open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Neuvostoliiton hymni

**Neuvostoliiton hymni** () oli Neuvostoliiton kansallislaulu, järjestyksessään toinen ja viimeinen. Sen sävelsi Aleksandr Aleksandrov sekä sanoittivat Sergei Mihalkov ja Gabriel El-Registan vuonna 1943. Toisen maailmansodan itärintaman taistelujen, sikäläisittäin suuren isänmaallisen sodan aikana 1944 alusta käyttöön otetun valtiollisen hymnin uskottiin vetoavan neuvostoarmeijan sotilaisiin paremmin kuin Neuvostoliiton alusta saakka käytetyn maailmanlaajuisen kommunistisen liikkeen tunnuslaulun ''Kansainvälisen''.

Neuvostodiktaattori Josif Stalin mainittiin alkuperäisessä sanoituksessa. Stalinin kuoleman (1953) jälkeen henkilöpalvonnan loppuessa sanoja ei lainkaan laulettu 1955–1977 ja siitä eteenpäin Mihalkovin 1970 osin muuttamin sanoin ilman viittausta Staliniin.

Tilanteen ollessa epäselvä Neuvostoliiton loppuaikoina 1991 esimerkiksi kansainvälisissä urheilukilpailuissa ei enää soitettu hymniä, vaan lajiliiton tunnussäveltä tai fanfaaria. Hymnin melodia muutamin pienin muutoksin otettiin uudelleen käyttöön Venäjän kansallislauluna uudella sanoituksella vuoden 2000 lopulla.

Hymnin suomenkieliset sanat on kirjoittanut runoilija Elvi Sinervo (1912–1986). Hänen lisäkseen laulun on suomentanut Taisto Summanen.

## Alkuperäinen sanoitus (1943, käytössä 1944–1955)

## Myöhemmän hymnin sanoitus (1977)

## Lähteet

## Aiheesta muualla

*Russian Anthems museum
Psilosybiini

**Psilosybiini**, harvoin **psilokybiini** (4-fosforyylioksi-N,N-dimetyylitryptamiini, 4-PO-DMT) on  psykedeelinen sieniperäinen alkaloidi joka on rakenteeltaan psilosiinin fosforihapon esteri. Psilosybiini kuuluu klassisten psykedeelien ryhmään, johon yleensä luetaan LSD, meskaliini, sekä psilosybiini.

## Historia

Psilosybiinin eristi ensimmäisenä Albert Hofmann kumppaneineen *[[Psilocybe mexicana]]* -lajista vuonna 1957. Hofmann myös syntetisoi aineen pian eristämisen jälkeen.

## Rakenne
Psilosybiini on rakenteeltaan psilosiinin fosforihapon esteri. Psilosybiinin perustana on dimetyylitryptamiinia muistuttava rakenne. Psilosybiini muistuttaa lisäksi läheisesti aivojen omaa välittäjäainetta serotoniinia ja kuuluu kemiallisesti tryptamiineihin.

## Käyttö

### Päihdekäyttö
Psilosybiini metabolisoituu ihmiselimistössä psilosiiniksi ja on psykoaktiivisilta vaikutuksiltaan täten identtinen jälkimmäisen kanssa – molemmat muistuttavat vaikutuksiltaan muita klassisia psykedeelejä, kuten LSD:tä. Psilosybiini on kuitenkin vähemmän potentti kuin LSD ja psilosybiinin vaikutus kestää vain noin 3–6 tuntia. Psilosybiinin tyypillinen käyttöannos on noin 6 mg, joissakin lähteissä 10 mg. 

### Lääkekäyttö

Psilosybiinin käyttöä on tutkittu migreenin sekä Hortonin syndrooman eli itsemurhapäänsäryn hoitoon hyvinkin menestyksellisesti. Psilosybiini voi estää kohtauksen tai jopa lopettaa kohtaussarjan. Tämän lisäksi psilosybiinillä on terapeuttista potentiaalia oikeassa ympäristössä ja oikealla annostuksella. Tutkimuskontekstissa nautittuna sen potentiaalisiin pitkäaikaisvaikutuksiin kuuluu mielialan ja mielenterveyden kohoaminen. Isojen annosten (30 mg psilosybiiniä) havaittiin aiheuttavan mystisiä ja uskonnollisia kokemuksia. Kahden kuukauden jälkeen tehdyssä kyselytutkimuksessa 55 % koehenkilöistä luokitteli kokemuksen kuuluvan elämänsä viiden merkittävimmän henkisen kokemuksen joukkoon, ja 12 % luokitteli sen kaikista merkittävimmäksi. Sitä verrattiin mm. ensimmäisen lapsen syntymään tai vanhemman kuolemaan. 

## Esiintyminen luonnossa

## Laki
Psilosybiini on luokiteltu Suomessa huumausaineeksi ja lääkeaineeksi. Psilosybe-sienet on luokiteltu Suomessa huumausaineiksi ja madonlakit rohdoksiksi.

## Katso myös
* Psykedeeliterapia
* Psilosybiinisienet
* Psilosiini
* O-Asetyylipsilosiini
* 2C
* Lysergihapon amidit
* Luettelo YK:n yleissopimusten mukaisista huumeista

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Erowid-portaali 
* Erowid-tietokannan sivusto psilosybiinisienistä 
* TiHKAL-kirja osoitteessa Erowid 
* isomerdesign.com 
* PubChem: Psilocybine 
* Kyoto Encyclopedia of Genes and Genomes (KEGG): Psilocybin 
* Toxin and Toxin Target Database (T3DB): Psilocybin 
* Psilocybin Investigator’s Brochure Lisa Jerome, Maalis-Huhtikuu 2007. 
* Psilosybiinin ja muiden päihteiden erotteluja ja synteesejä
Kreml

**Kreml** ( ’linnoitus’) on useissa Venäjän historiallisissa kaupungeissa oleva linnoitettu keskusta, joka usein sijaitsee kaupungin korkeimmalla kohdalla, joen varrella tai muuten strategisesti hyvällä paikalla. Tässä merkityksessä sanaa käytetään paikkakunnan nimen yhteydessä yleensä pienellä kirjoitettuna, esimerkiksi Novgorodin kreml tai Moskovan kreml. Linnoitusta ympäröivä kaupunki on kehittynyt kremlinsä ympärille, mutta sen ulkopuolelle. Varsinaisen kaupungin turvana oli lisäksi ulkoinen muuri, joka on usein myöhemmin purettu.

Ainakin seuraavissa kaupungeissa on kreml: Kazan, Kolomna, Moskova, Nižni Novgorod, Novgorod, Pihkova, Rostov, Rjazan, Smolensk, Tobolsk, Vanha Laatokka, Vologda ja Zaraisk. Myös Solovetskin luostarissa Vienanmerellä on kreml. Useissa kaupungeissa on lisäksi jäljellä ainakin raunioita.

Sanaa käytettiin ensimmäistä kertaa kirjoituksissa vuonna 1331 muodossa *kremnik* ().

## Moskovan Kreml, Kreml Venäjän hallintokeskuksena

Tunnetuin kreml on Moskovan Kreml, jossa on perinteisesti ollut maan hallinnollinen keskus. Moskovan Kreml on toiminut tsaarien, Neuvostoliiton politbyroon ja Venäjän hallituksen kokoontumispaikkana sekä ylimmän maallisen ja hengellisen vallan keskuksena.

Sanan Kreml, isolla kirjoitettuna, erityismerkitys on viitata Venäjän hallintokeskukseen, nykyään Venäjän presidentinhallinnon sijaintiin Moskovan kremlin alueella ja itse hallintoon. Tätä sanan metonyymistä merkitystä käytetään, mikäli joku asia todetaan esimerkiksi toteutettavan Kremlin (siis tavallisemmin Venäjän presidentin tai presidentinhallinnon) määräyksellä.

Useiden Venäjän tsaarien hautapaikkana oli perinteisesti Moskovan kremlin alueella sijaitseva, arkkienkeli Mikaelille pyhitetty Arkkienkelin katedraali. Tämän perinteen jatkumona Kremlin Punaisen torin puoleinen muuri oli erityisesti Neuvostoliiton aikana valtiollisesti merkittävien henkilöiden hautapaikka.

Moskovan kremliin liitetään joskus virheellisesti sen lähellä, Punaisen torin laidalla sijaitseva, monta sipulikattoista tornia käsittävä Pyhän Vasilin kirkko. Tämä sijaitsee kuitenkin Moskovan kremlin muurien ulkopuolella, eikä kuulu kaupungin kremliin.

## Katso myös

*Arx
*Linnavuori
*Akropolis
*Sitadelli

## Lähteet
Markka

**Markka** on vanha eurooppalainen jalometallinen painomitta, joka vastasi 8 troy-unssia (249 g).

Alkuperältään ei-germaaninen sana markka esiintyy kaikissa germaanisissa ja romaanisissa kielissä, ja latinalaisessa muodossa se on *marca* tai *marcus*. Se oli vain kullan ja hopean painomitta, ja sitä käytettiin yleisesti kaikkialla Länsi-Euroopassa. Eri muunnelmina se oli käytössä koko keskiajan. Englannissa ”mark” ei ollut käytössä rahana vaan vain rahayksikkönä, ja ilmeisesti se tuli käyttöön tanskalaisten myötä. Skotlannissa se oli käytössä hopearahana nimellä *Merk Scots*.

Ruotsin rahayksikkönä markka oli käytössä Ruotsin valtakunnan alueella keskiajalta alkaen vuoteen 1776. Siihen asti yksi markka jakautui 192:een penninkiin. Myös muita rahayksiköitä oli valtakunnassa samanaikaisesti käytössä. Tuona aikajaksona silloisen Ruotsin valtakunnan itäraja hahmottui ajoittain liki nykyisen Suomen itärajan mukaiseksi ja siten myös markkaa käytettiin rahayksikkönä suurin piirtein nykyistä Suomea mukailevalla alueella.

Suomen ja Saksan liittotasavallan rahayksikön nimi oli markka vuoteen 2002 asti, Itä-Saksan vuoteen 1990 ja Viron vuoteen 1927. Ainut nykyisin käytössä oleva markka on Bosnian ja Hertsegovinan vaihdettava markka.

## Lähteet
Lyypekki

**Lyypekki** () on kaupunki Saksassa Itämeren rannalla. Kaupungin asukasluku oli 216&nbsp;712 vuoden 2016 lopussa. Keskusta sijaitsee Travejoen varrella 15 km Itämerestä. Jokien ja kanavien ympäröimä vanhakaupunki edustaa Saksan keskiaikaista tiiligotiikkaa parhaimmillaan. Huomattavimmat rakennukset ovat täysgoottilaisia.

## Historia
Lyypekin juuret ja nimen alkuperä juontuvat Liubice-nimiseen vendiläiseen linnoitukseen. Saksalainen Lyypekin kaupunki perustettiin 1143 ja Oldenburgin piispanistuin siirrettiin sinne vuonna 1163. Fredrik I Barbarossa myönsi kaupungille merkittäviä etuoikeuksia 1181. Tanskalaiset valloittivat kaupungin 1201–1225. Saksan keisari Fredrik II antoi Lyypekille valtakunnankaupungin oikeudet vuonna 1226. Hampurin ja Lyypekin liitosta 1241 sai alkunsa Saksan kauppakaupunkien hansaliitto. 1300- ja 1400-luvuilla Lyypekistä tuli hansaliiton johtava kaupunki: sen laivastot hallitsivat Itämerta ja sillä oli vaikutusvaltainen asema Pohjoismaissa.

Lyypekin valta-asema heikentyi 1500-luvulla ja kolmikymmenvuotisessa sodassa se menetti lopullisesti poliittisen ja kaupallisen johtoasemansa. Hansapäivät kokoontuivat kaupungissa viimeistä kertaa vuonna 1669. Itämeren kaupan kannalta Lyypekki oli jatkossakin merkittävä keskus.

Lyypekki oli vuosisatojen ajan Pyhään saksalais-roomalaiseen keisarikuntaan kuuluva, mutta käytännössä miltei itsenäinen kaupunkivaltio, viralliselta nimeltään *Freie Hansestadt Lübeck* (Lyypekin vapaa hansakaupunki). 1800-luvulla se kuului itsenäisenä valtiona Saksan liittoon, kunnes siitä vuonna 1871 tuli yhdistyneen Saksan osavaltio. Vuonna 1937 se menetti asemansa erillisenä osavaltiona ja liitettiin Schleswig-Holsteinin hallintoalueeseen. Toisen maailmansodan jälkeen se tuli kuulumaan samannimiseen Saksan liittotasavallan osavaltioon. Saksan ollessa vuosina 1949–1990 kahtia jaettuna Lyypekki sijaitsi kuitenkin aivan Saksojen välisen rajan tuntumassa.

### Asukasmäärän kehitys

Ennen vuotta 1870 asukasmäärät ovat arvioita. Sen jälkeen (¹) tulokset ovat väestönlaskennasta tai virallisista tilastotiedoista tai kaupungin hallinnolta.

## Nähtävyydet ja kulttuuri

Lyypekissä on useita nähtävyyksiä, kuten Marienkirche (n. 1260–1350), goottilainen raatihuone (alk. 1200-luvulta) ja goottilaiseksi uudistettu alkujaan romaaninen tuomiokirkko (1173). Lyypekkiä ympäröineistä vanhoista kaupunginporteista ovat jäljellä Burgtor (1515) ja Holstentor (1478).

Lyypekissä on tehty 1700-luvulta lähtien marsipaania ja paikallinen marsipaani (Lübecker Marzipan) on saanut Euroopan unionin suojan.

## Teollisuus
Lyypekin satama on Saksan suurin Itämeren satama. Vuonna 2003 sen kautta kulki noin 150 alusta viikossa, kaikkiaan 600&nbsp;000 matkustajaa ja 25,4 miljoonaa tonnia rahtia. 
Lyypekin satamaan kuuluvasta Travemünden Skandinavienkai-terminaalista on autolauttayhteys muun muassa Helsinkiin. Lyypekissä on telakoita ja muun muassa metalli-, kone- ja kalasäilyketeollisuutta.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Kaupungin verkkosivusto
Hakurobotti

**Hakurobotti** () on bottiohjelma, joka hakee selaimen tapaan webin palvelimilla olevia verkkosivuja, ja indeksoi eli tallentaa niistä tiedonhakua varten tiettyjä kenttiä. Robotin tallentamien tietojen pohjalta luodaan tai päivitetään tietokanta, josta Internetin käyttäjä voi tehdä hakuja.

Robotti voi käydä läpi kaikkia palvelimia tai vain esimerkiksi suosituimpien palvelimien dokumentteja. Robotit voivat indeksoida koko tekstin tai otsikon ja pari ensimmäistä lausetta tai URL-osoitteet tai META-elementin. Ne poistavat tekstistä yleiset sanat (prepositiot, artikkelit jne.) ja sanojen päätteet ja muodostavat tietokannan, jossa jokainen termi viittaa ko. termiin viittaavaan dokumenttiin.

Koska jotkin hakurobotit antavat liian paljon linkkejä, on kehitetty rypästäviä eli klusteroivia hakurobotteja, jotka eivät ilmoita samaa linkkiä kahdesti ja jotka ryhmittelevät hakemansa linkit.

Hakurobottien toimintaa voidaan rajoittaa robots.txt-tiedostolla. Tunnettujen hakukoneiden hakurobotteja voidaan sen avulla estää hakemasta yksittäisiä verkkosivuja, niitä sisältäviä hakemistoja tai kaikkia verkkotunnuksella olevia sivuja.

Jotkin tunnetut botit eivät noudata robots-sääntöjä vaan haravoivat (*web scraping*) verkkosivujen sisältöä säännöistä huolimatta. Tätä vastaan on kehitetty "tervahautoja", jotka jumiuttavat botin ja sille voidaan syöttää hölynpölyä, joka myrkyttää tekoälymallit. Bottien kehittäjät puolestaan pyrkivät keksimään vastakeinoja. Tekoälybotit ovat verkkopalveluiden tarjoajille ongelma, koska ne vievät paljon verkkokaistaa eivätkä ne huomioi tekijänoikeuksia.

## Tunnettuja hakurobotteja
* Scooter
* Googlebot
* Slurp
* Teoma
* MSNbot
* Heritrix

## Lähteet
Hypermedia

**Hypermedia** on laajennus termistä hyperteksti. Se sisältää tekstin lisäksi muuta mediaa, kuten kuvia, ääntä, videokuvaa ja animaatiota.  Hypermediadokumenteissa tiedostoihin voidaan viitata useasta eri kohdasta. Laajimmin levinnyt esimerkki hypermediasta on World Wide Web.

Hypermediassa tieto on tallennettu solmuihin, jotka yhdistyvät toisiinsa linkein. Yhdessä solmussa voi olla kuva tai tekstinosa. Linkit liittävät nämä eri osat toisiinsa kokonaisuudeksi. Koko hypertiedostoa voidaan selata, lukea ja käsitellä sekä lineaarisesti että assosiatiivisesti. Äänien ja videon tuottamista varten tarvittavat komennot sijoitetaan nekin solmuun. Kun käyttäjä navigoi tällaiseen solmuun, tietokone käynnistää esimerkiksi CD-soittimen, tulostaa muististaan digitoidun äänen tai käynnistää videolevysoittimen. Ääni- ja videoinformaatiota voidaan osoittaa ikonilla. Solmussa voi sijaita myös ohjelma, joka käynnistyy automaattisesti käyttäjän saapuessa solmuun.

## Lähteet
RLE

**RLE** (*Run-length Encoding*) eli jakson pituuden koodaus on yksinkertaisin häviötön pakkausmenetelmä. Siinä tutkitaan sisältääkö 
syöte useita samoja merkkejä peräkkäin. Mikäli näin on, ne korvataan laskurilla, joka kertoo toistuvien merkkien määrän, sekä yhdellä kappaleella itse merkkiä. Se soveltuu hyvin sellaiselle informaatiolle, jossa on useita samoina toistuvia jaksoja. Hyvä esimerkki tällaisesta informaatiosta on bittikarttakuva, vaikkapa näytönkaappaus, jossa voi olla pitkiäkin pätkiä samaa väriä. Tavalliseen tekstiin se ei sovellu, koska siinä ei useinkaan ole useita peräkkäisiä merkkejä.
Ohmi

**Ohmi** (, tunnus **[[Oomega|Ω]]**) on SI-järjestelmässä resistanssin eli sähkövastuksen, reaktanssin ja impedanssin mittayksikkö. Resistanssiltaan yhden ohmin vastus on sellainen komponentti, jonka yli syntyy yhden voltin jännitehäviö, kun sen läpi kulkee yhden ampeerin virta (1 Ω = 1 V/A).

Ohmi on nimetty Georg Ohmin mukaan.

Ohmin käänteisyksikkö on konduktanssin (johtavuuden) yksikkö siemens. 

Ennen vuotta 1948 ohmi oli määritelty sellaisen elohopeajohtimen resistanssiksi veden jäätymispisteessä, jonka pituus oli 160,3 senttimetriä ja massa 14,4521 grammaa. Näin määritelty ns. *kansainvälinen ohmi* oli 1,00049 nykyistä ohmia. 

## Katso myös
* Sähköyksiköt
* Ohmin laki

## Lähteet

## Kirjallisuutta
*
Voltti

**Voltti** (tunnus V) on SI-järjestelmän johdettu jännitteen yksikkö. Se on nimetty italialaisen fyysikon Alessandro Voltan mukaan. Yksikkö on määritelty siten, että jos johteessa syntyy watin tehohäviö ja siitä kulkee läpi ampeerin virta, sen yli on yhden voltin jännite. 

Käytännön tarpeita varten voltti on vuodesta 1990 lähtien standardoitu niin kutsuttua Josephsonin ilmiötä apuna käyttäen. 

Voltteina mitataan myös sähköistä potentiaalia: sähköinen potentiaali on sähkökentän potentiaalienergia sähkövarausta kohden.

1 V = 1 W/A = 1 J/C. 

## SI-kertoimet

## Lähteet
Kela

**Kela** tarkoittaa seuraavia:

* kela, elektroniikan ja sähkötekniikan komponentti
* Kansaneläkelaitos, Kela, Suomen valtion virasto
* Kellokosken Alku, KelA, urheiluseura Tuusulassa
* Kela, kylä Siuntiossa
* Kelan kartano, kartano Siuntiossa
* Kela, lakkautettu rautatieseisake Siuntiossa
* Kelankylä, usein myös *Kela*, kylä Ranualla
* kela, laite tai kappale, jonka ympärille voidaan kiertää nauhamainen esine.
* kela, Kongon demokraattisessa tasavallassa käytettävä bantukieli
* kela, Papua-Uudessa Guineassa käytettävä austronesialainen kieli
* kelat, Länsi-Bengalin osavaltiossa, Intiassa elävä bengalinkielisten muslimien heimo

## Henkilönnimi
Kela on seuraavien henkilöiden nimi:

* Anssi Kela (s. 1972), suomalainen muusikko, Juha Kelan poika
* Ari Kela (s. 1958), suomalainen raviohjastaja
* Eva Kela, o.s. *Nummelin* (s. 1975), suomenruotsalainen juontaja ja toimittaja, Ville Kelan puoliso
* Juha Kela (1950–1985), suomalainen gospelmuusikko ja säveltäjä
* Killa Kela (s. 1983), brittiläinen muusikko
* Lauri Kela (1913–1989), suomalainen kauppias ja yrittäjä, kauppaneuvos
* Leena Kela (s. 1979), suomalainen performanssitaiteiljia ja kuraattori
* Reijo Kela (s. 1952), suomalainen tanssija, koreografi ja performanssitaiteilija
* Ville Kela (s. 1975), suomalainen muusikko, Juha Kelan poika.
Resistiivisyys

**Resistiivisyys** eli ominaisvastus tai ominaisresistanssi (tunnus **ρ**) on aineen sähköinen ominaisuus, joka kuvaa, minkälainen sähköinen vastus eli resistanssi muodostuu minkäkin kokoisesta kappaleesta ainetta. Resistiivisyyden SI-järjestelmän mukainen yksikkö on ohmimetri (tunnus Ωm, Ω&nbsp;m tai Ω&middot;m). Resistiivisyyden käänteissuure on konduktiivisuus.

Resistiivisyys \rho  voidaan esittää yhtälöllä

:\rho = \frac{E}{J},

missä E on sähkökenttä ja J virtatiheys. Resistiivisyyden esitystapa sähköjohdolle on yhtälömuoto

:\rho = R \frac{A}{l},

missä R on vastus, A poikkipinta-ala ja l johtimen pituus. Tällöin voidaan laskea vastus yhtälöllä  R = \rho l / A. 

Aineen sähkönjohtavuus riippuu sen lämpötilasta. Metalleilla resistiivisyyden lämpötilakerroin on positiivinen eli resistanssi kasvaa lämpötilan kasvaessa, puolijohteilla ja elektrolyyteillä resistanssi taas pienenee lämpötilan kasvaessa. 

## Aineiden resistiivisyyksiä

Yleisimpien metallien resistiivisyyksiä pienimmästä eli parhaasta sähkönjohteesta lähtien (lämpötilassa 20&nbsp;°C, 10−6&nbsp; Ωm vastaa arvoa 1&nbsp;Ω·mm&sup2;/m):

Vastuslankoina käytettyjä materiaaleja (lämpötilassa 20&nbsp;°C):

## Katso myös
*Sähköjohde
*Sähköeriste

## Lähteet
Reaktanssi

**Reaktanssi** (tunnus *X*) on sähkötekniikan suure, jolla ilmaistaan vaihtovirtapiirin 'vaihtovirtavastuksen' eli impedanssin (tunnus *Z*) imaginaarisen osan suuruutta. Reaktanssin SI-järjestelmän mukainen yksikkö on ohmi (&Omega;).

Impedanssi *Z* on piirin resistanssin *R* ja reaktanssin  *X*  summa,

:\ Z = R + jX , 

missä j on imaginaariyksikkö.

Impedanssin käänteisarvo on admittanssi (tunnus Y) ja sen imaginaariosa on suskeptanssi (tunnus *B*, yksikkö siemens *S*). Admittanssin reaaliosa on konduktanssi (tunnus *G*, yksikkö siemens *S*).

## Reaktanssin aiheuttama vaihesiirto
Vaihtovirtapiirissä reaktanssi aiheuttaa piirielementin yli olevan jännitteen ja sen läpi kulkevan virran välille vaihe-eron.   Tämä tarkoittaa että virran ja jännitteen nollakohdat sattuvat eri aikaan.  Vaihe-eron suuruus radiaaneina saadaan kaavasta:

:\ \phi= \arctan(X/R).

## Reaktiiviset komponentit
Reaktanssia aiheuttavia komponentteja ovat kela, jonka reaktiivisuutta kuvaa sen induktanssi, ja kondensaattori, jonka reaktanssia aiheuttava ominaisuus on sen kapasitanssi. Puhutaankin erikseen *induktiivisesta reaktanssista* (tunnus *X**L*), joka on positiivinen suure, ja *kapasitiivisesta reaktanssista* (tunnus *X**C *), joka on negatiivinen.  Näihin komponentteihin varastoituu sisäistä energiaa: kelassa virran synnyttämään magneettikenttään ja kondensaattorissa jännitteen aiheuttamaan sähkökenttään.

## Reaktanssin taajuusriippuvuus
Kelan ja kondensaattorin vaikutukset riippuvat taajuudesta ja ovat toisilleen vastakkaissuuntaisia.

Induktanssin reaktanssi on suoraan verrannollinen taajuuteen: induktanssin *L* reaktanssi *X<sub>L</sub>* taajuuden *f* funktiona voidaan laskea kaavasta:

:\ X_L = {2  \pi  f   L} = {\omega L}.

Kapasitanssin reaktanssi on kääntäen verrannollinen taajuuteen: kapasitanssin *C* reaktanssi *X<sub>C</sub>* taajuuden *f* funktiona voidaan laskea kaavasta:

:\ X_C = \frac{1}{2 \pi f  C} = \frac{1}{\omega C}\,

On huomattava, että induktanssin ja kapasitanssin reaktanssit ovat vastakkaismerkkiset (vaikka kapasitiivisen reaktanssin edestä miinusmerkki jätetäänkin kaavakokoelmissa joskus pois.)  Siksi ne voivat sopivissa olosuhteissa kumota toisensa.  Kelan ja kondensaattorin muodostamassa sarjaan kytketyssä resonanssipiirissä kokonaisreaktanssi *X* on *X* = *X<sub>C</sub>* + *X<sub>L</sub>*.  Tällöin induktanssin ja kapasitanssin reaktanssit kumoavat toisensa  sarjaresonanssitaajuudella 

:f_0={1 \over 2 \pi \sqrt{LC} }.

## Katso myös
* Virtapiiri

## Kirjallisuutta
*
Faradi

**Faradi** (tunnus F) on SI-järjestelmän kapasitanssin yksikkö. Jos faradin kokoiseen kondensaattoriin siirretään coulombin (= 1 A·s) kokoinen varaus, sen jännite muuttuu voltilla (C = Q/U). Toisin päin ajatellen: jos faradin kondensaattorin jännite muuttuu voltin sekunnissa, kondensaattorista kulkee läpi ampeerin virta (I = C&middot;&Delta;U/&Delta;t).

:\mbox{F}
= \,\mathrm \frac{A \cdot s}{V}
= \dfrac{\mbox{C}}{\mbox{V}}
= \dfrac{\mbox{C}^2}{\mbox{J}}
= \dfrac{\mbox{C}^2}{\mbox{N} \cdot \mbox{m}}
= \dfrac{\mbox{s}^2 \cdot \mbox{C}^2}{\mbox{m}^{2} \cdot \mbox{kg}}
= \dfrac{\mbox{s}^4 \cdot \mbox{A}^2}{\mbox{m}^{2} \cdot \mbox{kg}}


Faradi on erittäin suuri yksikkö. Käytännössä kondensaattorien kapasitanssit ilmoitetaan yleensä millifaradeina (mF), mikrofaradeina (μF), nanofaradeina (nF) tai pikofaradeina (pF).
Tosin nykyään on kaupallisesti edullisesti  saatavilla 350 Faradin superkondensaattoreita.

Yksikkö on nimetty brittiläisen fyysikon Michael Faradayn mukaan. Faradayn mukaan on nimetty myös Faradayn vakio, johon faradia ei tule sekoittaa.

## Lähteet
Newton

**Newton** (tunnus **N**, lausutaan [njuutn], [njuuton] tai [njuutən]) on SI-järjestelmän mukainen voiman yksikkö.   Yksikkö on nimetty Isaac Newtonin mukaan. 

Yksi newton on voima, joka antaa yhden kilogramman massalle kiihtyvyyden 1&nbsp;m/s2.  Newton on siis johdannaisyksikkö, jonka määritelmä perustuu perusyksikköjen kilogramma, metri ja sekunti määritelmiin. Käytännössä newton on se voima, jolla maapallo vetää pinnallaan olevaa noin 102-grammaista kappaletta puoleensa – voima on kappaleen paino.

## Newton voiman määritelmällä

Voiman määritelmä perustuu dynamiikan peruslakiin (Newtonin II laki):

\,\! F=ma.

Tässä *F* on voima, *a* kiihtyvyys ja *m* massa. Sijoittamalla yhtälöön kiihtyvyyden ja massan SI-järjestelmän mukaiset yksiköt saadaan voiman yksikkö

[F]=[m][a]=\operatorname{kg} \cdot \frac{\operatorname{m}}{\operatorname{s^2}}=\operatorname{N}.  

Maapallo vetää painovoimallaan puoleensa maanpinnalla olevaa kilogramman kappaletta 9,80665 newtonin voimalla, koska normaali putoamiskiihtyvyys *g* on 9,80665&nbsp;m/s².

## Vaihtoehtoinen muotoilu energian yksikön avulla

Monissa laskuissa on kätevä lausua newton energian yksikön, joulen, avulla.  Esimerkiksi, jos kappaleen vetämiseen pintaa pitkin tarvitaan yhden newtonin voima, niin yhden metrin matkalla siirtämiseen kuluu energiaa yksi joule.  

Voiman F kuluttama energia E matkalla l voidaan tässä tapauksessa laskea kaavasta  

\,\! E=Fl,

josta voiman yksikkö newton voidaan lausua vaihtoehtoisessa muodossa

[F]= \frac{[E]}{[l]},

eli newtonin vaihtoehtoinen esitysmuoto on

1 \, \operatorname{N} = 1 \, \frac{\operatorname{J}}{\operatorname{m}}    .

## SI-kertoimet

## Katso myös
*Dyne
*Kilopondi

## Lähteet
Chomskyn hierarkia

**Chomskyn hierarkia** on tunnetuin järjestelmä formaaleja kieliä tuottavien formaalien kielioppien luokittelemiseen. Kieliopit muodostavat järjestelmässä hierarkian, jossa yksinkertaisempi kielioppi on myös yleisemmän luokan mukainen kielioppi.

Hierarkian portaat ovat:
* *[[Säännöllinen kieli|Säännölliset kielet]]* (Regular languages), jotka voidaan tunnistaa äärellisillä automaateilla. *Yksinkertaisin luokka.*
* *[[Yhteydetön kieli|Yhteydettömät kielet]]* (*yhteysriippumattomat tai kontekstittomat kielet*, Context-free languages), tunnistamiseen riittää pinoautomaatti.
* *[[Yhteysherkkä kieli|Yhteysherkät kielet]]* (*kontekstiherkät kielet*, Context-sensitive languages), voidaan tunnistaa lineaarisesti rajoitetulla automaatilla.
* *[[Rekursiivisesti numeroituva kieli|Rekursiivisesti numeroituvat kielet]]* (*rekursiivisesti lueteltavat kielet* tai *yleiset kielet*, Recursively enumerable languages), voidaan tunnistaa Turingin koneella. *Yleisin luokka.*

Suomennokset ovat vakiintumattomia.

Chomskyn hierarkia on nimetty sen kehittäjän, amerikkalaisen kielitieteilijän professori Noam Chomskyn mukaan.

## Lähteet
* 
*
Pinoautomaatti

**Pinoautomaatti** on deterministisen äärellisen automaatin (DFA) yleistys, johon liittyy myös pino. Pinoautomaatti on ilmaisuvoimaisempi kuin DFA. Sillä voidaan tunnistaa yhteydetön eli kontekstiton kieli.

Kun äärellinen automaatti mallinnetaan tilojen ja niiden välisten siirtymien joukkona, pinoautomaatti lisää tähän pinon siten, että jokaiseen siirtymään voi liittyä sen siirtymän lisäksi uuden alkion lisääminen pinoon, vanhan alkion lukeminen pinosta pois, molemmat tai pinon pitäminen sellaisenaan. Näistä operaatioista symbolin asettaminen pinoon voidaan suorittaa vapaasti siirtymän yhteydessä, mutta sellainen siirtymä, joka lukisi symbolin pinosta voidaan tehdä, jos ja vain jos pinon päällimmäisenä on jo luettava symboli. 

Pinoautomaatin graafinen mallinnus noudattaa myös tyypillisesti äärellisen automaatin mallia; siihen vain lisätään kaariin jokin merkintätapa pinon operaatioille. Tyypillisesti merkintä on sellainen, että kaaren nimen lähettyvillä on merkitty pino-operaatiot muodossa 'lukusymboli/kirjoitussymboli'. Toimintoa, jota ei tehdä, merkitään pinosymbolissakin epsilonilla '&epsilon;' tai lambdalla '&lambda;', joka tiukan teoreettisen tulkinnan mukaan tarkoittaisi, että pinoon kirjoitetaan tai siitä luetaan ei-mitään.

## Katso myös
* Chomskyn hierarkia

## Lähteet
* 
*
Veda-kirjat

**Veda-kirjat** (devanagari: sanskritin kieltä ja tarkoittaa *tietoa*, *tiedettä* tai *totuutta*) on neljän Intian niemimaalla syntyneen hymnin ja rituaalitekstin kokoelma, jotka ovat: Rigveda, Yajurveda, Samaveda ja Atharvaveda. Kirjat muodostuivat Intian muinaisen veda-uskonnon piirissä, ja vaikuttavat edelleen hindulaisuuden taustalla. Vedat ovat shruti, *mitä on kuultu* (eli ilmestys, toisin kuin smriti, *mitä muistetaan*), ja siten pyhiä kaikille hinduille. Vedoista vanhimman, Rigvedan syntyajaksi arvioidaan nykyään noin 1200–1000 eaa. tai vähän aikaisemmin. Muut vedat ovat vähän nuorempia lukuun ottamatta Atharvavedan vanhimpia osia, jotka ovat syntyneet samoihin aikoihin Rigvedan kanssa. Vedat säilyivät pitkään yksinomaan suullisena traditiona; Intian vanhimmat tunnetut kirjoitetut tekstit Induskulttuurin tulkitsemattoman kirjoituksen jälkeen ovat vasta ajanlaskun alkua edeltäneiltä vuosisadoilta. 

Veda-kirjat (joiden osat myös ovat *kirjoja*, ) jakautuvat seuraaviin osiin:
* samhita – alkuperäinen teksti, sisältää mantrat ja hymnit
* brahmana – rituaaliset uhrimystiikan opetukset
* aranayaka – meditaatio-osa
* upanishad – mystinen ja filosofinen osa, tunnetaan myös nimellä Vedanta eli *Vedan lopussa*
* sutrat, joita on neljää lajia:
** srautasutrat, suurista julkisista uhreista
** grhyasutrat, kotona suoritettavista rituaaleista
** sulvasutrat, uhripaikan rakennusohjeita
** dharmasutrat, eettisiä ja uhripuhtautta koskevia normeja

## Katso myös

*Rigveda
*Vedalainen kulttuuri
*Bharata Natya Shastra

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Internationaali

**Internationaali** on useista vasemmistolaisista järjestöistä käytetty nimitys:

* Ensimmäinen internationaali, kokoontui 1864 Karl Marxin johdolla. Hajosi 1876.
* Toinen internationaali, sosiaalidemokraattinen internationaali perustettiin Pariisissa 1889. Se hajosi ensimmäiseen maailmansotaan, elpyi sodan jälkeen, mutta hajosi toiseen maailmansotaan.
* Komintern, eli kommunistinen internationaali (joskus myös *Kolmas internationaali*) perustettiin Moskovassa 1919. Se lakkautettiin 1943.
* Kominform perustettiin 1947 kommunistipuolueiden yhteistyöelimeksi. Hajosi 1956.

* Lev Trotski perusti 1938 neljännen internationaalin.

Lisäksi nykyään on olemassa ainakin:

* Sosialistinen internationaali, (*Socialist International*) perustettu 1956, sijaitsee Lontoossa. Siihen kuuluvat useimpien maiden sosialistipuolueet.
* Piraattipuolueiden internationaali, (), piraattipuolueiden kansainvälinen yhteistyöjärjestö.
* Laulu "Kansainvälinen" on tunnettu nimellä "Internationaali".
* Aiemmin julkaistu vasemmistolainen lehti nimeltä ''Internationaali''
Pascal (yksikkö)

**Pascal** (tunnus **Pa**) on paine, jonka yhden newtonin voima aiheuttaa kohdistuessaan neliömetrin pinta-alalle. Pascal on SI-järjestelmän paineen yksikkö. Pascal-yksikkö on nimetty Blaise Pascalin mukaan.

Koska pascal on varsin pieni yksikkö, käytetään sen ohella paineen yksikkönä myös baaria (bar). Yksi baari on 100 000 pascalia, ja se on hieman pienempi kuin normaali ilmanpaine maan pinnalla.

Siis:
* 1 Pa = 1 N/m² 
* 1 bar = 100&nbsp;000 Pa = 100 kPa = 0,1 MPa
* perusyksiköissä ilmaistuna: 1 Pa = kg / (m·s²)

Meteorologiassa käytetään nykyisin ilmanpaineen yksikkönä millibaarin asemasta hehtopascalia. Koska 1&nbsp;000 mbar = 1&nbsp;000 hPa, lukuarvot säilyvät samoina.

Myös elastisten kertoimien (kimmokerroin, liukukerroin ja puristuskerroin) yksikkö on pascal. Yksikköä pascal käytetään lujuusopissa erilaisten jännitysten laskennassa sekä materiaaliominaisuuksien ilmaisemiseen, jännitykset ja lujuudet ovat useimmiten suuruusluokassa MPa eli N/mm².

## Muita paineen yksiköitä

Elohopeamillimetriä käytetään nykyäänkin verenpaineen mittauksissa. Aiemmin paineelle on käytetty monia yksiköitä: muun muassa torri, paunaa neliötuumalle eli psi, kilopondia neliösenttimetrille (kp/cm2), millimetri vesipatsasta ja normaali-ilmakehän paine (atm).

## SI-kertoimet

## Katso myös
*Äänenpaine

## Lähteet
Baari

**Baari** (tunnus **bar**) on paineen yksikkö, jota usein käytetään ilmoitettaessa nesteen ja kaasun painetta. Yksi baari on suuruudeltaan 100&nbsp;000 pascalia eli 100 kilopascalia. Yhden baarin paineessa neliösenttimetrille kohdistuu 10 newtonin suuruinen voima. 

1 bar = 100&nbsp;000 Pa.

1 bar = 10&nbsp;N/cm²

Baari ei ole SI-järjestelmän yksikkö, mutta se on SI-yksikön kymmenjärjestelmän mukainen kerrannainen ja joka on hyväksytty käyttöön SI-yksiköiden ohella. Baarista voidaan käyttää myös etuliitteillä muodostettuja kerrannaisia ja jaannaisia. Niistä yleisimmin käytössä on ollut **millibaari**, joka on 0,001 baaria eli 100 pascalia.

Baarin (millibaari) esitteli vuonna 1909 Sir Napier Shaw, jota pidetään myös nykyaikaisen meteorologian perustajana. Kansainvälisesti yksikön hyväksyi seitsemäs yleinen paino- ja mittakonferenssi vuonna 1948.

Millibaaria käytettiin ennen ilmanpaineen yksikkönä meteorologiassa. Sellaisena se korvasi aikaisemmin käytetyn elohopeamillimetrin, joka oli suuruudeltaan nykyisissä yksiköissä 133,322 pascalia.. Nykyisin ilmanpaineen yksikkönä käytetään hehtopascalia. Siirryttäessä millibaarista hehtopascaliin lukuarvot säilyvät samoina, koska 1&nbsp;000&nbsp;mbar = 1&nbsp;000&nbsp;hPa. Maapallon ilmakehän paine on merenpinnan korkeudella noin 1,013&nbsp;bar.

## Lähteet
Kenttäkerttunen

**Kenttäkerttunen** (*Acrocephalus agricola*) on kerttusiin kuuluva lintulaji. Se on Suomessa hyvin harvinainen mutta lähes vuosittainen harhailija. 

## Koko ja ulkonäkö
Linnun pituus on noin 13 cm, siipien kärkiväli 15-17,5 cm ja paino 7,5-13 g, keskimäärin noin 10 g. Muistuttaa lähinnä viitakerttusta. Päänkuviot voimakkaammat, selkäpuoli ruskeampi, silmä vaalea. Hyvin vaikea erottaa tästä ja muista kerttuslajeista maastossa. Sukupuolet ovat samannäköisiä.

## Esiintyminen
Kenttäkerttunen esiintyy itäisimmästä Euroopasta Keski-Aasiaan Kiinan rajoille saakka. Etelässä esiintymisen raja on Himalajan ja Pamirin vuoristot, pohjoisessa lähellä 60. leveyspiiriä. Laji on muuttolintu, joka talvehtii Intian niemimaalla sekä Pakistanista Nepaliin. Suomessa laji oli tavattu 37 kertaa vuoden 2005 loppuun mennessä, ensihavainnon ollessa 5.6.1980.

Lajin esiintymisalueen laajuus on 1–10 miljoonaa neliökilometriä, Euroopassa elää 930&nbsp;000–1&nbsp;800&nbsp;000 yksilöä ja lajin kanta on elinvoimainen.

## Elinympäristö
Kenttäkerttunen elää sisämaan vesistöjen rannoilla etupäässä järviruoko-, osmankäämi-, pujo-, paju- ja tamariskitiheiköissä. Muuttoaikoina lajia voi tavata myös merensaaristossa.

## Lisääntyminen

Pesä sijaitsee tavallisesti järviruoko- tai pujokasvustossa lähellä maata, tai joskus veden yllä. Se on sylinterimäinen kuppi, se on rakennettu lehdistä ja korsista ja kiinnitetty 2-8 pystykorteen. Naaras munii 3-6 munaa, keskimäärin 4,6. Muna painaa noin 1,5 g. Haudonta-aika on noin 12 päivää ja molemmat emot osallistuvat hautomiseen. Poikasia ruokkivat molemmat emot.

## Ravinto
Kenttäkerttusen ravinto koostuu pääosin hyönteisistä ja muista pienistä selkärangattomista.

## Lähteet
Tonni

**Tonni** (tunnus *t*, Suomessa lyhenteenä käytössä myös *tn*) on massan (arkikielessä ”painon”) lisäyksikkö SI-järjestelmässä. Tonni vastaa tuhatta kilogrammaa, ja se on sopivan kokoinen yksikkö kuvaamaan esimerkiksi rahtiliikenteessä esiintyviä massoja.

:1&nbsp;t = 1&nbsp;000&nbsp;kg = 1&nbsp;Mg (koska tonni on miljoona grammaa, se on myös *megagramma*).

Yksiköstä tonni käytetään suurien massojen yhteydessä myös kerrannaisia: esimerkiksi *[[kilotonni]]* (tunnus **kt**) on tuhat tonnia ja *[[megatonni]]* (tunnus **Mt**) on miljoona tonnia Kansainvälisissä yhteyksissä voidaan korostaa, että on kysymys metrisestä tonnista () erotuksena brittiläisistä tonneista.

## Tonni yleiskielisessä viestinnässä
SI-järjestelmässä tonnin tunnus on *t*. Aikaisemmin tieteellisissä kirjoituksissa on käytetty myös lyhennettä *tn*. Yleiskielessä suositeltava tonnin lyhenne on *tn*, koska *t* merkitsee myös tuntia ja tavua.

## Tuhat tonnia
Suurtuotannossa ja suurissa kuljetuksissa käytetään epävirallista yksikköä *tuhatta tonnia*, joka lyhennetään ”ttn” (miljoona kg).

## Brittiläiset tonnit
Nimi tonni () on myös kahdella brittiläisen yksikköjärjestelmän massayksiköllä, jotka molemmat ovat suuruudeltaan melko lähellä SI-järjestelmän tonnia. Etupäässä Yhdysvalloissa käytetty *lyhyt tonni* () on 2&nbsp;000 naulaa eli 907,184&nbsp;74&nbsp;kg. Isossa-Britanniassa käytetty pitkä tonni () on 2&nbsp;240 naulaa eli 1&nbsp;016,046&nbsp;9&nbsp;kg.

Laivojen koon mittana kansainvälisestikin käytetty rekisteritonni ei ole massan vaan tilavuuden yksikkö. Yksi rekisteritonni on 100 brittiläistä kuutiojalkaa eli noin 2,832&nbsp;m³ (tarkalleen 2,831&nbsp;684&nbsp;66&nbsp;m³).

## Muuta
Saksan Lüneburgissa on käytetty hunajan painomittana yksikköä Schatt, joka tarkoittaa 1/32 tonnia.

## Lähteet
*

### Viitteet
Henry (yksikkö)

**Henry** (tunnus H) on SI-järjestelmän induktanssin yksikkö (1&nbsp;H = V·s/A). Henry on myös permeanssin eli magneettisen johtavuuden yksikkö. Yksikkö henry on nimetty sähkömagnetismia tutkineen Joseph Henryn mukaan.

Jos henryn kokoisen kelan virta muuttuu ampeerin sekunnissa, sen navoissa on voltin kokoinen jännite. Napajännite *E* voidaan laskea induktanssista *L*, virrasta *I* ja ajasta *t* seuraavasti:

:E = L&middot;&Delta;I/&Delta;t

Ampeerin virta kääminkierrosta kohti aiheuttaa henryn kokoisessa kelassa weberin kokoisen magneettivuon (Wb = V·s). Toisinaan puhutaan myös käämivuosta (Ψ), joka on kierrosmäärä kertaa kelan magneettivuo. Induktanssi (L) voidaan tällöin ajatella myös käämivuoksi virtaa (I) kohti ja henryn kokoisessa kelassa ampeerin virta aiheuttaa weberin kokoisen käämivuon.

:L = N&middot;&Phi;/I = &Psi;/I

Muiden yksikköjen avulla henry voidaan ilmaista seuraavasti:
:1&nbsp;H = 1 Wb/A = 1 V&middot;s/A.

## Lähteet
Coulombi

**Coulombi** (tunnus **C** , äännetään [kulombi]) on varaus, jonka yhden ampeerin sähkövirta kuljettaa sekunnin aikana. Coulombi on SI-järjestelmän sähkövarauksen yksikkö. Sähkövuon yksikkö on myös coulombi. Coulombi on noin 6,241 · 1018 kertaa elektronin varauksen eli alkeisvarauksen suuruinen, tarkemmin sanottuna alkeisvaraus on 1,602&nbsp;176&nbsp;634 &middot; 10-19 coulombia. Coulombi on yhtä suuri kuin ampeerisekunti:

:1&nbsp;C&nbsp;=&nbsp;1&nbsp;A·s.

Suuremmissa varauksissa (esimerkiksi sähköakkujen kapasiteeteissa) käytetään usein yksikkönä ampeerituntia (tunnus A·h).

:1&nbsp;C&nbsp;&asymp;&nbsp;0,277778&nbsp;mA·h
:3&nbsp;600&nbsp;C&nbsp;=&nbsp;1&nbsp;A·h

Coulombi per kilogramma (C/kg) on SI-yksikkö, jolla mitataan ionisoivalle säteilylle altistumista. Yksikkö mittaa sen säteilyn määrää, joka aiheuttaa yhden coulombin varauksen yhdessä kilogrammassa materiaa.

## SI-kertoimet

## Lähteet

## Kirjallisuutta
*
Fiji

**Fiji** tarkoittaa muun muassa seuraavia asioita:

*Fidžin englanninkielinen nimitys
*''Fiji Times'', sanomalehti
*Fiji Water, pullovesimerkki
*''HMS Fiji'', Britannian kuninkaallisen laivaston risteilijä.
Edessan kreivikunta

**Edessan kreivikunta** oli lyhytikäinen valtakunta, joka perustettiin ensimmäisen ristiretken yhteydessä Edessan kaupunkiin Mesopotamiassa (nykyinen Şanlıurfa).

Kreivikunnan perusti vuonna 1098 Bouillonin Balduin, yksi ristiretken johtajista, joka erosi muista ristiretkeilijöistä matkalla Jerusalemiin. Saavuttuaan Edessaan Balduin sai paikallisen kuninkaan Thoroksen adoptoimaan itsensä. Kuningas salamurhattiin pian, ja Balduin otti itselleen kreivin arvonimen, saman, joka hänellä oli ollut Bouilloinissa.

Vuonna 1100 Balduinista tuli Jerusalemin ensimmäinen kuningas, Balduin I, ja Edessa siirtyi hänen serkulleen Bourcqin Balduinille. Kun Balduin I kuoli vuonna 1118, hänen serkustaan tuli Jerusalemin kuningas Balduin II.

Edessan kreiviksi tuli Balduin II:n veli Joscelin I. Hän kuoli taistelussa vuonna 1131, ja hänen seuraajakseen tuli hänen poikansa Joscelin II.

Vuonna 1144 muslimit valtasivat Edessan ja Joscelinille jäi jäljelle vain Eufratjoen länsipuolella olevat maat. Vuonna 1149 Joscelin joutui Syyrian emiirin Nur al-Dinin vangiksi ja kuoli vangittuna vuonna 1159. Tällä välin hänen vaimonsa myi loput kreivikunnasta Bysantin keisarille Manuel I:lle.

## Edessan kreivit
* Balduin I, 1098–1100
* Balduin II, 1100–1118
* Joscelin I, 1118–1131
* Joscelin II, 1131–1149 (kuoli 1159)
* Joscelin III, nimellisesti vuodesta 1159

## Katso myös
* Jerusalemin kuningaskunta
* Tripolin kreivikunta
* Antiokian ruhtinaskunta
Hausdorffin dimensio

**[[Felix Hausdorff|Hausdorffin]] dimensio** eli **[[fraktaali]]dimensio** on tavallisen ulottuvuuden käsitteen yleistys. Kaikissa "normaaleissa" tilanteissa (yksi-, kaksi- ja kolmiulotteiset objektit) se vastaa intuitiivisesti ymmärrettävää ulottuvuuden käsitettä. Eräissä tapauksissa Hausdorffin dimensio voi kuitenkin saada myös ei-kokonaislukuarvon.

## Taustaa
Georg Cantor kehitti aikoinaan kätevän menetelmän erilaisten käyrien pituuden arvioimiseksi. Esimerkiksi mitattaessa rantaviivaa sitä pitkin piirretään n-säteisiä ympyröitä pitkin rannikkoa, jolloin muodostuu alue, jolla on jokin pinta-ala. Kun tämä ala jaetaan 2n:llä, saadaan arvio rannikon pituudelle. Kun nyt n:ää pienennetään, saadaan rajatta tarkentuva arvio rannikon pituudelle.

Lewis Fry Richardson tutki 1960-luvulla empiirisesti rannikoiden pituuksia päätyen lopputulokseen, jonka mukaan rantaviivaa approksimoivalla monikulmiolla, jonka sivujen pituus on n, on aina \lambda n^{-D}\, kappaletta sivuja. Richardsonille tässä esiintyvä D oli vain eksponentti vailla sen kummempaa merkitystä, mutta arvioitaessa rannan pituutta osoittautuu, että D on riippumaton tavasta, jolla pituus mitataan. Tämän perusteella D on siis jollakin tavalla pelkkää sovitusparametria tärkeämpi muuttuja.

## Määritelmä
Näin löydetty suure D eli Hausdorffin dimensio, ei nimestään huolimatta ole geometrinen ulottuvuus samassa mielessä kuin meidän käsittämämme Euklidiset ulottuvuudet. Hausdorffin dimensio kuvaa tutkittavan kuvion *itsesimilaarisuusastetta*, eli sitä, kuinka ”itseääntoistava” tutkittava kuvio on. Oletetaan, että kuvio F jakautuu itse kuvion kanssa samanlaisiin pienempiin osiin, joita on n kappaletta ja joiden koko on 1/\gamma koko kuvion koosta. Tällöin

:n=\frac{1}{\gamma^D} eli
:D=\frac{-\log n}{\log \frac {1}{\gamma}}= \frac{\log n}{\log \gamma}.

Jos kuvio F on jana, sen pienennöksiä mahtuu suoralle 1/\gamma kappaletta. Jana voidaan siis jakaa vaikkapa neljään osaan, jolloin n=4 ja \gamma=1/4, jolloin fraktaalidimensioksi D saadaan yksi, kuten tietysti pitääkin. Neliön taas voi jakaa vaikkapa yhdeksään pienempään neliöön mittakaavassa 1/3, jolloin vastaavasti D=2. (Tällainen itsesimilaarinen jako ei päde esimerkiksi ympyrälle, sillä silmukatonta sulkeutuvaa käyrää ei voi jakaa samankaltaisiin pienempiin osiin.)
Tunti

**Tunti** on SI-järjestelmässä ajan lisäyksikkö, ja sen tunnus on **h** (, ). Tunnin pituus on 60 minuuttia ja 1/24 vuorokaudesta.

: 1&nbsp;h = 60&nbsp;min = 3&nbsp;600&nbsp;s.

Myös **t**:tä käytetään joskus tunnin lyhenteenä suomen yleiskielessä, mutta h on kansainvälisestä käytetty standardisoitu tunnus tunnille. Käytettäessä lyhennettä t voidaan tarkoittaa myös oppituntia (yleensä 45 minuuttia), joka ei vastaa kestoltaan SI-järjestelmän mukaista tuntia. Tunnin jakaminen 60 minuuttiin perustuu babylonialaisten käyttämään 60-järjestelmään.

## Historia

Tunti aikayksikkönä oli käytössä jo 4&nbsp;000 vuotta sitten Babyloniassa. Aluksi vain päivä jaettiin 12 tuntiin, mutta myöhemmin samoin jaettiin myös yö. Tämän vuoksi päivän ja yön tunnit olivat eri vuodenaikoina eri pituiset. Vanhalla ajalla tunneista käytettiin järjestysnumeroita siten, että päivän ensimmäinen tunti alkoi aina auringonnoususta ja yön ensimmäinen auringonlaskusta. Käytäntö tunnetaan muun muassa Raamatusta, jossa esimerkiksi *kuudes tunti* (vanhemmassa käännöksessä *kuudes hetki*) tarkoittaa keskipäivää edeltävää tuntia, nykyisen laskutavan mukaan noin kello 11–12.

Hipparkhos ehdotti ensimmäisenä siirtymistä nykyisen kaltaisiin yhtä pitkiin tunteihin. Hänen aloitteestaan alettiin myös lukea vuorokausi keskiyöstä alkavaksi; aikaisemmin se oli aloitettu eri kulttuureissa auringon noususta tai laskusta. Käytännössä tasapituisiin tunteihin voitiin kuitenkin siirtyä vasta uudella ajalla, kun mekaaniset kellot syrjäyttivät aurinkokellot.

Mekaanisissa kelloissa käytettiin aluksi 24 tunnin kellotaulua, mutta 1500-luvulla vakiintui käyttöön 12-tuntinen, jolloin tuntiviisari tekee kaksi kierrosta vuorokaudessa. Tämän mukaisesti kelloajoista alettiin käyttää numeroita siten, että tuntien numerointi alkaa keskiyön jälkeen 1:stä, kunnes keskipäivällä on kello 12, ja sen jälkeen uudestaan 1:stä, kunnes keskiyöllä on jälleen kello 12. Tarvittaessa aamu- ja iltapäivän tunnit erotettiin toisistaan käyttämällä kelloajan yhteydessä sopivia lyhenteitä, suomessa tavallisimmin *ap* (aamupäivällä) tai *ip* (iltapäivällä), joskus myös *epp* (ennen puoltapäivää) tai *jpp* (jälkeen puolenpäivän).  Monissa maissa on käytetty latinaan perustuvia lyhenteitä *AM* (*ante meridiem*, ennen puoltapäivää) ja *PM* (*post meridiem*, jälkeen puolenpäivän).

Vanhan 12 tunnin aikajärjestelmän mukaisia kelloaikojen ilmaisuja käytetään yhä yleisesti puhekielessä, ja muutamissa maissa se on edelleen virallisessakin käytössä.  Useimmissa maissa siirryttiin kuitenkin 1900-luvun alkupuolella nykyiseen merkitsemistapaan, jossa iltapäivän tunneille käytetään lukuja 13–23, keskiyölle vaihdellen lukua 0 tai 24. Esimerkiksi merkintä 15.20 tarkoittaa hetkeä, jolloin vuorokauden alusta on kulunut 15 tuntia 20 minuuttia; vanhan 12-tuntisen järjestelmän mukaan tämä vastaa aikaa 3.20 ip (puhekielessä *kahtakymmentä yli kolme*).  Suomessa 24 tunnin kelloaikajärjestelmä tuli käyttöön virallisesti ensin rautateillä sekä postilaitoksessa Kulkulaitosministeriön päätöksellä vuonna 1928.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Minuutti

**Minuutti** (tunnus **min**) on SI-järjestelmässä ajan lisäyksikkö. Minuutin pituus on 60 sekuntia, 1/60 tuntia.

Yleisesti minuuttia käytetään aikayksikkönä, kun mitattava aika on tyypillisesti välillä n. 1 &ndash; n. 60 minuuttia. Toisaalta esimerkiksi musiikki- ja elokuvateollisuudessa tallenteiden kesto ilmaistaan yleensä minuutteina. Esimerkiksi 4 tuntia kestävän elokuvan pituus ilmaistaan usein muodossa 240 min.

:1 min = 60 s

Joissain harvinaisissa minuuteissa on 61 sekuntia. Kyse on silloin karkaussekunnista. Tunnin jakaminen 60 minuuttiin perustuu babylonialaisten käyttämään 60-järjestelmään.

## Alkuperä
Minuutti tulee latinan kielestä fraasista *(pars) minuta prima*, joka tarkoittaa ”ensimmäinen pieni osa”. Vastaavasti sekunti tulee fraasista *(pars) minuta sekunda*, ”toinen pieni osa”. Aikoinaan on vastaavasti myös 1/60 sekunnista käytetty  nimitystä *(pars) minuta tertia*, ”kolmas pieni osa”. Nykyisin sen sijasta käytetään kuitenkin sekunnin desimaaliosia. 

Minuuttia ja sitä pienempiä aikayksiköitä käytettiin 1600-luvulle saakka pääasiassa vain tähtitieteellisissä laskuissa. Kelloissakin oli yleensä vain tuntiosoitin, kunnes minuutti- ja sekuntiosoitin yleistyivät 1600-luvun lopulla. 

## Katso myös
* Vuorokausi

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Tilavuus

**Tilavuus** (vetoisuus, tunnus V) on kolmiulotteisen kappaleen koon mitta. Se kertoo paljonko kappaleessa on tilaa. SI-järjestelmän mukainen tilavuuden yksikkö on kuutiometri (lyhenne m&sup3;). Lisäyksikkönä tilavuudelle on käytössä litra (tunnus l). Tuhat litraa on yksi kuutiometri, ja yksi litra on yksi kuutiodesimetri (dm&sup3;).

## Kappaleiden tilavuuksia

:Kuutio:  V = a^3 \ , missä a on kuution särmän pituus.

:Suorakulmainen särmiö:  V = a \cdot b \cdot c \ , missä a, b ja c ovat pituus, leveys ja korkeus.

:Pallo:   V = {4 \pi r^3 \over 3}  , missä r on pallon säde.

:Lieriö:  V = A \cdot h  , jossa A on lieriön pohjan pinta-ala ja h lieriön korkeus. Erityisesti ympyrälieriölle pätee V = \pi r^2 \cdot h, jossa r on pohjan säde.

:Kartio:  V = {A \cdot h \over 3}  , jossa A on kartion pohjan pinta-ala ja h kartion korkeus. Erityisesti ympyräkartiolle  V = {\pi r^2 \cdot h \over 3} , jossa r on pohjan säde.

## SI-järjestelmään kuulumattomia tilavuuden mittayksiköitä

Tilavuuden yksiköt ovat vaihdelleet eri maissa eri aikoina, mutta myös mitattavan tavaran mukaan. Ns. vetomittoja käytettiin aikaisemmin nesteen ja hienojakoisen kuivatavaran mittaamiseen.

### Brittiläisiä ja amerikkalaisia tilavuusyksiköitä

*Barreli eli *tynnyri* voi tarkoittaa useita eri tilavuusmittoja.
*Bushel
*Gallona on yhä käytössä muun muassa Yhdysvalloissa.
*Pintti

### Vanhoja suomalaisia tilavuusyksiköitä

***Aami** on vanha Suomessa käytetty veto- eli tilavuusmitta. Yksi aami on 60 *kannua* eli 120 *tuoppia* eli noin 157 litraa.
*Kannu on vanha Suomessa, Ruotsissa ja Norjassa käytetty tilavuusmitta. Kannu oli tilavuudeltaan 2,617 litraa.
*Kappa on vanha Suomessa ja Ruotsissa käytetty tilavuusmitta. Vanha kappa oli tilavuudeltaan 4,58 litraa eli 1/32 *[[Tynnyri (mitta)|tynnyriä]]*, myöhemmin autonomian aikana käytetty 5,4961 litraa eli 1/30 tynnyriä. Kappaa käytetään yhä torikaupassa perunoiden mittaamiseen. Nykyinen metrinen kappa on tilavuudeltaan noin 5 litraa ja pieni kappa 2 litraa.
*Kortteli = 3,2715 dl

### Puutavaran yksiköitä

Standartti on vanha Pohjoismaissa käytetty puutavaran tilavuuden mittayksikkö. Yksi standartti (1 std) sahattua puutavaraa on noin 4,672 kuutiometriä eli 165 kuutiojalkaa tai 1980 "board-footia" (1 jalka × 1 jalka × 1 tuuma).

## Yksikkömuunnoksia

Kun kuution sivu kaksinkertaistuu, sen tilavuus kahdeksankertaistuu (2³ = 8). Yleisemmin: kun tiedetään pituusyksiköiden suhde saadaan sen kolmantena potenssina tilavuuksien suhde. Esimerkiksi yksi maili on likimäärin 1,61 kilometriä, joten kuutiomaili on likimäärin 1,61³ ≈ 4,17 kuutiokilometriä.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

*Tilavuusmuunnin
Kuutiometri

**Kuutiometri** (tunnus m³) on SI-järjestelmän mukainen tilavuuden yksikkö. Kuution mallisen kappaleen, jonka koko on 1 metri &times; 1 metri &times; 1 metri, tilavuus on kuutiometri. Lisäyksikkönä tilavuudelle on käytössä litra (tunnus l). Tuhat litraa on kuutiometri.
:1&nbsp;m&sup3; = 1&nbsp;000&nbsp;l

1 kuutiometri ilmaa painaa 1,29 kilogrammaa, ja
1 kuutiometri vettä painaa 1&nbsp;000 kilogrammaa.

Kuutiometreillä mitataan esimerkiksi asunnon vedenkulutusta, polttomoottorin iskutilavuutta ja merten vesimääriä. Puutavaraa mitataan *kiinto-*, *pino*, tai *irtokuutiometreinä* sen mukaan, onko tilavuutta ilmoitettaessa otettu huomioon puunrunkojen väliset raot. Kuutiometristä pinottuja halkoja käytetään myös nimeä *[[motti (tilavuusmitta)|motti]]* ().

Muunnettaessa kerrannaisyksiköitä on huomattava tilavuuden kuutiollisuus (kolmas potenssi) eli:
:1&nbsp;000&nbsp;000&nbsp;000&nbsp;m&sup3; = 1&nbsp;km&sup3; (kuutiokilometri)
:1&nbsp;m&sup3; = 1&nbsp;000&nbsp;dm&sup3; (kuutiodesimetri)
:1&nbsp;m&sup3; = 1&nbsp;000&nbsp;000&nbsp;cm&sup3; (kuutiosenttimetri)
:1&nbsp;m&sup3; = 1&nbsp;000&nbsp;000&nbsp;000&nbsp;mm&sup3; (kuutiomillimetri)

## Katso myös
*Puutavaran mittaus#Kiinto-, pino- ja irtokuutiometrit

## Lähteet

## Aiheesta muualla