open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Pölypyörre

**Pölypyörre** on nouseva ilmapyörre, johon on sekoittunut pölyä. Kun aurinko lämmittää maata, syntyy nouseva ilmavirtaus. Tuulen pyörteisyys ja pienialaiset nousuliikkeet synnyttävät pienikokoisia pyörteitä. Jos tällainen pyörre nostaa ilmaan pölyä ja roskaa, se muuttuu näkyväksi.

## Rakenne ja ominaisuudet
Pienet pölypyörteet ovat halkaisijaltaan noin puoli metriä leveitä ja joidenkin metrien korkuisia. Suurimmillaan ne voivat olla joitakin kymmeniä metrejä leveitä ja jopa 1 500 metriä korkeita. Pölypyörteet ovat lyhytikäisiä, ne elävät useimmiten alle minuutin. Suuremmat pölypyörteet elävät pitempään kuin pienet. Yhdysvaltojen Utahissa on havaittu seitsemän tuntia elänyt pölypyörre.

Pölypyörteen keskellä on pienempi ilmanpaine kuin ulkopuolella. Paine-ero voidaan havaita herkillä instrumenteillä kun pyörre kulkee ilmapuntarin yli.

Pölypyörre voi kehittää huomattavia sähkövarauksia. Pölypyörrettä ei pidä sekoittaa tornadoon, joka on huomattavasti voimakkaampi ja syntymekanismiltaan erilainen ilmiö. Pölypyörteen sukulaisia ovat lumipyörteet.

## Esiintyminen
Pölypyörteitä esiintyy kirkkaalla, heikkotuulisella säällä, jolloin aurinko pääsee voimakkaasti kuumentamaan maan lähellä olevaa ilmakerrosta. Lämpötilan ei tarvitse olla korkea, sillä pyörteen kehitykselle on tärkeintä korkeussuuntainen lämpötilaero. Lämpötilaero ja tuuli saavat aikaan tuulipyörteitä, mutta näkyvän pölypyörteen aikaansaamiseksi tarvitaan myös sopivaa pölyä tai roskaa.

Pölypyörteitä ilmoitetaan säähavainnoissa lähes päivittäin maapallon kuivilla alueilla kuten Saharassa, Australian kuivilla seuduilla ja Yhdysvaltojen lounaisosassa. Ne ovat yleisiä myös Lähi-idässä, Suomessakin voi nähdä pölypyörteen esimerkiksi pellolla, rannalla tai lentokentillä.

Marsissa pölypyörteet ovat tavallisia, ja niiden jättämiä mutkittelevia vanoja on nähty avaruusluotainten kuvissa.

## Katso myös
* Trombi

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* 
* 
* 
* 
*
Georgios Maniakes

**Georgios Maniakes** (k. 1043) oli sotapäällikkö Bysantin valtakunnassa 1000-luvulla.

Hänestä tuli tunnettu vuoden 1031 sodassa seldžukkeja vastaan. Muslimit kukistivat keisari Romanos III:n Alepossa, mutta Maniakes pelasti tilanteen valtaamalla Edessan. Maniakesin suurin saavutus oli Sisilian osittainen valloitus arabeilta vuonna 1037. Sisiliassa häntä avusti varjagikaarti, jonka johtaja oli tuleva Norjan kuningas Harald Ankara. Myös palkkasotureilla Normandiasta oli bysanttilaisten apuna.

Keisarit eivät välittäneet Maniakesin saavutuksista, ja lopulta vuonna 1042 hän kapinoi keisari Konstantinos IX:tä vastaan. Maniakes marssi varjagien johdolla Konstantinopolia vastaan, mutta hän kuoli Thessalonikan lähellä, kun hän kohtasi keisarille uskollisia joukkoja.
Nepenthes

**Nepenthes** voi viitata seuraaviin:

* nepente (*nepenthes*), kreikkalaisessa mytologiassa esiintyvä juoma
* kannukasvit (*Nepenthes*), lihansyöjäkasvien suku
Punamyyrä

**Punamyyrä** (*Myodes rutilus*, aiemmin *Clethrionomys rutilus*) on pohjoisten alueiden jyrsijä. Se on Suomessa rauhoitettu laji, ja sen laskennallinen arvo oli vuonna 2017 34 euroa.

## Levinneisyys ja elinympäristö
Punamyyriä tavataan pohjoisille leveysasteilla kaikilla pallonpuoliskon mantereilla: sen levinneisyysalueeseen kuuluvat Skandinavia, Suomi, Pohjois-Venäjä, Alaska ja Kanada. Punamyyrät elävät pohjoisen koivikoissa ja havumetsävyöhykkeen pohjoisosissa. Eniten punamyyriä on vanhoissa metsissä joissa on tiheä aluskasvillisuus tai tuuhea sammalpeite. Toisin kuin monet muut myyrälajit, se ei elä tunturipaljakoilla.

## Tuntomerkit
Punamyyrällä on hoikka vartalo, selkäpuoli punainen, kupeet ruskeat. Häntä on selvästi lyhyempi ja paksumpi kuin samankaltaisella metsämyyrällä. Pituus 14&nbsp;cm, häntä 3,5&nbsp;cm, paino 30&nbsp;g.

## Ravinto
Punamyyrä syö kasvinosia (oksia ja juuria), marjoja, maanalaisia sieniä, hyönteisiä ja raatoja. Se varastoi talveksi ruokaa, etenkin naamakukkaiskasvien siemeniä.

## Lisääntyminen
Vuodessa syntyy kahdesta viiteen poikuetta, jokaisessa neljästä yhdeksään poikasta. Raskaus kestää 17–19 päivää, ja punamyyrä on sukukypsä noin kahden kuukauden ikäisenä.

## Elintavat
Punamyyrä on aktiivinen etenkin öiseen aikaan. Talvella se käyttää muiden lajien tekemiä käytäviä lumen alla maanpinnan tasalla, ja saattaa tehdä tuhoja puutarhassa.

## Lähteet
Eddie Irvine

**Edmund "Eddie" Irvine** (s. 10. marraskuuta 1965 Newtownards, Pohjois-Irlanti, Iso-Britannia) on pohjoisirlantilainen entinen Formula 1 -kuljettaja, joka parhaimmillaan sijoittui MM-sarjan toiseksi kaudella 1999.

## Formula 1 -ura

Irvine aloitti F1-uransa Jordanilla kauden  toiseksi viimeisessä kilpailussa Japanin GP:ssä, jossa hän saalisti yhden MM-pisteen sijoittumalla kuudenneksi. Irvinen kilpailu muistetaan myös siitä, että hän ohitti kilpailua johtaneen Ayrton Sennan, joka oli aiemmin ohittanut Irvinen kierroksella. Vihainen Senna löi Irvinea kisan jälkeen kasvoihin. Irvine ajoi Jordanilla myös seuraavat kaksi kautta parhaana saavutuksenaan kolmas tila Kanadan GP:ssä kaudella .

Kaudeksi  Irvine siirtyi Ferrarille, jossa hän ajoi kauden  loppuun saakka. Hänet muistetaan Ferrari-vuosiltaan erityisesti Michael Schumacherin kakkoskuskina, mutta Schumacherin loukkaannuttua kaudella 1999 Irvine taisteli mestaruudesta Mika Häkkisen kanssa ja oli lähellä voittaa Ferrarin ensimmäisen kuljettajien mestaruuden 20 vuoteen. Irvine kuitenkin hävisi mestaruustaiston kahdella pisteellä Häkkisen voitettua kauden päättäneen Japanin GP:n. Samalla kaudella Irvine otti uransa ainoiksi jääneet neljä GP-voittoa.

F1-uransa viimeiset kolme kautta - Irvine ajoi Jaguar-tallissa. Menestys oli pitkälti hänen Jordan-vuosiensa kaltainen: hän sijoittui kahdesti palkintokorokkeelle ja keräsi yhteensä 18 MM-pistettä.

## Muuta
Irvine on yksi niistä harvoista F1-kuljettajista, jotka ovat ajaneet pisteille avauskilpailussaan. Irvine on tullut tunnetuksi myös napakoista kommenteistaan.

*[[Vauhdin Maailma]]n* erikoislehti *F1 Maailmassa* arvioitiin vuonna 2007 Irvinen omaisuuden olevan n. 160 miljoonaa dollaria. Uransa jälkeen Irvine sijoitti varojaan kiinteistöhin ja tätä kautta hän on varsinaisesti kerännyt suurimman osan omaisuudestaan.

Irvine kilpaili irlantilaisella lisenssillä ja uransa alkupuolella myös Irlannin lipun alla, mutta joutui luopumaan siitä Pohjois-Irlannin konfliktin vuoksi vanhempiensa saatua tappouhkauksia. Irvine halusi käyttää kompromissina neutraalia lippua ja hymniä, mutta siihen FIA ei myöntynyt.

## Formula 1 -tulokset

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Metsäsopuli

**Metsäsopuli** (*Myopus schisticolor*) on toinen Suomessa tavattava sopulilaji, tunturisopulin ohella.

## Levinneisyys
Metsäsopulia esiintyy suunnilleen siellä missä kuusimetsiäkin: Norjasta Itä-Siperiaan. Suomessa sitä on harvalukuisena Itä- ja Pohjois-Suomen kuusikoissa, minkä lisäksi hajaesiintymiä tunnetaan myös Keski-Suomesta ja Hämeestä. Metsäsopuli löydettiin ensimmäisen kerran vuonna 1843 Norjasta. 1840-luvulla lajia löydettiin myös Suomesta ja Ruotsista ja 1880-luvulla myös Venäjältä.

## Tuntomerkit
Metsäsopuli on tummanharmaa pieni myyrä, jolla on ruskea laikku takaselässä ja lyhyt, suora häntä. Se on vähän pienempi kuin tunturisopuli.

## Elinympäristö
Metsäsopuli suosii sammaleisia ja lievästi soistuneita ikikuusikoita. Talvisin laji viihtyy mieluiten runsassammaleisissa kuusikoissa, mutta kesäksi osa kannasta siirtyy kosteampiin ympäristöihin: korpiin tai rämeille.

## Lisääntyminen
Vuodessa syntyy neljä poikuetta, jokaisessa 2–8 poikasta.

Metsäsopulin jälkeläistön sukupuolijakauma ei aina ole nisäkkäille tyypillinen 1:1. Jotkin naaraat nimittäin synnyttävät naaras- ja urospoikasia lukusuhteissa 3:1. On myös naaraita, jotka synnyttävät pelkkiä naaraspoikasia. Syynä tähän on metsäsopulilla tavattava X-kromosomin mutaatio. Mutatoitunutta X-kromosomia merkitään tässä X*.

X*-kromosomi ehkäisee Y-kromosomin vaikutukset yksilön ilmiasuun. Jos yksilön sukupuolikromosomit ovat X*Y, yksilö on ilmiasultaan naaras, vaikka sen tulisi olla uros. Tällainen naaras ei myöskään tuota kuin X*-kromosomin sisältäviä munasoluja, koska mutaatio aiheuttaa lisäksi Y-kromosomin syrjäytymisen sukusolujen synnyssä. Niinpä kaikki tällaisen naaraan jälkeläiset ovat naaraita.

Osa X*Y-naaraiden jälkeläisistä on sukupuolikromosomeiltaan emonsa kaltaisia, osa taas X*X-naaraita, joiden toinen (isältä saatu) X-kromosomi on tavallinen. Tällaisten naaraiden munasoluista puolet sisältävät X*-kromosomin, puolet X-kromosomin. X-kromosomilliset munasolut tuottavat naaras- ja urospoikasia lukusuhteessa 1:1, X*-kromosomilliset pelkkiä naaraspoikasia. Niinpä X*X-naaraan kaikkien jälkeläisten sukupuolijakauma on 3:1.

Toki metsäsopuleissa on myös täysin tavallisia XX-naaraita, joiden jälkeläisistä puolet on naaraita ja puolet uroksia. Kun kaikkien erityyppisten naaraiden jälkeläistuotannot lasketaan yhteen, metsäsopulien sukupuolijakauma on 3:1.

## Ravinto
Metsäsopuli on kasvinsyöjä, ja sen ruokavalio koostuu melkein yksinomaan sammalista. Kesäisin se voi myös syödä jonkin verran heinäkasveja. Talvivarastoihin se kerää proteiinipitoista kynsisammalta.

## Erityistä
Metsäsopuli on *Myopus*-suvun ainoa laji. Tunturisopulin tapaan metsäsopulille ovat tyypillisiä ajoittaiset joukkoesiintymiset ja vaellukset. Metsäsopuli on rauhoitettu.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Suomen luonnonsuojeluliitto: Metsäsopuli
Caryophyllales

**Caryophyllales** on laaja ja monimuotoinen lahko, joka kuuluu kaksisirkkaisiin. Se sisältää monia mehikasveja, kuten kaktuskasvit ja monet jääruoho- ja portulakkakasvien edustajat, sekä lihansyöjäkasveja, kuten kihokki- ja kannukasvit. Lahkon tyyppikasveja ovat kohokit.

## Heimot
Luokittelu on APG III -luokituksen mukainen. Vanhemmassa Cronquistin luokittelussa lahkoon kuului ainoastaan nykyisen ydinryhmän heimoja, ja niistäkin vain osa.

;Ydinryhmä:
* *[[Microteaceae]]*
* *[[kohokkikasvit|Caryophyllaceae]]* – kohokkikasvit
* *[[Achatocarpaceae]]* 
* *[[revonhäntäkasvit|Amaranthaceae]]* – revonhäntäkasvit
* *[[Stegnospermataceae]]* 
* *[[Limeaceae]]*
* *[[Lophiocarpaceae]]*
* *[[Barbeuiaceae]]*
* *[[päivikkikasvit|Aizoaceae]]* – päivikkikasvit eli jääruohokasvit
* *[[Gisekiaceae]]*
* *[[Sarcobataceae]]*
* *[[kermesmarjakasvit|Phytolaccaceae]]* – kermesmarjakasvit
* *[[ihmekukkakasvit|Nyctaginaceae]]* – ihmekukkakasvit
* *[[Molluginaceae]]*
* *[[hetekaalikasvit|Montiaceae]]* – hetekaalikasvit
* *[[Halophytaceae]]*
* *[[kaktiokasvit|Didiereaceae]]* – kaktiokasvit
* *[[basellakasvit|Basellaceae]]* – basellakasvit
* *[[Talinaceae]]*
* *[[Anacampserotaceae]]*
* *[[portulakkakasvit|Portulacaceae]]* – portulakkakasvit
* *[[kaktuskasvit|Cactaceae]]* – kaktuskasvit

;Toinen pääryhmä:
* *[[tatarkasvit|Polygonaceae]]* – tatarkasvit
* *[[lyijykukkakasvit|Plumbaginaceae]]* – lyijykukkakasvit
* *[[suolakukkakasvit|Frankeniaceae]]* – suolakukkakasvit
* *[[tamariskikasvit|Tamaricaceae]]* – tamariskikasvit
* *[[kihokkikasvit|Droseraceae]]* – kihokkikasvit
* *[[kannukasvit|Nepenthaceae]]* – kannukasvikasvit
* *[[Drosophyllaceae]]* 
* *[[Ancistrocladaceae]]*
* *[[Dioncophyllaceae]]* 

;Muut heimot:
* *[[Asteropeiaceae]]* 
* *[[Physenaceae]]*
* *[[vuohenpuksiokasvit|Simmondsiaceae]]* – vuohenpuksiokasvit
* *[[Rhabdodendraceae]]*

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Evoluutiopuu: http://www.mobot.org/mobot/research/apweb/trees/caryophyllalesnotl.gif
Ilmakehän epävakaisuus

**Ilmakehän epävakaisuus** eli **labiilisuus** on sen lämpötilajakaumaa ja siitä johtuvaa pystyliikkeiden kiihtyvyyttä kuvaava käsite. Jos lämpötila laskee jyrkästi ylöspäin mennessä, syntyy nousevia virtauksia, jotka synnyttävät nopeasti kasvavia kumpupilviä joista voi kehittyä kuuro- tai ukkospilviä. Tyypillisesti kesäiseen ukkoskuuroon liittyy epävakaa ilmakehä.

Jos ylhäällä ilmakehässä on alaosaa lämpimämpi ilmakerros eli siellä vallitsee inversiotilanne, nousuliikkeet pysähtyvät tähän kerrokseen vaikka alaosassa epävakaisuus olisi suurtakin. Jos inversio heikkenee tai puhkeaa, nousuliikkeet voivat voimistua räjähdysmäisesti.

Lämpötilajakauman lisäksi ilmakehän vakauteen vaikuttaa kosteus. Jos kosteutta on riittävästi, nousevan ilman sisältämää vesihöyryä voi tiivistyä pisaroiksi, ja tästä vapautuva lämpöenergia muuttaa lämpötilajakaumaa stabiilimmaksi.

Tuulen suunnan muutokset eri korkeuksilla eivät vaikuta itse epävakaisuuteen. Sen sijaan ne vaikuttavat epävakaisuuden aiheuttamien nousuliikkeiden ja näitä kompensoivien laskuliikkeiden keskinäiseen järjestäytymiseen, ja sitä kautta konvektion muotoihin.

Tuulen nopeuserot eri korkeuksilla luovat Kelvin-Helmholz-instabiilisuutta, joka saa aikaan aaltoja kahden eri tiheyksisen eri nopeudella liikkuvan aineen rajapintaan. Tämä nähdään useimmin valtameren pinnassa, missä veden virtausta nopeampi tuuli luo aaltoja, mutta sitä esiintyy myös kahden ilmakehän kerroksen rajapinnassa. 
 
## Ilmakehän epävakaisuutta kuvaavia lukuja

Ilmakehän epävakaisuutta ja herkkyyttä ukkoskuuroille voidaan arvioida erilaisilla tunnusluvuilla, jotka kuvaavat ilmakehän ala- ja yläosien lämpötilaeroja ja kosteutta. 

## Ilmakehän epävakauden aste USA:ssa

## Katso myös
*Stabiilisuus

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Myrskysivusto Z eli Zatorin Zalama, päivitetään jatkuvasti 
*Punkan Myrskyvaroitus
*Estofex  Euroopan  ukkosvaroitus Estofex, enganniksi. Vaaratasot tarkoittavat ukkospilven tuottaman tuulen vaarallisuutta, prosentit ukkosen yleisyyttä.
*Meteoalarm
*Suomen sääkeskus
*Convective Weather Maps USA, EUROPE
*Luonnonvoimat.net; ennusteita päivitetään aina kun ukkoseen on mahdollisuuksia 
*weather online chance of thunderstorm europe englanniksi ukkonen mahdollinen, jos kartalla muu kuin sen pohjaväri, eli ei vihreä tai sininen.
* Suomen sääkeskus ukkosriskiä ennustavia tunnuslukuja
*CAPE  yleensä yli 250, mehdollisesti ukkosta, yli 350 luultavasti kovaa ukkosta
*Cloud top pilven toppo alle -20 ehkä ukkosta, alle -35 ehkä kovaa ukkosta ]
*Skandinavia CAPE+LI4 
*teuteri.net teutari.net eri sade, lämpötilaennuste valikoista saatavilla, myös ilmakehän tunnuslukuja
*puuppa.org sbcape yli 250 ehkä ukkosta, yli 350 kovaa ukkosta luultavasti
Vyörypilvi

**Vyörypilvi** (lat. *arcus*) on ukkospilven etuosassa oleva puuskarintaman yllä oleva pilvi, joka syntyy ukkospilvestä roikkuvasta kielekkeestä tai alaspäin ulottuvasta kohoumasta. Kehittyessään pilvi liikkuu puuskarintaman mukana kauemmaksi itse ukkospilvestä. Puuskarintamaan liittyvä pyörre voi saada pilvenkin kiertymään kääretortun lailla rullalle; tyypillisesti vähintään sen etureuna on pyöreämuotoinen makkara. Vyörypilvi liikkuu eri suuntaan kuin muut  samaan aikaan taivaalla olevat pilvet, ja se näyttää makkaramaisen muotonsa takia epäluonnolliselta, kuin vaakasuorassa hitaasti lipuvalta tornadolta. 

Joskus vyörypilvistä erotetaan omaksi alalajikseen **rullapilvi**, joka liikkuu selvästi irrallaan sen synnyttäneestä ukkospilvestä, ja **[[kielekepilvi]]** joka on käytännössä vielä kiinni ukkospilven alareunassa. Supersoluihin tai muihin erittäin voimakkaisiin ukkosjärjestelmiin voi liittyä myös **[[seinäpilvi]]**, joka sijaitsee pilven sisään menevän nousuvirtauksen lähellä.

## Katso myös
*Australian vyörypilvi 

## Lähteet

## Aiheesta muualla (suomalaista aineistoa)
*Vyörypilvikuvia Suomesta (Anssi Mäntykivi) 
*Toinen kuvasarja (Paavo Korpela)
*Bongauskertomus 
*Kuvia ja kertomus
Vaiaku

**Vaiaku** on kylä Tuvalussa. Se sijaitsee Funafutin atolliin kuuluvan Fongafalen saaren eteläisellä rannikolla. Kaikki hallinnolliset rakennukset, pääministerin virka-asunto, korkein oikeus ja parlamentti, sijaitsevat Vaiakussa. Se on maan *de facto* -pääkaupunki.

Vaiakun asukasluku oli 638 vuoden 2012 väestönlaskennassa. Sen kaupunkialueen asukasluku on yhteensä 5&nbsp;879. Vaiaku on asukasluvultaan Tuvalun suurin kylä.

Kylän palveluihin kuuluvat mm. Tuvalun ainoa hotelli. Lisäksi kylässä sijaitsevan kansallispankin yhteyteen avattiin huhtikuussa 2025 Tuvalun ensimmäinen pankkiautomaatti.

## Ilmasto

## Lähteet
Thaba-Tseka

**Thaba-Tseka** on yksi Lesothon kymmenestä alueesta. Se sijaitsee valtion itäisissä osissa. Alueen pinta-ala on 4&nbsp;270 neliökilometriä ja asukasluku vuonna 2011 oli 130&nbsp;532. 

Thaba-Tsekan naapurialueet ovat Mokhotlong, Leribe, Berea, Maseru, Mohale’s Hoek ja Qacha’s Nek. Idässä alue rajoittuu Etelä-Afrikan tasavaltaan. Thaba-Tsekan pääkaupunki on myös nimeltään Thaba-Tseka.

## Lähteet
Lämmin rintama

**Lämmin rintama** on kapeahko rajavyöhyke lämpimän ja kylmemmän ilmamassan välillä, joka liikkuu siten, että lämmin ilma valtaa alaa kylmemmältä.

## Katso myös
*Kylmä rintama
*Okkluusiorintama
*Matalapaine

## Lähteet
Itämerennorppa

**Itämerennorppa** eli **pohjanlahdennorppa** (*Pusa hispida botnica*, aiemmin *Phoca hispida botnica*) on Itämerellä elävä norpan alalaji.

## Levinneisyys
Itämerennorppia elää Pohjanlahdella, Saaristomerellä, Riianlahdella ja Suomenlahdella. Esiintymisen painopiste on Pohjanlahdella, jossa eli vuoden 2015 arvion mukaan 17&nbsp;600 yksilöä. Riianlahdella laskettiin vuonna 1&nbsp;400 yksilöä, mutta lukumäärä on ollut vähenemään päin. Itäisellä Suomenlahdella puolestaan elää enää noin sata yksilöä. Vaikka itämerennorppien kokonaismäärä on pienempi kuin 1900-luvun alussa, niiden yksilömäärä on ollut kasvussa 1970-luvun jälkeen. Alalajia pidetään siksi kansainvälisesti elinvoimaisena. Suomessa se luokitellaan silmälläpidettäväksi.

## Ulkonäkö ja koko
Itämerennorpan ruumiin pituus on 100–160 senttimetriä ja paino 45–90 kilogrammaa. Aikuinen norppa on harmaankirjava, vastasyntynyt kuutti on kermanvalkoinen. Pää on kapeampi kuin saimaannorpalla.

## Elinympäristö
Norpat viettävät kesää ulkosaariston luodoilla. Talvella ne uivat jääpeitteen alla ja tekevät jäähän hengitysavantoja. Nuoremmat yksilöt pysyttelevät jään reunalla. Norppa on ainoa puhtaasti arktinen hyljelajimme ja se myös poikii keskelle jääkenttiä. Poikaspesä on yleensä yhteenajautuneiden jäiden alla suojassa vihollisilta. Norpan elinympäristölle asettamat vaatimukset estävät sen leviämisen eteläisille ja jäättömille merialueille.

Ilmastonmuutoksen on arveltu muuttavan radikaalisti Itämeren talvisia jääolosuhteita. Heikot jäätalvet vaikeuttavat norppien lisääntymistä, ja tulevaisuudessa kuuttien kannalta riittävästi jäätä löytyy ehkä vain Pohjanlahdelta. Norppien kannan kasvua uhkaa myös ympäristömyrkyistä johtuva hedelmättömyys, jonka takia viidesosa aikuisista naaraista on pysyvästi lisääntymiskyvyttömiä.

Muualla Itämerellä itämerennorppa on rauhoitettu, mutta Suomessa sitä on saanut metsästää vuodesta 2010 alkaen. Metsästys on sallittua Pohjanlahdella kalaverkkojen läheisyydessä.

## Ravinto
Norpat syövät kalaa ja pohjaeläimiä, kuten äyriäisiä ja muita selkärangattomia.

## Lisääntyminen
Norppanaaraat saavuttavat sukukypsyyden 5–8 vuoden iässä, urokset kuusivuotiaina. Kantoaika on 10,5–11 kuukautta. Poikaset syntyvät kevättalvella jäälle emon kaivamaan lumiluolaan. Kuutit ovat syntyessään noin puolimetrisiä ja painavat 4–5 kiloa. Niillä on paksu valkoinen turkki, joka vaihtuu harmaaksi noin kolmen viikon kuluttua syntymästä.

Missään maailmassa ei ole pysyvää norppakantaa ilman jäätä lisääntymisaikaan. Jos norppa joutuu pesimään rantalouhikkoon, kuutti on helppo saalis ketulle ja merikotkille. Euroopan unionin luontodirektiivi vaatii, että itämerennorpan levinneisyysalue ei saa pienentyä.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Itämerennorppa, WWF
* Itämerennorppa Saaristomerellä uhanalainen, WWF
BK-0010

**Elektroniikkatuote BK-0010** (Электроника БК-0010) oli ensimmäinen neuvostoliittolainen kotitietokone ja myös suosituin entisen Neuvostoliiton alueella käytetty omaperäinen kotimikromalli. Sen tuotanto aloitettiin vuonna 1985.

BK-sarjan koneet käyttivät neuvostoliittolaista 16-bittistä **K1801VM1**-mikroprosessoria, joka oli PDP-11-yhteensopiva (11/03 LSI-11 -käskykanta). Muilta ominaisuuksiltaan ne muistuttivat läheisesti 1980-luvun alkupuolen länsimaisia kotimikroja: keskusmuistia oli 32 kilotavua, tallennusvälineenä kasettiasema ja ainoana näyttötilana 512x256 pikselin mustavalkotila. Äänestä vastasi yksinkertainen Spectrum-tyylinen "piipperi". ROM-varusohjelmana oli FOCAL-kielen tulkki länsimaissa suositun BASICin sijaan.

Etenkin kouluissa suosittu kehittyneempi malli oli **BK-0010-01**, joka tuki myös värigrafiikkaa (256x256 pikseliä neljällä värillä) sekä koneiden verkottamista. Mallissa oli myös BASIC-tulkki. Näppäimistö oli kirjoituskonetyyppinen alkuperäismallin kuminäppäimistön sijaan.

Vuonna 1990 julkistetussa **BK-0011M**:ssä oli 128 kilotavua keskusmuistia ja mahdollisuus levykeaseman käyttöön. Levykeasemasovitin toimi myös vanhemmissa malleissa. Myöhemmin 0011M:lle sai lisävarusteena myös kiintolevyohjaimen ja AY-3-8910-äänipiirin. Suosituimmat levykäyttöjärjestelmät (mm. *ANDOS*) olivat Norton Commander -tyylisellä käyttöliittymällä varustettuja muunnelmia Digital Equipment Corporationin *[[RT-11]]*:stä.

BK:lle ilmestyi paljon pelejä ja muita ohjelmia etenkin harrastelijavoimin toteutettuina ja harmaiden markkinoiden kautta levitettyinä. Monet suositut pelit olivat enemmän tai vähemmän uskollisia klooneja länsikoneiden peleistä, esimerkkeinä *Monkey Island*, *Cybernoid* ja *Joe Blade*. BK:lle on tehty myös jonkin verran demoja, ja se on yleensä ainakin sääntötasolla huomioitu venäläisissä demotapahtumissa. Spectrum-kloonit ovat kuitenkin mikrotietokoneharrastajiden keskuudessa huomattavasti suositumpia kuin BK:t.

## Lähteet
Kumpupilvi

**Kumpupilvi** (*cumulus, Cu*) on kumpumainen alapilvi. Kaikkein pienimmät kumpupilvet ovat valkeita hattaroita, suuret tummia möykkyjä. Alkuvaiheessaan pienet kumpupilvet ovat kauniin ilman pilviä, mutta ne voivat kasvaa ja kehittyä kuuro- ja ukkospilviksi asti.

## Piirteet ja korkeus
Kumpupilvet ovat yleensä erillään toisistaan. Korkealla olevien kumpupilvien alapinta on tasainen ja yläpuoli kukkakaalimaisen kumpuileva. Kuivalla ja lämpimällä ilmalla kumpupilvet voivat nousta lähes kolmen kilometrin korkeuteen. Kosteassa tropiikissa niiden alapinta voi olla vain noin 500 metrin korkeudessa.

## Muodostuminen
Kumpupilviä muodostuu yleisimmin aamuisin ja aamupäivisin, kun auringon lämmittämä ilma alkaa kohota. Kumpupilviä syntyy tiheään muutaman sadan metrin korkeudella pieninä kokkareisina hattaroina. Kumpupilvet kasvavat, muuttuvat ja hajoavat nopeasti.

Kumpupilvet ovat kesällä aluksi matalia kauniin ilman pilviä (*cumulus humilis*). Kun kumpupilvi pullistuu korkeammaksi, siitä tulee keskikokoinen kumpupilvi (*cumulus mediocris*), joka kuivan korkeapaineen aikana haihtuu illan kuluessa. Kosteammalla ilmalla kumpupilvi jatkaa kasvuaan, ja siitä voi alkaa tulla sadetta myös kesäaikaan. Se voi muuttua ensin korkeaksi pullistuneeksi (*cumulus congestus*) tai vallinharjamaiseksi kumpupilveksi (*cumulus castellanus*), ja lopulta kuuropilveksi ja ukkospilveksi.

Jos alemmassa ilmakehässä on vakaa ilmakerros, kumpupilvet voivat runsastua ja yhdistyä kumpukerrospilveksi. Otollisissa oloissa yhdensuuntainen tuuli, kumpupilviin liittyvät nousuvirtaukset ja niiden välissä olevat kompensoivat laskuliikkeet voivat muodostaa pitkittäissuuntaan pyöriviä rullapyörteitä, jotka näkyvät pilvijonoina kunkin rullan harjalla. Toisinaan tilannetta voimistaa rullien yläreunan yläpuolelle osunut inversiokerros.

## Jaottelu
* Lajit:
***[[Cumulus fractus]]*, repalemainen
***[[Cumulus humilis]]*, matala kauniin ilman pilvi
***[[Cumulus mediocris]]*, keskikorkea
***[[Cumulus congestus]]*, korkeaksi pullistunut
* Muunnokset:
***[[Cumulus radiatus]]*, säteittäinen
* Lisäpiirteet:
***[[Cumulus pileus]]*, hattumainen pilvi kumpupilven huipulla
***[[Cumulus virga]]*, sadejuovia 
***[[Cumulus praecipitatio]]*, satavia
***[[Cumulus tuba]]*, pilvipatsas tai ylösalainen pilvikartio
***[[Cumulus velum]]*, laaja huntumainen lisäpilvi, jonka kumpupilvi lävistää
***[[Cumulus pannus]]*, repalepilvi
***[[Cumulus arcus]]*, kumpupilven pohjasta roikkuva kaarimainen pilvi
*Muita:
***[[Pyrocumulus]]*, tulipalon aiheuttaman savun takia syntynyt kumpupilvi

## Katso myös
* Cirrocumulus
* Altocumulus

## Lähteet
* 
* 

### Viitteet
PPC

**PPC** voi tarkoittaa seuraavia asioita:
* PowerPC
* Osittain esiseostettu poltto (Partially premixed combustion)
* Kanadan kansanpuolue (People's Party of Canada)
* Polypropeenikarbonaatti (Polypropylene carbonate)
Alatroposfäärin suihkuvirtaus

**Alatroposfäärin suihkuvirtaus** on alle kilometrin korkeudessa havaittava voimakas (15–50 m/s) kapea-alainen voimakkaan tuulen alue. Se muistuttaa tropopaussin lähellä havaittavaa suihkuvirtausta, mutta on huomattavasti pienialaisempi ja lyhytkestoisempi ilmiö.

Alatroposfäärin suihkuvirtaus on vaarallinen lentoliikenteelle, ja sen havaitseminen on vaikeaa: pienialainen ilmiö ei välttämättä osu radioluotausten verkkoon, ja toisaalta se on liian ylhäällä, jotta sitä nähtäisiin mastoilla tai muilla maanpintaan kiinnitetyillä tuulimittareilla. Usein se esiintyy sateettomassa säässä, joten säätutkastakaan ei ole paljon apua. 

Alatroposfäärin suihkuvirtauksille on kolme perussyytä: rintamaan liittyvä syöttövirtaus voi voimistua liki suihkuvirtaukseksi, samoin kuin orografia ja rinnetuulet voivat sopivan muotoisissa laaksoissa yhtyä suihkuvirtaukseksi. Kolmas tyyppi kulkee nimellä *yöllinen alatroposfäärin suihkuvirtaus*, ().  Alhaalla ilmakehässä oleva suihkuvirtaus esiintyy monesti selkeinä kesäöinä. Sen fysikaalinen synty on monimutkainen, ja liittyy kitkan vaikutuksen katkeamiseen inversiokerroksessa, ja toisaalta liikemäärän säilymiseen. 

## Lähteet
Bungoma

**Bungoma** on kaupunki Keniassa. Se on noin 1&nbsp;630&nbsp;934 (toisen lähteen mukaan 1&nbsp;375&nbsp;063 asukkaan 2009), pinta-alaltaan 3&nbsp;032,2 neliökilometrin (tai 3&nbsp;593) laajuisen Bungoman piirikunnan keskus. Piirikunta rajoittuu lännessä Ugandaan. Ugandan rajalle on maanteitse noin 35 kilometriä Bungoman keskustasta. Vuoden 2009 väestönlaskennan mukaan kaupungin väkiluku oli 55&nbsp;867.

Kaupunki  perustettiin 1900-luvun alkupuolella. Seudun tärkein elinkeino on maanviljely.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
 
*Bungoma County. County well know for sugarcane and maize farming.   (kenyacounty.co.ke)
Konstantinos X Dukas

**Konstantinos X Dukas** (1006–1067) oli Bysantin keisari 1059–1067. Isaak Komnenoksen sairastuttua Konstantinoksesta tuli uusi keisari Mikael Pselloksen ansiosta.

Konstantinos oli naimisissa Konstantinopolin patriarkka Mikael Keroulariosin veljentyttären Eudokia Makrembolitissan kanssa. Eudokialla ja Pselloksella oli suuri vaikutusvalta Konstantinokseen.

Konstantinos oli epäsuosittu Isaak Komnenoksen kannattajien parissa, ja he yrittivät murhata hänet vuonna 1060. Hän oli myös kansan epäsuosiossa, koska hän korotti verotusta, jotta voisi maksaa armeijan palkkoja.

Konstantinos menetti suurimmat osat Bysantin hallitsemasta Italiasta normanneille. Hän kärsi myös tappion Alp Arslania vastaan vuonna 1064.

Konstantinoksen terveys oli huono jo hänen päästessään valtaan, ja hän kuolikin melko pian, vuonna 1067. Hänen pojastaan Mikaelista tuli uusi keisari.

## Kirjallisuutta
* 
*
Annie Chapman

**Annie Chapman** (syyskuu 1841 – 8. syyskuuta 1888) on brittiläisen sarjamurhaaja Viiltäjä-Jackin toinen varmana pidetty uhri. 

”Dark Anniena” tunnettu nainen oli kuollessaan 47-vuotias, varaton ja fyysisesti heikkokuntoinen. Hänen arvioitu pituutensa oli viisi jalkaa eli 1,52 metriä; hän oli sinisilmäinen ja tummatukkainen. 

## Elämä
### Varhaiset vaiheet
Annie syntyi Eliza Ann Smithinä syyskuussa 1841. Hän oli avioliiton ulkopuolinen lapsi, jonka vanhemmat menivät naimisiin vasta 22. helmikuuta 1842.

### Avioliitto & lapset
Chapman meni naimisiin 1. toukokuuta 1869 ja sai kolme lasta:

* Emily Ruth (s. 1870)
* Annie Georgina (s. 1873)
* John (s. 1880)

Perhe siirtyi maalle Berkshireen vuonna 1881. Emily Ruth kuoli meningiittiin 12 vuoden iässä. Tämä lienee ollut osasyynä pariskunnan alkoholisoitumiseen ja lopulta avioeroon. Äitinsä kuoleman aikaan rampa John asui laitoksessa. Annie Georginan väitetään karanneen sirkusseurueen matkaan ja olleen tuolloin Ranskassa.

## Surma
Chapman siirtyi Lontooseen, jossa hän myöhemmin kohtasi surmaajansa. Hän eli alun perin yhdessä miehen kanssa, jolla kuitenkin oli alkoholiongelma ja joka kuoli pian.

Chapmania vaivasi alkoholismi ja heikentynyt terveydentila. Hän myi tekemiään käsitöitä (hyväksytty tulonansaitsemiskeino Viktorian ajan Englannissa) ja toimi entisen naapurinsa kylvettäjänä. Hänet nähtiin viimeisen kerran elossa ilmeisesti noin 5:30 aamulla 8. syyskuuta 1888. Ruumis löytyi puolisen tuntia myöhemmin. 

Chapman haudattiin 14. syyskuuta, eikä hänen murhaajaansa tunnistettu saati saatu koskaan kiinni.

## Lähteet
Elizabeth Stride

**Elizabeth Stride** (27. marraskuuta 1843 – 30. syyskuuta 1888), lisänimeltään "Pitkä Liz", oli Viiltäjä-Jackin kolmas varmana pidetty uhri. 

Stride oli ruotsalainen. Hänen ristimänimensä oli Elisabeth Gustafsdotter, ja vanhemmat olivat maanviljelijä Gustaf Ericsson ja tämän vaimo Beata Carlsdotter. Stride otti käyttöön englantilaistetun nimensä muutettuaan Lontooseen vuonna 1866. 

Stride aloitti prostituution jo 1860-luvulla. Hän sai hoitoa sukupuolitautiin ja sai kuolleena syntyneen tytön 21. huhtikuuta 1865.

Stride meni 7. maaliskuuta 1869 naimisiin John Thomas Striden kanssa, mutta suhde ilmeisesti rakoili ja päättyi lopulta eroon. Mies kuoli 24. lokakuuta 1884. 

Stride surmattiin syyskuussa 1888. Murhatyylissä esiintyi tiettyjä poikkeavuuksia Jackin muihin uhreihin verrattuna. Valtaosa tutkijoista tunnustaa Striden Viiltäjä-Jackin uhriksi, mutta eräiden teorioiden mukaan Elizabethin olisi murhannut hänen rakastajansa Michael Kidney. 

Stride haudattiin 6. lokakuuta, eikä murhaajan henkilöllisyyttä ole selvitetty sen koommin.
## Lähteet
Catherine Eddowes

**Catherine "Kate" Eddowes** (14. huhtikuuta 1842 – 30. syyskuuta 1888) oli Viiltäjä-Jackin neljäs ja toiseksi viimeinen varmana pidetty uhri. Hänen syntymätodistuksessaan ilmoitettu nimi on Catharine, mutta tätä kirjoitusmuotoa hän ei itse käyttänyt.

Eddowes syntyi Wolverhamptonissa. Hänen vanhempansa olivat George Eddowes ja Catherine Eddowes (o.s. Evans). Hänellä oli lisäksi useita siskoja ja veljiä.

Eddowesilla oli pitkäaikainen rakkaussuhde Thomas Conwayn kanssa, ja parilla oli kolme lasta:

* Annie (s. 1865)
* George (s. n. 1868)
* toinen poika (s. n. 1875)

Naimisiin Eddowesin ja Conwayn ei kuitenkaan tiedetä koskaan menneen. Suhde tuli tiensä päähän vuonna 1880. Eddowes oli myöhempinä vuosinaan alkoholisti ja munuaistaudin vaivaama.

## Kuolema

Endowes kuoli aamuyöllä 30.9.1888. Hänet nähtiin viimeksi elossa noin kello 1.30, ja poliisi löysi hänet surmattuna hieman myöhemmin. Nainen haudattiin 8. lokakuuta, eikä hänen murhaajaansa tunnistettu sen koommin.

## Lähteet
Mary Jane Kelly

**Mary Jane Kelly** (1863? &ndash; 9. marraskuuta 1888) oli Viiltäjä-Jackin viides ja viimeinen varmana pidetty uhri.

Kellyn vaiheista tiedetään varsin vähän. Hän syntyi Limerickissä, Irlannissa, ja perhe muutti pian Walesiin. Hänen isänsä nimen uskotaan olleen John Kelly.

Kelly oli noin vuodesta 1879 naimisissa Mr. Daviesin kanssa. Mies sai kuitenkin surmansa työtapaturmassa muutama vuosi myöhemmin. 

Kelly lähti Cardiffista Lontooseen 1884 ja vieraili välillä ilmeisesti myös Ranskassa palaten kuitenkin lopulta Lontooseen. Hän oli prostituoitu ja joutui sarjamurhaaja Viiltäjä-Jackin uhriksi marraskuussa 1888. Ruumis löydettiin pian kello 10:45 jälkeen aamupäivällä 9. marraskuuta.

## Lähteet
Mikael VII Dukas

**Mikael VII Dukas** (1050–1090) oli Bysantin keisari 1067–1078. Hän oli Konstantinos X:n ja Eudokia Makrembolitissan poika. Hän hallitsi aluksi yhdessä veljiensä Andronikoksen ja Konstantinoksen kanssa. Konstantinos tunnetaan joskus nimellä Konstantinos XI, vaikka tällä tarkoitetaan yleensä Konstantinos XI Palaiologosta. Vuodesta 1068 keisarina oli myös Romanos IV Diogenes.

Kun sulttaani Alp Arslan kukisti Romanuksen Manzikertin taistelussa vuonna 1071, Mikaelista tuli yksinhallitsija. Mikaelista ei ollut valtakunnan hallitsijaksi, ja hänen aikanaan menetettiin viimeinenkin jalansija Italiassa ja seldžukeille piti jättää suuria osia Anatoliasta. 

Vuonna 1078 alkaneiden kapinoiden johdosta Mikael luopui kruunusta, ja lopulta Nikeforos III Botaniates nousi valtaistuimelle.

## Kirjallisuutta
* 
*
Merkkijonohakualgoritmi

**Merkkijonohakualgoritmit** ovat algoritmeja, jotka etsivät lyhyen merkkijonon (*hahmon*) *esiintymän* pitkän merkkijonon (*tekstin*) seasta. Esimerkiksi hahmolla "land" on tekstissä "vårt land, vårt land, vårt fosterland" kolme esiintymää. Esiintymät voivat olla osittain päällekkäisiä.

Edellä esitellyn tarkan merkkijonohaun lisäksi voidaan tehdä myös likimääräistä merkkijonohakua, joka sallii tietyn määrän virheitä (esimerkkeinä hahmon "land" esiintymistä yhdellä virheellä ovat "ladd", "iand" ja "lgnd").

## Merkkijonohakualgoritmeja

*Triviaalialgoritmi
*Knuth-Morris-Pratt
*Boyer-Moore
*Rabin-Karp
*Shift-Or
*BNDM
FA Cup

**Football Association Challenge Cup** eli **FA Cup** on englantilainen jalkapalloturnaus, joka tunnetaan suomeksi myös nimellä **Englannin cup**.

FA Cup on maailman vanhin jalkapalloturnaus. Se järjestettiin ensimmäisen kerran kaudella 1871–1872, jolloin voittaja oli Wanderers. Sittemmin myös muissa maissa on alettu järjestää vastaavanlaisia cup-muotoisia kilpailuja.

## Pelisysteemi

Cup pelataan kokonaisuudessaan pudotuspeleinä ja otteluparit arvotaan, tosin karsintakierros pelataan alueellisesti, jotta pienten seurojen matkakustannukset eivät kasvaisi liiaksi. Ensimmäinen ja toinen kierros pelattiin aiemmin jaettuna pohjoisiin ja eteläisiin ottelupareihin, mutta tästä luovuttiin kauden 1997–1998 jälkeen. Kotijoukkue ratkaistaan arvalla. Ottelun päättyessä tasan uusintaottelu pelataan vierasjoukkueen kentällä. Seurat voivat myös sopia keskenään ottelun jatkoajan järjestämisestä, sekä mahdollisesta rangaistuspotkukilpailusta. Uusintaotteluissa näin toimitaan aina, aikaisemmin oli tavallista pelata jopa lukuisia uusintaotteluita. 

Cup alkaa elokuussa, jolloin järjestetään ylimääräinen karsintakierros matalilla sarjatasoilla pelaaville joukkueille. Tälle kierrokselle voi osallistua lähes mikä tahansa Englannin jalkapalloliiton eli FA:n jäsenseura, jolla perusasiat ovat kunnossa. Tämän jälkeen pelataan esikierros, neljä karsintakierrosta ja kuusi varsinaisen cupin kierrosta sekä välierät ja loppuottelu. Kaikki Englannin Valioliigassa ja The Football Leaguen sarjoissa pelaavat joukkueet saavat osallistua, samoin kuin liigan ulkopuoliset seurat, mikäli ne ovat osallistuneet edelliskaudella FA Trophyyn tai FA Vaseen ja pelaavat seuraavalla kaudella jossakin sarjassa. Seuralla pitää olla myös mitat täyttävä stadioni. 

Välierät pelataan puolueettomilla kentillä. Loppuottelu on pelattu tavallisesti Lontoon Wembley Stadiumilla, mutta remontin takia vuosina 2001–2006 ottelu pelattiin Millennium Stadiumilla Walesin Cardiffissa, mikä oli ensimmäinen kerta kun loppuottelu pelattiin muualla kuin Englannissa. Ennen Wembleytä käytössä oli myös muita stadioneita. 

Cupin voittaja pääsee Eurooppa-liigan liigavaiheeseen. Mikäli voittaja kuitenkin pääsee Valioliigan sijoituksensa kautta Mestarien liigaan, menee Eurooppa-liigan paikka loppuottelun hävinneelle joukkueelle. Mikäli molemmat loppuottelijat pääsevät Mestarien liigaan, saa Valioliigassa seuraavana oleva joukkue Eurooppa-liiga paikan.

## Tilastoja

### FA Cupin loppuottelut

### Kymmenen menestyneintä joukkuetta

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* FA Cupin sivusto
Merkkijono

**Merkkijono** on tietotekniikassa tietotyyppi, järjestetty jono peräkkäisiä merkkejä, jotka kaikki on koodattu saman merkkijärjestelmän mukaan.
Merkkijonon merkit voivat olla ASCII-merkistön mukaisia. Kielestä riippuen myös Unicode-merkkijonoja voidaan tukea.

Merkkijonolla voi olla määrätty tai muuttuva pituus. Pascal-kielessä jonon ensimmäinen merkki kertoo sen pituuden. Tämä rajoittaa jonon pituuden enintään 255 merkkiin. Rajoitus johtuu siitä, että yhtä merkkiä kuvataan 8 bitillä, jolla voidaan esittää enimmillään 256 eri numeroa, {0,1,..,254,255}. C-kielen merkkijonot taas päättyvät nollamerkkiin, mikä taas estää nollamerkin käytön muualla merkkijonossa. C-kielen tapaa toteuttaa tyyppisiä merkkijonoja kutsutaan myös termillä ASCIIZ. Vaihtoehtoisesti merkkijonon pituus voidaan tallettaa merkkijonon itsensä ulkopuolelle tietueen tai luokan attribuutiksi. 

Common Lisp -kielessä merkkijono ei ole sidoksissa merkistökoodaukseen, vaan kielessä on oma tietotyyppinsä `char`.
Sadekuuro

**Sadekuuro** on lyhytkestoinen, monesti rankka sade, joka tulee yleensä kuuro- tai ukkospilvestä (*Cumulonimbus*). Sadekuurot liittyvät monesti epävakaaseen säähän, jossa ilmakehän konvektio on voimakasta. Epävakaassa, konvektiivisessa ilmassa syntyy nopeita ilman nousuliikkeitä, jotka synnyttävät suuria, paksuja pilviä. Tyypillisessä epävakaassa säässä on alhaalla hyvin lämmintä, ylhäällä hyvin kylmää. Lämmin ilma pyrkii fysiikan lakien mukaan nousemaan ylös. Näin syntyy nousuvirtaus. Jos ilma on kosteaa, tiivistymiskorkeudelle syntyy pilviä. Konvektioon liittyvät nousuliikkeet voivat olla yli 10 m/s, kun taas laajoja pilvijärjestelmiä synnyttävät nousuliikkeet ovat tyypillisesti vain tuhannesosa tästä. Kesällä sadekuuro kehittyy monesti ukkoseksi ja voikin siksi ennakoida ukkosta.

Tyypillisen sadekuuron elinikä on puolesta tunnista muutamaan tuntiin, ja halkaisija puolesta kilometristä pariinkymmeneen kilometriin. Kuurot esiintyvät harvoin yksin, vaan otolliselle alueelle syntyy usean eri-ikäisen kuuron muodostama kuurosadealue. Säätiedotuksessa tätä kuvataan esimerkiksi ilmauksilla *paikoin sadekuuroja* tai *monin paikoin sadekuuroja*.

Sadekuurossa tulee lämpimissä oloissa tyypillisesti varsin isopisaraista vesisadetta, joskus myös rakeita. Talvella niistä voi sataa räntää tai lunta. Tällöin puhutaan räntä- tai lumikuuroista. Voimakkaita sadekuuroja, joihin liittyy myös ukkosta, sanotaan joskus ukkoskuuroiksi.

Sadekuuroja esiintyy jatkuvasti tropiikissa pasaatien kohtaamisvyöhykkeellä. Kylmätalvisella ilmastoalueella, kuten Suomessa, niitä syntyy talvella vähemmän kuin kesällä.
Sadekuurot liittyvät monesti kylmään rintamaan, okluusiorintamaan, matalan solaan ja ylämatalaan. Täyttyvä vanha matalapaine on sadekuuroille edullinen. Sadekuuroja esiintyy lämpimän ja kylmän rintaman välisessä kosteassa, helteisessä ilmamassassa ja myös kylmän rintaman jälkeen. Mantereille sadekuurot ovat yleisimpiä lämpimänä vuodenaikana iltapäivällä ja illalla, kun aurinko lämmittää maanpintaa voimakkaasti luoden epävakautta ilmakehään, mutta merillä ne esiintyvät tavallisemmin syksyllä yöllä ja aamulla, kun lämmin, kostea meri on ympäröivää ilmakehää lämpimämpi.

Iltapäiväkuurot esiintyvät yleensä kello 14 ja 17 välillä.

## Sadekuurot säätutkassa ja ennusteissa

Säätutkassa sadekuurot näkyvät pieninä laikkuina.

Koska kuurot ovat pienialaisia ja lyhytikäisiä, niiden osumista kuvataan joskus todennäköisyysprosenteilla tai todennäköisyyttä sanallisesti kuvaavilla ilmaisuilla.
Voidaan joko kertoa todennäköisyys, että tietylle paikalle osuu kuuro, tai kuinka iso osuus alueesta saa kuuron niskaansa.
Paikallisen todennäköisyyden sanotaan olevan pieni, kun se on 10–30 %, kohtalainen, kun se on 30–70 %, suuri, kun se on 70–90 % ja "yleisesti sadetta tai sadekuuroja" viittaa yli 90 prosentin todennäköisyyteen, että sellainen osuu kohdalle. Alueasteikolla taas "paikoin" vastaa noin 30 %:a alueesta, "monin paikoin" noin 70 %:a.
## Lähteet
*

### Viitteet
Cumulus

**Cumulus** voi tarkoittaa:

* *Cumulus*, kumpupilvi
* Cumulus, suomalainen yhtye
* Cumulus, hotelliketju
* Cumulus-järjestö, taide-, muotoilu- ja mediakorkeakoulujen maailmanlaajuinen yhdistys.
Ashmolean Museum

**Ashmolean Museum** Oxfordissa, Englannissa on maailman vanhin yliopiston museo. Rakennuksen suunnitteli Christopher Wren ja se rakennettiin vuosina 1678–1683 niitä esineitä varten, jotka Elias Ashmole oli lahjoittanut Oxfordin yliopistolle vuonna 1677. Osan esineistä Ashmole oli kerännyt itse, osan saanut perinnöksi. Kokoelmassa oli muinaisrahoja, kirjoja, kaiverruksia sekä kivi- ja eläinnäytteitä – joiden joukkoon kuului muun muassa täytetty drontti. Drontin jäännökset ovat nykyään esillä Oxfordin yliopiston luonnonhistoriallisessa museossa.

Kun museo sai uuden rakennuksen, Wrenin suunnittelemasta rakennuksesta tuli toimistotilaa *[[Oxford English Dictionary]]n* toimituskunnalle. 

## Lähteet

## Aiheesta muualla

*Museon kotisivu
Victoria Abril

**Victoria Abril** (oik. **Victoria Mérida Rojas**, s. 4. heinäkuuta 1959 Madrid) on espanjalainen näyttelijä ja laulaja, joka teki ensiesiintymisensä elokuvamaailmassa vuonna 1975 ensi-iltansa saaneessa espanjalaiselokuvassa *[[Obsesión]]* ollessaan vain 16-vuotias.

Victoria Abril on työskennellyt monien kuuluisien espanjalaisohjaajien kanssa, joista ehkä merkittävimpiä ovat Pedro Almodóvar, Carlos Saura ja Vicente Aranda.

Victoria Abril on palkittu työstään parhaan naisnäyttelijän Goya-palkinnolla vuonna 1996 sekä samana vuonna myös Oso de Plata (Hopeinen karhu) -palkinnolla.

## Elokuvat
**Obsesión* (1975)
**El puente* (1976)
**Robin y Marian* (1976)
**Caperucita y roja* (1976)
**El hombre que supo amar* (1976)
**[[Robin Hood iskee]]* (*Storia di arcieri, pugni e occhi neri*, 1976)
**Doña Perfecta* (1977)
**Esposa y amante* (1977)
**Cambio de sexo* (1977)
**Mater Amatísima* (1980)
**Otra mujer* (1980)
**La muchacha de las bragas de oro* (1980)
**La casa del paraíso* (1980)
**Más vale pájaro en mano* (1980)
**La batalla del porro* (1981)
**Asesinato en el Comite Central* (1982)
**La Luna Bajo el Asfalto* (1982)
**Entre parentesis* (1982)
**[[Mehiläispesä (elokuva)|Mehiläispesä]]* (*La colmena*, 1982)
**Le Batar* (1983)
**La noche más hermosa* (1984)
**[[Rajalla (elokuva)|Rajalla]]* (*Río abajo*, 1984)
**Padre nuestro* (1984)
**Le voyage* (1984)
**Las bicicletas son para el verano* (1984)
**After Darkness* (1985)
**La hora bruja* (1985)
**Yendo hacia ti* (1985)
**[[Max mon amour]]* (1986)
**Tiempo de silencio* (1986)
**El Juego mas divertido* (1987)
**El Lute: camina o revienta* (1987)
**Barrios altos* (1987)
**Baton Rouge* (1988)
**[[Sido minut! Ota minut!]]* (*¡Atame!*, 1989)
**El Placer de Matar* (1989)
**[[Sodan hymy]]* (*Si te dicen que cai*, 1989)
**A solas contigo* (1990)
**Sandino* (1990)
**Demasiado corazón* (1991)
**[[Korkeat korot]]* (*Tacones lejanos*, 1991)
**Amantes* (1991)
**Una época formidable* (1991)
**[[Kika]]* (1993)
**Intruso* (1993)
**Jimmy Hollywood* (1994)
**Felpudo maldito* (1995)
**[[Kukaan ei puhu meistä, kun olemme kuolleet]]* (*Nadie hablará de nosostras cuando hayamos muerto*, 1995)
**Libertarias* (1996)
**La mujer del cosmonauta* (1997)
**[[Jalkojesi välissä]]* (*Entre las piernas*, 1998)
**Mamá, preséntame a papá* (1999)
**Mi marido es una ruina* (2000)
**[[Ja paholainen loi naisen]]* (*Sin noticias de Dios*, 2001)
**[[Reykjavik, 101]]* (*101 Reikiavik*, 2000)
**Et après?* (2001)
**Les gens honnêtes vivent en France* (2002)
**The Tulse Luper suitcases: The Moab story* (2002)
**The Woman Who Brushed Off Her Tears* (2012)

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Victoria Abrilin virallinen kotisivu
*Terran espanjankielinen sivu Victoria Abrilin elämästä ja elokuvista
Los Ángeles (Chile)

**Los Ángeles** on kaupunki Biobíon alueella Chilessä. Se on tunnettu erityisesti vesivoimaloistaan ja turistinähtävyyksistään.

Vuonna 2002 siellä oli 117&nbsp;972 asukasta.

## Katso myös
*Los Angeles (USA)

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Kaupungin verkkosivusto
Luganville

**Luganville** on kaupunki Vanuatun saaristovaltiossa Tyynellämerellä. Se sijaitsee Espiritu Santon saarella Sanman maakunnassa. Luganvillen asukasluku oli vuoden 2020 väestönlaskennan mukaan 17 719. Se tekee siitä asukasluvultaan valtion toiseksi suurimman kaupungin.

## Ilmasto
Luganvillessa vallitsee trooppinen ilmasto. Vuosittainen keskilämpötila on noin 26&nbsp;°C, ja kuukausittaisten keskiarvojen vaihtelut ovat pieniä. Vuoden keskimääräinen sademäärä on noin 2&nbsp;900 millimetriä. Tammikuusta huhtikuuhun kuukauden keskimääräinen sademäärä on yli 300 millimetriä. Elokuun keskimääräinen sademäärä on 120 millimetriä, ja se on vähäsateisin kuukausi.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Verkkopyton

**Verkkopyton** (*Malayopython reticulatus* aik. *Python reticulatus*) on suurikokoinen aasialainen kuristajakäärme. Sitä pidetään maailman pisimpänä käärmeenä.

## Levinneisyys
Verkkopytonia tavataan Kaakkois-Aasiassa Intiasta Filippiineille. Länsimaissa pytoneita pidetään myös lemmikkeinä.

## Tuntomerkit
Verkkopytonilla on mustalla pohjalla vaaleanruskea verkkokuvio, jota koristavat valkeat merkit. Tyypillinen aikuisen yksilön enimmäispituus on 5–6 metriä. Pytonit ovat pituuteensa nähden hoikkia; samanpituinen anakonda painaa huomattavasti enemmän.
Guinnessin ennätystenkirjassa 1991 on mainittu lähes 10 m pitkä (32 ft 9 in) yksilö.

Kerrotaan myös, että maailman pisin luotettavasti mitattu käärme oli kymmenmetrinen verkkopyton Sulawesin eli Celebesin saarella Indonesiassa 1912.

## Elinympäristö
Verkkopytonit elävät sademetsissä .

## Ravinto
Yleensä nuori verkkopyton syö rottia ja muita jyrsijöitä. Aikuinen yksilö syö lähinnä melko kookkaita nisäkkäitä, kuten apinoita ja villisikoja. Verkkopytonit ovat myös tiettävästi surmanneet ja jopa syöneet ihmisiä.

## Suojelu
IUCN ei ole vielä luokitellut verkkopytonia.
Verkkopyton on mainittu CITESin listan liitteessä II.

## Lähteet
Espiritu Santo

**Espiritu Santo** on vulkaaninen saari Vanuatun saaristovaltiossa Tyynellämerellä. Sanman maakuntaan kuuluva saari on Vanuatun saarista pinta-alaltaan suurin. Sen pinta-ala on 3&nbsp;766 neliökilometriä, ja siellä asui vuoden 2016 väestönlaskennan mukaan noin 50&nbsp;000 asukasta. Asukkaista noin kolmasosa asuu Luganvillessä, joka on Espiritu Santon suurin ja koko Vanuatun toiseksi suurin kaupunki. Saaren nimi on espanjaa ja tarkoittaa *Pyhää Henkeä*.

Saari sijaitsee 120 kilometriä Vanua Lavasta lounaiseen. Espiritu Santon länsiosa on vuoristoista. Saaren korkein kohta on 1&nbsp;879 metriä korkea Tabwemasana, joka on myös Vanuatun korkein kohta. Ensimmäiset eurooppalaiset kävivät saarella 1600-luvulla. Ensimmäisenä kävi portugalilainen tutkimusmatkailija Pedro Fernández de Quirós, joka saapui saarelle vuonna 1606. Espiritu Santolla tuotetaan kopraa, kaakaota, lihaa ja tonnikalaa.

## Kuvia

Tiedosto:Big Driftwood and Concrete (30569429024).jpg|Ajopuu Espiritu Santossa
Tiedosto:Downtown Luganville (23581234556).jpg|Luganvilleä


## Lähteet

## Aiheesta muualla
Giovanni Bosco

**Giovanni Bosco** (16. elokuuta 1815 – 31. tammikuuta 1888) oli italialainen pappi, joka perusti ammattikoulun ja suojapaikan Torinoon köyhille ja laiminlyödyille pojille. Hänet on julistettu pyhäksi vuonna 1934. 

Bosco kasvoi itse köyhissä oloissa, sai uskonnollisen herätyksen ja ymmärsi, että voi vaikuttaa muihin nuoriin kun yhdisti opetuksen ja saarnaamisen viihteeseen. Hän houkutteli kuulijoita ympärilleen tasapainotempuilla.
Hän perusti myöhemmin myös salesiaanien sääntökunnan ja Marian tyttäret -nimisen naisjärjestön auttamaan kodittomia tyttöjä. Lisäksi hän huolehti useiden kirkkojen rakentamisesta Italiaan. Salesiaanien sääntökunta on yli 400&nbsp;000 jäsenellään provinsseineen suurimpia sääntökuntia maailmassa ja se ylläpitää noin tuhatta ammattikoulua, poikakotia ja opettajaseminaaria. Giovanni Boscon muistopäivää vietetään 31. tammikuuta.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* La Storia di Don Bosco
Ipoh

**Ipoh** on kaupunki Malesiassa, Malakan niemimaalla. Se on Perakin osavaltion pääkaupunki ja Malesian kolmanneksi suurin kaupunki. Kaupungin asukasluku on 705 000. Ipoh sijaitsee Kuala Lumpurista noin 200 kilometriä pohjoiseen.

Kaupunki on syntynyt tinakaivosten ympärille ja sitä ympäröivät maailman rikkaimpiin kuuluvat tinaesiintymät. Ipoh perustettiin 1890-luvulla, kun Taipingin kaupungista siirrettiin kaivostoiminta Ipohiin. Tinakaivosten myötä alueelle muutti runsaasti kiinalaisväestöä ja nykyäänkin etnisesti kiinalaiset muodostavat väestön enemmistön. Ipohin asukkaista noin 40&nbsp;% on Malesian kiinalaisia. Malaijeja on runsaat 35&nbsp;% ja intialaisia noin 15&nbsp;%.

## Lähteet

## Aiheesta muualla