähtiä, joiden spektrissä on kirkkaita viivoja (emissioviiva-B -tähdet) ja joiden päiväntasaajan ympärillä on tähdestä sinkoutunut kaasurengas, tai kuoritähtiä, joissa keskustähdestä sinkoutunut kaasu muodostaa vaipan koko tähden ympärille.
Spede-Tuotanto

**Spede-Tuotanto Oy** oli Spede Pasasen vuonna 1993 perustama tuotantoyhtiö. Pasanen myi yhtiön viikkoa ennen kuolemaansa helsinkiläiselle pankkiiriliike Sofi Oy:lle 3,9 miljoonan euron hintaan . 

Yhtiö tunnettiin myös nimellä Lafalcom Oy ja nykyään se on selvitystilassa.

## Elokuvat
* Uuno Turhapuron poika (1993)
* Romanovin kivet (1993)
* Uuno Turhapuron veli (1994)
* Pekko ja poika (1994)
* Johtaja Uuno Turhapuro –  pisnismies (1998) (yhteistuotanto Ere Kokkonen Oy:n kanssa)
* Naisen logiikka (1999)

## Televisio-ohjelmat
* Kymppitonni (1985–2005)
* Speden tee-se-itse TV (1990–1992)
* Hynttyyt yhteen (1991–1995)
* Speden Spelit (1992–2002)
* Tsa Tsa Tsaa (1993–1994)
* Blondi tuli taloon (1994–1995, 1997)
* Uuno Turhapuro (1996)
* Ihmeidentekijät (1996–1998)
* Parhaat vuodet (2000–2002)
* Kuumia aaltoja (2003)

## Katso myös
* Spede-Yhtiöt
* Funny-Films Oy

## Lähteet
Espanjan pääministeri

**Espanjan pääministeri** on Espanjan hallituksen puheenjohtaja. Nykyinen virka muodostettiin vuoden 1978 perustuslaissa, ja sitä on 1. kesäkuuta 2018 lähtien pitänyt hallussaan Pedro Sánchez. Pääministerin virka-asuntona toimii Moncloan palatsi Madridissa.

## Titteli

Espanjan pääministeri tunnetaan espanjaksi nimellä *Presidente del Gobierno*. Suoraan käännettynä titteli olisi ”hallituksen puheenjohtaja”, mutta suomen kielessä viranhaltijaan viitattaessa puhutaan pääministeristä.

Espanjalaiset käyttävät pääministeristä yleensä vain nimitystä *Presidente*, joka muunkielisissä yhteyksissä kääntyy usein tasavallan valtionpäämiestä tarkoittavaksi presidentiksi. Tämä on joskus aiheuttanut noloja tilanteita ulkomaisten virkamiesten keskuudessa, esimerkiksi Jeb Bushin (Floridan kuvernööri ja Yhdysvaltain presidentti George W. Bushin veli) viitatessa pääministeriin tittelillä ”Espanjan tasavallan presidentti”. Myös Yhdysvaltain entinen presidentti Donald Trump kutsui Mariano Rajoyta presidentiksi useampaan otteeseen tämän ollessa valtiovierailulla Yhdysvalloissa syyskuussa 2017.

## Valinta

Pääministeri ei ole suoraan kansan valitsema. Neljän vuoden välein pidettävien parlamenttivaalien jälkeen Espanjan kuningas ehdottaa useimmiten suurimman kannatuksen saaneen puolueen tai koalition puheenjohtajaa pääministeriksi ja edustajainhuone (parlamentin alahuone) suorittaa valinnan.

## Pääministerit
 

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Presidencia del Gobierno
Pitkäjaksoinen muuttuja

**Pitkäjaksoinen muuttuja** (lyhenne LP) on yleensä satojen päivien jaksolla sykkivä punainen jättiläinen. 
Useimpien pitkäjaksoisten muuttujien valonvaihtelujakso on 20–1&nbsp;000 päivää.
Näiden tyypillinen edustaja on Mira, jonka mukaan Mira-tähdet on nimetty. Pitkäjaksoista ovat myös sykkivät puolisäännölliset ja epäsäännölliset muuttujat, joiden jakso on pitkä.
S Vulpeculae -tähti on pitkäjaksoinen, kefeidiä muistuttava tähti, jonka jakso on noin 70 vuorokautta.
Pitkäjaksoiset siniset muuttujat ovat jaksoltaan 
yli 1 vuorokautta ja valonvaihtelu 0,05, jopa 0,1 magnitudia.
Weierstrassin lause

**Weierstrassin lause** (myös **Weierstrassin min-max-lause**) on matematiikassa lause, jonka mukaan jatkuva funktio saa suljetulla välillä suurimman ja pienimmän arvon.

Olkoon f \colon [a, b] \to \mathbb{R} jatkuva funktio. Weierstrassin lause tarkoittaa sitä, että väliltä [a, b] löytyy luvut c ja d siten, että kaikilla pisteillä x \in [a, b] funktion arvo pysyy arvojen f(c) ja f(d) välissä. Matemaattisesti

:On olemassa luvut c \in [a, b] ja d \in [a, b] siten, että kaikilla x \in [a, b] pätee f(c) \le f(x) \le f(d).

Weierstrassin lause on merkittävä muun muassa siksi, että sen avulla voidaan todistaa Rollen lause, jota puolestaan käytetään differentiaalilaskennan keskeisimmän lauseen, differentiaalilaskennan väliarvolauseen todistuksessa.

## Todistus

Todistetaan, että löydetään suurin arvo kuten edellä määritelty. Pienin arvo löydetään vastaavalla tavalla, kun tutkitaan funktiota -f. 

Merkitään \mathbb{N}_0 = \mathbb{N} \cup \{0\} ja \mathbb{N}_1 = \mathbb{N} \setminus \{0\}.  

Väite: f on rajoitettu välillä [a, b]. 

Tehdään vastaoletus: f ei ole rajoitettu välillä [a, b]. Tällöin kaikilla n \in \mathbb{N}_0 on olemassa x_n \in [a, b], jolla | f(x_n) | \ge n. Koska lukujono (x_n) on rajoitettu, niin Bolzanon–Weierstrassin lauseen nojalla lukujonolla (x_n) on suppeneva osajono (x_{n_{k}}) eli x_{n_{k}} \to x_0 kun k \to \infty. Koska a \le x_{n_{k}} \le b kaikilla k \in \mathbb{N}_0, niin a \le x_0 \le b. 

Koska f on jatkuva pisteessä x_0, niin on olemassa \delta > 0 siten, että | f(x) - f(x_0) | , kun x \in (x_0 - \delta, x_0 + \delta ) \cap [a, b]. Koska x_{n_{k}} \to x_0, kun k \to \infty, niin on olemassa k_0 siten, että | x_{n_{k}} - x_0 | , kun k \ge k_0. Näillä k pätee | f(x_{n_{k}}) - f(x_0) | . Mutta koska | f(x_{n_{k}} ) | \ge n_k  ja koska n_k \to \infty, kun k \to \infty, niin saadaan ristiriita. Täten väite pätee. 

Koska f on rajoitettu välilä [a, b], joten on olemassa \sup \{f(x) \mid x \in [a, b] \}. Merkitään M = \sup \{f(x) \mid x \in [a, b] \}. Nyt on osoitettava vielä f(x) = M jollakin x \in [a, b]. 

Pienimmän ylärajan määritelmän nojalla kaikilla n \in \mathbb{N}_1 on olemassa y_n \in [a, b], jolle f(y_n) > M - 1/n. Bolzanon–Weierstrassin lauseen nojalla lukujonolla (y_n) on olemassa suppeneva osajono (y_{n_{k}}), jolla y_{n_{k}} \to y_0, kun k \to \infty. Funktion f jatkuvuuden nojalla f(y_{n_{k}}) \to f(y_0), kun k \to \infty. Tällöin M \ge f(y_{n_{k}}) > M - 1/n_k \ge M - 1/k, mistä seuraa kuristusperiaatteen nojalla f(y_0) = M. \square

## Lähteet

* 

### Viitteet

## Aiheesta muualla
* Extreme value theorem (cut-the-knot)
Bengt Lundsten

**Bengt Harald Lundsten** (s. 26. helmikuuta 1928 Turku) on suomalainen arkkitehti ja professori. Lundsten toimi Teknillisen korkeakoulun rakennusopin professorina vuosina 1969–1994. Hänen töitään ovat muun muassa Kortepohjan asemakaava ja rivitalot Jyväskylässä (1964–1969), Puu-Käpylän saneeraus (1970–1977) ja Kuopion Jynkän asuntomessualueen asemakaava (1979).

## Lähteet
J. A. Hollo

**Juho August Hollo** () oli suomalainen kasvatustieteilijä, kääntäjä ja kriitikko.

## Ura
Hollon vanhemmat olivat tehtaanomistaja Elias Hollo ja Susanna Widmark. Hollo pääsi ylioppilaaksi vuonna 1905 Vaasan reaalilyseosta ja valmistui filosofian kandidaatiksi vuonna 1907 sekä filosofian lisensiaatiksi ja tohtoriksi vuonna 1919 Helsingin yliopistosta.

Hollo oli Kristiinankaupungin ruotsalaisen yhteiskoulun opettajana vuosina 1908–1910 sekä Vaasan ruotsalaisen yhteiskoulun ja Vaasan kauppakoulun opettajana vuosina 1913–1919. Hän oli Helsingin yliopiston dosentti vuosina 1920–1930, kasvatus- ja opetusopin ylimääräinen professori vuosina 1930–1937, kasvatus- ja opetusopin virkaatekevä professori vuosina 1934 ja 1936, sekä professori vuosina 1937–1954. 

Lisäksi Hollo oli Helsingin yliopiston Etelä-Pohjalaisen osakunnan inspehtori vuosina 1930–1932 ja Yhteiskunnallisen korkeakoulun kansleri vuosina 1951–1953.  

Hollo oli Suomalaisen tiedeakatemian jäsen vuodesta 1938.  

Hollo tutki muun muassa Aleksis Kiveä ja suoritti suomentajana mittavan ja laadukkaaksi mainitun työn. Hän käänsi muun muassa Miguel de Cervantesin, Anatole Francen, Gustave Flaubertin, Stendhalin, Voltairen, Charles Dickensin, Jonathan Swiftin, Johann Wolfgang von Goethen, Fjodor Dostojevskin, Leo Tolstoin, Knut Hamsunin ja Friedrich Nietzschen tuotantoa suomeksi. Hän suomensi ainakin 16 kielestä. Hollo oli myös merkittävä aforistikko, ja kasvatuksesta hän totesi: ”Kasvatus on kasvamaan saattamista.”

J. A. Hollon ensimmäinen puoliso vuodesta 1910 oli Aili Armida o.s. Pihlström. Vuodesta 1920 Hollo oli avioliitossa laulajatar Iris Antonina Anna Waldenin (1899–1983) kanssa. Heidän poikiaan ovat runoilija ja kääntäjä Anselm Hollo, joka asui 1960-luvulta alkaen Yhdysvalloissa, sekä oikeustieteilijä, professori Erkki Hollo.

## Teoksia
* *Mielikuvitus ja sen kasvattaminen I–II*, väitöskirja. 1918–1919.
* *Kasvatuksen maailma*. 1927 (2. painos 1952).
* *Kasvatuksen teoria*. 1927 (4. painos 1949).
* *Itsekasvatus ja elämisen taito*. 1932.
* *Kohtaamiani*. 1953.
* 

## Katso myös
* J. A. Hollon palkinto

## Lähteet
### Hakuteokset
* ''Aikalaiskirja 1934'', s. 214. Projekt Runeberg.
* ''Kuka kukin on 1954'', s. 227. Projekt Runeberg.

### Viitteet

## Kirjallisuutta
* 

## Aiheesta muualla
* Suoranta, Juha: Juho A. Hollon neljä elämää. (PDF)
* Taneli, Matti: Kasvatus on kasvamaan saattamista.  (PDF)
* Taneli, Matti: J. A. Hollon kasvatusteoriasta ja kasvatuksen maailmasta elämänmuotona.  (PDF)
Jakokunta (algebra)

**Jakokunta** on algebrassa kokonaisalueenen täysi jakorengas. Tällöin sen kaikki nollasta poikkeavat alkiot ovat säännöllisiä. Jakorenkaan avulla saadaan rengashomomorfismi hajotettua yhdistetyksi kuvaukseksi, jossa ensimmäinen kuvaus on kanoninen projektio ja jälkimmäinen homomorfismi.
Kaare Klint

**Kaare Klint** (15. joulukuuta 1888 - 28. maaliskuuta 1954) oli tanskalainen arkkitehti ja huonekalusuunnittelija. Hän oli Kööpenhaminan taideakatemian huonekaluosaston luoja ja johtaja vuodesta 1944. Hän toteutti taideakatemiassa käsityöläisten ja arkkitehtien kiinteän yhteistyön, joka teki tanskalaiset huonekalut maailmankuuluiksi.

Arkkitehtina Klint saattoi päätökseen isänsä alulle paneman Grundtvigin kirkon rakennustyöt (1930&ndash;1940) ja suunnitteli Beetlehem-kirkon (1935&ndash;1937).

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Danish-furniture.com: Kaare Klint
* Gorm Harkær, Kaare Klint, Klintiana, 2010
Gemini 5

Astronautit Charles Conrad ja Gordon Cooper suorittivat avaruuslennon 21. elokuuta – 4. syyskuuta 1965 **Gemini 5** -kapselissa. Lento kesti noin 191 tuntia ja sinä aikana he kiersivät maapallon 120 kertaa. Tämä oli saavutus, jonka jälkeen Yhdysvallat oli selvästi edellä Neuvostoliittoa kylmän sodan aikaisessa kilpailussa avaruuden valloittamisesta.

Aluksen polttokennossa havaittiin ongelmia jo lennon alkuvaiheessa, mutta lentoa päätettiin jatkaa, koska polttokennon häiriöiden vaikutuksia haluttiin tutkia.

## Lähteet
Hiilitähti

**Hiilitähti** on tähti, jonka kaasukehässä on enemmän hiiltä kuin happea. Tähden pintakerroksissa ne muodostavat hiilimonoksidia, joka kuluttaa kaiken hapen kaasukehästä, jolloin hiili voi muodostaa muita yhdisteitä. Tällöin kaasukehän koostumus on "nokinen" ja tähden väri kirkkaanpunainen. Hiilitähdet ovat harvinaisia.

Hiilitähdet tunnistetaan niiden emittoiman valon spektrin perusteella. Niiden kemiaa ei tunneta vielä tarkasti.

## Lähteet
Kvarkkitähti

**Kvarkkitähti** on teoreettinen kompakti tähti, joka koostuu alkeishiukkasista: kvarkeista. Tavanomaisissa olosuhteissa kvarkit ovat sitoutuneita hadroneiksi (esim. protoneiksi ja neutroneiksi). Neutronitähden massan romahtamisesta painovoiman vaikutuksesta neutronit hajoavat u-kvarkeiksi ja d-kvarkeiksi. Osa u- ja d-kvarkeista saattaa muuttua s-kvarkeiksi muodostaen "outoa materiaa", jolloin kvarkkitähti on syntynyt.

Kvarkkinovan tuloksena syntyvän tähden pinnalla on todennäköisesti vapaita kvarkkeja. Kvarkkinovat tuottavat valtavia määriä energiaa, ja ne saattavat olla yksi gammapurkausten aiheuttaja.

## Havaintoja
RX J185635-375 -nimistä tähteä, joka sijaitsee 450 valovuoden päässä, epäillään kvarkkitähdeksi. Toinen ehdokas on 3C58, joka on liian "kylmä" ollakseen neutronitähti.

## Katso myös
* Kvarkki-gluoniplasma

## Lähteet
Yhdistyneiden kansakuntien lippu

**Yhdistyneiden kansakuntien lippu** on YK:n vuoden 1947 yleiskokouksen hyväksymä lippu. Siinä on sinisessä kentässä maailmankartta kuvattuna oikea­keski­pituisessa taso­projektiossa Pohjoisnapa keski­pisteenä, ja kartta­kuvaa reunustavat oliivipuun oksat.  Symbolit kertovat järjestön päätehtävästä, maailmanrauhan edistämisestä. Lipun vaaleansinistä pohjaväriä kutsutaan myös "YK:n siniseksi", ja tämä väri onkin muotoutunut valkoisen värin ohella rauhan väriksi.

Monet kehitysmaat ja järjestöt ovat ottaneet mallia Yhdistyneiden kansakuntien lipusta. YK:n alaisuudessa toimivien järjestöjen, mm. Unescon, Unicefin, WHO:n ja IAEA:n liput on johdettu suoraan YK:n lipusta. Valtiolipuista mm. Somalian tähtilippu, jossa on valkoinen tähti vaaleansinisellä pohjalla, on saanut vaikutteita YK:n lipusta.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Gemini 6

**Gemini 6** oli yhteislento Gemini 7 -avaruusaluksen kanssa. Gemini 6 -lento toteutettiin 15.-16. joulukuuta 1965. Kapselissa olivat astronautit Thomas Stafford ja Walter Schirra. Lento kesti kokonaisuudessaan 25 tuntia ja 53 minuuttia. Gemini 6 ja Gemini 7 -kapselit kohtasivat toisensa avaruudessa 300 km:n korkeudessa, jonka jälkeen alukset lensivät rinnakkain 160&nbsp;000 km, lähimmillään vain 80 senttimetrin päässä toisistaan.

Alun perin oli suunniteltu, että Gemini 6 kohtaisi avaruudessa raketin nimeltä Agena, joka kuitenkin räjähti. Tällöin Gemini 6:n lähtö peruutettiin. Lopulta päädyttiin
ratkaisuun Gemini 6:n ja Gemini 7:n yhteislennosta.

## Lähteet
Taranis

**Taranis** (kelttiläisestä sanasta *taran* ukkonen) oli kelttiläisessä mytologiassa ukkosen jumala, jota palvottiin varsinkin Galliassa ja Britanniassa, mutta myös muualla kelttiläisessä maailmassa. Taranikselle pyhitettyjä alttareita on löytynyt Chesteristä Britanniasta, Böckingenistä ja Godramsteinista Saksassa, Orgonista, Thauronista ja Toursista Ranskassa ja Skradinista Kroatiassa. Hänen nimensä merkitsee suunnilleen "Ukkostaja". Taranis on yksi roomalaisen runoilija Lucanuksen mainitsemasta kolmesta huomattavasta kelttijumalasta. Kaksi muuta ovat Esus ja Teutates.

Taraniksen symboli oli pyörä, joka viittasi ukkoseen ja aurinkoon. Hänelle on saatettu uhrata myös ihmisiä, ja antiikin kirjoittajien mukaan Taranikselle omistetut eläin- tai ihmisuhrit olisi suljettu suuriin pajusta punottuihin hahmoihin, jotka sen jälkeen poltettiin. Taranis muistuttaa muinaisten skandinaavien Thoria, irlantilaisten Tuireannia ja suomalaisten Ukkoa. Roomalaiset rinnastivat Taraniksen Juppiteriin.

## Lähteet
* Green, Miranda J. : Dictionary of Celtic Myth and Legend. Thames & Hudson 1997. 
* Lurker, Manfred: A Dictionary of Gods and Goddesses, Devils and Demons. Routledge & Kegan Paul, 1987. 
### Viitteet
Nordavia

**Nordavia** (, ), on venäläinen, Venäjän luoteisosan alueelliseen liikenteeseen keskittynyt lentoyhtiö. Nordavia on vuonna 2011 tehdyn kaupan seurauksena Venäjän suurimpiin pörssiyrityksiin kuuluvan kaivosyhtiö Norilski nikelin omistuksessa.

Yhtiön toimintahistoria kirjataan alkavaksi jopa vuoden 1929 lopulta, jolloin Arkangelin ja nykyään Syktyvkarina tunnetun paikan välisen lentoreitin valvomiseksi perustettiin toimisto Arkangeliin. Yhtiön nimi on vaihdellut vuosien saatossa. Ennen nykyistä nimeään yhtiön osake-enemmistö kuului Aeroflotille ja lentoyhtiö kulki useiden vuosien ajan nimellä **Aeroflot-Nord**.

Nordavian toiminnot on keskitetty Venäjän Arkangeliin. Yhtiö on Euroopan alueellisten lentoyhtiöiden liitton jäsen ja edustettuna tämän johtokunnassa. 

## Laivasto
Nordavian laivasto kesäkuussa 2018:




Kuva:An-24RV (RA-46667) at Talagy (Arkhangelsk) 17Aug10.JPG| Antonov An-24RV, laivastosta yhtiön kotisivujen mukaan jo poistunut konetyyppi.
Kuva:Nordavia Boeing 737-500 Naumenko.jpg|Nordavian Boeing 737-500.
Kuva:Nordavia Boeing 737-500.jpg|Nordavian laivastoon kuuluva Boeing 737-500
Kuva:Nordavia Boeing 737-500 Petrov.jpg|Myös Boeing 737-500.


## Reittikohteet

Nordavia operoi lähinnä Venäjän luoteisosan sisäistä liikennettä. Yhtiön reittiverkon ulkomaisiin lentokenttiin lukeutuu ainoastaan Tromssa. Nordavia liikennöi reittikarttansa mukaan seuraaviin kohteisiin (helmikuu 2013):
* Amderma, Nenetsian autonominen piirikunta
* Arkangeli, Arkangelin alue
* Kotlas, Arkangelin alue
* Lešukonskoje, Arkangelin alue
* Moskova
* Murmansk, Murmanskin alue
* Narjan-Mar, Nenetsian autonominen piirikunta
* Pietari, Pietari
* Solovetski, Arkangelin alue
* Syktyvkar, Komin tasavalta
* Tromssa, Tromssan lääni, Norja
* Usinsk, Komin tasavalta

## Lähteet

## Aiheesta muualla

*Nordavia   ja  (www.nordavia.ru)
Jakokunta

**Jakokunta** () on kaikki saman jakotoimituksen, esimerkiksi isonjaon tai uusjaon, alaiset talot ja tilukset. Se on omistusyhteisö, jolla on pysyvät rajat naapurijakokuntiin. Samaan jakokuntaan kuuluvilla taloilla oli yhteinen metsä ja yhteinen kalavesi. Usein jakokunnan alue oli sama kuin kylän alue, mutta myös monikyläinen jakokunta on mahdollinen. Varsinais-Suomen itäosassa eli niin sanotussa Etelä-Suomessa oli isojakojen aikaan 670 jakokuntaa, joista 468 oli yksikyläisiä. Kolmessatoista jakokunnassa oli vähintään kymmenen kylää. Tavallisesti monikyläinen jakokunta syntyi siten, että osa rajoiltaan vakiintuneen emäkylän asukkaista ryhtyi uudisraivaamaan kylän takamaita. He perustivat sinne taloja, jotka muodostivat raivioistaan aitauslohkon. Maanlait nimittivät tällaisia muodostumia siirtokyliksi. Lainsuomentajat käyttivät niistä myös nimityksiä ulosaidattu kylä, ulostekokylä ja uusikylä. Varhemmin siirtokylien talonpojilla ei ollut yhteismetsään samoja oikeuksia kuin emäkylän asukkailla. Oikeastaan pitäisi puhua jakokunnan metsästä ja jakokunnan rajoista, mutta yksinkertaisuuden vuoksi usein puhutaan kylänmetsästä.

Jakokunta  on pohjoismaisessa talonpoikaisyhteiskunnassa vanha maaseudun organisaatiomuoto, joka liittyy niittyjen ja metsien yhteiskäyttöön. Jakokunnan jäsenillä on käyttöoikeus tiettyyn alueeseen. Yhdessä pitäjässä oli tyypillisesti monta jakokuntaa. Jakokuntien uskotaan syntyneen viimeistään keskiajalla. Ne saattavat jollakin tapaa pohjautua 1600-lukua ennen olemassa olleisiin nautinta-alueisiin, jotka koskivat eränkäyntiä erämaissa.

Jakokunnilla on merkitystä myös maanmittauksen historiassa, ja esimerkiksi isojako toimitettiin jakokunnittain. Isojaon jakokunta muodostettiin usein tarkoituksenmukaisuusnäkökohtien mukaisesti siten, että jakokunta  saattoi käsittää paitsi yhden asutuskylän, myös useamman asutuskylän. Isojaossa jaettiin maa-alueet, mutta vesialueet jätettiin jakamatta. Tämän vuoksi vesialueet ovat nykyään usein yhteisiä.  Muun muassa yhteisten vesialueiden nykyiset osakaskunnat) muistuttavat isojaon ajoilta peräisin olevia jakokuntia edelleenkin.

## Katso myös
* Osakaskunta

## Lähteet
* Eino Jutikkala: Entisajan talonpoikaiskylä. Teoksessa Eino Jutikkala: *Suomen talous- ja sosiaalihistorian kehityslinjoja,* WSOY 1968, sivut 39–55.

### Viitteet
Jacques Sylla

**Jacques Sylla** (1946 – 26. joulukuuta 2009) oli madagaskarilainen poliitikko. Hän oli maan pääministerinä 2002–2009. 

Sylla nimitettiin Madagaskarin pääministeriksi vuonna 2002. Tätä ennen hän oli toiminut muina ministereinä, muun muassa ulkoministerinä. Sylla syrjäytettiin vuoden 2009 vallankaappauksessa muun hallinnon kanssa. Hänen korvaajakseen nimitettiin Monja Roindefo. Sylla kuoli joulukuussa 2009 pitkään sairauteen.

## Lähteet
Gemini 7

**Gemini 7** -avaruuslento toteutui 4.–18. joulukuuta 1965. Gemini 6 nousi avaruuteen vasta Gemini 7:n perässä 15. joulukuuta 1965. Gemini 7 ja Gemini 6 -avaruusalukset lensivät osan matkaa rinnakkain, lähimmän etäisyyden ollessa vain 80 senttimetriä. Gemini 7:n miehistönä olivat astronautit Frank Borman ja James Lovell. Avaruuslento kesti 13 vuorokautta, 18 tuntia ja 35 minuuttia, jona aikana astronautit kiersivät maapallon 206 kertaa. Astronautit riisuivat avaruuslennon aikana avaruuspukunsa, mikä oli siihen aikaan vielä uutta, ja näin osoittivat kapselin ilmatiiviyden.
Kaatuminen (tietotekniikka)

**Kaatuminen (**) tarkoittaa tietotekniikassa tietokoneohjelman, tietokoneen käyttöjärjestelmän tai jokin tietojärjestelmän toiminnan yllättävää lakkaamista. 

## Käyttöjärjestelmien ja ohjelmistojen kaatuminen

Tosiasiassa kaatumisen jälkeen suoritin yleensä suorittaa käskyjä edelleenkin, mutta kaatunut ohjelma voidaan poistaa suoritusmuistista (niin sanottu coredump) tai suorituksen eteneminen kiertää silmukkaa, mikä käyttäjän kannalta vaikuttaa tietokoneen tai yksittäisen ohjelman pysähtymiseltä.

Kun Windows-käyttöjärjestelmä kaatuu, näyttöön usein ilmestyy virhetilanteesta kertova sinitaustainen teksti, joka tunnetaan nimellä *Blue Screen of Death* (*[[BSoD]]*). Applen käyttöjärjestelmissä vastaavassa tilanteessa ruudulle ilmestyi vanhemmissa versioissa animoitu pommin kuva, sittemmin kernel panic -ruutu.

Käyttöjärjestelmän kaatuminen on usein vakavampi ongelma kuin yksittäisen ohjelmiston kaatuminen. Yleisin tietokoneohjelman kaatumisen syy on muistialueen ylitys.

## Tietojärjestelmien kaatuminen
Käyttöjärjestelmien ja ohjelmistojen lisäksi kokonaiset tietojärjestelmät voivat kaatua. Esimerkiksi organisaation tietoverkko saattaa kaatua ylikuormituksen vuoksi, jolloin verkossa olevia palvelimia joudutaan yleensä käynnistämään uudelleen.

Esimerkkejä tietojärjestelmien kaatumisista:

* Internetin edeltäjä ARPANET-tietoverkko kaatui kesken ensimmäiseen siinä lähetetyn viestin 29.10.1969
* Ensimmäinen roskaposti aiheutti palvelunestohyökkäyksen ja kaatoi palvelimen vuonna 1994
* Effica-potilastietojärjestelmä kaatui aiheuttaen Kymenlaakson keskussairaalan toimintaan ongelmia vuonna 2007
* VR:n lipunmyynti hyytyi Logican keskuskoneen kaaduttua vuonna 2010
* Amadeus-varausjärjestelmä kaatui ja sekoitti kansainvälistä lentoliikennettä vuonna 2017
* Häiriö Fastlyn palvelussa kaatoi osan internetin isoimmista uutissivustoista tammikuussa 2021

Joidenkin ennusteiden mukaan jopa koko internet saattaa tulevaisuudessa kaatua tietokonevirusten ja roskapostin määrän räjähdysmäisen kasvun takia. hajautettu palvelunestohyökkäys lamautti 21. lokakuuta 2002 yhdeksän internetille tärkeästä kolmestatoista juurinimipalvelimista.

## Lähteet