open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Wounds Wide Open

__NOTOC__
**Wounds Wide Open** on heavy metal -yhtye To/Die/For:n viides studioalbumi, joka julkaistiin 4. lokakuuta 2006.

## Kappaleet
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# (Ozzy Osbourne -cover)
# 

## Kokoonpano

### Yhtye
* Jarno Perätalo – laulu
* Antti-Matti Talala – kitara
* Joonas Koto – kitara
* Jarkko Strandman – basso
* Santtu Lonka – rummut

### Vierailevat muusikot
* Antti Salminen – laulu (kappale 1)
* Esa Kotilainen – Hammond-urut, mellotron
* Katja Vauhkonen – laulu
* J.J. Nippala – taustalaulu
* Tommi Kurki – taustalaulu

### Tuotanto
* J.J. Nippala – tuottaja, äänittäjä
* Peter Tägtgren – miksaaja
* Svante Forsbäck – masteroija
* Vesa Ranta – kansikuva, valokuvat
* Samu Oittinen	Recording (drums)
* Jarno "Jape" Perätalo	Lyrics
* Joonas "Jope" Koto	Lyrics

## Arvostelut
* Imperiumi.net: 
* Soundi: 

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* 
* ''Wounds Wide Open'' discogs.com -sivustolla
Hj

**Hj** tarkoittaa seuraavia:

* 
* Harjavallan Jymy, HJ, suomalainen urheiluseura
* 
* 
* Hitler-Jugend, HJ, kansallissosialistinen nuorisojärjestö.
Diamagnetismi

**Diamagnetismi** on kaikilla materiaaleilla esiintyvä magnetismin muoto, joka ilmenee vain, kun materiaaliin vaikuttaa ulkoinen magneettikenttä. Klassisessa fysiikassa ilmiön voidaan selittää johtuvan aineen elektronien liikeratojen muutoksesta ulkoisen magneettikentän vaikutuksesta.
Diamagneettinen aine pyrkii hylkimään ulkoista magneettikenttää.

Ferromagneettisissa aineissa ja muilla tavoin magneettisissa aineissa diamagneettisuus on useita kertalukuja heikompi ilmiö kuin muiden magnetismin muotojen aiheuttama magneettinen vaste ulkoiseen magneettikenttään. Tästä syystä diamagneettisiksi sanotaankin vain niitä aineita, jotka eivät ole muilla tavoin magneettisia.

Diamagneettisten aineiden magneettinen suskeptibiliteetti \chi_m\, on alle nollan ja suhteellinen permeabiliteetti &mu;r alle yhden kaavan \chi_m\,=&mu;r-1 mukaisesti. 

Esimerkiksi veden magneettinen suskeptibiliteetti \chi_m\, = −9,05 × 10−6. Pyrolyyttinen hiili on erityisen voimakas diamagneetti ja yhdessä tasossa sen suskeptibiliteetti voi olla jopa \chi_m\, = −400 × 10−6.

Suprajohteiden voidaan katsoa olevan täydellisiä diamagneetteja (\chi_m\, = −1), sillä ne eivät päästä ulkoista magneettikenttää sisälleen, kuten havaitaan Meissnerin ilmiössä. Suprajohteiden tapauksessa puhutaankin superdiamagnetismista.

## Aiheesta muualla
*Diamagneettinen levitaatio -sivusto  Videoita ja kuvia levitoivista diamagneeteista 
*HyperPhysics: Magnetic Susceptibilities of Paramagnetic and Diamagnetic Materials at 20&nbsp;°C
Boris Guds

**Boris Guds** (1902–2006) oli neuvostoliittolainen vakooja, joka perusti ja organisoi  vakoilurenkaan Japaniin 1930-luvun alkuvuosina. Toimi itse vakoojana Japanissa 1934–1936 toimipaikkanaan Tokio, johtaen samalla tätä vakoilurengasta. Tähän hänen johtamaansa vakoilurenkaaseen kuuluivat mm. Richard Sorge, Aino Kuusinen, Max Clauzen ja Ozaki Hozumin. Näistä Aino Kuusinen kutsuttiin takaisin Neuvostoliittoon vuonna 1937. Richard Sorge, Max Clauzen ja Ozaki Hozumi vangittiin 1941. Sorge ja Hozumi tuomittiin kuolemaan ja teloitettiin vuonna 1944. Clauzen tuomittiin elinkautiseen vankeusrangaistukseen, mutta hänet vapautettiin Japanin antauduttua vuonna 1945.

Boris Guds kutsuttiin Japanista takaisin Neuvostoliittoon vuonna 1936. Hän joutui mukaan ns. Stalinin puhdistuksiin ja hänet erotettiin Neuvostoliiton tiedustelupalvelusta 1937, tuomittiin karkotettavaksi ja pakkotyöhön. Myöhemmin hän elätti itsensä toimimalla mm. linja-auton kuljettajana. Eläkkeelle jäätyään Boris Guds on kirjoittanut Neuvostoliiton vakoilu- ja tiedustelutoiminnan historiasta. Boris Guds on myös toiminut useiden agenttielokuvien valmistusvaiheessa neuvonantajana.
Kantakaupunki (Naantali)

**Kantakaupunki** on Naantalin 1. kaupunginosa, joka kattaa kaupungin keskustan ja sitä ympäröivän alueen Ailostenniemellä. Kaupunginosassa oli 3&nbsp;246 asukasta vuonna 2005, ja se oli siten väkiluvultaan Naantalin suurin. Kantakaupungin rajat vastaavat Naantalin kaupungin rajoja ennen vuotta 1964, jolloin Naantalin maalaiskunta liitettiin kaupunkiin.

Merkittävä osa Naantalin nähtävyyksistä, kuten Naantalin kirkko, Muumimaailma, Naantalin vanhakaupunki, Naantalin museo sekä Naantalin kylpylä, sijaitsee kantakaupungin alueella. Naantalin kaupalliset ja kunnalliset palvelut ovat suurimmaksi osaksi keskittyneet keskusta-alueelle (osa-alueet 002, 003 ja 005), jossa sijaitsee muun muassa terveyskeskus, kaupungintalo sekä useita kauppoja. Merkittävä osa Naantalin nuorille ja aikuisille tarkoitetuista koulutuspalveluista sijaitsee kantakaupungin pohjoisosassa Maijamäen osa-alueella. Maijamäessä sijaitsee Naantalin lukio, Naantalin kotitalous- ja sosiaalialan oppilaitos, Maijamäen yläaste, Kalevanniemen erityiskoulu sekä Naantalin työväenopisto. 

Terveyskeskuksen vieressä sijaitsee huonokuntoinen purettavaksi ehdotettu Naantalin vanha terveystalo. Se rakennettiin aikanaan Naantalin kaupungin, sen ruotsalaisen ystävyyskaupunki Vadstenan ja Naantalin maalaiskunnan yhteistyössä. Rakennuksen suunnitteli arkkitehti Bertel Saarnio. Kantakaupungin itäosassa oli Naantalin vanha käytöstä poistettu Naantalin rautatieasema, joka purettiin vuonna 2006 ja jonka ympäröivälle alueelle rakennettiin uusi asuinalue sekä päivittäistavarakauppa.

Museovirasto on määritellyt kantakaupunkiin kuuluvan Naantalin vanhankaupungin yhdeksi Suomen valtakunnallisesti merkittävistä rakennetuista kulttuuriympäristöistä. Naantalin kylpylaitoksella on ollut merkittävä vaikutus puistojen syntyyn Naantalissa, koska puistomaisuus sopi kylpylän imagoon ja asiakkaiden viihtyvyyteen. Naantalin keskusta-alueella onkin useita puistoja ja puukujanteiden reunustamia katuja. Mannerheiminkadun varrelle perustettiin pieni puisto, joka nykyisin Itsenäisyydenpuistona tunnetaan. Puutarha-arkkitehti A. F. Rydberg suunnitteli Naantalin merkittävimmän puiston Kaivopuiston eli Kirkkopuiston. Torilta Kirkkopuistoon johtavavan saarnikujanteen keskellä kulkee kävelytie Puistotie. Myös autoille tarkoitetuille kaduille istutettiin puita, kuten 1940-luvulla lehmuksia Luostarinkadulle. Muita merkittäviä puistoja ovat Siltapuisto, Asemapäällikönpuisto, Asemanpuisto sekä Kylpylän alueella Matkailijanpuisto ja Kalevanniemenpuisto.

Kuparivuorella sijaitsee kaupungin leirintäalue, jossa on 32 mökkiä, 51 karavaanaripaikkaa ja 51 telttapaikkaa.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Hm

**Hm** tarkoittaa seuraavia:

* 
* hallintotieteiden maisteri, HM, HTM tai hallintot. maist., korkeakoulututkinto
* hallitusmuoto, HM, laki, jossa määritellään valtion valtaa käyttävät instituutiot
* 
* 
* Hennes & Mauritz, H & M, ruotsalainen vaate- ja kosmetiikkamyymäläketju
* HM, musiikkilehti
* 
* hoc mense, h.m., tätä kuuta
* Hänen majesteettinsa, H.M. tai HM, englannin ilmauksista *His Majesty* ja *Her Majesty*, kuninkaallisen puhuttelussa käytettävä ilmaus
* Härmän rautatieasema, liikennepaikkalyhenne Hm, rautatieliikennepaikka.
* Haluatko miljonääriksi?, suomalainen visailuohjelma.
Hn

**Hn** tarkoittaa seuraavia:

* F/A-18 Hornet, Suomen ilmavoimien konetunnus HN, laivastohävittäjä
* *[[Hallands Nyheter]]*, HN, ruotsalainen sanomalehti
* hallintonotaari, HN tai hallinton., ammatti
* 
* 
* 
* 
* *[[Hospodárske noviny]]*, HN, slovakialainen talouslehti
* Hutchinson and Northern Railway, yhtiölyhenne HN, yhdysvaltalainen rautatieyhtiö.
Snow Patrol

**Snow Patrol** on pohjoisirlantilais-skotlantilainen rock-yhtye, joka perustettiin vuonna 1994. Yhtye soittaa pääasiassa melodisia rock-balladeja. 
Snow Patrolin musiikkia on käytetty muun muassa Teho-osastossa, Greyn anatomiassa, Entäs Brianissa ja Nelosen mainoksissa. Snow Patrolia kuullaan myös Spider-Man 3 -elokuvassa sekä sen soundtrackillä, kappaleella ”Signal Fire”.

## Diskografia
### Studioalbumit
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 

## Aiheesta muualla

* Yhtyeen viralliset kotisivut
Hk

**Hk** tarkoittaa seuraavia:

* 
* Haapajärven Kiilat, HK, suomalainen urheiluseura
* Handel og Kontor, HK, norjalainen ammattiliitto
* Heckler & Koch, HK, saksalainen asevalmistaja
* hefnerkynttilä, HK, vanha valovoiman yksikkö
* 
* Helsingin Keilaajat, HK, suomalainen keilailuseura
* HKScan, HK, Helsingin kauppiaat, suomalainen elintarvikevalmistaja
* hiekka, maalajilyhenne Hk, maalaji
* 
* 
* huoltokeskus, hk, sotilasyksikköjen huoltoa varten perustettu rakennelma
* huoltokomppania, hk, sotilasyksikköjen huoltoon keskittynyt komppania
* .
* HK, hallintotieteiden kandidaatti

## Katso myös
Aihepiiriin liittyy myös seuraava:

* HK-47, hahmo Star Wars -peleissä.
Kantakieli

**Kantakieli** on historiallis-vertailevassa kielitieteessä sellainen nykykieliä edeltävä historiallinen kielimuoto, joka on päätelty eli rekonstruoitu historiallis-vertailevan metodin avulla eli tietyn toistensa sukukielinä pidettyjen kielten joukon systemaattisia yhtäläisyyksiä vertailemalla.

Samaan kantakieleen palautuvat kielet (tytärkielet) muodostavat joko kielikunnan tai kielikunnan sisäisen ryhmän. Kantakieli on pelkkä olettamus, jos tytärkielistä ei ole vanhoja kielimuistomerkkejä.

## Rekonstruoituja kantakieliä
Useimmista maailman kantakielistä ei ole säilynyt kirjallisia muistomerkkejä. Tiedot niistä pohjautuvat historiallis-vertailevan kielitieteen metodien avulla tehtyihin rekonstruktioihin.

Kantakielen rekonstruktio koskee lähinnä kielen sanastoa ja morfologiaa. Sen sijaan kantakielten rakenteiden ja muun muassa syntaksin rekonstruoiminen on osoittautunut vaikeaksi. Rekonstruktiot ovat yleensä sitä yksityiskohtaisempia, mitä suurempi määrä kieliä kantakieleen voidaan palauttaa ja mitä lähempänä historiassa kantakieltä on puhuttu.

Suomen kielen lähin kantakieli on myöhäiskantasuomi ja kaukaisin rekonstruoitavissa oleva kantakieli on kantaurali. Kantasuomeen voidaan kielellisen rekonstruktion avulla palauttaa noin kaksituhatta sanavartaloa, minkä lisäksi kantasuomen taivutusjärjestelmä ja johto-oppi voidaan yksityiskohtaisesti rekonstruoida. Kantauraliin taas voidaan palauttaa vain noin kaksisataa sanaa. Sen muoto-oppia koskeva tieto on fragmentaarista.

Muita rekonstruoituja kantakieliä ovat esimerkiksi indoeurooppalainen kantakieli, germaaninen kantakieli, baltoslaavilainen kantakieli ja slaavilainen kantakieli.

## Attestoituja kantakieliä
Eräät kantakielet tunnetaan hyvin, koska niitä on käytetty kirjakielinä. Tällaisten kantakielten jakaantumista nykykieliksi on mahdollista seurata historiallisten lähteiden avulla. Esimerkiksi latina on jakaantunut romaanisiksi kieliksi viimeisen kahden vuosituhannen aikana, ja tätä prosessia voidaan seurata kielimuistomerkkien avulla. Muinaiskirkkoslaavi taas on melko lähellä rekonstruoitua kantaslaavia. Pohjoisgermaanisten kielten kantakieli tunnetaan riimukivistä.

Useimmat historiallisista lähteistä tunnetut kantakielet ovat indoeurooppalaisen kielikunnan niin sanottuja välikantakieliä. Uralilaisesta kielikunnasta tunnetaan ainoastaan muutamia suhteellisen nuoria kantakielivaiheita muistuttavia attestoituja kielimuotoja, merkittävimpinä muinaispermin kieli ja muinaisunkarin kieli.

## Katso myös
* Luettelo kantakielistä

## Lähteet
Vladimir Krjutškov

**Vladimir Aleksandrovitš Krjutškov** (, 19. helmikuuta 1924 – 23. marraskuuta 2007) oli neuvostoliittolainen poliitikko ja entinen turvallisuuspalvelun upseeri ja KGB:n johtaja 1988–1991 ja 1988–1990 politbyroon jäsen.

Krjutškov palveli 1950-luvulla Neuvostoliiton diplomaattijoukoissa Unkarissa Juri Andropovin alaisuudessa vuoteen 1959. Hän työskenteli sen jälkeen kahdeksan vuotta keskuskomiteassa, kunnes liittyi KGB:hen vuonna 1967 yhdessä Andropovin kanssa. Hänet nimitettiin ensimmäisen direktoraatin päälliköksi 1974, vastuullaan ulkomaantiedustelu. Hän tuki mm. innokkaasti hyökkäystä Afganistaniin. Hänestä tuli myös KGB:n varajohtaja 1978 ja johtaja 1988 armeijakenraalin arvolla.

Krjutškov vastusti avoimesti Mihail Gorbatšovin uudistuksia ja tehosti KGB:n sotilaallista ja talousvakoilua. Krjutškov oli yksi Moskovan 1991 elokuun vallankaappauksen päätekijöistä "kahdeksan koplasta", eräiden tietojen mukaan sen todellinen johtaja. Venäjän duuma armahti Krjutškovin 1994.

## Lähteet
Lietsala

**Lietsala** on Naantalin 6. kaupunginosa noin 3 km kaupungin keskustasta koilliseen. Kaupunginosassa on 1 440 asukasta (2005), ja se on siten väkiluvultaan Naantalin neljänneksi suurin. Lietsala jakautuu kolmeen osa-alueeseen: Nuhjalaan, Sammalkallioon ja Myllärinmäkeen. Kaupunginosa sijaitsee Aurinkotien pohjoispuolella Maskuntien (yhdystie 1893) molemmin puolin. Naapurikaupunginosia ovat Taimo, Soininen, Murikko ja Karvetti.

Lietsalan asutus sijaitsee lähes kokonaisuudessaan Maskuntien länsipuolella, ja tien itäpuolella on Naantalin Maskuntien teollisuusalue. Lietsalan lounaisosassa sijaitsee Nuhjalan kerrostaloalue sekä Suopellon yläaste, ja eteläosassa Lietsalan ala-aste.

Silloisen Raision läntiset osat, nykyinen Lietsala mukaan lukien, liitettiin Naantaliin kuuluviksi vuonna 1577 kun Naantalin seurakunta perustettiin.

Nuhjalassa on 1970-luvulla rakennettuja 7-kerroksisia kerrostaloja. Taloista kaksi on kaupungin omistaman Naantalin Vuokratalojen omistuksessa. Talot peruskorjattiin täysin vuonna 2019.

## Lähteet
Myllärinmäki

**Myllärinmäki** voi tarkoittaa seuraavia:

* Myllärinmäki, Gumbölen osa-alue Espoossa
* Myllärinmäki, Lietsalan osa-alue Naantalissa
* Myllärinmäki, kylä Nakkilassa
Kultaranta (kaupunginosa)

**Kultaranta** on Naantalin 13. kaupunginosa Luonnonmaan saarella kaupungin keskustasta lounaaseen. Kultaranta sijaitsee Luonnonmaan itärannalla Rymättyläntien (seututie 189) pohjoispuolella, Naantalin vanhastakaupungista katsottuna vastarannalla. Kaupunginosassa on 347 asukasta (2005), ja se on lähinnä harvaan asuttua omakotitaloaluetta. Naapurikaupunginosia ovat Viiala, Viialanranta ja Keitilä. Kultaranta muodosti ennen oman taajamansa, mutta 2000-luvulla se kasvoi yhteen Turun keskustaajaman kanssa, johon Naantalin muukin kaupunkialue kuuluu.

Kultarannassa sijaitsee tasavallan presidentin kesäasunto, Kultaranta.
Akselin huulitiiviste

**Akselin huulitiiviste** eli **huulirengastiiviste** on rengasmainen tiiviste, joka tiivistyy ilman ulkopuolista puristusta renkaan U-, V- tai L-profiilin sisään asennetun jousirenkaan avulla. Tiivistetyyppi on hyvin yleinen ja usein puhutaan vain **akselitiivisteestä**. Puhekielessä käytetään usein nimitystä **stefa**, joka on yleisnimeksi muodostunut erään valmistajan kauppanimi.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Stefa Trelleborgin sivustolla 
* Tietoa Stefa tuotemerkistä
Timothy Treadwell

**Timothy Treadwell** (alun perin Timothy William Dexter; 29. huhtikuuta 1957 – 5. lokakuuta 2003) oli tunnettu yhdysvaltalainen dokumentaristi, joka eli usein eläinten keskuudessa suojellakseen niitä salametsästäjiltä. Hän vietti 13 kesää Alaskassa harmaakarhujen kanssa, kunnes eräs karhuista surmasi Treadwellin ja hänen tyttöystävänsä Amie Huguenardin vuonna 2003.

Saksalainen Werner Herzog kokosi Treadwellin kuvaamista nauhoista ja itse tekemistään haastatteluista dokumenttielokuvan *[[Grizzly Man]]*, joka sai Suomen ensi-iltansa vuonna 2006.

## Aiheesta muualla
*
Ruona-Pirttiluoto

**Ruona-Pirttiluoto** on Naantalin 3. kaupunginosa kaupungin keskustan pohjoispuolella. Kaupunginosassa on 1&nbsp;615 asukasta (2005), ja se on siten väkiluvultaan Naantalin kolmanneksi suurin. Alue koostuu Ruonan kerrostaloalueesta, Karjaluodon niemestä ja Pirttiluodon saaresta. Naapurikaupunginosia ovat kantakaupunki, Viluluoto, Taimo ja Luikkio.

Ruona on pääosin tiiviisti rakennettua 1960–70-luvun kerrostaloaluetta, mutta sen reunoilla on noin 40 omakotitaloa ja muutamia rivitaloja. Karjaluodossa ja Pirttiluodossa on noin 40 omakotitaloa, sekä viher- ja puistoalueita. Pirttiluotoon on tieyhteys penkereen kautta. Kaupunginosassa on muun muassa päiväkoti, urheilukenttä ja kampaamo.

Vuoden 2008 kunnallisvaaleissa Ruona-Viluluoto äänesystalueella oli 1&nbsp;586 äänioikeutettua, joista 66,1&nbsp;% äänesti vaaleissa. Äänet jakautuivat seuraavasti: SDP 366, Kokoomus 341, Keskusta 122, Vasemmistoliitto 64, Vihreät 64, Kristillisdemokraatit 43, Perussuomalaiset 26 ja RKP 16.

## Lähteet
Uusi liittosopimus

**Uusi liittosopimus** oli Neuvostoliiton viimeisen presidentin Mihail Gorbatšovin vuonna 1991 suunnittelema sopimus, joka toteutuessaan olisi hajauttanut Neuvostoliiton ”suvereenien valtioiden liitoksi”. Hanke ei onnistunut, sillä elokuun vallankaappausyritys esti sopimuksen allekirjoittamisen, ja sen jälkeen Neuvostoliitto hajosi, kun kaikki entiset neuvostotasavallat itsenäistyivät ja solmivat itsenäisten valtioiden liiton, joka käytti nimeä Itsenäisten valtioiden yhteisö (IVY).

Gorbatšov ehdotti Neuvostoliiton kommunistisen puolueen heinäkuun 1990 puoluekokouksessa löyhää liittovaltiota kansallisuusongelmien ratkaisuksi. Sopimus olisi korvannut vuoden 1922 sopimuksen, johon Neuvostoliitto perustui.

Uuden sopimuksen valmistelua vuoden 1991 alkupuolella 1. tammikuuta – 6. maaliskuuta sanottiin Novo-Ogarevon prosessiksi. 7. maaliskuuta pidetyssä kansanäänestyksessä 76&nbsp;% kansasta tuki Neuvostoliiton säilyttämistä.  Venäjän sosialistisessa federatiivisessa neuvostotasavallassa Neuvostoliiton säilyttämistä vastustettiin eniten Leningradissa ja Moskovassa. Liittosopimukseen tähdännyt niin sanottu 9+1-sopimus allekirjoitettiin Novo-Ogarevossa 23. huhtikuuta 1991, ja siinä olivat kaikki yhdeksän “ydintasavaltaa”. Elokuussa Ukraina jäi sopimuksesta pois.

## Sopimuksen allekirjoittaneet neuvostotasavallat
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 

## Sopimuksen ulkopuolelle jääneet neuvostotasavallat
* Armenian sosialistinen neuvostotasavalta
* Viron sosialistinen neuvostotasavalta
* Georgian sosialistinen neuvostotasavalta
* Latvian sosialistinen neuvostotasavalta
* Liettuan sosialistinen neuvostotasavalta
* Moldavian sosialistinen neuvostotasavalta
Mortal Kombat Mythologies: Sub-Zero

**Mortal Kombat Mythologies: Sub-Zero** on Mortal Kombat pelisarjaan kuuluva seikkailupeli, joka julkaistiin ensimmäisen kerran vuonna 1997 PlayStationille ja Nintendo 64:lle. Peli kertoo alkuperäisen Sub-Zeron tehtävästä voittaa Quan Chi ja saada takaisin amuletti, joka voisi vapauttaa langenneen jumalan, Shinnokin.

Vaikka peli julkaistiin viisi vuotta alkuperäistä myöhemmin, se sijoittuu ensimmäistäkin peliä aiempiin tapahtumiin. Tämä peli kertookin tarkemmin Quan Chitä, Sub-Zeroa, Shinnokia, Scorpionia ja Lin Kuei klaania yhdistävistä seikoista.

## Lähteet
Tunturiorho

**Tunturiorho** (*Chamorchis alpina*) on Euroopan vuoristoalueilla kasvava elinvoimaiseksi luokiteltu pienikokoinen kämmekkäkasvi. Suomessa laji on kuitenkin harvinainen ja luonnonsuojeluasetuksessa rauhoitettu, Suomen uhanalaisluokituksessa se on erittäin uhanalainen.

Laji on läheistä sukua morfologisesti siitä suuresti poikkeavalle *[[Traunsteinera]]*-suvulle, ja se sijoitetaan joskus kyseiseen sukuun. *Chamorchis*-suvussa on vain yksi laji.

## Ulkonäkö ja koko
Tunturiorho nousee keväällä kasvin kokoon nähden suurista munanmuotoisista versojuurimukuloista. Kukkavarren korkeus on vain n. 3–10 cm. Sen juurella on useiden hyvin kapeiden lehtien muodostama ruusuke. Lehdet ovat varren pituisia tai hiukan lyhyempiä. Kukinto on harsu latvatähkä. Pienet kukat ovat väriltään vihertävän ruskeita, ja niitä on tyypillisesti kolmesta kahteentoista kappaletta. Kukat ovat miltei kellomaisia, kukan huuli on kannukseton. Tunturiorho kukkii heinä-elokuussa.

Siementen lisäksi laji kykenee kasvulliseen lisääntymiseen muodostamalla vuosittain useita uusia versojuurimukuloita. Tämän takia tunturiorho kasvaa usein monivartisina tuppaina. Laji voi kuitenkin piileskellä vuosia maan alla sienirihmojen turvin ja mukulan varassa.

## Levinneisyys
Tunturiorhoa tavataan Euroopassa vuoristoalueilta Alpeilta, Karpaateilta, Balkanilta sekä Skandinavian tunturialueilta Etelä-Norjasta Petsamoon saakka. Laji on esiintymisalueellaan hyvin paikoittainen, mutta kuitenkin runsaslukuinen. Suomessa sitä tavataan vain muutamalta Enontekiön Kilpisjärven suurtunturilta käsivarren Lapista. Ensimmäisen kerran laji löydettiin Suomessa vuonna 1911 Saanalta.

## Elinympäristö
Tunturiorho on kalkinvaatija, ja se kasvaa erityisesti vuoristoruohikoilla ja -niityillä. Suomessa sitä esiintyy ainoastaan tunturien alapaljakoilla korkeintaan 850 metrin korkeudella, yleensä alueilla missä on muitakin tyypillisiä paljakoiden kalkinvaatijoita. Alpeilla lajia saatetaan tavataan aina 2000 metrin korkeuteen saakka.

## Lähteet
* *Kämmekät, Suomen orkideat*. Toim. Korhonen, Mauri & Vuokko, Seppo. Forssan kustannus Oy, Forssa 1987.
* *Retkeilykasvio*. Toim. Hämet-Ahti, Leena & Suominen, Juha & Ulvinen, Tauno & Uotila, Pertti. Luonnontieteellinen keskusmuseo, Kasvimuseo, Helsinki 1998.
* Väre, Henry: *Tunturiorho*. Teoksessa *Uhanalaiset kasvimme*. Toim. Terhi Ryttäri ja Taina Kettunen. Kirjayhtymä, Helsinki 1997, s. 119.

### Viitteet

## Aiheesta muualla
*Kasviatlas 2010: Tunturiorhon levinneisyys Suomessa
*Pohjolan kasvien pauloissa: Chamorchis alpina - tunturiorho
*Pinkka: Tunturiorho
Gillet

**Gillet** on belgialaisen Tony Gilletin 1994 perustama autotehdas. Tehtaan ainoa tarjolla oleva malli on pieninä sarjoina valmistettu Gillet Vertigo sportscoupé, jota vauhdittaa Alfa Romeon  V6-moottori.

## Gillet Vertigon historia
Tony Gillet on entinen kilpa-ajaja, joka pyrkii jatkuvasti täydelliseen suoritukseen. Voitettuaan useana perättäisenä vuonna Belgian mestaruuden mäkikilpailuissa ja osallistuttuaan itserakentamallaan kilpa-autolla kahdesti Pariisi-Dakar -erämaaralliin, Gillet päätti siirtyä autoteollisuuden pariin vuonna 1982 ryhtymällä Donkervoortin maahantuojaksi. Varta vasten viritetyllä Donkervoortilla Gillet siirsi nollasta sadan kilometrin tuntivauhtiin suoritettavan kiihdytyksen ennätyksen uusille luvuille tammikuussa 1990 tuloksellaan 3,85 sekuntia. Sittemmin hän teki myös sarjatuotantoautojen maailmanennätyksen 0-60&nbsp;km/h -kiihdytyksessä nimeään kantavalla Gillet Vertigolla. Ennätysaika on 3,1 sekuntia.

Vertigon ensimmäinen prototyyppi valmistui 1991. Se julkistettiin Brysselin 71. kansainvälisessä autonäyttelyssä tammikuussa 1992. Seuraavan kahden vuoden aikana prototyyppiä viimeisteltiin sarjatuotantoa varten ja sille myös hankittiin vaikeasti saatava EU-tyyppihyväksyntä. Samaan aikaan prototyyppi kiersi tärkeimmissä autonäyttelyissä, kuten Pariisin ja Geneven kansainvälisissä autonäyttelyissä vuonna 1993. 

Tätä kaikkea varten oli rakennettava vielä kaksi autoa lisää. Toinen niistä oli prototyyppi, joka oli jo lopullisen myyntiin tulevan auton kaltainen. Toinen oli varsinaisen valmistussarjan auto numero 1, jolla  suoritettiin tyyppihyväksyntään tarvittavat testit, kuten keulatörmäystesti sekä istuinten kiinnitysten ja turvavöiden kiinnitysten lujuustestit. Vertigo selviyi kaikista mainituista testeistä ilman huomautuksia.

Gillet Vertigon sarjatuotantoversio poikkesi ensimmäisestä prototyypistä monin tavoin. Auton kori valmistettiin hiilikuituvahvisteisesta alumiinihunajakennoista aivan kuten Formula 1 -kilpuritkin. Tällä saavutettiin sekä huomattava painonsäästö että suurempi rakenteellinen lujuus. Vertigon paljas kori painaa vain 58&nbsp;kg. Korista tehtiin prototyyppiä sulavalinjaisempi hieman korkeammin sivuikkunoin ja irrotettavin etuvaloin. 

Auto numero 2 varustettiin automaattivaihteistolla ja erityisellä joystick-hallintalaitteistolla. Se myytiin entiselle F1-kuljettajalle, Philippe Streiffille, joka oli vammautunut F1-onnettomuudessa.

## Autourheilu
Gillet on myös aktiivinen moottoriurheilurintamalla. Auton kisaversiolle on annettu nimeksi *Gillet Vertigo Streiff* edellä mainitun Philippe Streiffin mukaan. Belgialaiset Bas Leinders ja Renaud Kuppens voittivat autolla Belgian GT-mestaruuden ja sijoittuivat Span 24h -kilpailussa toiselle sijalle.

## Aiheesta muualla
*Gillet'n kotisivu
RUF

**RUF** on saksalainen urheiluautojen valmistaja. RUF:n nimeä kantavat autot muistuttavat ulkoisesti vastaavia Porschen malleja, sillä RUF rakentaa autot Porschen tehtaalta ostamiinsa sarjanumeroimattomiin raakakoreihin. Koska RUF käyttää autoissaan huomattavasti itse valmistettuja ja vastaavista Porschen malleista poikkeavia osia, sen katsotaan Saksan lakien mukaan olevan itsenäinen autonvalmistaja. Myös toinen Porsche-pohjaisten autojen valmistaja Gemballa toimii samalla periaatteella.

## RUF-mallit
* CTR ”Yellow Bird”
* CTR2
* RGT
* BTR
* Turbo R
* RTurbo
* Rt 12
* 3400S
* 3600S
* RK Coupe

## Aiheesta muualla
*RUF Automobile GmbH
*Facebook – RUF Automobile GmbH
Dd

**Dd** tarkoittaa seuraavia:

* 
* DD, määritelmäluettelon määritelmäosan merkintä HTML:ssä
* *dd*, Unixin, Unixin kaltaisten käyttöjärjestelmien, Plan 9:n ja Infernon komentorivityökalu, jolla kopioidaan tietoja lohkoittain
* Double Density, DD, levykkeiden kapasiteettimerkintä
* Dropdead, DD, vaatemerkki
* hävittäjäalus, Yhdysvaltain laivaston käyttämä tunnus DD, sota-alustyyppi
* lahjoittaja, d.d., latinan sanoista *dono dedit*, vastikkeetta tavaraa tai palveluja antava henkilö
* 
* puutteellisesti tunnettu, lyhenne DD, englanninkielisestä nimestä *data deficient*, eliön uhanalaisuusluokka
* , koodi käytössä vuoteen 1990 asti, nykyisin osa Saksaa (koodi DE)
* tehoisa lämpösumma, tunnus d.d., englannin sanoista *degree days*, vuorokausien keskilämpötilojen summa, josta on vähennetty 5 °C
* teologian tohtori, D.D., englannin sanoista *doctor of Divinity*, yliopistotutkinto
* Dala-Demokraten, DD, ruotsalainen sanomalehti.
Billy Tibbetts

**Billy Tibbetts** (s. 14. lokakuuta 1974 Boston, Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen uransa vuonna 2012 lopettanut jääkiekkoilija, joka pelasi urallaan kolmessa NHL-seurassa sekä SM-liigassa HPK:ssa ja HIFK:ssa. Suomen jälkeen hän pelasi vielä Sveitsin kakkosliigassa Swiss leaguessa ja Pohjois-Amerikan alemmissa sarjoissa EPHL:ssä, SPHL:ssä ja FPHL:ssä.

Tibbetts ei saanut siviilielämäänsä hallintaan ja hänellä on pitkä rikosrekisteri, muun muassa vuonna 1992 hän sai tuomion seksuaalirikoksesta. Tibbetts sekaantui tyttöön, joka ei ollut vielä ylittänyt suojaikärajaa. Lisäksi 90-luvulla Tibbetts pahoinpiteli poliisin, uhkaili todistajaa ja ampui ikätoveriaan ilmakiväärillä selkään. Tibbetts pidätettiin kaikkiaan kuusi kertaa vuosina 1992–1995. Uransa jälkeen hänet tuomittiin myös, ensin paikallisen poliisipäälikön nettihäiriköinnistä ehdonalaiseen ja sitten ehdonalaismääräysten rikkomisen jälkeen vuodeksi vankeuteen vuonna 2020.

__NOTOC__
## Tilastot

## Lähteet
* 

### Viitteet
Freudilainen lipsahdus

**Freudilainen lipsahdus** eli **parapraksis** (kr. *παρά* ’vasta’ + *πρᾶξις* ’toiminta’) tarkoittaa sitä, että ihminen tulee vahingossa sanoneeksi, mitä hän todella ajattelee ja tuntee. Ilmiö on nimetty itävaltalaisen lääkärin ja psykoanalyysin kehittäjän Sigmund Freudin mukaan. Todellisten tunteiden uskotaan olevan peräisin ihmismielen tiedostamattomasta osasta ja tulevan esiin muun muassa freudilaisten lipsahdusten kautta.

Käsite on Freudin ensimmäisestä esseestä, josta tuli teoksen *Arkielämämme psykopatologiaa* (1901) aloitusluku.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* George W. Bush confuses Iraq with Ukraine in gaffe
* Sen. Bill Cassidy: "Is there some way that we cut Medicare so that it's-- excuse me, reform Medicare."
David Moravec

**David Moravec** (s. 24. maaliskuuta 1973) on tšekkiläinen pelaajauransa lopettanut jääkiekkoilija.

Seurajoukkueissa Moravec on pelannut pääasiassa Tšekin Extraligassa sekä Ruotsin Elitserienin Malmössä, josta siirtyi joulukuussa 2006 SM-liigaan Hämeenlinnan Pallokerhon riveihin, jossa sai kauden päätteeksi pronssia.

Kaudella 1999–2000 Moravec pelasi yhden NHL-ottelun Buffalo Sabresin riveissä.

Moravec on pelannut myös lukuisia otteluita Tšekin maajoukkueessa, ja ratkaisi Tšekille MM-kullan vuonna 2001 loppuottelussa Suomea vastaan. Hän oli myös mukana olympiakultaa voittaneessa Tšekin joukkueessa Naganossa 1998.

## Seurat

* Vítkovice, Extraliga
* Buffalo Sabres, NHL
* Lokomotiv Jaroslavl, RHL
* Plzeň, Extraliga
* Malmö, Elitserien
* HPK, SM-liiga
* Wolfsburg Grizzly Adams, Saksa
* HC Ocelari Trinec, Extraliga

## Saavutukset

* 1 olympiakulta
* 2 maailmanmestaruutta
* 2 MM-pronssia

## Aiheesta muualla

*
Arabiemiraattien lippu

**Arabiemiraattien lippu** () on otettu käyttöön 2. joulukuuta 1971.

Arabiemiraattien lipussa on panarabialaiset värit; punaista, vihreää, valkoista ja mustaa, jotka symboloivat arabikuntia.

Lipun värit kuvaavat seuraavanlaisia asioita:

* vihreä: hedelmällisyyttä
* valkoinen: puolueettomuutta
* musta: öljyvaroja
*punainen: emiraattien alkuperäisiä lippuja

## Emiraattien liput


Tiedosto:Flag_of_Abu_Dhabi.svg|Abu Dhabi
Tiedosto:Flag_of_Ajman.svg|Ajman
Tiedosto:Flag_of_Dubai.svg|Dubai
Tiedosto:Flag of the United Arab Emirates.svg|Fujairah
Tiedosto:Flag_of_Ras_al-Khaimah.svg|Ras al-Khaimah
Tiedosto:Flag_of_Sharjah.svg|Sharjah
Tiedosto:Flag_of_Umm_al-Qaiwain.svg|Umm al-Qaiwain


## Lähteet
500 päivän talousohjelma

**500 päivän talousohjelma** () pyrki Neuvostoliitossa siirtämään maan markkinatalouteen talouden ollessa kriisissä. Ohjelmaa ehdotti Grigori Javlinski, ja sitä toteutettiin puoluejohtaja Mihail Gorbatšovin talousneuvonantajan Stanislav Šatalinin ohjauksessa. Elokuussa 1990 ilmestyi 400-sivuinen raportti, jonka tuli tunnetuksi *500 päivän ohjelmana*. Ohjelman mukaan maahan olisi syntynyt markkinatalouden perusta 500 päivässä. Siihen liittyi laaja yksityistäminen, kysynnän ja tarjonnan lain mukaan muuttuvat hinnat ja kytkentä maailmantalouteen sekä vallan hajauttaminen keskukselta Neuvostoliiton alueille. Boris Jeltsin tuki ohjelmaa. Gorbatšov epäröi, mutta tuki myös ohjelmaa. Pääministeri Nikolai Ryžkov sen sijaan ilmoitti vastustavansa sitä.

Korkein neuvosto viivytti ohjelmaa ja hyväksyi miedomman version, jolle ei ollut aikamääriä.

## 500 päivää -ohjelman toteuttajat

*Stanislav Šatalin
*Nikolai Petrakov
*Grigori Javlinski
*Sergei Aleksašenko
*Andrei Vavilov
*Leonid Grigorjev
*Mihail Zadornov
*Vladlen Martynov
*Vladimir Maštšits
*Aleksei Mihailov
*Boris Fjodorov
*Tatjana Jarygina 
*Jevgeni Jasin

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*"500 Days": links, chronology, personalia
Frankfurter Zeitung

**Frankfurter Zeitung** oli Saksan Frankfurt am Mainissa ilmestynyt vapaamielinen sanomalehti, jonka Leopold Sonnemann perusti 1856 nimellä *Frankfurter Handelszeitung*. Adolf Hitler lakkautti lehden vuonna 1943. Vuonna 1949 perustettu *[[Frankfurter Allgemeine Zeitung]]* lehden epäsuora jatkaja.

Japanissa Neuvostoliiton vakoojana toiminut Richard Sorge oli peiteammatiltaan *Frankfurter Zeitungin* Japanin kirjeenvaihtaja.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Mono no aware

**Mono no aware** () on japanilainen sanonta, jonka yleensä käännetään tarkoittavan "herkkyyttä asioiden edessä." Sillä viitataan kaihoisiin tunteisiin, jotka syntyvät kauniiden asioiden katoavaisuudesta ja hetkellisyydestä.

Alun perin kyseessä oli kirjallisuustermi, jota käytti tiettävästi ensimmäisenä Edo-kaudella elänyt oppinut Motoori Norinaga. Sitä pidetään perinteisesti perijapanilaisena ajattelutapana johtuen lähinnä maan buddhalais-šintolaisen taustan ja zenin vaikutuksesta Japanin kulttuuriin, mutta todistetusti se pystyy koskettamaan myös kokonaan toisessa kulttuuritaustassa kasvaneita henkilöitä.

Mono no aware tulee yleensä esille, kun käsitellään sen käyttöä tarinankerronnan ja etenkin sarjakuvan välineenä. Muita esimerkkejä ovat esimerkiksi Yasujirō Ozun elokuvat. Koska mono no awarea käyttävät teokset eivät useinkaan sisällä arkisia tapahtumia kummempaa juonenkuljetusta, monet englanninkieliset julkaisijat käyttävät niitä kuvaamaan genreluokitusta ”slice of life”.

## Tunnettuja ''mono no awarea'' käyttäviä mangapiirtäjiä
*Jirō Taniguchi (Aruku hito)
*Hitoshi Ashinano (PositioN, Yokohama kaidashi kikō, Kabu no Isaki)
*Kiyohiko Azuma (Azumanga Daioh, Yotsuba&!)
*Kaoru Mori (Emma)
*Yuki Urushibara (Mushishi)

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Arjen runous : Jari Lehtisen essee mono no awaren käyttämisestä sarjakuvakerronnassa
Pallerokämmekät

**Pallerokämmekät** eli **kämmekät** (*Orchis*) on orkideasuku ja kämmekkäkasvien (Orchidaceae) heimon tyyppisuku. Suvun tieteellinen nimi tarkoittaa kiveksiä kreikaksi, mikä viittaa pallerokämmeköiden munanmuotoisiin, maanalaisiin juurimukuloihin. Pallerokämmekkälajeja on 23 ja lisäksi risteymälajeja. Risteymiä on enemmän kuin aitoja lajeja.

## Lajeja
Suomessa luonnonvaraisena kasvavat kaksi lajia ovat:
* miehenkämmekkä (*Orchis mascula*) Esiintyy Euroopassa, Suomessa hyvin harvinaisena Ahvenanmaalla.
* soikkokämmekkä (*Orchis militaris*) Esiintyy Euroopassa, Suomessa hyvin harvinaisena maan eteläisimmässä osassa Ahvenanmaalta Etelä-Karjalaan.

Muita lajeja:
* nukkekämmekkä (*Orchis anthropophora*, aiemmin *Aceras anthropophorum*)
* italiankämmekkä (*Orchis italica*)
* paijakämmekkä (*Orchis patens*)
* ranskankämmekkä (*Orchis provincialis*)
* hilkkakämmekkä (*Orchis purpurea*) Esiintyy Euroopassa.
* vuorikämmekkä (*Orchis scopulorum*, syn. *O. mascula* subsp. *scopulorum*)
* myssykämmekkä (*Orchis simia*)
* alppikämmekkä (*Orchis spitzelii*) Esiintyy Euroopassa.

Pallerokämmeköihin aiemmin sijoitettuja lajeja:
* ruusukekalkkikämmekkä (*Orchis morio* → *Anacamptis morio*, suku kalkkikämmekät)
* liihokämmekkä (*Orchis papilionacea* → *Anacamptis papilionacea*) Esiintyy Itäisellä Välimerellä.
* helmakämmekkä (*Orchis tridentata* → *Neotinea tridentata*, suku kilinkämmekät) Esiintyy Itäisellä Välimerellä.
* palokilinkämmekkä eli palokämmekkä (*Orchis ustulata* → *Neotinea ustulata*)

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Finto: Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet: ''Orchis''
* Suomen Lajitietokeskus: Pallerokämmekät – ''Orchis''
Paunu

**Paunu** tarkoittaa:

;henkilöitä:
*Ahti Paunu (s. 1975), Rajaton-yhtyeen laulaja.
*Eira Paunu (1908–2013), teologi ja professori
*Hjalmar Paunu (1882–1970), kirkkoherra, lääninrovasti ja kirkon nuorisotyön edistäjä
*Lauri Paunu (1910–2006), rovasti ja kuurojenpappi
*Martti Paunu (1953–2023), Väinö Paunu Oy:n pää­omistaja, toimitusjohtaja ja hallituksen puheenjohtaja, Väinö Paunun poika
*Penna Paunu (1868–1920), SDP:n kansanedustaja
*Päivi Paunu (1946–2016), suomalainen iskelmälaulaja
*Tarmo Paunu (s. 1971), suomalainen taidemaalari
*Uno Paunu (1873–1948), suomalainen pappi ja lähetysteologi
* Väinö Paunu (1901–1979), suomalainen linja-autoliikennöitsijä, Väinö Paunu Oy:n perustaja.

;muita merkityksiä:
*Väinö Paunu Oy, linja-autoyhtiö.
*Paunu, kylä Alattiossa eli Altassa Norjassa.
Hjalmar Procopé (runoilija)

**Hjalmar Fredrik Eugen Procopé** (28. huhtikuuta 1868 Helsinki – 24. syyskuuta 1927 Porvoo) oli suomenruotsalainen runoilija.

Procopén vanhemmat olivat kenraalimajuri Berndt Feodor Georg Procopé ja Agathe Louise von Knorring (1844–1871), joka oli Eugen von Knorringin ja Helena Catharina Schwenzonin (1822-1901) tytär.

Hjalmar Fredrik pääsi ylioppilaaksi Vaasan ruotsalaisesta lyseosta vuonna 1889 ja valmistui filosofian kandidaatiksi sekä maisteriksi vuonna 1897. Procopé toimi *[[Björneborgs Tidning]]in* päätoimittajana 1898, *[[Aftonposten]]in* aputoimittajana 1898–1899, sekä toimittajana *[[Wasa Nyheter]]* -lehdessä 1899–1900 ja *[[Tammerfors Nyheter]]* -lehdessä 1900–1904. Hän oli Ruotsalaisen teatterin sihteerinä ja kirjallisena neuvonantajana 1909–1915. Hän oli Porvoon Runoilijakodin ensimmäinen asukas vuosina 1923–1927.

## Runokokoelmia

* *Dikter* (1900)
* *Ur Psaltaren* (1900)
* *Mot öknen* (1905)
* *Röda skyar* (1907)
* *Drömskeppet* (1909)
* *Vers och visa* (1909)
* *Oväder* (1910)
* *Dikter i urval* (1911).
* *Under stjärnorna* (1913)
* *I sanden* (1915)
* *Osanise strängar* (1920)
* *Samlade dikter* (1920)
* *Dikter i nytt urval* (1921)
* *Diktarhemmet* (1924)
* *Lyrik* (1924)
* *Eget och andras* (1927)

## Näytelmiä
* *Belsazars gästabud.* 1906. (Suomennos *Belsazarin pidot*, aihe Vanhan testamentin Danielin kirjan 5. luvusta; musiikin näytelmään sävelsi Jean Sibelius.)
* *Åskvädret* (1905).
* *Fädrens anda* (1909).
* *Inspektorn på Siltala*. 1915. (Suomennos *Siltalan pehtori*, näytelmäversio Harald Selmer-Geethin 1903 ilmestyneestä romaanista *[[Siltalan pehtoori|Inspektorn på Siltala]]*.)
* *Galgfåglar* (1914)
* *Tvillingarna från Borgå* (1916)
* *Medaljongen* (1922)

## Katso myös
* Procopé

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* 
*
Soininen

**Soininen** on Naantalin 8. kaupunginosa noin 4 km kaupungin keskustasta pohjoiseen. Kaupunginosassa on 1 428 asukasta (2005), ja se on siten väkiluvultaan Naantalin viidenneksi suurin. Alue koostuu omakoti- ja rivitaloista, joita rakentuu edelleen kiivasta tahtia. Soininen sijaitsee Naantalin pohjoisosassa Maskun rajalla. Naapurikaupunginosia ovat Luikkio, Taimo, Lietsala ja Ladvo-Venka.

Soinisten länsiosassa sijaitseva Soikallion asuinalue on asuntokannaltaan Naantalin uusinta; se on rakennettu suurimmaksi osaksi 2000-luvun alkupuolella. Asuinalueen koosta huolimatta Soinisten palvelutaso on matala: lähin koulu on Taimon koulu Luikkiossa noin kilometrin päässä ja lähin päivittäistavarakauppa sijaitsee Taimossa kahden kilometrin päässä. Tämä onkin närkästyttänyt uuden alueen asukkaita.

Soinisiin valmistui helmikuussa 2018 kahvila Ravintola Metsätähti.

Soinisissa sijaitsee Naantalin seurakunnan leirikeskus Soiniemi ja Hakapellon kappeli sekä hautausmaa.

Keskiaikaisissa lähteissä Immasten tilan asutuksesta löytyy ensimmäisiä viitteitä vuodelta 1444. Keskiajalla taloja oli kolme ja ratsumiestilaksi ne yhdistettiin 1600-luvulla. Ratsumiestilaa käytettiin 1700-luvulla myös henkirakuunarykmentin majoitukseen. Tila oli myös rälssitila. Nykyään paikalla on säilynyt suojellut aitta vuodelta 1870 ja torppa 1800-luvun lopusta, sekä ei-suojeltu kivinavetta vuodelta 1886 jota on laajennettu 1920. Päärakennuksena toiminut pitsihuvila paloi 1970-luvulla. Immasten tila toimii nykyään hevostilana.

## Lähteet
Lego City

**Lego City** on yksi Lego-yhtiön vanhimmista tuotesarjoista. Siihen kuuluvat kaikki kaupunkiin liittyvät Lego-rakennussarjat, kuten erilaiset autot ja lentokoneet. Lähes kaikissa tuotesarjan tuotteissa on minihahmoja.

## Historia
Ensimmäiset Lego City -sarjan setit ilmestyivät **Lego Town** -nimellä 1970-luvun aikana. Alun alkaen nämä setit sisälsivät yleensä pohjalevyn päällä olevan rakennuksen ja siihen liittyviä kulkuneuvoja, kuten autoja tai helikoptereita. Mittakaava oli pienempi kuin nykyisissä seteissä. Minihahmojen keksimisen (1975) jälkeen mittakaavaa suurennettiin vuonna 1980 jotta hahmot saisivat uuden kodin Lego Town -sarjan seteistä. Alkuaikojen minihahmot eivät mahtuneet autojen sisälle, mikä vähensi paljon mahdollisuuksia leikkeihin.

Minihahmojen ilmestyminen auttoi paljon sarjan kehittämisessä. Kun autojen rakennustapa yhtenäistettiin, niiden lukumäärä suureni todella paljon. Myös rakennusten rakenne muuttui entistä suuremmaksi, samalla tosin palikkamäärää vähennettiin hieman.

Seuraavat suuret muutokset tapahtuivat 1980-luvun keskivaiheilla kun sen aikaisen **Lego Town** -teemaan alettiin kehittämään tuotteita, jotka olivat selkeästi erilaisia kuin tavanomaiset autot ja talot. Esimerkiksi vuonna 1985 Town-teemaan ilmestyi ensimmäinen lentokenttä-tuote  ja muutama muu ilmailuun liittyvät tuote. Town-teema kehittyi ja laajeni paljon tulevina vuosina kunnes vuonna 1992 ilmestyi ensimmäinen selkeästi oma aihekokonaisuus, tytöille suunnattu Paradisa-tuotesarja. Vaikka tuotesarja oli selvästi omanlaisensa, se silti kuului Town-teemaan erillisenä alateemana. Paradisan jälkeen tuli lukuisia muitakin alateemoja ja vielä nykyisestä **City**-teemasta löytää selviä alateemoja.

## Alateemat
Vaikka Lego Town -sarja sisältää useita näennäisesti erilaisia "teemoja" kuten ilmailu, poliisien toiminta sekä rakennustyömaa, ensimmäinen aito alateema oli vuodesta 1992 vuoteen 1997 ilmestynyt Paradisa. Sarjan setit olivat "tyttöjen makuun" tehtyjä rakennelmia, joiden aiheet vaihtelivat rantaelämästä hevosiin. Myös värit poikkesivat totutusta. Tavanomaisten Lego-settien värien tilalle olivat tulleet erilaiset pehmeät värit kuten pinkki ja valkoinen.

Lego City -sarjan sivusarjoja ovat:
* Space (2011)
* Paradisa (1992–1997)
* Sukeltajat (1997)
* Time Cruisers (1997–1998)
* Extreme Team (1998–1999)
* Res-Q (1998–1999)
* Space Port (1999–2000)
* City (1999–?)
* Arctic (2000)

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Sarjan virallinen kotisivu 
* Bricksetin listaus Lego City -rakennussarjoista
Vertu

**Vertu** on ylellisyysmatkapuhelinten pioneeri ja valmistaja. Vertun toimitusjohtaja on Gordon Watson ja pääsuunnittelija on Frank Nuovo. Vertu oli alun perin itsenäisesti toimiva Nokian tytäryhtiö, joka oli täysin Nokian omistuksessa. Huhtikuussa 2012 kerrottiin Nokian neuvottelevan Vertun myynnistä pääomasijoitusyhtiö Permiran kanssa. Kesäkuussa 2012 Nokia ilmoitti myyvänsä Vertun ruotsalaiselle pääomasijoitusyhtiö EQT:lle, pitäen kuitenkin itsellään 10&nbsp;prosenttia yhtiöstä.
Vuonna 2015 EQT myi Vertun kiinalaissijoittajille, jotka myivät Vertun Kyprokselle rekisteröidylle Baferton Ltd:lle maaliskuussa 2017.

Heinäkuussa 2017 Vertun turkkilaissukuinen omistaja Hakan Uzan ilmoitti yhtiön toiminnan loppumisesta ja 200 henkilön irtisanomisesta. Hän pitää kuitenkin merkin ja teknologian itsellään ja kaavailee Vertulle uutta alkua.

Vertu tarkoittaa ranskaksi hyvettä.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Vertun kotisivut
Makeisvero

**Makeisvero** on valmistevero. Sitä kerättiin Suomessa viimeksi 2011–2016. Veron kohteena olivat Suomessa valmistettavat ja Suomeen tuotavat makeiset, jäätelöt ja virvoitusjuomat. Aiemmin vero oli käytössä vuosina 1926–1999.

Valmisteveroa sääteli laki makeisten, jäätelön ja virvoitusjuomien valmisteverosta (1127/2010). Veron määrä oli 1.1.2012 alkaen 95 senttiä kilogrammalta ja 11 senttiä litralta.

## Vanha makeisvero
Aikaisempi makeisvero oli kulutusvero, jota kerättiin Suomessa myytävistä tuotteista. Euroopan unioni antoi Suomelle huomautuksen ksylitolin verottomuudesta. Eduskunta ratkaisi asian luopumalla makeisverosta 1. tammikuuta 2000.

Vuosina 1987–1999 makeisveron määrä oli 3,50 markkaa kilolta makeisia. Veron tuotto oli 154 milj. mk (1990), 152 milj. mk (1995), 155 milj. mk (1996) ja 157 milj. mk (1997).

Suomen Hammaslääkäriliitto vaati jo vuonna 2003 makeisveroa takaisin, sillä makeisten kulutus oli lisääntynyt merkittävästi. Vuonna 1985 makeisia syötiin henkeä kohden 7,2&nbsp;kg, vuonna 2001 12,5&nbsp;kg ja vuonna 2005 14&nbsp;kg.

## Vaikutus kulutukseen
Kaupan ja makeisvalmistajien mukaan makeisveron myötä makeiskauppa notkahti vuonna 2011 viidellä prosentilla, mutta makeisten myynti kasvoi vuonna 2012 kolme prosenttia vuoteen 2010 nähden. Fazer Makeisten mukaan makeisvero vähensi sokerimakeisten myyntiä, mutta suklaan myynti kasvoi.

## Kritiikki
Makeisveroa kritisoitiin muun muassa siitä, että se jätti keksit veron ulkopuolelle, mutta verotti toisaalta esimerkiksi kivennäisvesiä. Vero johti muun muassa siihen, että valmistajat kehittävät makeistenomaisia tuotteita, mutta luokittelevat ne kekseiksi.

Makeisten kulutus ei juurikaan vähentynyt veron astuttua voimaan. Tutkijoiden mukaan kansanterveyttä edistäisikin enemmän ruokien sokeripitoisuuksiin pohjaava verotus tai arvonlisäverotus, jolla voitaisiin alentaa terveellisten ja korottaa epäterveellisten ruoka-aineiden hintaa.

Vuonna 2015 Euroopan komissio linjasi Suomen makeisveron valtiontukisääntöjen vastaiseksi ja kilpailua vääristäväksi, minkä vuoksi hallitus päätti lakkauttaa veron vuoden 2017 alussa makeisten ja jäätelön osalta.

## Lähteet
Päivikki Palosaari

**Päivikki Palosaari** (s. 31. joulukuuta 1956 Kittilä) on suomalainen yrittäjäneuvos ja hotelli- ja ravintola-alan yrittäjä, jonka yritykset sijaitsevat Kittilän Levillä ja Kemissä.

## Elämä ja ura
Päivikki Palosaaren isä oli sekatyömies ja äiti kätilö. Palosaaret asuivat vaatimattomissa oloissa pientilalla. 16-vuotiaana Palosaari lähti opiskelemaan suurtalouskokiksi ja avasi ensimmäisen yrityksensä Porogrillin 24-vuotiaana. Palosaari avasi ensimmäisen ravintolansa Wanhan Hullun Poron vuonna 1988. Hullu Poro Oy sai Suomen yrittäjien palkinnon vuonna 2002. Yritys on suorittanut Laatutonni-ohjelman vuonna 2008. Yritys sai Suomen vahvimmat -sertifikaatin vuonna 2008.

Hullu Poro -yhtiöön kuului 2010-luvun puolivälissä 15 ravintolaa, hotelli ja muita majoitustiloja sekä vaatekauppa ja kauneushoitola. Yhtiön liikevaihto oli vuonna 2024 noin 15 miljoonaa euroa ja henkilöstömäärä 120.

## Yksityiselämä

Palosaarella on kaksi tytärtä, jotka molemmat työskentelevät Hullussa Porossa. Hän on naimisissa Mika Latvan kanssa. Päivikki Palosaari on Jouni Palosaaren sisko.

## Palkinnot ja tunnustukset
* Yrittäjäneuvos, 2008
* Prix Veuve Clicquot, vuoden liikenainen 2004

## Kaatopaikka
Päivikki Palosaaren tiluksilta löytyi vuonna 2015 Hullu Poro Oy:n laiton kaatopaikka. Paikalta on sittemmin viety 44 tonnia jätettä jäteasemalle. Palosaari itse on pitänyt kaatopaikka-oikeudenkäyntiä kiusantekona. Jupakasta huolimatta Hullu Poro sai vuonna 2016 ympäristösertifikaatin; sertifikaatin antanut Inspecta ei tiennyt kaatopaikkaongelmasta.

Rovaniemen hovioikeus antoi 2021 asiassa tuomion, jonka mukaan Palosaari sai ympäristön turmelemisesta kolme kuukautta ehdollista vankeutta, ravintolaketjun työntekijä avunannosta ympäristön turmelemiseen 30 päiväsakkoa ja Hullu Poro 10&nbsp;000 euron yhteisösakon. Hovioikeus katsoi, että vuodesta 2003 vuoteen 2015 jatkunut luvaton menettely liittyi yritystoimintaan, oli ammattimaista, jatkuvaa ja pitkäkestoista.

## Lähteet
* Helsingin Sanomat 30.12.2006 s. C8 Syntymäpäivähaastattelu

### Viitteet

## Aiheesta muualla
* Levi Center Hullu Poro – Päivikki Palosaari
Yrjö Luukkonen

**Yrjö Luukkonen** (28. tammikuuta 1920 Venjoki, Inkerinmaa – 25. marraskuuta 2006 Helsinki) oli suomalainen talouspäällikkö ja muusikko, joka tunnetaan Humppa-Veikot ja Dallapé-orkestereiden jäsenenä. 

Luukkonen valmistui merkonomiksi, ja hän kävi myös Dallapé-musiikkiopiston, jossa hänen soittimensa olivat hanuri ja trumpetti. Hän liittyi Dallapéhen 1982 ja säesti Sulasolin yhteislaulutilaisuuksia lähes 300 kertaa.

Musiikin ulkopuolella hän työskenteli Siemens Sähkö Oy:ssä ja Yleisradion TV1:ssä. Hän oli mukana Inkerin Liitossa ja karjalaisten toiminnoissa.

## Lähteet
* Muistokirjoitus. *Helsingin Sanomat* 30.12.2006, s. C 8. Artikkelin verkkoversio.
Jokimaa

**Jokimaa** on Lahden 28. kaupunginosa, joka sijaitsee kaupungin lounaisosissa lyhimmillään noin kolme kilometriä Lahden keskustasta lounaaseen. Kaupunginosaa rajaa koillisessa ja idässä Porvoonjoki. Kaupunginosan läpi kulkevat Helsingintie ja Uusi Orimattilantie. Jokimaan naapurikaupunginosia ovat Okeroinen ja Hennala pohjoisessa, Laune koillisessa ja Renkomäki kaakossa. Jokimaa rajoittuu Hollolaan etelässä ja lännessä.

Vuonna 2017 Jokimaan kaupunginosaa vastaavan Lahden Jokimaan tilastoalueen väkiluku oli 576.

Jokimaalla sijaitsee Lahden Hevosystäväinseura ry:n Jokimaan ravikeskus, jossa on järjestetty kuninkuusravit vuosina 1987 ja 2003, sekä Päijät-Hämeen Eläinsuojeluyhdistys ry:n toimipiste, joka vastaa Lahden kaupungin irrallaan olleiden ja kiinni otettujen eläinten hoidosta.

Renkomäki–Salpakangas-tien varrella on myös Lahden lasitehdas (Niemenkatu 73).

Jokimaalle pääsee linja-autolinjalla numero 12. Linjan päätepysäkki on Lintulantien risteyksessä, Jokimaan yrityspuiston kohdalla. Linjalla on myös molempiin suuntiin yksi R-vuoro, joka käy Raviradalla. Lisäksi Hollolan koululaislinja 55 
Miekkiöön ajaa alueen läpi Ala-Okeroistentietä pitkin.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Radio 99 Jokimaa luokiteltiin maakunnalliseksi keskusradaksi 15. marraskuuta 2006.
Taimo

**Taimo** on Naantalin 5. kaupunginosa noin 2 km kaupungin keskustasta koilliseen. Kaupunginosassa on 1 148 asukasta (2005), ja se on siten väkiluvultaan Naantalin kuudenneksi suurin. Kaupunginosa sijaitsee Aurinkotien pohjoispuolella Soinistentien ja Nuhjalantien välissä. Naapurikaupunginosia ovat Ruona-Pirttiluoto, Lietsala, Luikkio, Soininen ja Karvetti.

Taimon eteläosassa Nuhjalantien varrella on pieni ostoskeskus, jossa on Sale sekä ravintola. Ostoskeskuksessa oli ennen Naantalin toinen posti, mutta sen palvelut siirrettiin kaupungin keskustaan. Ostoskeskus palvelee erityisesti viereistä Nuhjalan kerrostaloaluetta. Taimossa on kolme päiväkotia, ja lisäksi viereisessä Luikkion kaupunginosassa toimii Taimon ala-aste ja Lietsalan kaupunginosassa Suopellon yläaste.
Kynnys (järjestö)

**Kynnys ry** on suomalainen vammaisten kansalais- ja ihmisoikeusjärjestö, joka on perustettu vuonna 1973. Järjestöön kuuluu eri tavoin vammaisia ihmisiä. Kalle Könkkölä oli ennen kuolemaansa järjeston toiminnanjohtaja. Amu Urhonen on toiminut järjestön puheenjohtajana.

## Aiheesta muualla
* Kynnyksen kotisivut