open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Susi (tähdistö)

**Susi** (Lat. *Lupus*, genetiivi *Lupi*, lyhenne *Lup*)
on tähdistö suunnilleen Vaa'asta etelään.
Se ei näy Suomessa, vasta leveyspiirillä +35. Tähtikuviossa ei ole aivan kirkkaita tähtiä, kirkkaimmat ovat 2. suuruusluokan tähtiä niin kuin alfa Lupi 2,3 magnitudia.
Lupus on ollut antiikissa Kentaurin tähtikuvion osa, jokin eläin, joka tappoi Kentaurin. Suurin osa kirkkaimmista tähdistä Suden tähtikuviossa ovat suuria jäseniä läheisestä Skorpionin ja Kentaurin tähtiyhdistelmästä.

## Kirkkaita tähtiä suden tähtikuviossa
Nimettyjä tähtiä:
* (&alpha; Lup) 2.30 ***Men*** tai ***Kakkab***
* (&beta; Lup) 2.68 ***Kekouan***
** 1 Lup]] 3.88; &kappa;<sup>2</sup> Lup 5.70; &lambda; Lup 4.07; &mu; Lup 4.27; &nu;<sup>1</sup> Lup 4.99; &nu;<sup>2</sup> Lup 5.65; &xi;<sup>1</sup> Lup 5.14; &xi;<sup>2</sup> Lup 5.59; &omicron; Lup 4.32; &pi; Lup &ndash; double 3.91, 4.82; &rho; Lup 4.05; &sigma; Lup 4.44; &tau;<sup>1</sup> Lup 4.56; &tau;<sup>2</sup> Lup 4.33; &upsilon; Lup 5.36; 5/&chi; Lup 3.97; &phi;<sup>1</sup> Lup 3.57; &phi;<sup>2</sup> Lup 4.54; 3/&psi;<sup>1</sup> Lup 4.66; 4/&psi;<sup>2</sup> Lup 4.75; &omega; Lup 4.34; a Lup 5.39; b Lup 5.22; c Lup 5.38; d Lup 4.55; e Lup 4.83; 2/f Lup 4.35; g Lup 4.64; h Lup 5.23; 1/i Lup 4.91; k Lup 4.60
Biotekniikka

**Biotekniikka** eli bioteknologia on biologian ja biokemian osa-alue, joka hyödyntää eliöitä, soluja tai niiden osia. Esimerkkinä mikrobien hyödyntäminen elintarviketeollisuudessa (käymisprosessit, maitohappobakteerit ja muut vastaavat) on biotekniikkaa. Moderniksi biotekniikaksi kuitenkin nykyään mielletään genetiikan ja geeniteknologian avulla tehtyjen siirtogeenisten organismien käyttöä. Ensimmäisiä bioteknisiä keksintöjä on ollut viinin käyttäminen.

Biotekniikka pohjautuu siihen, että elämän perusrakenteet ovat hyvin samanlaisia kaikilla eliöillä. Muun muassa DNA:n koodikieli on universaali eli maailmanlaajuinen. Ominaisuuksia voidaan näin siirtää kokonaan toiseen eliöön, jolla ei kyseistä ominaisuutta ole. Usein eliöiden säätelyjärjestelmät ovat kuitenkin niin erilaisia, että biologiset komponentit ovat yhteensopimattomia. Biotekniikassa ratkotaan muun muassa näitä sopimattomuusongelmia.

Biotekniikassa muokataan olemassa olevia biologisia toimintoja ja tehdään uusia.

Biotekniikkaa opiskelleet voivat työskennellä useissa ammateissa ja tehtävissä, esimerkiksi tutkijana, koulutuspäällikkönä, laboratoriomestarina tai laatuinsinöörinä. Tyypillisimpiä työnantajia ovat yritykset ja yliopistot.

## Katso myös
* Biotekniikan neuvottelukunta
* Biofysiikka
* Biokemia
* Geenitekniikka
* Mikrobiologia
* Molekyylibiologia
* Teollinen biotekniikka

## Lähteet

## Kirjallisuutta

* 

## Aiheesta muualla

*Biotekniikka 
*Bioteknologia.info
Etelän vesikäärme

**Etelän vesikäärme** (lat *Hydrus, Hydri*, lyh *Hyi*) eli "Pieni vesikäärme" on etelässä sijaitseva tähdistö.
Siinä sijaitsee mm Beta Hydri, jonka arvellaan muistuttavan tulevaisuuden Aurinkoa, tämä tähti on Aurinkoa kirkkaampi ja suurempi.
Etelän vesikäärmettä ei tule sekoittaa Vesikäärmeeseen.

Etelän vesikäärmeen lyhenne **ei** ole "HyA". koska se ei ole lyhenne tähdistön nimestä *Hydrus* (vertaa Etelän kolmio *TrA*) vaan *Hyi*. *HyA* sekoittuisikin Vesikäärmeen lyhenteeseen *Hya*.

## Tietoja Etelän vesikäärmeestä (Hydrus)
*243 neliöastetta, alaltaan 61:s

## Etelän vesikäärmeen kirkkaita tähtiä

### Nimettyjä
* &alpha; Hyi "Hydruksen pää" 2.86
### Bayerin nimillä nimettyjä
* &beta; Hyi 2.82 &ndash; nearby; &gamma; Hyi 3.26; &delta; Hyi 4.08; &epsilon; Hyi 4.12; &Zeta; Hyi 4.83; &theta; Hyi 5.51; &eta;<sup>1</sup> Hyi 6.77; &eta;<sup>2</sup> Hyi 4.68; &iota; Hyi 5.51; &kappa; Hyi 5.99; &lambda; Hyi 5.09; &mu; Hyi 5.27; &Nu; Hyi 4.76; &pi;<sup>1</sup> Hyi 5.57; &pi;<sup>2</sup> Hyi 5.67; &sigma; Hyi 6.15; &tau;<sup>1</sup> Hyi 6.33; &tau;<sup>2</sup> Hyi 6.05
Englannin 1. divisioona

**1. divisioona** () oli vuosina 1889–1992 Englannin jalkapalloilun korkeimman sarjatason nimi, ja Valioliigan perustamisen jälkeen kaudesta 1992/1993 alkaen Englannin toiseksi korkeimman sarjatason nimi. Nimeä 1. divisioona käytettiin viimeisen kerran kaudella 2003/2004, jonka jälkeen sarjan nimi vaihdettiin Mestaruussarjaksi *(Football League Championship)*. 

## Mestarit
### 1889–1992 – korkein sarjataso

*1889	Preston North End
*1890	Preston North End	
*1891	Everton	 
*1892	Sunderland	
*1893	Sunderland
*1894	Aston Villa	
*1895	Sunderland
*1896	Aston Villa
*1897   Aston Villa
*1898	Sheffield United
*1899	Aston Villa	
*1900	Aston Villa	
*1901	Liverpool	
*1902	Sunderland
*1903	The Wednesday	
*1904	The Wednesday
*1905	Newcastle United
*1906	Liverpool
*1907	Newcastle United
*1908	Manchester United 
*1909	Newcastle United
*1910	Aston Villa	
*1911	Manchester United 	
*1912	Blackburn Rovers	
*1913	Sunderland
*1914	Blackburn Rovers	
*1915	Everton
*1920	West Bromwich Albion	
*1921	Burnley	
*1922	Liverpool
*1923	Liverpool
*1924	Huddersfield Town	
*1925	Huddersfield Town	
*1926	Huddersfield Town	
*1927	Newcastle United
*1928	Everton	
*1929	Sheffield Wednesday
*1930	Sheffield Wednesday
*1931	Arsenal
*1932	Everton
*1933	Arsenal
*1934	Arsenal
*1935	Arsenal
*1936	Sunderland
*1937	Manchester City
*1938	Arsenal
*1939	Everton	
*1947	Liverpool
*1948	Arsenal
*1949	Portsmouth	
*1950	Portsmouth	
*1951	Tottenham Hotspur
*1952	Manchester United 
*1953	Arsenal	
*1954	Wolverhampton Wanderers
*1955	Chelsea	
*1956	Manchester United 
*1957	Manchester United 
*1958	Wolverhampton Wanderers	
*1959	Wolverhampton Wanderers	
*1960	Burnley
*1961	Tottenham Hotspur	
*1962	Ipswich Town
*1963	Everton	
*1964	Liverpool
*1965	Manchester United 	
*1966	Liverpool
*1967	Manchester United 	
*1968	Manchester City 
*1969	Leeds United
*1970	Everton	
*1971	Arsenal
*1972	Derby County
*1973	Liverpool	
*1974	Leeds United	
*1975	Derby County	
*1976	Liverpool	
*1977	Liverpool	
*1978	Nottingham Forest	
*1979	Liverpool	
*1980	Liverpool
*1981	Aston Villa	
*1982	Liverpool
*1983	Liverpool
*1984	Liverpool
*1985	Everton	
*1986	Liverpool
*1987   Everton	
*1988   Liverpool
*1989   Arsenal
*1990   Liverpool
*1991   Arsenal
*1992   Leeds United

### 1993–2004 – toiseksi korkein sarjataso

*1993	Newcastle United	
*1994	Crystal Palace	
*1995	Middlesbrough	
*1996	Sunderland	
*1997	Bolton Wanderers	
*1998	Nottingham Forest
*1999	Sunderland		
*2000	Charlton Athletic	
*2001	Fulham	
*2002	Manchester City	
*2003	Portsmouth	
*2004	Norwich City

## Lähteet
Etelän kala

**Etelän kala** (latinaksi *Piscis Austrinus* tai *Piscis Australis*, genetiivimuoto Piscis Austrini, lyhenne PsA) on tähdistö. Sen kirkkain tähti on Fomalhaut eli Alfa Pisces Austrini.

## Katso myös
* Luettelo Etelän kalan tähtikuvion tähdistä

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Constellations: Piscis Austrinus 'the Southern Fish'
Marbod

**Marbod** (, k. 37 Ravennassa) oli sveebeihin kuuluneiden markomannien kuningas. Marbod syntyi ylimyssukuun ja vietti nuoruutensa Italiassa, jossa sai roomalaisen koulutuksen. Palattuaan Germaniaan hän nousi markomannien päälliköksi.Roomalainen sotapäällikkö Drusus pakotti 9 eaa. markomannit vetäytymään nykyisen Böömin alueelle. Marbod perusti sinne vahvan kuningaskunnan ja pyrki liittoutumaan naapuriheimojen kanssa.

Roomalaiset pitivät markomannien valtakuntaa uhkana, ja vuonna 6 Augustus lähetti useita legioonia markomanneja vastaan. Illyriassa puhjennut sota kuitenkin esti laajamittaisemmat sotatoimet.

Marbod hylkäsi Teutoburgissa roomalaiset lyöneen Arminiuksen yhteistyötarjouksen, ja vuonna 17 markomannit sotivat Arminiuksen keruskeja vastaan. Arminiuksen joukot voittivat lopulta Marbodin. Sota Arminiusta vastaan sekä markomannien ylimystön kasvava tyytymättömyys johtivat Marbodin kukistumiseen vuonna 19, jolloin gootteihin kuulunut Catualda syrjäytti hänet. Marbod pakeni Ravennaan, jossa hän kuoli vuonna 37.

## Lähteet
* Paavo Castrén ja Leena Pietilä-Castrén: Antiikin käsikirja. Otava, 2000. .
### Viitteet
Heilurikello (tähdistö)

**Heilurikello** (lat. *Horologium, Horologii, Hor*) on tähdistö eteläisellä tähtitaivaalla. Tämä pieni ja himmeätähtinen 
tähdistö ei näy Suomessa. Eräällä heilurikellon tähdistä, Iota Horologiilla, on eksoplaneetta. Alfa Horologiin, kirkkaimman tähden kirkkaus on vain 3,85.

Heilurikellon aikaisempi latinankielinen nimi oli *Horologium pendulum* eli sananmukaisesti "heilurikello", mutta nykyään se on lyhennetty *Horologiumiksi* eli "kelloksi".

## Tähdet
;Tähtiä Bayerin nimillä
* &alpha; Hor 3.85
* &beta; Hor 4.98
* &gamma; Hor 5.73
* &delta; Hor 4.93
* &zeta; Hor 5.21
* &eta; Hor 5.30
* &iota; Hor 5.40 &ndash; 
eksoplaneetta
* &lambda; Hor 5.36
* &mu; Hor 5.12
* &nu; Hor 5.25
;Muita merkittäviä tähtiä
* GJ 1061 13.03 &ndash; lähitähti
Andy Cole

**Andrew Alexander ”Andy” Cole** (s. 15. lokakuuta 1971 Nottingham, Englanti) on englantilainen entinen jalkapalloilija. Colen vanhemmat ovat lähtöisin Jamaikalta.

## Ura

Andy Cole pelasi urallaan Arsenalissa, Fulhamissa, Bristol Cityssä, Newcastle Unitedissa, Manchester Unitedissa, Blackburn Roversissa, Manchester Cityssä, Portsmouthissa, Birmingham Cityssä, Sunderlandissa, Burnleyssä ja Nottingham Forestissa. Vuonna 1995 hän siirtyi Newcastle Unitedista Manchester Unitediin 7 miljoonalla punnalla, mikä tuohon aikaan oli suurin koskaan englantilaispelaajasta maksettu summa.

Valioliigan ensimmäisellä kaudella 1992–1993 Cole oli yksi Newcastlen avainpelaajista nostamassa seuraa Englannin terävimpään kärkeen. Seuraavalla kaudella hän voitti Valioliigan maalikuninkuuden 34 osumallaan. Siirryttyään Manchester Unitediin hän voitti Valioliigan mestaruuden viisi kertaa, FA Cupin kahdesti ja Mestarien liigan kerran. Kaudella 2001–2002 hän voitti Liigacupin uuden seuransa Blackburnin paidassa. Heinäkuussa 2004 hän siirtyi Fulhamiin. Siirron taustalla olivat erimielisyydet Blackburn-manageri Graeme Sounessin kanssa. Kauden 2005–2006 hän aloitti Manchester Cityssä kahden vuoden sopimuksella. Kaudelle 2006–2007 Cole siirtyi Portsmouthiin. Kauden aikana hän kävi myös lainalla Birmingham Cityssä. Kesällä 2007 Cole vapautettiin Portsmouth-sopimuksestaan. Kaudeksi 2007–2008 Cole siirtyi Sunderlandiin entisen Manchester United -aikaisen pelikaverinsa Roy Keanen valmentamaan joukkueeseen. Joukkueen pelaajistossa oli myös toinen Colen entinen pelikaveri Dwight Yorke. Kevääksi 2008 Cole siirtyi lainalle Mestaruussarjaan Burnleyyn.

Heinäkuussa 2008 Cole teki sopimuksen Mestaruussarjassa pelanneen Nottingham Forestin kanssa, mutta sopimus purettiin yhteisymmärryksessä jo saman vuoden lokakuussa ja  11. marraskuuta 2008 Cole ilmoitti pelaajauransa päättämisestä. Hän teki Valioliigassa yhteensä 187 maalia, mikä on Alan Shearerin 260 maalin jälkeen toiseksi eniten.

### Maajoukkue

Cole teki ensiesiintymisensä Englannin maajoukkueessa vuonna 1995, ja yhteensä hän pelasi 15 maaottelua. Jäätyään ulkopuolelle 2002 MM-kisoista hän ilmoitti lopettavansa maajoukkueuransa. Maajoukkueessa Cole teki vain yhden maalin, MM-karsinnassa Albaniaa vastaan maaliskuussa 2001.

## Saavutukset

* Valioliigan mestaruus: 1996, 1997, 1999, 2000, 2001
* FA Cup: 1996, 1999
* Mestarien liigan voitto: 1999
* Intercontinental Cup: 1999
* Charity Shield: 1996, 1997
* Liigacup: 2002
* 1. divisioonan mestaruus: 1993
* : 1994

## Lähteet
Riikinkukko (tähdistö)

**Riikinkukko** (lat. *Pavo, Pavonis, Pav*) on eteläisellä tähtitaivaalla sijaitseva Suomessa näkymätön keskisuuri tähdistö. Delta Pavonis on hieman aurinkoa muistuttava tähti, mutta sitä vanhempi ja kirkkaampi.

## Tietoja Riikinkukon tähdistöstä (Pavo)

* deklinaatio −65°
* näkyy leveysasteilla +30° -- −90°
* ala 378 neliöastetta,44:s

## Riikinkukon tähtiä

Nimillä:
* (&alpha; Pav) 1.94 **Peacock** ("Riikinkukko")
Riikinkukko:
*&beta; Pav 3.42; &gamma; Pav 4.21; &delta; Pav 3.55 &ndash; lähitähti; &epsilon; Pav 3.97; &zeta; Pav 4.01; &theta; Pav 5.71; &eta; Pav 3.61; &iota; Pav 5.47; &kappa; Pav 4.40; &lambda; Pav 4.22; &mu;<sup>1</sup> Pav 5.75; &mu;<sup>2</sup> Pav 5.32; &nu; Pav 4.63; &xi; Pav 4.35; &omicron; Pav 5.06; &pi; Pav 4.33; &rho; Pav 4.86; &sigma; Pav 5.41; &tau; Pav 6.25; &upsilon; Pav 5.14; &phi;<sup>1</sup> Pav 4.75; &phi;<sup>2</sup> Pav 5.11; &omega; Pav 5.14
Paratiisilintu (tähdistö)

**Paratiisilintu** (, genetiivi *Apodis*, lyhenne *Aps*) on eteläisellä tähtitaivaalla sijaitseva pieni ja vaatimaton tähdistö, joka kuvattiin Euroopassa ensi kerran 1500-luvun loppupuolella. Sen nimi tarkoittaa kreikaksi "jalatonta", ja se edustaa paratiisin lintua joiden joskus ajateltiin olevan jalattomia. Kirkkain tähti Alfa Apodis on kirkkaudeltaan vain 3,83 magnitudia. Tähdistö on vain 15 asteen päässä eteläisestä taivaannavasta ja näkyy sen takia vain päiväntasaajan tuntumassa tai sitä etelämpänä.

## Lukuja Paratiisilinnun tähdistöstä

*deklinaatio: -75
*Näkyy leveysasteilla +5°...-90°
*ala 206 neliöastetta, 67:s

## Paratiisilinnun kirkkaimpia tähtiä
SALT I

**SALT I** oli ydinaseita rajoittava sopimus. Ydinsulkusopimuksen hengessä supervallat Neuvostoliitto ja Yhdysvallat aloittivat strategisten ydinaseiden vähentämiseen tähtäävät neuvottelut 1968. Ajateltiin, että ennen kuin on realistista pyrkiä vähentämään aseita, niiden määrää tulisi rajoittaa molemminpuolisella sopimuksella. Neuvotteluja kutsuttiin nimellä SALT eli Strategic Arms Limitation Talks. Aluksi neuvottelut olivat tuloksettomia, mutta vuoteen 1972 mennessä supervaltojen johtajat, presidentti Richard Nixon ja puoluesihteeri Leonid Brežnev, pääsivät yhteisymmärrykseen ja solmivat kahdenvälisesti väliaikaisesta rajoituksesta aseiden määrässä jatkoneuvottelujen ajaksi sekä torjuntaohjukset kieltävästä ABM-sopimuksesta.

SALT-sopimuksen mukaisesti osapuolet jatkoivat rajoitusneuvotteluja, joiden tuloksena syntyi SALT II -sopimus, jota Yhdysvallat ei kuitenkaan ratifioinut.
Kari Levola

**Kari Tapio Levola** (s. 9. tammikuuta 1957 Pori) on suomalainen kirjailija, kriitikko ja freelancetoimittaja. Hän kirjoitti ylioppilaaksi 1975 ja suoritti opintoja Tampereen yliopistossa. Hän on toiminut vapaana kirjailijana vuodesta 1980 lähtien vuosia 1994–1998 lukuun ottamatta. Tuolloin hän toimi Turun ja Porin läänin kirjallisuuden läänintaiteilijana.

Levola on saanut esikoisrunokokoelmastaan *Avovedet* J. H. Erkon palkinnon, nuortenromaanistaan *Tahdon* Finlandia Junior -palkinnon sekä kirjastaan *Kirjolohikäärme* Arvid Lydecken -palkinnon. Levola on kirjoittanut näytelmiä ja tv-käsikirjoituksia sekä runoja ja proosaa aikuisille sekä lapsille. 

Levola on toiminut myös opetustehtävissä muun muassa Räisälän kansanopistossa ja Turun yliopistossa. Syksyllä 2002 Levola valittiin Suomen Kirjailijaliiton puheenjohtajaksi. Tässä tehtävässä hän toimi vuoden 2008 loppuun.

## Tuotanto
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
*Viisi askelta vaaraan. Helsinki. Tammi 2012. .
*Live - evil. Robustos 2019.  .
*Harju. Robustos 2020. .
*Jatulintarha, 2021. .
* 

### Draamatyöt
* *Satumaa* (tv-sarja). MTV3 1998.
* *Veljeskunta* (tv-sarja, yhdessä Sami Parkkisen kanssa). M TV3 1988.
* *Laps Suomen* (dramatisointi). Tampereen Työväen teatteri 1990.
* *Tähdet, tähdet* (musiikkinäytelmä). Kotkan kaupunginteatteri 1988.
* *Resupekka ja Viikari* (lastennäytelmä, yhdessä Simo Ojasen kanssa). Kotkan kaupunginteatterissa

### Elokuvakäsikirjoitukset
* *[[Vapaa duunari Ville-Kalle]]* (1984)
* *[[Yön saalistajat (vuoden 1984 suomalainen elokuva)|Yön saalistajat]]* (1984)
* *[[Ruuvit löysällä (elokuva)|Ruuvit löysällä]]* (1989)
* *[[Pirtua, pirtua]]* (1991) [yhdessä Visa Mäkisen, Ilkka Liettyän ja Jouni Virran kanssa]

### Toimitus ja oppikirjatyöt
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* *Salainen kerho*, äidinkielen ala-asteen 3. luokan oppikirjan tekstit sekä oheisromaanit.
* *Reviiri* (uuden kirjallisuuden vuosikirjat I–V, Kari J. Kettulan ym. kanssa). Cultura 1995, 1996, 1997 ja 1998. Sammakko 1999.
* *Suuret suomalaiset kertojat* (teossarja). Gummerus 1989–1991.

## Palkinnot
* J. H. Erkon palkinto 1980 esikoiskokoelmasta *Avovedet*
* Valtion kirjallisuuspalkinto 1983 nuortenromaanista *Kattohaukka*
* Arvid Lydecken -palkinto 1994 nuortenkirjasta *Kirjolohikäärme*
* Finlandia Junior -palkinto 1999 nuortenromaanista *Tahdon*
* Urpo Lahtisen rahaston palkinto 1983
* Turun ja Porin läänin taidepalkinto 1985
* Amerin kirjallisuuspalkinto 1986
* Nortamo-palkinto 1986
* Pertsa ja Kilu -palkinto 1997
* Raision kaupungin kulttuuripalkinto 2002
* valtion viisivuotinen taiteilija-apuraha 2005
* Valtion kirjallisuustoimikunnan viisivuotinen taiteilija-apuraha 2010
* Pro Finlandia 2012
* taiteilijaeläke 2018

## Lähteet

 

## Aiheesta muualla

* Esittely Turun kaupunginkirjaston sivuilla 
* Kari Levola kokosi runoja nuorille, Kirjastokaista-video
*
Kyyhkynen (tähdistö)

**Kyyhkynen** (lat *Columba, Columbae, Col*) on eteläisellä tähtitaivaalla Isosta Koirasta etelään sijaitseva pieni tähdistö, joka ei näy Suomessa. Sen erotti Isosta Koirasta Augustin Royer 1679. kirkkain tähti Alfa columbae, Phact, kirkkaus 2,6.

## Tietoja

*deklinaatio −35° 
*näkyy leveysasteilla +45° and −90°
*ala 270 neliöastetta, järjestys 54 

## Kirkkaita tähtiä

Nimillä:
* (α Col) 2.65 **Phact** [Phaet, Phad, Phakt]
** 1 Col]] 6.15; ν<sup>2</sup> Col 5.28; ξ Col 4.97; ο Col 4.81; π<sup>1</sup> Col 6.15; π<sup>2</sup> Col 5.50; σ Col 5.52

Flamsteedin nimillä:
* 72 Col 5.65
Ylimarkku

**Ylimarkku** () on Pohjanmaalla sijainnut entinen Suomen kunta. Kunnan asukasluku oli sen lakkautushetkellä 1&nbsp;575. Ylimarkun kunta liitettiin vuonna 1973 Närpiöön. Sen naapurikunnat olivat ennen kunnan lakkauttamista Korsnäs, Närpiö, Petolahti, Pirttikylä ja Teuva. 

Ylimarkun vaakunan suunnitteli G. Lindström ja se vahvistettiin vuonna 1968.  
## Maantiede
Ylimarkku sijaitsee Närpiönjoen keskijuoksun varrella eikä entisen kunnan alue ulotu aivan merenrantaan saakka. Maisemakuvaa luonnehtii pohjalaispitäjille tyypillinen ero viljavan jokilaakson ja sitä ympäröivien melko karujen vedenjakajaseutujen välillä. Korkeuserot ovat kuitenkin vähäisiä lukuun ottamatta eräitä itä- ja koillisosan kallioita. Närpiönjokeen yhtyy Ylimarkun alueella Brännback å, joka alkaa Horonjokena Teuvan puolelta. Kylän asutus on keskittynyt Närpiönjoen laaksoon, muutoin alue on hyvin harvaan asuttu. 

Ylimarkun väkiluku väheni 1960-luvulla voimakkaasti suurempiin asutuskeskuksiin ja Ruotsiin suuntautuneen muuttoliikkeen vuoksi.
Vuoden 1970 väestönlaskennan mukaan Ylimarkun ammateissa toimivista asukkaista 53 prosenttia sai toimeentulonsa maa- ja metsätaloudesta, 21 prosenttia teollisuudesta ja rakennustoiminnasta sekä 21 prosenttia palveluammateista.

## Liikenne

Ylimarkun kautta kulkee valtatie 8, jota pitkin on Poriin noin 130 kilometriä ja Vaasaan noin 60 kilometriä. Närpiön keskustaan on Ylimarkun kirkonkylästä noin 15 kilometriä.

## Historia
Ylimarkku muodostettiin Närpiöön kuuluvaksi rukoushuonekunnaksi vuoden 1720 tienoilla ja siitä tuli itsenäinen seurakunta vuonna 1871. Ylimarkun puukirkko on vuodelta 1878 (Theodor Granstedt).

Ylimarkun kunta oli yksikielisesti ruotsinkielinen; vuoden 1960 väestönlaskennan mukaan 96,5 prosenttia asukkaista puhui äidinkielenään ruotsia.
Ylimarkun alueella oli Martensin vihannestutkimusasema 2011 asti.

Ylimarkun pitäjäruoaksi nimettiin 1980-luvulla suolavedessä keitetystä lampaan- ja naudanlihasta sipulin ja maustepippurin kanssa paistettu uunipaisti.

## Kyliä
Ylimarkku (Övermark), Överträsk

Vuosien 1960 ja 1970 taajamarajauksissa Ylimarkun ainoa taajama oli kirkonkylä, jossa oli 563 asukasta vuonna 1960 ja 667 asukasta vuonna 1970.

## Väestö
Seuraavassa kuvaajassa on esitetty Ylimarkun väestönkehitys kymmenen vuoden välein vuosina 1890–1970.

## Tunnettuja asukkaita
* Johan Franzén, kansanedustaja
* Verner Korsbäck, kansanedustaja
* Ole Norrback, kansanedustaja, ministeri

## Lähteet
Verkko (tähdistö)

**Verkko** () on eteläisellä tähtitaivaalla sijaitseva Suomessa näkymätön hyvin pieni tähdistö, joka muistuttaa vinoneliötä.
Verkkoon kuuluva Zeta Reticuli on kaksoistähti, jonka toisiaan hyvin kaukaa kiertävät tähdet muistuttavat aurinkoa. Tähteen on liitetty ufospekulaatioita.

Verkon nimesi tähtitieteilijä Nicolas Louis de Lacaille kiitoksena kaukoputkensa verkkolaitteelle, jolla hoidettiin tarkennusta.

## Tähtiä

Tähtiä Bayerin nimillä kirkkauksineen:
* &alpha; Ret 3,33
* &beta; Ret 3,84
* &gamma; Ret 4,48
* &delta; Ret 4,56
* &epsilon; Ret 4,44
* &zeta;<sup>1</sup> Ret, &zeta;<sup>2</sup> Ret 5,53, 5,24 &ndash; läheinen kaksoistähti
* &theta; Ret 5,88
* &eta; Ret 5,24
* &iota; Ret 4,97
* &kappa; Ret 4,71
Amidi

Kemiassa **amidi** tarkoittaa epäorgaanista anionia tai orgaanisessa kemiassa funktionaalista ryhmää. Rikkiä sisältäviä amideja kutsutaan sulfonamideiksi.

Epäorgaanisessa kemiassa amidi tarkoittaa anionia NH2-, joka on ammoniakin konjugaattiemäs ja sellaisena erittäin voimakas emäs. Amideiksi sanotaan myös ioniyhdisteitä, joissa amidi-ioni on anionina.

Orgaanisessa kemiassa amideilla tarkoitetaan karboksyylihappojen johdoksia, joissa hydroksyyli-ryhmä (-OH) on korvattu amiinilla. Esimerkiksi laktaamit ovat rengasrakenteisia amideja.

## Nimeäminen

* Esimerkiksi: CH3CONH2 nimetään asetamidiksi eli etaaniamidiksi
* Muita esimerkkejä: CH3CH2CONH2 on propaaniamidi, CH3CH2CON(CH3)2 on N,N-dimetyylipropaaniamidi.

## Synteesi
Orgaanisia amideja on vaikea valmistaa suoraan karboksyylihapoista, koska amiinit ja ammoniakki ovat emäksiä, jotka muuttavat happaman karboksyylihapporyhmän karboksylaattianioniksi (karboksyylihapon ammoniumsuolaksi). Kuitenkin voimakkaasti kuumentamalla voidaan saada karboksyylihappo ja amiini (tai ammoniakki) muodostamaan amideja.

* CH3COOH + C6H5NH2 → C6H5NHCOCH3 + H2O

Amideja valmistetaan tavallisemmin happoklorideista ammoniakin ja amiinien avulla.

* CH3COCl + C6H5NH2 → C6H5NHCOCH3 + HCl

## Reaktiot

Amidit eivät ole reaktiivisia verrattuna muihin karboksyylihappojen johdoksiin. Amidisidos on kestävä ja esiintyy mm. proteiineissa, jotka ovat tuhansista aminohapoista peptidisidosten avulla muodostuneita makromolekyylejä.  

Amidien hydrolyysi hapoiksi onnistuu kuumentamalla amidia hapon tai emäksen läsnä ollessa.

Amidien pelkistäminen amiineiksi tapahtuu litiumalumiinihydridillä (LiAlH4).
* RCONH2 + LiAlH4 → RCH2NH2

## Lähteet

## Aiheesta muualla

*Etälukio: Amidit 
*IUPAC Goldbook: Amides
Manuale Aboense

**Manuale Aboense** (”Turun kirkkokäsikirja”) oli Turun hiippakuntaa varten keskiajan lopulla painettu kirkkokäsikirja. Se oli tarkoitettu käytettäväksi käsikirjana jumalanpalveluselämän ulkopuolella suoritetuissa toimituksissa, kuten kasteessa ja avioliittoon vihkimisessä.

Kirjan painoi Laurentius Stuchs Halberstadtissa, Saksassa vuonna 1522. Se on toinen keskiajalla Suomea varten painetuista kahdesta kirjasta. Ei ole varmaa, että teosta olisi koskaan käytetty Suomessa, sillä sen tilannut piispa Arvid Kurki hukkui samana vuonna, ja myös uskonpuhdistus oli alkamassa. Ei myöskään tiedetä, kuinka monta valmista kappaletta Suomeen on tullut. Näin kirja menetti merkityksensä heti valmistuttuaan. 

Kirja oli kadoksissa yli 300 vuotta, kunnes se vuonna 1844 koottiin yhteen arkistojen irtolehdistä. Kirjasta on valmistettu näköispainos vuonna 1980.

## Katso myös
* *[[Codex Aboensis]]*
* *[[Graduale Aboense]]*
* *[[Missale Aboense]]*
* Palmsköldin katkelma
* Turun tuomiokirkon Mustakirja
*Aitolahden koodeksi

## Lähteet
Nuoritta

**Nuoritta** on Oulun 44. kaupunginosa entisen Ylikiimingin kunnan alueella. Kaupunginosa muodostettiin Oulun ja Ylikiimingin kuntaliitoksen yhteydessä 1. tammikuuta 2009 Jokikokon, Nuorittan, Paasoperän ja Yliperän alueista. Asukkaita alueella on noin 300. Kaupunginosa sijaitsee Ylikiimingin taajaman ja Pudasjärven välisen Hetekyläntien varrella. 

Nuorittan kylän keskus sijaitsee Nuorittajoen varrella lähellä Pudasjärven kunnanrajaa, noin 17 kilometriä itään Ylikiimingin taajamasta.

Nuoritta on maa- ja metsätalousvaltainen yhteisö. Vuodesta 2003 kylä on ollut mukana Kylävalakiat-projektissa, joka tähtää maaseudun kylien yritys- ja kehittämistoiminnan parantamiseen.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Breviario

**Breviario** eli **breviarium** (lat. *brevis*, "lyhyt") on hetkipalvelusten kirja, joka sisältää kristillisten (alkuperältään katolisten) hetkipalvelusten, kuten laudes, vesper ja kompletorio, kaavat ja niissä lauletut virret, antifonit, psalmit, lukukappaleet, Raamatun kiitosvirret ja rukoukset.

Rukoileva kirkko on tunnettu suomalainen breviario.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Universalis Online Breviary
* Latin-English Catholic Roman Breviary 1911 ed.
Ravansaari

**Ravansaari** () on saari Viipurinlahdessa, lähellä Uurasta noin 12 kilometriä etelään Viipurin keskustasta, Venäjällä. Ravansaari kuului 1600-luvun lopulta vuoteen 1800 asti Johanneksen pitäjään, jolloin se liitettiin Viipurin pitäjään. Suomen suuriruhtinaskunnan aikana saarella oli linnoitus, jonka rauniot ovat yhä nähtävissä. Siellä toimi myös luterilainen Ravansaaren rukoushuone.

Ravansaari liitettiin Viipurin kaupungin alueeseen 1932 ja asukkaita oli lähes tuhat vuonna 1939. He saivat elantonsa mm. sahateollisuudesta. Talvisodan 1940 päättäneen Moskovan rauhan myötä Ravansaari sijaitsi Neuvostoliitolle luovutetulla alueella.

Saarella toimi tuberkuloosi- ja alkoholistiparantola, kunnes vuonna 1963 Suomi vuokrasi Neuvostoliiton-puoleisen osuuden Saimaan kanavasta ja vuokra-alueeseen sisältyi myös Ravansaaren nimellä tunnettu Malyi Vysotski. Kyseisen vuokrasopimuksen vuoksi radioamatöörit laskivat Ravansaaren erilliseksi radioamatöörimaaksi. Ensimmäinen suomalais-venäläinen radioretkikunta kävi saarella 1988.

Koska tukinuiton lakattua saarta ei ole tarvittu jälleenlastauspaikkana, se ei enää sisälly nykyiseen vuokra-alueeseen (voimassa vuodesta 2012). Nykyisin saari on täysin metsittynyt.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Ravansaariseura – Viipurinlahden saariston, "kotisaarten", perinneyhdistys  Karjalan Liitto
Jolosjärvi

**Jolosjärvi** on järvi Joloksen kaupunginosassa Ylikiimingissä Oulussa Pohjois-Pohjanmaalla. Järvi on jakaantunut kahteen osaan: eteläisen osan pinta on 73,9 metriä merenpinnan yläpuolella, pohjoisen osan pinta on 0,4 metriä alempana. Järvialtaita yhdistää kapea Timolansalmi, joka on syntynyt luonnon muovaaman niemen ja ihmisen rakentaman pengertien väliin.

Järven kokonaispinta-ala on noin 114,5&nbsp;hehtaaria, josta eteläaltaan osuus on noin 90 hehtaaria.

Soiden ympäröimä järvi on matala ja vähävetinen. Vesikasvillisuus on runsasta, ja tämän vuoksi järvi onkin Pohjois-Pohjanmaan seitsemänneksi arvokkain lintujärvi. Järven veden happipitoisuus on alentunut, ja veden laatu on välttävä.

Runsaan vesikasvillisuuden ja mataluutensa vuoksi järvi on arvokas lintuvesi, mutta tästä huolimatta Pohjois-Pohjanmaan ympäristökeskuksen mielestä järvi tulisi kunnostaa ja vesikasvillisuutta vähentää.

## Vesistö
Jolosjärvi kuuluu Jolosjoen valuma-alueeseen ja Kiiminkijoen vesistöalueeseen. Järveen laskevat itäpuolelta kolme ojaa: Varpasuon turvetuotantoalueelta laskeva Varpo-oja, Oravioja ja Nälkäoja. Ojat yhdistyvät enne laskemistaan järveen. Lisäksi järveen virtaa useita pieniä ojia, joista useimmat ovat soiden kuivaamiseksi kaivettuja ojia.

Jolosjärvi laskee vetensä Väliojan ja Keskimmäisenojan kautta Mannisenjärveen, ja siitä Jolosjoen kautta Kiiminkijokeen ja edelleen Perämereen.

### Suojelutilanne
Jolosjärvi on osa valtakunnallista lintuvesien suojeluohjelmaa, ja se kuuluu Natura-alueisiin.

## Lähteet
*

### Viitteet

## Aiheesta muualla
* ymparisto.fi – Jolosjärven eteläosa
Hinaaja

**Hinaaja** on vesiliikenteessä käytettävä työalus. Tyypillisesti hinaaja on hinattavaansa verrattuna pieni, mutta kokoonsa nähden voimakas ja liikehtimiskykyinen.

## Käyttötarkoitus
Hinaajan tarkoitus on antaa muille laivoille näiltä puuttuvaa massojen liikuttelu- ja hallintatehoa. Hinaajia käytettiin varsinkin aikaisemmin avustamaan muita aluksia satamiin tultaessa ja niistä lähdettäessä. Nyttemmin muun muassa kääntöpotkurit ovat parantaneet alusten ketteryyttä ja vähentäneet hinaajien käyttötarvetta normaalissa satamaliikenteessä. Hinaajia käytetään myös ilman omaa voimakonetta olevien alusten, kuten proomujen ja lotjien käsittelyssä. 

Puutavaraa voidaan kuljettaa uiton yhteydessä vesitse hinaajien vetäminä nippulauttoina. Käyttöympäristönsä ja merikelpoisuutensa perusteella hinaajat voidaan jakaa muun muassa satamahinaajiin ja avomerihinaajiin. Hinaajia on toisinaan käytetty myös pelastusaluksina tai miinanraivaajina. Myös eräillä jäänmurtajilla ja monitoimialuksilla on hinaajien ominaisuuksia.

## Hinaajatyypit
Tavanomaisesti hinaaja kuljettaa hinattavaansa perässään köyteen tai vaijeriin kiinnitettynä. Myös kyljlä hinaaminen on mahdollista. 

Työntöalus (pusher tug) työntää proomua edessään. Se ja proomu muodostavat tällöin yhtenäisen yksikön eli niitä pidetään yhtenä aluksena. Yksin liikkuvan työntäjän merikelpoisuus voi olla yhdistelmää huonompi. 

Alankomaissa on kehitetty hinaajatyyppi, jonka hinauskoukku on kiinni kahden yhdistetyn teräsrenkaan muodostamassa rakenteessa. Toinen renkaista on kiinni hinaajassa ja hinauskoukku liikkuu vapaasti toisessa renkaassa. Tällainen hinaaja voi kääntyä 360° suhteessa hinattavaansa ja touvin veto kohdistuu aina aluksen painopisteeseen. Täten hinaaja ei ole vaarassa kaatua.

## Katso myös
* Hevosponttoo
* Keluuvene
* Saattohinaaja
* Uitto
* Varppaaja

## Lähteet
* Kämäräinen, Juha: *Pienet hinaajat Suomessa: M/S Alpo Normandiasta Ouluun ja takaisin*. Oulu: Toppilan Pukseeri ry, 2005.
* Sjöström, Pär-Henrik & Brzoza, Krzysztof: *Alfons Håkans 1945–2005*. Turku: Alfons Håkans, 2005.

## Kirjallisuutta
* Käyhkö Arttu: *Saimaa ja laivat*. Kustantaja Laaksonen, 2015. .

## Aiheesta muualla

* Hinaajia ja meripelastusta käsittelevä romaani: Wilbur Smith: *[[Ahne kuin meri]]*. Helsinki: Otava, 1980. .
* Laivaluettelot: *Suomen kuvitettu laivaluettelo* (ilmestynyt vuodesta 1982 lähtien; osa luetteloista vuosittaisia osa kokoaa usean vuoden tilanteen) 
* Alfons Håkans – Suomalainen hinaajavarustamo
* Pienet hinaajat Suomessa -kirjan esittely 
* S/S Armas 
* Satamajäänmurtaja ja -hinaaja M/S Alpon kotisivut
Ida Asplund

**Ida Asplund** (s. 30. marraskuuta 1979) on suomenruotsalaiseksi itsensä määrittelevä  yhteiskunta-aktivisti, joka on herättänyt huomiota kieli- ja etnonationalistisilla mielipiteillään. 

Asplundin talvella 2005 Helsingin Sanomien Nyt-liitteessä antama haastattelu aiheutti kohua ja keskustelua. Hänen mukaansa suomenruotsalaiset eivät ole suomalaisia mutteivät toisaalta ruotsalaisiakaan vaan oma kansansa. Haastattelussa Asplund myös painotti, että suomenruotsalaisuus ei tarkoita vain sitä, että Suomesta kotoisin oleva henkilö puhuu äidinkielenään ruotsia vaan myös sitä, että henkilöllä on suomenruotsalaiseksi määriteltävää sukutaustaa eivätkä kaikki Suomesta lähtöisin olevat ruotsinkieliset siten ole suomenruotsalaisia. Hän myös syytti suomenkielisiä suomenruotsalaisen kulttuuriperinnön ryöväämisestä, koska Johan Ludvig Runebergin ja Tove Janssonin kaltaisten ruotsinkielisten taiteilijoiden tuotanto esitetään osana suomalaiskansallista kulttuuria. Asplundin mukaan se, että Runeberg piti itseään ruotsinkielisenä suomalaisena, johtui siitä, että Runeberg oli aikansa lapsi.

Asiaa käsiteltiin ruotsinkielisissä sanomalehdissa ja Yleisradion Aamu-TV:ssä. Silloinen RKP:n puheenjohtaja Jan-Erik Enestam, joka kannattaa näkemyksiä suomenruotsalaisista suomalaisina, jotka puhuvat äidinkielenään ruotsia sekä kaikkien Suomesta kotoisin olevien äidinkielenään ruotsia puhuvien laskemista suomenruotsalaisiksi, nimesi Asplundin ”suomenruotsalaisten suurimmaksi viholliseksi”. Sisuradiolle antamassaan haastattelussa Asplund sanoi Nyt-liitteessä, että hänen suomenruotsalaisten geenejä koskevista lausunnoistaan on esitetty vääriä tietoja. Samalla hän kuitenkin mainitsi, että suomalaisten ja suomenruotsalaisten välillä on muitakin kuin kielieroja.

Asplund on vaikuttanut muun muassa *I-Fisk* ja *[[Finlandssvensk samling]]* -nimisissä järjestöissä. Asplund on kasvanut Ruotsissa. Hänen äitinsä on ruotsalainen ja isänsä suomenruotsalainen, mutta hän kokee kokonaan itsensä suomenruotsalaiseksi. Suomen puolella hänen juurensa ovat Uudenkaarlepyyn Munsalassa. Asplund on opiskellut oikeustiedettä Uumajan yliopistossa.

## Katso myös
*Axel Olof Freudenthal
*Leif Höckerstedt

## Lähteet
* Asplundin haastattelu *Vapaustaistelija*, Helsingin Sanomien NYT-viikkoliite 5/2005

### Viitteet

## Aiheesta muualla
* Ida Asplund, en provokativ finlandssvensk Yle Arkivet 
* Dutton, Edward: An Ant verses an Elephant? Ovi Magazine
Rekikylä

**Rekikylä** on kylä Reki-Vesalan alueella Vesalan kaupunginosassa Oulussa entisen Ylikiimingin kunnan alueella. Kylä seututien 833 varrella, noin 10 kilometriä Ylikiimingistä Oulun suuntaan. Asukkaita on noin 100.

Kylä sijaitsee käytännössä kokonaan Ouluntien varressa ja pääosin sen pohjoispuolella. Alue on pohjavesialuetta ja hiekkakangasta, laajoja 1950-luvulla aloitettuja soranottopaikkoja on edelleen käytössä Juminkankaan alueella kylän länsipuolella. Kylän vesistöt ovat vähäiset ja rajoittuvat pääasiassa Kiiminkijokeen, Vepsänjokeen sekä soranottopaikkojen pohjavesilampiin. Kylältä saa alkunsa myös Kalimenjoki joka on ainut kokonaisuudessaan Oulun kaupungin alueella virtaava joki.

## Palvelut
Päiväkotia lukuun ottamatta peruspalveluja kylällä ei ole. Lähin päivittäistavarakauppa löytyy Ylikiimingistä ja muut palvelut kuntakeskuksesta. Rekikylä kuuluu Vesalan koulupiiriin. Entinen Rekikylän koulu on nykyisin yksityisomistuksessa ja siellä toiminut muun muassa veneveistämö.

## Historia

Rekikylän alueella on ollut asutusta jo kivikaudella. Rekikylästä on löydetty kivikautinen asuinpaikka, joka käsittää yhteensä 140 asumuspainannetta sekä kiviröykkiöitä. Asumusalueita on mahdollisesti kiertänyt paaluaita, joka viittaisi alueen väkivaltaiseen menneisyyteen.

## Yritystoiminta
* MammuttiHirren talotehdas Rekikylässä työllistää noin 40 henkeä.
* pienimuotoista veneveistämötoimintaa
Seututie 833

**Seututie 833** on Kiimingin Välikylästä Ylikiimingin taajamaan johtava seututie. Tie alkaa valtatieltä 20 ja kulkee Saviharjun, Lamun, Rekikylän, Vesalan ja Ukkolanmäen kylien lävitse Ylikiimingin taajamaan. Tien pituus on 30 kilometriä. Tien keskimääräinen ajoneuvoliikenne on 1&nbsp;800 ajoneuvoa vuorokaudessa, josta raskasta liikennettä on noin kymmenen prosenttia. Tiellä on suurimmaksi osaksi 80 kilometriä tunnissa nopeusrajoitus, taajama- ja kyläalueilla 60 kilometriä tunnissa.

Tie on Ylikiimingin kaupunginosan tärkein yhteysväylä. 

## Tien profiili
Koko matkaltaan päällystetty tie on kaksikaistainen seututie, joka haarautuu valtatieltä 20 Kiimingin Välikylässä, kymmenen kilometriä Oulun keskustan pohjoispuolella. Alkuperäisen tielinjauksen länsipää on huomattavan mutkainen, vuonna 2008 valmistunut uusi tieosuus poisti osan mutkista. Muutamia mäkiä lukuun ottamatta tien pystyprofiilissa ei ole merkittäviä nousuja.

Valtatien 20 perusparannushankkeen yhteydessä vuosina 2006–2008 seututie 833 rakennettiin uuteen paikkaan noin 3,5 kilometrin matkalla tien länsipäässä Saviharjun ja valtatien 20 välillä. Samalla valtatien 20 ja seututien 833 liittymää siirrettiin noin kilometrin verran pohjoiseen. Uusi tieosuus otettiin käyttöön 14. elokuuta 2008.

## Turvallisuus
Liikenteen huippumäärät ovat pääasiassa sidottuja työmatkaliikenteeseen. Runsaasta ajoittaisesta liikenteestä sekä asutuksen lisääntymisestä johtuen on Ylikiimingin Vesalan kylälle rakennettu jalankulun ja pyöräilyn väylän jatke. Uusi väyläosuus alkaa Huttukylän tienhaarasta ja jatkuu Aumaharjun uudelle asutusalueelle saakka. Tulevaisuudessa myös Vesalan ja Kirkonkylän väliselle osuudelle rakennettaneen jalankulun ja pyöräilyn väylä. Tie on valaistu noin yhdeksän kilometrin matkalta Ylikiimingin kirkonkylän ja Rekikylän välillä.

## Lähteet
*
*
*
*Google Earth -tietokoneohjelma. 2007. Google.
*

### Viitteet
Giddyups

**Giddyups**

oli suomalainen vuonna 1986 perustettu ja 1990-luvun alussa hajonnut rock-yhtye. Sen alkuperäisjäseniä olivat Aki Sirkesalo (laulu ja kitara), Raine Salo (kitara), Pete Lehtelä (rummut) ja Sauli Leppänen (basso). Ensialbumille oli Salon tilalle jo tullut uudeksi kitaristiksi ja biisintekijäksi Sami Saari. Yhtye teki kiertueen Neuvostoliitossa vuonna 1989. Toisella albumilla yhtyeen basisti oli Hande Virkki.

Sirkesalo ja Saari perustivat Giddyupsin jälkeen Veeti & The Velvets -yhtyeen. Neliäänistä a cappella -laulua kuultiin jo Giddyupsin ''Seasons of the shake'' -albumin raidalla ja singleraidalla ”One of these stories”. Aki Sirkesalo kuoli perheineen Thaimaan Khao Lakissa tsunamissa joulukuussa 2004. 

## Diskografia

### Albumit

* *[[Seasons of the Shake]]* (1987)
* *[[Monkeymash]]* (1990)

### Singlet

* *Little weirdos* (singleversio) 3:52 // *Rattleshake* 4:21 (1987) (Dig It DIGS 160)
* *Sweet bitter pain* // *Inside outside* (1987) (Dig It DIGS 164)
* *One of these stories* // *Curious I was* (1987) (Dig It DIGS 167)
* *Strange love* 2:51 // *Funeral* 3:01 (1988) (Dig It DIGS 170)
* *Tears of a clown 3:47* // *Eternity* 3:13 (1989) (Dig It DIGS 177)
* *Bullshittin' (stadionmix)* 3:33 // *We Get Up (final mix)* 3:41 (1990) (Final Mix FMS 102)

## Lähteet
Noitalinna huraa!

**Noitalinna huraa!** oli peräseinäjokelainen rockyhtye, joka oli aktiivinen 1980-luvun puolestavälistä 1990-luvun alkuun. Yhtyeen nimen keksi Sari Peltoniemi pikkuveljensä tekemästä sarjakuvasta. Yhtyeen tunnetuin kappale on ”Pikkuveli” *[[Kalan silmä]]* -levyltä (1988).

Yhtyeen jäsenistä Sari Peltoniemi tuli myöhemmin tunnetuksi kirjailijana. Hannu Sepponen on tunnettu lastenmusiikkikokoonpanosta Tohtori Orff & Herra Dalcroze, nykyiseltä nimeltään Orffit, ja Antti Tammela soittaa nykyään yhtyeessä Musta köksä. Yhtyeen roudarina ja miksaajana sekä ”viidentenä jäsenenä” toimi Juha Kaski.

Vuonna 2015 Noitalinna huraa! äänitti uutta musiikkia, jota oli yhtyeen mukaan valmiina levyllinen. Maaliskuussa 2017 yhtye julkaisi kaikki albuminsa sisältävän CD-boksin *[[Kaikki noidat linnassa]]*. Yhtye ilmoitti ettei se kuitenkaan aikonut keikkailla. Sari Peltoniemi kuoli heinäkuussa 2023. Ennen Peltoniemen kuolemaa yhtye ehti levyttää kappaleen ”Haaveilija”. Kappele julkaistaan keväällä 2026 singlenä yhdessä yhtyeen ensimmäisenä äänittämän kappaleen ”Päivä hautausmaalla” kanssa. Yhdessä singlen kanssa julkaistaan 16-sivuinen lehti, jossa yhtyeen jäsenet kertovat Peltoniemen tarinan. Tammelan mukaan tämä jää yhtyeen viimeiseksi julkaisuksi.

## Jäsenet
* Reijo Kärhä
* Sari Peltoniemi
* Hannu Sepponen
* Antti Tammela

## Diskografia

### Albumit
* 
* 
* 
* 

#### Kokoelma-albumit
* 
* 

### Singlet
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 

### EP
* 

### Video
* 

## Lähteet
* 

### Viitteet

## Aiheesta muualla
*Noitalinna huraa! Rockdatassa 
*Diskografia 
*
*
* Ylen Elävä arkisto – Noitalinna Huraa: Pikkuveli
* Noitalinna Huraa! esittää kappaleen "Pikkuveli" Hittimittari-ohjelmassa 16.03.1988 Yle Areena
Tukaani (tähdistö)

**Tukaani** (Tucana, Tucanae, Tuc) on tähdistö eteläisellä taivaanpallolla, niin etelässä ettei se näy Suomessa.
Tukaanissa on Linnunrataa kiertävä kääpiögalaksi Pieni Magellanin pilvi sekä pallomainen tähtijoukko 47 Tucanae. Tähdistö on nimetty vasta 1600-luvulla eli se on "uusi".
Tukaanin kirkkain tähti on Alfa Tucanae.

## Tukaanin tähdistön kirkkaimpia tähtiä
Etelän kolmio

**Etelän kolmio** (lat. *Triangulum Australe, Triangulum Australis, TrA*) on eteläisellä tähtitaivaalla sijaitseva pieni tähdistö, joka ei näy Suomessa.
Tähdistön kirkkain tähti on α TrA (Alfa Trianguli Australis, nimeltään Atria), jonka kirkkaus on 1.91. Kolmion muut tähdet ovat Beta ja Gamma Trianguli Australis. Myös Delta ja Epsilon ovat tämän tähtikuvion merkittäviä tähtiä. 2. suuruusluokan tähtenä tämä tähti on huomattavan kirkas.

## Etelän kolmion kirkkaimpia tähtiä
Pyhä Katariina

**Pyhä Katariina** tarkoittaa seuraavia henkilöitä:

*Pyhä Katariina Aleksandrialainen
*Pyhä Katariina Sienalainen
*Pyhä Katariina eli Katariina Ulvintytär, Pyhän Birgitan tytär.
Öja

**Öja** on Keski-Pohjanmaalla sijainnut entinen Suomen kunta. Siitä tuli itsenäinen kunta vuonna 1932, jolloin se erotettiin Kruunupyystä. Öjan naapurikunnat olivat Kaarlela, Kruunupyy ja Luoto. Vuonna 1969 se liitettiin  Kaarlelan kuntaan ja siitä tuli edelleen vuoden 1977 Kaarlelan ja Kokkolan kuntaliitoksen jälkeen osa Kokkolan kaupunkia. Öja ei koskaan muodostanut omaa evankelisluterilaista seurakuntaa, vaan kunnallisen itsenäisyytensäkin aikana se oli osa Kaarlelan seurakuntaa (joka jaettiin kielellisesti suomenkieliseksi ja ruotsinkieliseksi seurakunnaksi 1966).

Öja oli yksikielisesti ruotsinkielinen kunta; vuoden 1960 väestönlaskennan mukaan 98,9 prosenttia asukkaista puhui äidinkielenään ruotsia. Kunnan vaakunan suunnitteli Gustaf von Numers, ja se vahvistettiin vuonna 1959. Öjan alueella sijaitsee Tankarin majakka, johon myös vaakunan kuva-aihe viittaa. Öjan kautta kulkee Kokkolan ja Pietarsaaren välinen seututie 749. Öjan entisellä alueella vuonna 2000 oli n. 800 asukasta.

Öjan ja mannermaan välillä on nykyään merestä irrallinen Öjanjärvi-Luodonjärvi-systeemi. Öja sijaitsee Pohjanlahden rannalla. Paikkakunnalla pelaa jalkapalloseura Öja-73.

## Öjan nimestä
Ruotsin kielen sana *öja* tarkoittaa suomeksi saaristoa. Öja on Suomen kaikkien aikojen kunnista ainoa, jonka nimi alkaa ö-kirjaimella myös suomenkielisessä käytössä, sillä millään Suomen kunnalla ei ole ollut ö-alkuista suomenkielistä nimeä ja Öja on ainoa ö:llä alkava niistä kaikkien aikojen Suomen kunnannimistä, joille ei ole ollut suomenkielistä vastinetta. Suomen kaikkien aikojen kunnista aakkosjärjestyksessä suomen kielen kannalta Öja sijoittuu viimeiseksi, mutta ruotsinkielisistä Suomen kuntien nimistä kaksi nykyistä nimeä, Östermark (Teuva) ja Övertorneå (Ylitornio) sekä yksi entinen nimi, Övermark (Ylimarkku), sijoittuvat vielä myöhemmäksi.

## Kylät
Bodö, Finholm, Hagafolk, Knivsund, Krokvik, Långö, Mjosund, Tallbacka, Tankar ja Tjäru.

Vuoden 1960 taajamarajauksen mukaan Öjan taajamat olivat Knifsund (310 asukasta) ja Norra Långö (225 asukasta, osa Luodon puolella).

## Lähteet
Purjepinta-ala

**Purjepinta-ala** tarkoittaa perinteisesti laivan tai veneen varsinaisen purjeen (tai purjeiden) tuulelle alttiina olevaa pinta-alaa. Muissa yhteyksissä sillä voidaan tarkoittaa myös tuulelle alttiina olevan rakenteen seinäpinta-alaa.

Purjehduksessa purjepinta-ala on yksi tärkeimmistä huomioon otettavista seikoista: aluksen nopeus sekä kulkuominaisuudet ovat riippuvaisia purjepinta-alasta.

Purjeveneessä voi olla reivausjärjestelmä, jolla purjeen pinta-alaa voidaan vähentää.

Myös purjehduskilpailuissa on usein rajoituksia siitä, kuinka suuri purjepinta-ala veneessä saa enimmillään olla.
Kurki (tähdistö)

**Kurki** (lat. *Grus, Grucus, Gru*) on keskisuuri tähdistö eteläisellä taivaanpallolla. Kurki ei näy Suomessa. Kurjen (Grus) latinankielistä lyhennettä Gru ei tule sekoittaa Etelän ristin (Crux) lyhenteeseen Cru.
Tähdistön kirkkain tähti on α Gru eli Alfa Gruis (Al Na'ir), joka on kirkkaudeltaan 1,73. Ennen 1600-lukua tähdistö oli Etelän kalan osa, josta etelään tähdistö sijaitsee.

## Kurjen tähdistön kirkkaita tähtiä

Tähtiä nimineen:

* (α Gru) 1.73 **Al Na'ir** [ Al Nair, Alnair ]
** 1 Gru]] 3.97; δ<sup>2</sup> Gru 4.12; ε Gru 3.49; ζ Gru 4.11; η Gru 4.84; θ Gru 4.28; ι Gru 3.88; κ Gru 5.37; λ Gru 4.47; μ<sup>1</sup> Gru 4.79; μ<sup>2</sup> Gru 5.11; ν Gru 5.47; ξ Gru 5.29; ο Gru 5.53; π<sup>1</sup> Gru 6.42; π<sup>2</sup> Gru 5.62; ρ Gru 4.84; σ<sup>1</sup> Gru 6.28; σ<sup>2</sup> Gru 5.85; τ<sup>1</sup> Gru 6.03 – eksoplaneetta; τ<sup>2</sup> Gru – kaksoistähti 6.67, 7.22; τ<sup>3</sup> Gru 5.72; υ Gru 5.62; φ Gru 5.54
Genaakkeri

**Genaakkeri** on purjehduksessa käytettävä purjetyyppi.

Genaakkeri on nykyaikainen purje, jota voidaan pitää spinaakkerin ja genuan hybridinä. Se on epäsymmetrinen (vrt. spinaakkeri), kolmiomainen, keskeltä pullistuvaksi leikattu, yhdestä kulmasta maston huippuun kiinnittyvä ja kahdesta muusta kulmasta veneen juoksevalla köysistöllä (eli rikillä) hallittava purje.

Spinaakkerista ja epäsymmetrisestä spinaakkerista genaakkerin erottaa se, että sille ei ole erillistä puomia, vaan se jalustetaan veneen keulaan tai puomilla ulos veneen keulasta.

Usein genaakkeri jalustetaan keulasta ulommaksi, erilliseen kokkapuuhun (buksprööti). Tällä tavoin se on helpommin käsiteltävissä myötäkäännöksissä, jiipeissä, kun halssikulma on selvästi etustaagin ulkopuolella. 

Genaakkeri on tarkoitettu venetyypistä ja purjeen leikkauksesta riippuen lähinnä sivutuuleen tai sivumyötäiseen purjehtimiseen.

Esimerkkejä genaakkerilla varustetuista kilpapurjeveneistä:
* Flying Tiger

## Genaakkerin pinta-ala
Genaakkerin pinta-alan voi karkeasti laske alla olevalla kaavalla.
Area = ((SLU + SLE) * (0.25 * SF))+((SMG - 0.5 * SF) * ((SLU + SLE)/3))

* Area=purjeen pinta-ala
* SLU=etuliikki(spinaker luff)
* SLE=takaliikki(spinaker leech)
* SF=alaliikki, (spinaker foot)
* SMG=*puolileveys* purjeen leveys SLUn ja SLEn puolivälistä mitattuna. VMG-genaakkerin SMG on noin 0.95*SF. ISAFin sääntöjen mukaan genaakkerin puolileveyden tulee on suurempi kuin 0,75*SF.
Isopurje

**Isopurje** on yksi purjealuksen purje, yleensä raakapurje, kahvelipurje, bermudapurje tai latinalaispurje riippuen aluksen takilaratkaisusta. Aikoinaan isopurje oli laivan selvästi isoin purje. Kun purjeita lisättiin ja uusien purjeiden pinta-ala kasvoi, nimitys jäi tarkoittamaan pisimmän  maston eli *isonmaston* alaosassa olevaa entistä pääpurjetta.

Nykyisissä purjeveneissä isopurje on yleensä kolmiomainen, etuliesmasta veneen mastoon ja alaliesmasta puomiin kiinnitty bermudapurje. Isopurje on veneen tai laivan suurimpia ja, paitsi isoissa raakatakiloiduissa laivoissa, tärkeimpiä purjeita. Sitä suurempia voivat olla veneestä riippuen lähinnä spinaakkeri, genaakkeri ja ykkösgenua, vanhoissa purjelaivoissa joskus *märssypurjeet*. 

## Katso myös
*purjehdus

## Lähteet
Degerby

**Degerby** on entinen Suomen kunta Uudellamaalla. Se kuuluu nykyään Inkooseen. Kunnan suurimmat taajamat olivat Degerbyn kirkonkylä, sekä Solberg (Päivölä). Degerbyssä asui 1493 asukasta vuonna 1940. Degerbyn asukkaista enemmistö puhui äidinkielenään ruotsia. 

Degerbyn kirkonkylä kuuluu osaksi Museoviraston valtakunnallisesti merkittävää Degerbyn-Pikkalanjoen-Palojoen arvokasta maisema-aluetta. Degerby on suoraan suomeksi käännettynä suurkylä. 

## Historia

Degerbyn kylä asutettiin keskiajalla, jolloin kylän halki kulki Suuren Rantatien linjaus. 1560-luvulla Degerbyssä oli neljä taloa. Kylän ympäröivillä kallioilla on pronssikautisia hautaröykkiöitä, eli hiidenkiukaita.

### Itsenäisenä kuntana
Degerby itsenäistyi omaksi kunnaksi Inkoosta vuonna 1867. Kappeliseurakunta oli perustettu kolme vuotta aiemmin.  

Degerbyn kunnallislautakunnan ensimmäinen puheenjohtaja oli suurtilallinen Gustaf Adolf Lindroth Kokcsbystä. Kuntakokousta puolestaan johti urkuri Otto August Svanberg. 

Itsenäisen seurakunnan aseman Degerby sai vuonna 1923. Degerbyssä oli seitsemän koulua, kunnantupa, kirjasto, lastenhoitola, oma terveyssisar ja palopäällikkö. 

Kirkonkylään valmistui uusi kirkko vuonna 1932. Kirkon lisäksi Degerbyn kirkonkylässä toimi kunnankanslia, kyläkonttori Rosenberg, sekä vuonna 1891 perustettu posti. Kunnan toinen suuri taajama sijaitsi Solbergissa eli Päivölässä. Päivölässä sijaitsee rautatieasema, josta hoidettiin tavaraliikenne ja posti kirkonkylälle. 

### Porkkalan vuokra-alue
Suurin osa Degerbyn alueesta jäi Neuvostoliitolle vuonna 1944 vuokratulle Porkkalan vuokra-alueelle. Vuoden 1946 alussa Degerbyn kunta liitettiin Inkooseen. Silloinen liitos koski Suomelle kuulunutta aluetta, joka oli 13,4 km2. Porkkalan vuokra-alue palautettiin Suomelle 1956 ja entisen Degerbyn kunnan pääosa eli 74,5 km2 liitettiin myös Inkooseen vuoden 1957 alussa.

Tieto luovutettavan alueen evakuoinnista tuli tiistaina 19. syyskuuta 1944 ja evakuointi tuli saattaa päätökseen torstaina 28. syyskuuta, viimeistään keskiyöllä. Perjantaina alue luovutettiin Neuvostoliiton joukoille. Porkkalan alueelta evakuoitiin yli 7200 asukasta, joista 1170 oli degerbyläisiä.

## Väestönkehitys

## Maantiede
Degerby on rakentunut laajojen peltoaukeiden keskelle, joita ympäröi kallioisia mäkiä.

### Kyliä
Degerbyn kirkonkylä, Degerö, Flyt, Kopparnäs, Rådkila, Solberg (Päivölä), Strand, Västersolberg

## Liikenne
Degerby sijaitsee kantatien 51 varrella, joka yhdistyy Kirkkonummella Länsiväyläksi. Solbergissä eli Päivölässä sijaitsee rautatieasema, joka toimii nykyisin yksityiskotina. Asemalta ei enää liikennöidä. Torbackan pienkoneiden lentokenttä sijaitsee myöskin Degerbyssä.

## Nähtävyydet
Lista Degerbyn nähtävyyksistä:

* Degerbyn kirkko

* Degerby Igor -museo
* Degerbyn bunkkeri
* Kopparnäsin virkistysalue
* Gutsåkerin hautausmaa
* Torbackan lentokenttä
* Lomamäen lemmikkipuisto

## Lähteet