open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Telesur

**Telesur** (, "etelä") on latinalaisamerikkalainen televisiokanava, joka aloitti toimintansa heinäkuussa 2005. Sen kotipaikka on Venezuelan pääkaupunki Caracas. Vasemmistoa edustava presidentti Hugo Chávez halusi luoda kanavasta kilpailijan yhdysvaltalaiselle CNN:lle, joka on ollut hallitseva televisiokanava Etelä-Amerikassa. Telesurin avajaisissa Venezuelan viestintäministeri Andrés Izarra kutsui uutta kanavaa ”anti-imperialistiseksi aloitteeksi kulttuuri-imperialismia vastaan". Oman ilmoituksensa mukaan kanava tekee uutisia "Latinalaisen Amerikan perspektiivistä".

## Alkuvaiheet
Telesur aloitti lähetykset 24. kesäkuuta 2005, joka oli eteläamerikkalaisen vapaustaistelijan, Simón Bolívarin, 222-vuotissyntymäpäivä. Kesällä 2005 kanava tarjosi päivittäin ohjelmaa noin neljän tunnin ajan. Sisältönä olivat uutiset, dokumentit ja eteläamerikkalaiset elokuvat. On kuitenkin luvattu, että kanava lähettäisi ohjelmaa kokopäiväisesti syksystä 2005 lähtien. Uutisoinnissa on ollut havaittavissa vasemmistolainen Chávezia myötäilevä ennakkoasenne varsinkin Venezuelaa koskevassa sisällössä.

Kipinäksi Telesurin perustamiselle on toisinaan mainittu Al Jazeeran menestys, josta Telesur haki inspiraatiota. Alkuvaiheessa Telesurin suurimmaksi haasteeksi katsottiin olevan se, että Etelä-Amerikan mediamarkkinat olivat melko kyllästetyt ja maanosan väestöstä vain 5 % seurasi valtio-omisteisia televisiokanavia.

Englanninkieliset lähetykset aloitettiin vuonna 2014.

## Omistajat ja riippumattomuus
Kanavan alkuperäiset omistajat olivat Venezuelan, Kuuban, Nicaraguan, Argentiinan, Bolivian ja Uruguayn hallitukset. Suurimman osan rahoituksesta hoiti kuitenkin Chávezin hallitus Venezuelassa.

Telesurin osakkeista 51 prosenttia on Venezuelan valtion omistuksessa. Argentiinan osuus kanavayhtiön osakkeista on 20 prosenttia, Kuuban 19 ja Uruguayn 10 prosenttia. Myös nämä maat osallistuvat Telesurin ohjelmatarjonnan tuottamiseen ja logistiikan järjestämiseen. Lisäksi Venezuela on tukenut kanavaa 10 miljoonan dollarin edestä ja antanut tekniikkaa sen käyttöön.

Vuonna 2016 Argentiina lakkasi sponsoroimasta kanavaa, koska maan vastavalittu presidentti Mauricio Macri kyseenalaisti Venezuelan ihmisoikeustilanteen. Vastavetona Telesur syytti Macrin hallintoa sensuurista. Uruguay lakkasi sponsoroimasta kanavaa vuonna 2020, kun maan uusi hallitus päätti pitää maan poliittisiin ideologioihin perustuvien liittojen ulkopuolella.

Yhdysvalloissa Telesur-kanavahankkeen seurauksena saatiin edustajainhuoneessa läpi lakiehdotus, jossa mainitaan Yhdysvaltojen ryhtyvän lähettämään Venezuelaan omia ”objektiivisia radio- ja televisio-ohjelmiaan”. Telesurin puolestaan väitettiin olevan antiamerikkalainen. 

## Lehdet

"Telesur saattaa selättää CNN:n ykköslähteenä" (Journalisti 5.8.2005)

## Lähteet

## Aiheesta muualla

*Telesur 
*teleSURradio, päivittäinen uutislähetys selaimessa tai MP3
Marshall Jefferson

**Marshall Jefferson** (s. 19. syyskuuta 1959 Chicago, Illinois) on yhdysvaltalainen tuottaja ja DJ. Hän on yksi house-musiikin alullepanijoita ja uranuurtajia. Jefferson on tuottanut lukuisia hittejä, nimekkäimpänä ehkä vuonna 1986 julkaistu "Move Your Body".

Jefferson oli nuoruudessa kiinnostunut lähinnä hard rockista ja sen kaltaisesta musiikista. Vuoden 1983 aikana hänen ystävät veivät Jeffersonin Chicagon Music Box -klubiin, missä hän ensimmäisen kerran kuuli DJ Ron Hardyn soittavan valtavirrasta poikkeavaa diskoa ja housea. Jefferson halusi itsekin alkaa tehdä housea ja osti syntetisaattorin, sekvensserin ja muita tarvittavia laitteita. Ron Hardy kuuli Jeffersonin tekemiä kappaleita ja alkoi soittaa niitä klubilla. Jefferson sai julkaistua useita nyt klassikoksi nousseita kappaleitaan lähinnä Trax Records -levy-yhtiön kautta.

Vuonna 1987 Jefferson tuotti acid house -innostuksen aloittaneen Phuturen kappaleen "Acid Trax". Tuolla kappaleella käytettiin todennäköisesti ensimmäistä kertaa Rolandin TB-303-bassosyntetisaattoria dance-/house-tyylisessä musiikissa.

1990-luvulla Jefferson aloitti DJ-keikkojen teon sekä Yhdysvalloissa että Euroopassa vieraillen myös Suomessa. Hän jatkaa edelleen säveltämistä, tuottamista ja DJ-keikkojen tekemistä.

## Aiheesta muualla
* 
* Marshall Jefferson Discogs-sivustolla
Schwarzwald

**Schwarzwald** (”Mustametsä”) on vuoristoalue Saksan lounaisosassa Baden-Württembergin osavaltiossa. Alue on noin 6&nbsp;000 neliökilometrin laajuinen, 160 kilometriä pitkä pohjois–eteläsuunnassa ja noin 15–40 kilometrin levyinen. Se saa alkunsa pohjoisessa Karlsruhen kaupungin itäpuolelta ja ulottuu etelässä lähes Sveitsin rajalle Reinjoen yläjuoksulle. Vuoristo on saanut nimensä laajoista havumetsistä. Tärkeimpiin kaupunkeihin kuuluvat Freiburg im Breisgau ja Offenburg.

Schwarzwaldin korkein huippu on Feldberg, joka nousee 1&nbsp;493 metrin korkeudelle merenpinnasta. Muita merkittäviä huippuja ovat Herzogenhorn ja Blössling. Syvä Kinziglaakso jakaa vuoriston pohjois- ja eteläosiin, ja korkeimmat vuoret sijaitsevat eteläosassa. Tonava- ja Neckarjoet saavat alkunsa Schwarzwaldista. Sen länsipuolella virtaa Rein, jonka takana Ranskassa kohoavat Vogeesit muodostavat sille vastaparin. Reinin puoleiset länsirinteet ovat jyrkkiä, itärinteet loivempia.

Schwarzwaldin laaksojen ilmasto on leuto, ja sen alarinteillä kasvaa havupuiden sijaan tammi- ja pyökkimetsiä. Alueen perinteisiä elinkeinoja ovat metsätalous sekä kellojen ja soitinten valmistus, mutta nykyään siellä harjoitetaan myös elektroniikan ja hienomekaniikan tuotantoa. Se tunnetaan myös talviurheilu- ja kylpyläalueena. Merkittäviä kylpyläpaikkakuntia ovat Baden-Baden ja Wildbad.

## Lähteet

## Kirjallisuutta
* Arttu Käyhkö: *Schwarzwald*, Kustantaja Myllymäki, 2019. 

## Aiheesta muualla

*Schwarzwaldin matkailusivut
Tornipöllöt

**Tornipöllöt** (Tytonidae) on pöllöjen ohella toinen pöllölintujen heimoista. Ne ovat keskikokoisia tai suurehkoja lintuja, joilla on suuri pää ja sydämenmuotoiset kasvot. Niiden lajimäärässä on eri lähteiden mukaan hajontaa. BirdLife Suomen listauksessa heimoon kuuluu 19 lajia.

**Suku [[Tornipöllöt (suku)|tornipöllöt]]** (*Tyto*)

* Aasianruohopöllö (*Tyto longimembris*)
* Afrikanruohopöllö (*Tyto capensis*)
* Celebesintornipöllö (*Tyto rosenbergii*)
* Hispaniolantornipöllö (*Tyto glaucops*)
* Madagaskarintornipöllö (*Tyto soumagnei*)
* Minahassantornipöllö (*Tyto inexspectata*)
* Naamiotornipöllö (*Tyto novaehollandiae*)
* Nokipöllö (*Tyto tenebricosa*)
* Pikkunokipöllö (*Tyto multipunctata*)
* Sulantornipöllö (*Tyto nigrobrunnea*)
* Tornipöllö (*Tyto alba*)
* Täplätornipöllö (*Tyto aurantia*)
* Andamaanientornipöllö (*Tyto deroepstorffi*), pidetään usein tornipöllön alalajina
* Manusintornipöllö (*Tyto manusi*), yhdistetty naamiotornipöllöön
* Tasmaniantornipöllö (*Tyto castanops*), pidetään usein naamiotornipöllön alalajina
* Tenimberintornipöllö (*Tyto sororcula*), yhdistetty naamiotornipöllöön
* Vaaleatornipöllö (*Tyto delicatula*), pidetään usein tornipöllön alalajina.
* *[[Tyto almae]]*

**Suku [[viitapöllöt]]** (*Phodilus*)
* *[[Phodilus assimilis]]*
* viitapöllö (*Phodilus badius*)
* afrikanviitapöllö (*Phodilus prigoginei*) – sijoitetaan toisinaan sukuun *Tyto*

## Lähteet
*

### Viitteet
Polabi

**Polabi** on 1700-luvulla sukupuuttoon kuollut slaavilainen kieli, jonka puhujat asuivat Keski-Euroopassa Elben (slaav. Labe), Oderin ja Itämeren välisellä alueella. Suurimman vaikutuksensa polabit saivat 800-luvulla.

## Katso myös
* Vendit
* Sorbit
* Sorbi
Moonwalk

**Moonwalk** () on yksi sliding-tanssitekniikan liikkeistä. Oikealta nimeltään moonwalk on **backslide**. Backslidessa tanssija näyttää kävelevän eteenpäin, mutta liukuu taaksepäin kuin liukuhihnalla. Tanssitekniikka tuli suuren yleisön tietoisuuteen, kun Michael Jackson esitti sen kappaleensa Billie Jean aikana 25. maaliskuuta 1983 televisio-ohjelmassa *Motown 25: Yesterday, Today, Forever*. Moonwalkista tulikin yksi hänen ”tavaramerkeistään”. Sittemmin moonwalkista on tullut yksi maailman tunnetuimmista tanssiliikkeistä. Kyseistä tanssitekniikkaa käytetään tanssilajissa popping.
Urofilia

**Urofilia** (myös *kultainen suihku*, *kultasuihku*) on virtsan käyttämistä seksuaalisen mielihyvän tuottamiseen.

Mielihyvää voi saada esimerkiksi virtsaamalla ulkotiloissa, virtsaamalla tai saamalla virtsaa omalle keholleen, nähdessään virtsaamista tai juomalla virtsaa. Siihen voi liittyä myös vaatteisiin liittyvä fetissi, housujensa tai alushousujen kastelu.

## Katso myös
*Omorashi
*Virtsaterapia

## Lähteet
Suuri moraalioppi

**Suuri moraalioppi** (; ) on etiikkaa käsittelevä teos, joka on yleisesti pantu Aristoteleen nimiin. Jotkut tutkijat epäilevät, ettei Aristoteles ole teoksen kirjoittaja, vaan että sen kirjoittivat hänen oppilaansa. Muun muassa J. L. Ackrill on kuitenkin vakuuttunut siitä, että teos on Aristoteleen.

Joka tapauksessa teosta pidetään selvästi epäkypsempänä kuin Aristoteleen *[[Nikomakhoksen etiikka]]a*.
Teoksessa selvitetään erityisesti oikeudenmukaisen käsitettä ja siihen liittyviä seikkoja. Kirjoittaja jakaa asiat oikeudenmukaisiin joko luonnon mukaan tai lain mukaan. Luonnollisetkin asiat voivat kuitenkin muuttua, joten samoin luonnollinen oikeudenmukaisuus voi muuttua ajan myötä.

## Kirjallisuutta

* Aristotle: *Magna Moralia*. Teoksessa  Kreikankielinen alkuteksti ja englanninkielinen käännös.
Eudemoksen etiikka

**Eudemoksen etiikka** (; ) on yksi Aristoteleen etiikan alan teoksista. Se keskittyy sellaiseen etiikkaan, joka perustuu onnellisuudesta nauttimiseen ihmisen lopullisena päämääränä. Teosta on muokannut Aristoteleen oppilas Eudemos, ja se on siksi nimetty hänen mukaansa.

Eudemoksen etiikan kirjat IV–VI muodostavat myös *[[Nikomakhoksen etiikka|Nikomakhoksen etiikan]]* kirjat V–VII.

## Lainauksia

* ”Jokaisen, joka pystyy elämään oman järkensä valintojen mukaan, pitäisi laatia itselleen jokin hyvän elämän malli, johon hän kaikissa teoissaan tähtää, sillä jos sellainen puuttuu, hänen elämänsä ei voi olla järkevää eikä hyvää.” (*Eudemoksen etiikka* I:2)

## Kirjallisuutta

* Aristotle: *Eudemian Ethics*. Teoksessa  Kreikankielinen alkuteksti ja englanninkielinen käännös.
*  Kreikankielinen alkuteksti.

## Aiheesta muualla

* Aristotle: ''Eudemian Ethics''. Perseus.
Laura Närhi

**Laura Närhi** (s. 19. tammikuuta 1978 Kirkkonummi) on suomalainen laulaja. Soolouraansa lisäksi Närhi esiintyy Kemopetrol-yhtyeen laulusolistina. Hänen tunnettuja kappaleitaan ovat muun muassa ”Kuutamolla (Se ei mee pois)”, ”Tämä on totta”, ”Mä annan sut pois” ja ”Siskoni”.

## Ura
Laura Närhi tuli tunnetuksi vuonna 1998 aloittaneen Kemopetrol-yhtyeen laulusolistina. Vuonna 2002 Närhi esitti suureksi radiohitiksi muodostuneen *[[Kuutamolla (elokuva)|Kuutamolla]]* -elokuvan tunnuskappaleen ”Kuutamolla (Se ei mee pois)”. Kemopetrol jäi tauolle vuonna 2007, jonka jälkeen Närhi alkoi työstää ensimmäistä sooloalbumiaan, *[[Suuri sydän]]*, joka julkaistiin elokuussa 2010. Albumia on myyty yli platinalevyrajan. Albumilta hiteiksi nousivat kappaleet ”Tämä on totta” sekä ”Mä annan sut pois”, jotka molemmat myivät kultaa.

Syyskuussa 2011 Kemopetrol julkaisi uuden albumin, *[[A Song & A Reason]]*. Vielä saman vuoden lopussa Närhi julkaisi uuden soolosinglen, Tehosekoitin-yhtyeen levyttämästä ”Hetken tie on kevyt” -kappaleesta tehdyn coverin, joka oli vuonna 2012 ensi-iltansa saaneen *[[Vuosaari (elokuva)|Vuosaari]]*-elokuvan tunnuskappale. Kappale nousi sekä single- että latauslistan ensimmäiselle sijalle ja oli parhaimmillaan Suomen neljänneksi soitetuin radiokappale.

Närhi julkaisi toisen sooloalbuminsa *[[Tuhlari]]* lokakuussa 2012. Albumi myi kultalevyyn oikeuttavan määrän neljässä päivässä. Albumia on myyty yli 16&nbsp;000 kappaletta. Syksyllä 2013 Närhi oli myös yksi *[[Vain elämää (televisiosarja)|Vain elämää]]* -televisiosarjan toisen tuotantokauden artisteista.

Helmikuussa 2016 Närhi julkaisi uuden singlen, ”Supersankari”. Kappaleen kerrottiin olevan ensimmäinen single Närhen vielä saman vuoden aikana julkaistavalta kolmannelta sooloalbumilta. Lopulta kolmas albumi julkaistiin vasta marraskuussa 2020 ja ”Supersankari”-kappale oli mukana vain CD-version bonusraitana.

Keväällä 2025 Närhi solmi levytyssopimuksen Kaiku Entertainmentin kanssa ja julkaisi  ”Omenankukkia”-singlen.

## Perhe
Laura Närhen isä on muusikko-säveltäjä Seppo Närhi. Hänen äitinsä on Suomessa toimineen BMG-levy-yhtiön entinen toimitusjohtaja Maija Kuusi ja isäpuoli säveltäjä-tuottaja Kim Kuusi. 

Närhi oli vuosina 2011–2014 naimisissa muun muassa musiikkivideo-ohjaajana työskentelevän Pekka Haran kanssa. Närhellä on vuonna 2014 syntynyt tytär.

## Julkaisut

*
*
*

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Laura Närhen viralliset kotisivut
Ateenan valtiomuoto (Aristoteles)

**Ateenan valtiomuoto** () on Aristoteleen nimiin laitettu ja joko Aristoteleen tai jonkun hänen oppilaansa kirjoittama tutkielma, joka käsittelee antiikin Ateenan valtiomuotoa ja sen historiaa.

## Historia

Aristoteleen teos oli todennäköisesti osa hänen peripateettisen koulunsa kokoelmaa *[[158 kaupungin valtiomuodot|158 kaupungin kansanvaltaiset, harvainvaltaiset, parhaidenvaltaiset ja tyranninvaltaiset valtiomuodot lajeittain]]*. Kokoelma käsitti laajan aineiston antiikin aikaisten kaupunkivaltioiden valtiomuodoista. Se mainitaan muun muassa Diogenes Laertioksen antamassa Aristoteleen teosluettelossa.

Teoksen on kirjoittanut joko Aristoteles tai joku peripateettisen koulukunnan oppilas hänen ohjauksessaan. Tutkielma on sisältönsä perusteella ajoitettu vuosien 328 ja 325 eaa. välille.

Aristoteleen teos on ainutkertainen sikäli, että se ei ole osa alkuperäistä Aristoteleen teosten kokoelmaa *[[Aristoteles#Corpus Aristotelicum|Corpus Aristotelicumia]]*. Teos oli kateissa, kunnes amerikkalainen lähetyssaarnaaja löysi sen Egyptistä vuonna 1890. Myöhemmin samana vuonna British Museum hankki teoksen.

## Sisältö
Teoksen alkuosa on kadonnut. Siitä tunnetaan joitakin katkelmia ennen kaikkea Herakleides Pontoslaisen teoksesta tekemästä lyhennelmästä.

Säilynyt osa on jaettu 69 lukuun. Se voidaan jakaa kahteen osaan. Ensimmäisessä esitetään Ateenan perustuslain historia vuoteen 403 eaa. saakka. Toisessa osassa esitetään Ateenan perustuslaki sellaisena, kuin se oli tutkielman kirjoitusajankohtana.

Ensimmäinen osa alkaa Kylonin ajoista ja etenee tämän jälkeen Soloniin sekä Peisistratoksen suvun tyranniaan. Tämän jälkeen selvitetään Kleistheneen tekemiä uudistuksia, Ateenan demokratiaa sekä sen välillä tapahtuneita syrjäyttämisiä (nk. neljänsadan oligarkian, viidentuhannen oligarkian, kolmenkymmenen tyrannin sekä kymmenen tyrannin ajat). Osa päättyy yhteenvetoon valtiomuodon historiallisesta kehityksestä.

Toinen osa käsittelee muun muassa kansalaisuutta koskevaa kirjanpitoa, virkatehtäviä, neuvostoa (bule), arkontteja, sotilaskomentajia sekä oikeusistuimia.

## Lähteet

## Kirjallisuutta
### Käännöksiä ja tekstilaitoksia
* Aristotle: *Athenian Constitution*. Teoksessa  Kreikankielinen alkuteksti ja englanninkielinen käännös.
*  Kreikankielinen alkuteksti.

### Muuta kirjallisuutta
* 
* 
* 

## Aiheesta muualla

* Aristotle: *[http://etext.library.adelaide.edu.au/a/a8/athenian.html The Athenian Constitution] *, käännös Frederic G. Kenyon 
* Aristotle: *[http://www.perseus.tufts.edu/hopper/text?doc=Perseus:text:1999.01.0046 The Athenian Constitution]*, käännös Harris Rackham  
* Aristotle: *[http://www.archive.org/stream/athenianconstitu00arisuoft#page/n9/mode/2up The Athenian Constitution]*, käännös Harris Rackham
Jusuf Habibie

**Bacharuddin Jusuf Habibie** (25. kesäkuuta 1936 Parepare – 11. syyskuuta 2019) oli indonesialainen poliitikko ja insinööri. Hänestä tuli Indonesian presidentti Suharton erottua tehtävästä vuonna 1998. Hän oli presidenttinä vuoteen 1999.

## Lähteet
Abdurrahman Wahid

**Abdurrahman Wahid** (7. syyskuuta 1940 Jombang, Itä-Jaava – 30. joulukuuta 2009 Jakarta, Indonesia) oli indonesialainen poliitikko. Hän oli maan presidenttinä vuosina 1999–2001. Hänen presidenttikautensa päättyi vuonna 2001, jolloin maan kansalliskokous erotti hänet äänestyksellä kesken kauden, koska hänen sanottiin rikkoneen valtiovallan määräyksiä vastaan. Hänen tilalleen nimitettiin varapresidentti Megawati Sukarnoputri. Wahidia syytettiin korruptiosta ja kyvyttömyydestä.

Wahidin vasemman silmän verkkokalvo vammautui vuonna 1978 liikenneonnettomuudessa eikä koskaan palautunut ennalleen. 1990-luvulla myös oikea silmä alkoi sokeutua, kakkostyypin diabeteksen takia. Hän selvisi tammikuussa 1998 saamastaan aivohalvauksesta.

Wahid eli Sinta Nuriyahin kanssa avioliitossa, josta hänellä on neljä tytärtä. Hänen oli tarkoitus olla PKB-puolueensa presidenttiehdokkaana vuonna 2004. Syyskuussa 2006 hän ilmoitti olevansa valmis asettumaan ehdolle vuoden 2009 presidentinvaalissa.

## Lähteet
Endeavour

Avaruussukkula **Endeavour** (NASAn avaruussukkuloiden (*orbital vehicle*) luokituksessa **OV-105**) on NASAn käytöstä poistettu avaruussukkula. Muiden sukkuloiden varaosista rakennetun viidennen ja samalla viimeisen sukkulan Endeavourin tehtävänä oli korvata tuhoutunut avaruussukkula *[[Challenger]]*. Endeavourin ensilento STS-49 tapahtui 7. toukokuuta 1992. Monesti lykkääntynyt Endeavourin viimeinen lento STS-134 laukaistiin 16. toukokuuta 2011. Viimeinen lento laskeutui Kennedyn avaruuskeskukseen 1. kesäkuuta 2011.

Endeavour on nimetty brittiläisen tutkimusmatkailijan ja merenkävijän James Cookin ensimmäisen aluksen *[[HMS Endeavour]]in* mukaan. Apollo 15:n komentomoduulin nimi oli myös *Endeavour*. Viimeisen lennon jälkeen käytöstä poistettu Endeavour sijoitetaan *California Science Center* -tiedekeskukseen Los Angelesiin.

## Endeavourin lennot

## Fiktiota

Endeavour-sukkula esiintyi elokuvassa *[[Avaruuden vangit]]*, tosin virheellisesti nimellä Endeavor. Sukkula esiintyi myös elokuvassa *[[Ytimessä]]*, jossa se laskeutui vahingossa Los Angelesiin.

Elokuvassa *[[X-Men: Dark Phoenix]]* Ryhmä-X saa tehtävän lähteä avaruuteen pelastamaan pulaan joutunutta Endeavour-sukkulaa.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* NASA: Space Shuttle Overview: Endeavour (OV-105) 
* NASA: Space Shuttle Endeavour: A Lasting Legacy
Terhi Kokkonen

**Terhi Tuulikki Kokkonen** (s. 16. heinäkuuta 1974 Helsinki) on suomalainen laulaja ja sanoittaja. Hän oli Ultra Bra -yhtyeen jäsen vuosina 1995–2001. Vuodesta 2002 Kokkonen on ollut Scandinavian Music Group -yhtyeen laulusolisti ja sanoittaja. 

Kokkonen kirjoitti ylioppilaaksi Kallion lukiosta vuonna 1993. Vuonna 2005 hän aloitti dramaturgian opinnot Teatterikorkeakoulussa. Syksyllä 2008 hän suoritti teatteritaiteen kandidaatin alemman korkeakoulututkinnon ja myöhemmin hän opiskeli Aalto-yliopiston elokuvataiteen ja lavastustaiteen laitoksella käsikirjoittamista ja elokuvaleikkausta.  Aiemmin Kokkonen on opiskellut muun muassa teologiaa. Hän harrastaa valokuvausta.

Kokkosen esikoisnäytelmä *Norsunluunokkainen tikka* ilmestyi joulukuussa 2008 Teatterikorkeakoulun ja Kirja kerrallaan -kustantamon Teatteri-sarjassa. Hän on myös toiminut *[[MeNaiset]]*-lehden kolumnistina.

Kokkonen osallistui vuoden 2018 Nelonen-kanavan Vain elämää -tv-sarjaan, joka kuvattiin alkuvuodesta 2018 Espanjassa, mutta hänet jouduttiin lähettämään sieltä kesken kuvauksien kotiin.

Kokkoselta ilmestyi syksyllä 2020 Otavan kustantama fiktiivinen trilleriromaani nimeltään *Rajamaa*. Kokkonen sai teoksesta Helsingin Sanomien kirjallisuuspalkinnon samana vuonna. Vuonna 2022 SF Studios osti kirjan elokuvaoikeudet ja kiinnitti elokuvan ohjaajaksi Pihla Viitalan.

Kokkoselta on julkaistu yhdessä Mikko von Hertzenin kanssa singlen "Lupaus" vuonna 1999. Vuonna 2005 häneltä julkaistiin promootiosingle "Onnenvarjot" samannimisestä elokuvasta. Yhdessä Kerkko Koskisen kanssa Kokkoselta julkaistiin single "Uuden ajan kynnyksellä" vuonna 2006. Kokkonen vierailee laulajana Maj Karman kappaleella "Homma" vuonna 1998 ja taustalaulajana Irina Milanin kappaleella "Yö on rakkauden maa (kaikkien aikojen euroviisu)" (1999). 

## Yksityiselämä
Kokkosella oli pitkäaikainen seurustelusuhde bänditoverinsa Joel Melasniemen kanssa. Kokkonen oli vuosina 2008–2013 parisuhteessa dokumenttiohjaaja Arto Halosen kanssa, ja heillä on keväällä 2010 syntynyt lapsi. Vuonna 2016 Terhi avioitui sisustussuunnittelija Markus Viiperin kanssa.  He erosivat vuonna 2025.

Kokkosen pikkusisko Pauliina Kokkonen toimii Scandinavian Music Groupin taustalaulajana. Kokkosen isosisko on näyttelijä Minna Puolanto.

## Lähteet
Joutsan seutukunta

**Joutsan seutukunta** (vuoteen 2004 Kaakkoisen Keski-Suomen seutukunta) on yksi Suomen seutukunnista. Keski-Suomen maakunnassa. Siihen kuuluu kaksi kuntaa, Joutsa ja Luhanka. Euroopan unionin alueluokitusjärjestelmässä sen  LAU 1 (NUTS 4) -numero on 132. Seutukunta on väkiluvultaan Manner-Suomen pienin ja koko Suomen toiseksi pienin Ålands skärgårdin jälkeen.

## Kunnat

## Historia
* 1. tammikuuta 2004 seutukunta vaihtoi nimensä Kaakkoisen Keski-Suomen seutukunnasta Joutsan seutukunnaksi. Hankasalmi ja Toivakka siirtyivät Jyväskylän seutukuntaan.
* 1. tammikuuta 2008 Leivonmäki liittyi Joutsaan.

## Väestönkehitys
Seuraavassa kuvaajassa on esitetty seutukunnan väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1980 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2013 tilanteen mukainen.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Joutsan seutu - Joutsan, Leivonmäen ja Luhangan paikallislehti
** Joutsan kunnan kotisivut
** Luhangan kunnan kotisivut
Jämsän seutukunta

**Jämsän seutukunta** on yksi Suomen seutukunnista. Se sijaitsee Keski-Suomen maakunnassa. Euroopan unionin alueluokitus&shy;järjestelmässä sen LAU 1 (NUTS 4) -numero on 134. Vuoden 2009 alusta lähtien seutukunnassa oli kaksi kuntaa, kun Jämsä ja Jämsänkoski liittyivät vuoden alussa Jämsän kaupungiksi. Kuhmoisten kunta siirtyi 2021 osaksi Pirkanmaan maakuntaa, joten seutukuntaan kuuluu ainoastaan Jämsän kaupunki ja se on Mariehamns stadin ja Kouvolan seutukunnan ohella ainoa yhden kunnan seutukunta. 

## Kunnat

## Historia
*1. tammikuuta 2001 Koillis-Pirkanmaan seutukuntaan kuulunut Kuoreveden kunta liitettiin Jämsän kaupunkiin.
*1. tammikuuta 2004 Korpilahti siirtyi Jämsän seutukunnasta Jyväskylän seutukuntaan.
*1. tammikuuta 2007 Längelmäen kunta lakkautettiin ja osa alueista liitettiin Jämsän kaupunkiin. Längelmäki sijaitsi Ylä-Pirkanmaan seutukunnassa.
*1. tammikuuta 2009 Jämsän ja Jämsänkosken kaupungit lakkautettiin ja perustettiin uusi Jämsän kaupunki.
*1. tammikuuta 2021 Kuhmoinen siirtyi Pirkanmaan maakuntaan ja Tampereen seutukuntaan, jolloin Jämsä jäi seutukunnan ainoaksi kunnaksi.

## Väestönkehitys
Seuraavassa kuvaajassa on esitetty seutukunnan väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1980 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2013 tilanteen mukainen. Kahtia jaetun Längelmäen kunnan väestö on kuitenkin vuosina 1980–2005 laskettu kokonaan mukaan Jämsän seutukunnan lukuihin.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Jämsek - Jämsän Seutukunnan Kehitys Oy
** Jämsän kaupungin kotisivut
* Museo24 virtuaalimuseo
Keuruun seutukunta

**Keuruun seutukunta** on yksi Suomen seutukunnista. Se sijaitsee Keski-Suomen maakunnassa. Siihen kuuluu kaksi kuntaa, ja Euroopan unionin alueluokitus&shy;järjestelmässä sen LAU 1 (NUTS 4) -numero on 133.

## Kunnat

## Historia

* 1.1.2001 Uurainen siirtyi Jyväskylän seutukuntaan.
* 1.1.2004 Petäjävesi siirtyi Jyväskylän seutukuntaan.

## Väestönkehitys
Seuraavassa kuvaajassa on esitetty seutukunnan väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1980 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2013 tilanteen mukainen.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Keuruun kaupungin kotisivut
* Multian kunnan kotisivut
Kaustisen seutukunta

**Kaustisen seutukunta** on yksi Suomen seutukunnista. Se sijaitsee Keski-Pohjanmaan maakunnassa. Siihen kuuluu kuusi kuntaa, ja Euroopan unionin alueluokitus&shy;järjestelmässä sen LAU 1 (NUTS 4) -numero on 161.

## Kunnat

## Historia
* 1. tammikuuta 2009 Ullava jätti seutukunnan liityttyään Kokkolaan.

## Väestönkehitys
Seuraavassa kuvaajassa on esitetty seutukunnan väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1980 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2017 tilanteen mukainen.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Kaustisen seutukunnan portaali
** Halsuan kunnan kotisivut
** Kaustisen kunnan kotisivut
** Lestijärven kunnan kotisivut
** Perhon kunnan kotisivut
** Toholammin kunnan kotisivut
** Vetelin kunnan kotisivut
Kokkolan seutukunta

**Kokkolan seutukunta** () on yksi Suomen seutukunnista. Se sijaitsee Keski-Pohjanmaan maakunnassa. Siihen kuuluu kaksi kuntaa, ja Euroopan unionin alueluokitusjärjestelmässä sen LAU 1 (NUTS 4) -numero on 162.

## Kunnat

## Historia
* 1. tammikuuta 2009 seutukunnasta Kälviä, Lohtaja ja Kaustisen seutukunnasta Ullava liittyivät Kokkolaan.
* 1. tammikuuta 2010 Himanka jätti seutukunnan liityttyään Kalajokeen.

## Väestönkehitys
Seuraavassa kuvaajassa on esitetty seutukunnan väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1980 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2017 tilanteen mukainen.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Kokkolan seutukunnan kotisivut 
** Kannuksen kaupungin kotisivut
** Kokkolan kaupungin kotisivut
Pohjois-Satakunnan seutukunta

**Pohjois-Satakunnan seutukunta** on yksi Suomen seutukunnista. Se sijaitsee Satakunnan maakunnassa. Siihen kuuluu neljä kuntaa, ja Euroopan unionin alueluokitusjärjestelmässä sen LAU 1 (NUTS 4) -numero on 044.

## Kunnat

## Historia
* 1. tammikuuta 2004 Merikarvia siirtyi Pohjois-Satakunnan seutukunnasta Porin seutukuntaan.
* 1. tammikuuta 2013 Kiikoinen jätti seutukunnan yhdistyessään Lounais-Pirkanmaan seutukuntaan kuuluvan Sastamalan kanssa.
* 1. tammikuuta 2015 Lavia jätti seutukunnan yhdistyessään Porin seutukuntaan kuuluvan Porin kanssa.
* 1. tammikuuta 2021 Honkajoki liittyi Kankaanpään kaupunkiin.

## Väestönkehitys
Seuraavassa kuvaajassa on esitetty seutukunnan väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1975 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2023 tilanteen mukainen.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Pohjois-Satakunnan kehittämiskeskus 
* Pohjois-Satakunta
** Jämijärven kunnan kotisivut
** Kankaanpään kaupungin kotisivut
** Karvian kunnan kotisivut
** Siikaisten kunnan kotisivut
Porin seutukunta

**Porin seutukunta** on yksi Suomen seutukunnista. Se sijaitsee Satakunnan maakunnassa. Siihen kuuluu kahdeksan kuntaa, ja Euroopan unionin alueluokitus&shy;järjestelmässä sen LAU 1 (NUTS 4) -numero on 043. Porin seutukunnassa asuu noin  henkilöä. 

## Kunnat

## Historia
* 1. tammikuuta 2000 - Ulvila muuttui kaupungiksi.
* 1. tammikuuta 2004 - Merikarvia siirtyi Pohjois-Satakunnan seutukunnasta Porin seutukuntaan. Lisäksi Kaakkois-Satakunnan seutukunta lakkautettiin, josta Porin seutukuntaan siirtyivät Huittinen, Kokemäki, Punkalaidun ja Vampula.
* 1. tammikuuta 2005 - Kullaan kunta liittyi Ulvilan kaupunkiin. Punkalaidun siirtyi Porin seutukunnasta Lounais-Pirkanmaan seutukuntaan.
* 1. tammikuuta 2009 - Vampulan kunta liittyi Huittisten kaupunkiin.
* 1. tammikuuta 2010 - Noormarkun kunta liittyi Porin kaupunkiin.
* 1. tammikuuta 2015 - Lavian kunta siirtyi Pohjois-Satakunnan seutukunnasta Porin seutukuntaan ja liittyi Porin kaupunkiin.
* 1. tammikuuta 2017 - Luvia jätti seutukunnan liityttyään Rauman seutukuntaan kuuluvaan Eurajoen kuntaan.

## Väestönkehitys
Seuraavassa kuvaajassa on esitetty seutukunnan väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1975 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2023 tilanteen mukainen.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Porin seutu &mdash; Karhukunnat 
** Harjavallan kaupungin kotisivut
** Huittisten kaupungin kotisivut
** Kokemäen kaupungin kotisivut
** Merikarvian kunnan kotisivut
** Nakkilan kunnan kotisivut
** Pomarkun kunnan kotisivut
** Porin kaupungin kotisivut
** Ulvilan kaupungin kotisivut
Rauman seutukunta

**Rauman seutukunta** on Rauman ja lähikuntien muodostama talousalue Satakunnan maakunnassa. Se on yksi Suomen seutukunnista ja sen EU:n alueluokittelun mukainen LAU 1 -numero on 041. 
Seutukuntaan kuuluu neljä kuntaa, joiden alueella oli   asukasta.

## Rauman murre
Raumalla ja sen lähialueilla puhutaan erikoista murretta, "rauman giältä". Murre kuuluu lounaismurteiden ryhmään. Murteen on kirjalliseen muotoon siirtänyt Hj. Nortamo teoksissaan.

## Kunnat

## Kuntaliitokset
* 1. tammikuuta 2004 Köyliö ja Säkylä siirtyivät Rauman seutukuntaan lakkautetusta Kaakkois-Satakunnan seutukunnasta.
* 1. tammikuuta 2007 Kodisjoki liittyi Raumaan.
* 1. tammikuuta 2009 Kiukainen liittyi Euraan ja Lappi liittyi Rauman kaupunkiin.
* 1. tammikuuta 2016 Köyliö liittyi Säkylään.
* 1. tammikuuta 2017 Luvia Porin seutukunnasta liittyi Eurajokeen.

## Väestönkehitys
Seuraavassa kuvaajassa on esitetty seutukunnan väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1975 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2023 tilanteen mukainen.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Rauman seutu 
** Euran kunnan kotisivut
** Eurajoen kunnan kotisivut
** Rauman kaupungin kotisivut
** Säkylän kunnan kotisivut
* Alueen sanomalehdet
** Länsi-Suomi
** Alasatakunta
** Uusi Rauma
Rituaali

**Rituaali** tarkoittaa uskonnollisen toimituksen tai muun juhlamenon vakiintunutta suoritustapaa tai tällaista toimitusta, varsinkin palvontamenoja. Usein sanoja *[[riitti]]* ja *rituaali* käytetään synonyymeinä. Rituaalit on usein jaettu niiden tehtävän mukaan siirtymäriitteihin, kalenteririitteihin ja kriisiriitteihin. Esimerkiksi syntymään, häihin ja kuolemaan on liitetty siirtymäriittejä. Riitti ja rituaali ovat keskeisiä käsitteitä antropologiassa ja uskontotieteessä. Kulttuurisia rituaaleja voidaan pitää uskonnollisina, kun niihin liittyy yliluonnollinen toimija, esimerkiksi rukouksessa.

## Rituaalien luonne

Yhden selitysluokan mukaan rituaalien avulla esitetään näkemyksiä todellisuudesta ja maailman järjestyksestä. Toisen selitysluokan mukaan rituaalit ovat yhteisön arvojen symbolista ilmausta ja niiden välittämistä. Tähän luokkaan kuuluvat myös ne selitykset, joiden mukaan rituaalit palvelevat mekanismina, jolla säädellään yhteisön sosiaalista järjestystä ja luontosuhdetta. Ritualisoitunut käyttäytyminen on kaavamaista ja toistuvaa. Rituaaleista poikkeamista voidaan pitää vaarallisena. Yhteisöllistä rituaalia noudattavan yksilön usko voi vahvistua. Hän voi samalla osoittaa olevansa aidosti sitoutunut yhteiseen perinteeseen ja on luotettava yhteistyökumppani.

Uskonnon alueella rituaali toimii keinona erottaa pyhä ja arkipäiväinen eli profaani toisistaan ja siirtyä pyhän alueelle. Yliluonnollisia olentoja kuten jumalia ja henkiä lähestytään, torjutaan, lepytetään, palvotaan ja pyydetään avuksi yleensä rituaalisessa kontekstissa. Tällaisia rituaaleja ovat esimerkiksi uhraaminen, rukoilu tai jumalanpalvelus. Uskonnollisen järjestelmän julkinen näyttäytyminen tapahtuu erilaisten rituaalien kautta. Rituaalien tarkoituksena voi olla usein myös erilaisten siirtymävaiheiden merkitseminen. Tällaista voi olla esimerkiksi siirtymiset vuodenajasta tai ikäkaudesta toiseen.

Uskonnollisella rituaalilla on usein esikuva, joka toimii mallina rituaalin suorittamiselle. Tämä esikuva kerrotaan myytissä, joka sijoittuu mytologiseen alkuaikaan. Mircea Eliaden mukaan rituaali on siis todeksi tehtyä myyttiä. Tämän vuoksi esimerkiksi varhaiskantaisten uskontojen parannusrituaalissa samaani saattaa toistaa luomistapahtuman. Kristillisessä perinteessä ehtoollinen viittaa aina Jeesuksen asettamaan ehtoolliseen.

Valtiollisilla rituaaleilla selitetään, symboloidaan ja ylläpidetään poliittista valtaa ja yhteiskunnallista hierarkiaa. Tällaisia rituaaleja ovat esimerkiksi etikettisäännöt lähestyttäessä valtionjohtajia. Kansallisia rituaaleja ovat esimerkiksi kansallislaulun soittaminen tiettynä ajankohtana. Tällaiset rituaalit kiinnittyvät symboleihin, jotka informoivat katsojia ja kuulijoita tilaisuuteen kiinnittyvistä merkityksistä.

## Katso myös
* Juhla
* Jumalanpalvelus
* Kansalaisuskonto

## Lähteet

## Kirjallisuutta
* 
* 
*
Keski-Karjalan seutukunta

**Keski-Karjalan seutukunta** on yksi Suomen seutukunnista. Se sijaitsee Pohjois-Karjalan maakunnassa. Siihen kuuluu kolme kuntaa, ja Euroopan unionin alueluokitus&shy;järjestelmässä sen LAU 1 (NUTS 4) -numero on 124.

Keski-Karjalan seutukunnasta tuli anomuksestaan vuoden 2009 alusta äkillisen rakennemuutoksen alue, jona se oli vuoden 2010 loppuun. Uudelleen seutukunta joutui äkillisen rakennemuutoksen alueeksi syksyllä 2011.

## Kunnat

## Kuntamuutokset
* 1. tammikuuta 2005 seutukunnan kunnista Värtsilä liittyi Tohmajärven kuntaan
* 1. tammikuuta 2013 seutukunnan kunnista Kesälahti liittyi Kiteen kaupunkiin.

## Väestönkehitys
Seuraavassa kuvaajassa on esitetty seutukunnan väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1980 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2017 tilanteen mukainen.

## Katso myös
*Helli-liikelaitos
*Keski-Karjalan Kehitysyhtiö

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Keski-Karjalan seutukunnan kotisivut
** Kiteen kaupungin kotisivut
** Rääkkylän kunnan kotisivut
** Tohmajärven kunnan kotisivut
Kehys-Kainuun seutukunta

**Kehys-Kainuun seutukunta** on yksi Suomen seutukunnista. Se sijaitsee Kainuun maakunnassa. Siihen kuuluu neljä kuntaa, ja Euroopan unionin alueluokitus&shy;järjestelmässä sen LAU 1 (NUTS 4) -numero on 181.

## Kunnat

## Historia

* 1. tammikuuta 2001 Vaala siirtyi Kajaanin seutukuntaan.

## Väestönkehitys
Seuraavassa kuvaajassa on esitetty seutukunnan väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1980 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2023 tilanteen mukainen.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Hyrynsalmen kunnan kotisivut
* Kuhmon kaupungin kotisivut
* Puolangan kunnan kotisivut
* Suomussalmen kunnan kotisivut
Imatran seutukunta

**Imatran seutukunta** on yksi Suomen seutukunnista. Se sijaitsee Etelä-Karjalan maakunnassa. Siihen kuuluu neljä kuntaa, ja Euroopan unionin alueluokitus&shy;järjestelmässä sen LAU 1 (NUTS 4) -numero on 093.

## Kunnat

## Historia

1. tammikuuta 2005 Parikkala, Saari ja Uukuniemi yhdistyivät Parikkalan kunnaksi. Yhdistymisen jälkeen Parikkala olisi ollut Kärkikuntien seutukunnan ainoa kunta, mutta Kärkikuntien seutukunta lakkautettiin ja Parikkala siirtyi Imatran seutukuntaan.

## Väestönkehitys
Seuraavassa kuvaajassa on esitetty seutukunnan väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1980 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2013 tilanteen mukainen.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Imatran Seudun Kehitysyhtiö Oy
** Imatran kaupungin kotisivut
** Parikkalan kunnan kotisivut
** Rautjärven kunnan kotisivut
** Ruokolahden kunnan kotisivut
Lappeenrannan seutukunta

**Lappeenrannan seutukunta** on yksi Suomen seutukunnista. Se sijaitsee Etelä-Karjalan maakunnassa. Sen LAU 1 (NUTS 4) -numero on 091. Väestömäärä  oli  asukasta.

## Kunnat

## Historia
* 1. tammikuuta 1994 Suomi jaettiin seutukuntiin. Lappeenrannan seutukuntaan kuuluivat perustettaessa Joutsenon kunta ja Lappeenrannan kaupunki.
* 1. tammikuuta 2005 Joutseno muuttui kaupungiksi.
* 1. tammikuuta 2009 Länsi-Saimaan seutukunta liitettiin osaksi Lappeenrannan seutukuntaan, jolloin Lemi, Luumäki, Savitaipale, Suomenniemi, Taipalsaari ja Ylämaa siirtyivät osaksi seutukuntaa.
* 1. tammikuuta 2009 Joutsenon kaupunki liittyi osaksi Lappeenrannan kaupunkia.
* 1. tammikuuta 2010 Ylämaan kunta liittyi osaksi Lappeenrannan kaupunkia.
* 1. tammikuuta 2013 Suomenniemi jätti seutukunnan liityttyään Mikkelin seutukuntaan kuuluvaan Mikkelin kaupunkiin.

## Väestönkehitys
Seuraavassa kuvaajassa on esitetty seutukunnan väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1980 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2013 tilanteen mukainen.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Lappeenrannan kaupungin sivusto
* Lemin kunnan kotisivut
* Luumäen kunnan kotisivut
* Savitaipaleen kunnan kotisivut
* Suomenniemen kunnan kotisivut
* Taipalsaaren kunnan kotisivut
Länsi-Saimaan seutukunta

**Länsi-Saimaan seutukunta** oli yksi Suomen seutukunnista. Se sijaitsi Etelä-Suomen läänissä, Etelä-Karjalan maakunnassa. Kun seutukunta yhdistettiin vuoden 2009 alussa Lappeenrannan seutukuntaan, siihen kuului kuusi kuntaa, ja Euroopan unionin alueluokitus&shy;järjestelmässä sen LAU 1 (NUTS 4) -numero oli 092.

## Kunnat

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Lemin kunnan kotisivut
* Luumäen kunnan kotisivut
* Savitaipaleen kunnan kotisivut
* Suomenniemen kunnan kotisivut
* Taipalsaaren kunnan kotisivut
* Ylämaan kunnan kotisivut
Kotkan–Haminan seutukunta

**Kotkan–Haminan seutukunta** on yksi Suomen seutukunnista. Se sijaitsee Kymenlaakson maakunnassa. Siihen kuuluu viisi kuntaa, ja Euroopan unionin alueluokitusjärjestelmässä sen LAU 1 (NUTS 4) -numero on 082. Seutukunnan asukasluku oli  . Asukasluvultaan seutukunnan suurin kunta on Kotkan kaupunki. Vuoden 2019 lopussa seutukunnan asukkaista 90,9 prosenttia oli suomenkielisiä ja 1,1 prosenttia ruotsinkielisiä.

## Kunnat

## Historia

## Väestönkehitys
Seuraavassa kuvaajassa on esitetty seutukunnan väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1980 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2017 tilanteen mukainen.

## Katso myös

* Meri-Karjala

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* 
* 
* 
* 
*
Kouvolan seutukunta

**Kouvolan seutukunta** on yksi Suomen seutukunnista. Se sijaitsee Kymenlaakson maakunnassa. Kuntaliitosten 2009 ja Iitin maakunnanvaihdoksen 2021 myötä seutukuntaan kuuluu ainoastaan Kouvolan kaupunki ja se on Mariehamns stadin ja Jämsän seutukunnan ohella ainoa yhden kunnan seutukunta. Euroopan unionin alueluokitus&shy;järjestelmässä seutukunnan LAU 1 (NUTS 4) -numero on 081.

Kouvolan seutukunta on kokenut suuria muuttotappioita 1990-luvun jälkipuoliskolla ja 2000-luvulla. Seutukunnan asukasluku on ollut parhaimmillaan yli 102&nbsp;000. Kouvolan seudulla asukkaita on nyt  ().

## Kunnat

## Historia
* 1. tammikuuta 2009 seutukunnan kunnista Anjalankoski, Elimäki, Jaala, Kuusankoski, Kouvola ja Valkeala muodostui uusi kaupunki, jonka nimeksi tuli Kouvola.
* 1. tammikuuta 2021 Iitti siirtyi Päijät-Hämeen maakuntaan ja Lahden seutukuntaan, jolloin Kouvola jäi seutukunnan ainoaksi kunnaksi.

## Väestönkehitys
Seuraavassa kuvaajassa on esitetty seutukunnan väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1980 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2017 tilanteen mukainen.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Kouvolan seutukunnan kotisivut
* Kouvolan kaupungin kotisivut
Pielisen Karjalan seutukunta

**Pielisen Karjalan seutukunta** on yksi Suomen seutukunnista. Se sijaitsee Pohjois-Karjalan maakunnassa. Siihen kuuluu kaksi kuntaa (Lieksa ja Nurmes), ja Euroopan unionin alueluokitusjärjestelmässä sen LAU 1 (NUTS 4) -numero on 125.

## Kunnat

## Historia
* 1. tammikuuta 2010 Juuka siirtyi Joensuun  seutukuntaan.
* 1. tammikuuta 2020 seutukunnan kunnista Valtimo liittyi Nurmeksen kaupunkiin.

## Väestönkehitys
Seuraavassa kuvaajassa on esitetty seutukunnan väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1980 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2017 tilanteen mukainen.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Lieksan kaupungin kotisivut
* Nurmeksen kaupungin kotisivut
Heinolan seutukunta

**Heinolan seutukunta** (vuoteen 2001 Itä-Hämeen seutukunta) oli yksi Suomen seutukunnista. Se sijaitsi Etelä-Suomen läänissä, Päijät-Hämeen maakunnassa. Siihen kuului kolme kuntaa, ja Euroopan unionin alueluokitus&shy;järjestelmässä sen LAU 1 (NUTS 4) -numero oli 072. Asukasluku 31. joulukuuta 2009 oli 28&nbsp;153. Seutukunta lakkautettiin vuoden 2010 alussa, ja kaikki sen kunnat siirtyivät osaksi Lahden seutukuntaa.

Heinolan seutukunnasta tuli vuoden 2009 alussa anomuksestaan äkillisen rakennemuutoksen alue.

## Kunnat

## Historia
* 1. tammikuuta 1997 Heinolan maalaiskunta liitettiin Heinolan kaupunkiin.
* 1. tammikuuta 2010 Hartola, Heinola ja Sysmä siirtyivät Lahden seutukuntaan. Täten Heinolan seutukunta lakkasi olemasta.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Hartolan kunnan kotisivut
* Heinolan kaupungin kotisivut
* Sysmän kunnan kotisivut
Lahden seutukunta

**Lahden seutukunta** on yksi Suomen seutukunnista. Se käsittää Päijät-Hämeen maakunnan kokonaisuudessaan. Siihen kuuluu kymmenen kuntaa, ja Euroopan unionin alueluokitus&shy;järjestelmässä sen LAU 1 (NUTS 4) -numero on 071. Seutukunnan alueella asuu  henkilöä.

## Kunnat

## Historia
* 1. tammikuuta 1995 Koski Hl muutti nimensä Hämeenkoskeksi.
* 1. tammikuuta 2010 Heinola, Hartola ja Sysmä siirtyivät seutukuntaan lakkautetusta Heinolan seutukunnasta
* 1. tammikuuta 2011 Artjärven kunta liittyi Orimattilan kaupunkiin
* 1. tammikuuta 2016 Nastolan kunta liittyi Lahden kaupunkiin.
* 1. tammikuuta 2016 Hämeenkosken kunta liittyi Hollolan kuntaan.
* 1. tammikuuta 2021 Iitti siirtyi Lahden seutukuntaan ja Päijät-Hämeen maakuntaan Kouvolan seutukunnasta ja Kymenlaakson maakunnasta

## Väestönkehitys
Seuraavassa kuvaajassa on esitetty seutukunnan väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1990 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2023 tilanteen mukainen.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Lahden seutu
** Asikkalan kunnan kotisivut
** Hartolan kunnan kotisivut
** Heinolan kaupungin kotisivut
** Hollolan kunnan kotisivut
** Hämeenkosken kunnan kotisivut 
**Iitin kunnan kotisivut
** Kärkölän kunnan kotisivut
** Lahden kaupungin kotisivut
** Nastolan kunnan kotisivut
** Orimattilan kaupungin kotisivut
** Padasjoen kunnan kotisivut 
** Sysmän kunnan kotisivut
Hämeenlinnan seutukunta

**Hämeenlinnan seutukunta** on yksi Suomen seutukunnista. Se sijaitsee Kanta-Hämeen maakunnassa. Siihen kuuluu kolme kuntaa, ja Euroopan unionin alueluokitusjärjestelmässä sen LAU 1 (NUTS 4) -numero on 051.  seutukunnassa oli  asukasta.

## Kunnat

## Historia
* 1. tammikuuta 2009 seutukunnan kunnista Hauho, Hämeenlinna, Kalvola, Lammi, Renko ja Tuulos muodostivat uuden Hämeenlinnan kaupungin.

## Väestönkehitys
Seuraavassa kuvaajassa on esitetty seutukunnan väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1975 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2022 tilanteen mukainen.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Hattulan kunnan kotisivut
* Hämeenlinnan kaupungin kotisivut
* Janakkalan kunnan kotisivut
Juvan seutukunta

**Juvan seutukunta** oli yksi Suomen seutukunnista. Se sijaitsi Itä-Suomen läänissä, Etelä-Savon maakunnassa. Kun seutukunta lakkautettiin vuoden 2009 alussa, siihen kuului neljä kuntaa, ja Euroopan unionin alueluokitus&shy;järjestelmässä sen LAU 1 (NUTS 4) -numero oli 102.

## Kunnat

## Kuntien yhteistyö

Kunnat käyttävät alueestaan ja yhteistyöstään myös nimitystä *RaJuPuSu*, joka on lyhenne kuntien nimien aluista.

Yhteistyön tehostamiseksi perustettiin RaJuPuSu-yhtymä vuonna 1995 
RaJuPuSun sivusto ; 17. elokuuta 2007
. Vuoden 1999 alusta mukaan liittyi myös Joroinen.

RaJuPuSu-yhtymän toiminta perustuu yhteistyösopimukseen, jossa sen tehtäviksi määritellään:
* kuntayhteistyön kehittäminen ja kuntien välistä yhteistoimintaa koskevien esitysten valmistelu,
* alueen kuntien yhteisestä edunvalvonnasta huolehtiminen, 
* yhteisten seudullisten kehittämishankkeiden suunnittelu, koordinointi ja mahdollinen toteuttaminen ja
* muiden yhteisesti sovittavien tehtävien toteuttaminen.

Myöhemmin vuonna 2002 RaJuPuSu-yhtymässä päätettiin keskittyä maaseudun kehittämiseen ja kehittämisessä painottua:
* maa- ja metsätalouteen, monialaisten maatilojen sekä elintarvikkeiden jatkojalostuksen kehittämiseen,
* maaseutuasumisen ja -elämisen mahdollisuuksien turvaamiseen nyt ja tulevaisuudessa,
* seudun markkinointiin,
* julkisten palveluiden turvaamiseen ja
* palveluyhteistyön kehittämiseen erillisten sopimusten mukaisesti.

Yhtymää johtamaan valitaan seutuhallitus valtuustokausittain.

## Historia
* 1. tammikuuta 2002 Kangaslampi siirtyi Varkauden seutukuntaan.
* 1. tammikuuta 2004 Sulkava siirtyi Savonlinnan seutukuntaan.
* 1. tammikuuta 2009 seutukunta lakkautettiin, ja Juva, Joroinen ja Rantasalmi liittyivät Pieksämäen seutukuntaan ja Puumala Mikkelin seutukuntaan.

## Aiheesta muualla

* Joroisten kunnan kotisivut
* Juvan kunnan kotisivut
* Puumalan kunnan kotisivut
* Rantasalmen kunnan kotisivut

## Lähteet
Mikkelin seutukunta

**Mikkelin seutukunta** on yksi Suomen seutukunnista. Se sijaitsee Etelä-Savon maakunnassa. Siihen kuuluu viisi kuntaa, ja Euroopan unionin alueluokitus&shy;järjestelmässä sen LAU 1 (NUTS 4) -numero on 101.  seutukunnassa oli  asukasta.

## Kunnat

## Historia

* 1. tammikuuta 2001 seutukunnan kunnista Anttola ja Mikkelin maalaiskunta liittyivät Mikkelin kaupunkiin.
* 1. tammikuuta 2004 Haukivuori liittyi seutukuntaan Pieksämäen seutukunnasta.
* 1. tammikuuta 2007 Haukivuori yhdistyi osaksi Mikkelin kaupunkia.
* 1. tammikuuta 2009 Puumala siirtyi seutukuntaan lakkautetusta Juvan seutukunnasta.
* 1. tammikuuta 2013 Suomenniemi Lappeenrannan seutukunnasta ja Ristiina liittyivät Mikkelin kaupunkiin.
* 1. tammikuuta 2025 Pertunmaa liittyi osaksi Mäntyharjun kuntaa.

## Väestönkehitys
Seuraavassa kuvaajassa on esitetty seutukunnan väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1980 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2017 tilanteen mukainen.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Mikkelin seudun kotisivut 
** Hirvensalmen kunnan kotisivut 
** Kangasniemen kunnan kotisivut
** Mikkelin kaupungin kotisivut
** Mäntyharjun kunnan kotisivut
** Puumalan kunnan kotisivut
Pieksämäen seutukunta

**Pieksämäen seutukunta** on yksi Suomen seutukunnista. Se sijaitsee Etelä-Savon maakunnassa. Euroopan unionin alueluokitusjärjestelmässä sen LAU 1 (NUTS 4) -numero on 105.

## Kunnat

## Historia

* 1. tammikuuta 2004 Jäppilä, Pieksämäen maalaiskunta ja Virtasalmi yhdistyivät Pieksänmaan kunnaksi. Haukivuori siirtyi Mikkelin seutukuntaan.
* 1. tammikuuta 2007 Pieksämäki ja Pieksänmaa yhdistyivät Pieksämäen kaupungiksi. Kahden vuoden ajan Pieksämäki oli seutukunnan ainoa kunta.
* 1. tammikuuta 2009 Juva, Joroinen ja Rantasalmi liittyivät Pieksämäen seutukuntaan lakkautetusta Juvan seutukunnasta.
* 1. tammikuuta 2011 Rantasalmi siirtyi seutukunnasta Savonlinnan seutukuntaan.
* 1. tammikuuta 2021 Joroinen siirtyi seutukunnasta Pohjois-Savon maakuntaan ja Varkauden seutukuntaan.

## Väestönkehitys
Seuraavassa kuvaajassa on esitetty seutukunnan väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1990 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2023 tilanteen mukainen.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Pieksämäen seutu 
** Juvan kunnan kotisivut
** Pieksämäen kaupungin kotisivut
Savonlinnan seutukunta

**Savonlinnan seutukunta** on yksi Suomen seutukunnista. Se sijaitsee Etelä-Savon maakunnassa. Siihen kuuluu neljä kuntaa, ja Euroopan unionin alueluokitus&shy;järjestelmässä sen LAU 1 (NUTS 4) -numero on 103.

Savonlinnan seutukunnassa sijaitsevat kunnat tekevät yhteistyötä mm. Itä-Savon koulutuskuntayhtymän ja Itä-Savon sairaanhoitopiirin (ISSHP) kautta.

## Kunnat

## Historia
* 1. tammikuuta 2001 Heinävesi liittyi seutukuntaan lakkautetusta Joroisten seutukunnasta.
* 1. tammikuuta 2004 Sulkava liittyi seutukuntaan Juvan seutukunnasta.
* 1. tammikuuta 2009 Savonrannan kunta ja pieni osa Enonkosken kuntaa liitettiin Savonlinnan kaupunkiin.
* 1. tammikuuta 2011 Rantasalmi siirtyi seutukuntaan Pieksämäen seutukunnasta.
* 1. tammikuuta 2013 seutukunnan kunnista Kerimäki ja Punkaharju liittyivät Savonlinnan kaupunkiin.
* 1. tammikuuta 2021 Heinävesi siirtyi seutukunnasta Pohjois-Karjalan maakuntaan ja Joensuun seutukuntaan.

## Väestönkehitys
Seuraavassa kuvaajassa on esitetty seutukunnan väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1990 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2023 tilanteen mukainen.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Savonlinnan seutukunnan kotisivut
** Enonkosken kunnan kotisivut
** Sulkavan kunnan kotisivut
** Rantasalmen kunnan kotisivut
** Savonlinnan kaupungin kotisivut
*** Kerimäen kotisivut
*** Punkaharjun kotisivut
*** Savonrannan kotisivut