open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Iris Murdoch

**Jean Iris Murdoch** (15. heinäkuuta 1919 – 8. helmikuuta 1999) oli irlantilaissyntyinen Englannissa työskennellyt kirjailija ja filosofi. Murdochin romaaneissa voimakas henkilökuvaus ja monimutkaiset juonikuviot yhdistyvät eettiseen tai seksuaaliseen tematiikkaan.

Murdoch opiskeli filosofiaa Oxfordin yliopistossa. Hän kirjoitti yli 25 romaania, kirjallisuusesseitä ja näytelmiä. Vuonna 1978 Murdochille myönnettiin arvostettu Booker-kirjallisuuspalkinto teoksesta *The Sea, the Sea*. Sen suomennos ilmestyi vuonna 1981 nimellä *Meri, meri*.

Murdoch julkaisi 26 romaania 40 vuoden aikana. Hän joutui lopettamaan kirjoittamisen vuonna 1995 sairastuttuaan Alzheimerin tautiin.
 
Richard Eyren elokuva *[[Iris (vuoden 2001 elokuva)|Iris]]* (2001) kertoo Murdochin elämästä, etenkin hänen viimeisistä vuosistaan. Sen nimiosissa ovat Kate Winslet ja Judi Dench.

## Suomennettuja teoksia
* Hiekkalinna (*The Sandcastle* 1957, suom. Mikko Kilpi, 1965)
* Kello (*The Bell* 1958, suom. Mikko Kilpi, 1961)
* Epävirallinen ruusu (*An Unofficial Rose* 1962, suom. Eila Pennanen, 1963)
* Yksisarvinen (*The Unicorn* 1963, suom. Eila Pennanen, 1964)
* Italialaistyttö (*The Italian Girl* 1964, suom. Eila Pennanen, 1966)
* Enkelten aika (*The Time of Angels* 1966, suom. Eila Pennanen, 1969)
* Meri, meri (*The Sea, the Sea* 1978, suom. Paavo Lehtonen 1981)
* Nunnia ja sotilaita (*Nuns and Soldiers* 1980, suom. Eva Siikarla 1983)
* Hyvä oppilas (*The Good Apprentice* 1985, suom. Raija Mattila 1987)

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Kaalikoski, Katri: Iris Murdoch: moraalirealisti ennen muita. *niin & näin* 1/1996, 18–21.
Jane Eyre

**Jane Eyre** on englantilaisen kirjailijan Charlotte Brontën vuonna 1847 julkaistun teoksen *[[Kotiopettajattaren romaani]]n* () päähenkilö. *Kotiopettajattaren romaani* on kenties Brontën kuuluisin teos. 

## Elämäkerta

Orpo, rikkaiden sukulaisten sorron alla elävä Jane on alistuva kymmenenteen ikävuoteensa saakka. Sitten hän puhkeaa kapinoimaan, mikä ei ollenkaan miellytä rikasta tätiä, joka lähettää pikku Janen kouluun. Koulussa Jane oppii totiseksi ja tunteensa tarkasti salaavaksi. Kahdeksan vuotta koulua käytyään Jane päättää yrittää selviytyä omillaan ja lähtee Thornfield-nimiseen kartanoon, jonka isännän herra Rochesterin kanssa hän menee monien mutkien kautta naimisiin.
Dumbo

**Dumbo** on vuonna 1941 valmistunut Disneyn animaatioelokuva. Elokuva perustuu Harold Pearlin ja Helen Aberson Pearlin kirjakäärön muodossa julkaistuun satukirjaan. *Dumbo* on myös sovitettu sarjakuvaksi: Al Hubbardin piirtämä sarjakuva ilmestyi Suomessakin ''Aku Ankka'' -lehden erikoisnumerona.

*Dumbo* sai Suomen-ensi-iltansa vasta vuonna 1948. Elokuva julkaistiin Suomessa Blu-ray-versiona maaliskuussa 2010.

*[[The New York Times]]in* kriitikot valitsivat *Dumbon* vuonna 2004 yhdeksi kaikkien aikojen tuhannesta parhaasta elokuvasta maailmassa.

## Juoni
Dumbo on pieni norsunpoikanen, joka syntyy suureen sirkukseen. Kaikki kiusaavat häntä hänen suurien korviensa takia. Timotei-niminen hiiri asettuu Dumbon puolelle ja opettaa hänelle kaikki sirkukseen liittyvät temput. Timotei sanoo, että Dumbosta tulee vielä tähti. Niin tapahtuu ja kiusaaminen loppuu, kun käy ilmi, että Dumbo osaa lentää.

## Rooleissa

Dumbolla ei ole ääninäyttelijää, koska hän ei puhu elokuvassa lainkaan.

Elokuva dubattiin suomeksi ensimmäisen kerran vuonna 1997 videojulkaisua varten. Suomenkielisen version käänsi ja ohjasi Pekka Lehtosaari. Dubbaus tehtiin Tuotantotalo Wernellä.

Suomenkielisessä kuorossa ovat Ulla Hakola-Renko, Leena Liimatainen, Päivi Granström, Päivi Hilska, Topi Lehtipuu, Matti Holi, Markus Bäckman ja Markku Pihlaja.

## Tarinan alkuperä
Pearlin opettajapariskunta loi Dumbo-tarinan alun perin uudelle *Roll-A-Book*-laitteelle, jossa käärön muotoinen kirja asetettiin lukulaitteeseen, joka näytti kääröstä kuvan kerrallaan kun sen vivusta kierrettiin. Disney-yhtiö kiinnostui heti tarinasta, joka on muunnelma H. C. Andersenin *[[Ruma ankanpoikanen]]* -sadusta. Nimi Dumbo oli muunnelma P. T. Barnumin sirkuksen tunnetuksi tekemästä jättimäisestä afrikannorsusta Jumbosta, jonka nimi on sittemmin tullut kuvaamaan kaikkea suurta. Dumbo viittaa englannin kielen sanaan *dumb* eli tyhmä.

## Elokuvan laulut
*Herra Haikara (Look out for Mr. Stork)
*Ukko pekka (Casey Junior)
*Töitä paiskii duunarit (Song of the roustabouts)
*Rakkaimpain (Baby mine)
*Pellejen laulu (The clown song)
*Norsu vaaleanpunainen (Pink elephants on parade)
*Kun norsun mä lentävän nään (When I See an elephant fly)
*Kun norsun mä lentävän nään (finaali).

## Lähteet
Timanttikoirat, turkoosit päivät

**Timanttikoirat, turkoosit päivät: Kertomuksia ilmestysten avaruuden universumista** on Alastair Reynoldsin tieteiskirja, joka koostuu kahdesta tarinasta: *Timanttikoirat* ja *Turkoosit päivät*. 

## Timanttikoirat

Timanttikoirat kertoo retkikunnasta, joka matkustaa etäiselle planeetalle ratkaisemaan *Veritornin* arvoituksen. Veritorni on noin 250 metriä korkea ja sen alkuperäistä rakentajaa tai tarkoitusta ei tunneta. Ryhmä henkilöitä voi mennä torniin ja edetä siellä huoneesta toiseen ratkomalla matemaattisia ongelmia. Vääristä vastauksista seuraa hirvittäviä rangaistuksia, tai jopa kuolema. Oikealla vastauksella voi edetä seuraavaan huoneeseen tai poistua kokonaan tornista. Ryhmän edetessä tornissa ongelmat vaikeutuvat ja rangaistukset pahenevat jatkuvasti. Seurausta tai mahdollista palkintoa kaikkien ongelmien ratkaisemisesta ei tunneta. Torni on tietoinen kone, joka havaitsee mikäli haasteen sääntöjä yritetään rikkoa, ja rankaisee rikkomuksista sen mukaisesti. Erityisesti torni kieltäytyy päästämästä sisään ryhmiä, jotka kantavat mukanaan aseita, ja rankaisee ryhmiä jotka yrittävät ottaa näytteitä tornista.

### Hahmot
Retkikunnan perustaja on *Roland Childe*. Hän kokoaa seurueen, joka koostuu toinen toistaan älykkäämmästä ja nerokkaammasta henkilöstä. *Richard Swift* on Childen vanha ystävä joka on erilaisista ongelmista kiinnostunut ja pitää ongelmienratkaisua itseisarvona. Tarina on kerrottu Swiftin näkökulmasta. *Celestine* on matemaattinen nero, joka on saanut taitonsa lahjaksi *mielenmuovaajilta*. *Hirz* on menestynyt tietokonehakkeri, informaatikko ja vakoilija. *Forqueray* on retkikunnan aluksen kapteeni, ja tohtori *Trintignant* toimii retkikunnan lääkärinä.

## Turkoosit päivät
*Turkoosit päivät* kertoo siirtokunnasta planeetalla, jonka merellä asustelee *mielenmuovaajia*. Mielenmuovaajat ovat eliöitä, jotka elävät suurina muodostelmina merellä. Ne pystyvät sulauttamaan itseensä ajatukset ja mielen miltä hyvänsä oliolta joka ui meressä. Mielenmuovaajat tallettavat olioiden, ja ihmisten, ajatuksia suuriin biologisiin muisteihinsa, ja vastalahjaksi antavat joitakin tietoa takaisin niille, jotka uivat meressä. Tarinan päähenkilö *Naqi* johtaa suurta tutkimusprojektia mielenmuovaajista, kun planeetalle saapuu uusi tutkimusryhmä avaruusaluksella. Uusi tutkimusryhmä esittää olevansa kiinnostunut Naqin projektista, mutta todellisuudessa heidän motiivinsa onkin täysin erilainen. Aidon motiivin sivuilmiönä koko planeetan turvallisuus vaarantuu.

## Lähteet
* 

## Aiheesta muualla
* 
* Vesa Sisättö: Kidutustorni ja älykäs valtameri. Helsingin sanomat 10.1.2006.
Napanuora

**Napanuora** () on ihmisillä noin 50 cm pitkä ja 2 cm leveä kierteinen ”putki”, joka lähtee sikiön navasta ja päättyy äidin istukkaan sikiön puoleiselle pinnalle. Sen tehtävänä on suorittaa sikiön ja äidin välinen aineenvaihdunta, jonka avulla sikiö saa ravintoa ja happea, sekä poistaa kuona-aineet. Napanuorassa
kulkee kaksi napavaltimoa ja yksi napalaskimo. Myös muilla istukkanisäkkäillä ihmisen lisäksi on napanuora.

Synnytyksen jälkeen verenkierto napasuonissa taukoaa, mutta jälkivuodon ehkäisemiseksi se sidotaan läheltä vatsan pintaa lujasti, ennen kuin se katkaistaan. Jäänyt tynkä kutistuu, ja arpi jää napana vatsan pinnalle.
Terry Jones

**Terence Graham Parry ”Terry” Jones** (1. helmikuuta 1942 Colwyn Bay, Wales – 21. tammikuuta 2020 Lontoo, Englanti) oli walesiläinen, Monty Python&nbsp;-brittikoomikkoryhmän jäsenenä tunnetuksi tullut koomikko, ohjaaja ja käsikirjoittaja. Hän opiskeli 1960-luvulla Oxfordin yliopistossa, jossa tutustui Michael Paliniin, toiseen tulevaan Python-jäseneen. Jones valmistui englannin kielestä, minkä lisäksi hän opiskeli erityisesti keskiajan historiaa. He aloittelivat komediauraansa brittitelevisiossa muun muassa sarjoissa *[[Twice a Fortnight]]* ja *[[Do Not Adjust Your Set]]*. Monty Pythonin aikaan he kirjoittivat yhdessä sketsejä.

Jones on ohjannut Monty Python -elokuvat *[[Monty Pythonin hullu maailma]]* (*Monty Python and the Holy Grail*) (yhdessä Terry Gilliamin kanssa), *[[Brianin elämä]]* (*Monty Python's the Life of Brian*) ja *[[Monty Python – Elämän tarkoitus]]* (*Monty Python's Meaning of Life*) sekä Python-kauden jälkeen elokuvat *[[Erik the Viking]]* ja *[[Kaislikossa suhisee (elokuva)|Kaislikossa suhisee]]* (*The Wind in the Willows*). Hän on myös kirjoittanut useita lastenkirjoja ja keskiaikaa käsitteleviä teoksia sekä juontanut historiadokumenttisarjoja televisiolle.

## Yksityiselämä
Jones avioitui vuonna 1970 Alison Telferin kanssa, ja heille syntyi kaksi lasta. Vuonna 2012 hän meni naimisiin yli 40 vuotta nuoremman ruotsalaisen Anna Söderströmin kanssa. Heillä on vuonna 2009 syntynyt tytär. 

Syyskuussa 2016 kerrottiin, että Jones sairastaa dementiaa eikä enää pysty antamaan haastatteluita. Jones kuoli frontotemporaaliseen dementiaan kotonaan 21. tammikuuta 2020.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Terry Jonesin muistokirjoitus Helsingin Sanomissa
* 
*
Crusader

**Crusader** ( 'ristiretkeläinen') tarkoittaa muun muassa seuraavia:

* Cruiser Tank VI Crusader, brittiläinen panssarivaunu
* F-8 Crusader, yhdysvaltalainen tukialushävittäjä
* Operaatio Crusader, brittien hyökkäys marras–joulukuussa 1941 Pohjois-Afrikassa
* Crusader, Saxon-yhtyeen albumi
* Crusader, räiskintäpelisarja
* HMCS Crusader, Kanadan laivaston hävittäjä
;Britannian kuninkaallinen laivasto
* HMS Crusader (1909), Tribal-luokan hävittäjä
* HMS Crusader (H60), C-luokan hävittäjä
* HMS Crusader (R20), Cr-luokan hävittäjä
Gynoidi

**Gynoidi** (kreikan kielen sanasta γυνη – nainen) tarkoittaa robottia, joka on suunniteltu näyttämään naiselta. Vastaavasti mieheltä näyttävää robottia kutsutaan androidiksi. Terminä gynoidi ei kuitenkaan ole yhtä yleinen kuin androidi, jota usein käytetään viittaamaan kaikkiin ihmishahmoisiin robotteihin. Sanaa *gynoidi* käytti ensimmäisen kerran brittiläinen tieteiskirjailija Gwyneth Jones.

Naista ulkoisesti muistuttavista roboteista käytetään usein myös nimitystä **Fembot**.

## Gynoideja populaarikulttuurissa
### Elokuvat ja televisiosarjat
* Maschinen-Menschen (Metropolis, 1927)
* Tri Pahan Fembotit (Austin Powers – kumma jätkä, 1997)
* Numero 6 (Taisteluplaneetta Galactica, 2003)
* T-X eli Terminatrix (Terminator 3: Koneiden kapina, 2003)
* Eto Demerzel (Foundation, 2021 –)
### Kuvataide
*Hajime Sorayaman pin-up -kuvat

## Lähteet
Ari Suhonen

**Ari Suhonen** (s. 19. joulukuuta 1965 Porvoo) on entinen suomalainen keskimatkojen juoksija. Hänen päämatkansa olivat 800 ja 1&nbsp;500 metriä.

Suhonen oli 1980-luvun loppupuolella ja 1990-luvun alkupuolella Suomen paras keskimatkojen juoksija. hänen nimissään on edelleen 800 metrin Suomen ennätys 1.44,10, jonka hän juoksi Zürichissa 16. elokuuta 1989. Suomen mestaruuden Suhonen voitti 800 metrillä yhdeksän kertaa peräkkäin vuosina 1985-1993 ja 1&nbsp;500 metrillä viisi kertaa vuosina 1986-1989 ja 1993. 1&nbsp;500 metrillä Suhonen voitti halli-EM-kilpailujen kultaa vuonna 1988.

Suhonen voitti universiadeissa kultaa 800 metrillä ajalla 1.47,13 Duisburgissa 1989.

## Saavutuksia
* Halli-EM-kilpailut
** kultaa 1&nbsp;500 metriä 1988
** pronssia 800 metriä 1987
* Kalevan kisat
** 800 metriä kultaa 1985, 1986, 1987, 1988, 1989, 1990, 1991, 1992, 1993
** 1&nbsp;500 metriä kultaa 1986, 1987, 1988, 1989, 1993

## Ennätykset

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*
Jussi Järventaus

**Jussi Arvi Järventaus** (s. 7. kesäkuuta 1951 Helsinki) on suomalainen oikeustieteen lisensiaatti ja varatuomari. Puoluetaustaltaan hän on kokoomuslainen. Järventaus toimi Paavo Lipposen I hallituksessa oikeusministerinä 13. maaliskuuta 1998 – 15. huhtikuuta 1999. Vuosina 1996–2016 hän oli Suomen Yrittäjien toimitusjohtajana.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*
Eero Milonoff

**Eero Milonoff** (s. 1. toukokuuta 1980 Helsinki) on suomalainen näyttelijä. Hän valmistui Teatterikorkeakoulusta vuonna 2005 ja toimii freelance-näyttelijänä.

## Työura
Milonoff on näytellyt muun muassa elokuvissa ''Pahat pojat'', *[[Tyttö sinä olet tähti]]* ja *[[Hymyilevä mies (elokuva)|Hymyilevä mies]]* sekä televisiosarjassa *[[Koukussa (televisiosarja)|Koukussa]]*. Vuonna 2007 ensi-iltansa saaneessa *[[Ganes]]*-elokuvassa Milonoff näytteli Remu Aaltosta. 
Milonoff näyttelee Jarkko Niemistä vuonna 2019 julkaistussa suomalaisessa draamakomediasarjassa ''Modernit miehet''.

Milonoff sai tammikuussa 2019 parhaasta miessivuosasta ruotsalaisen Guldbagge-palkinnon. Hän näytteli fantasiaelokuvassa *[[Raja (vuoden 2018 elokuva)|Raja]]* (*Gräns*) yhteiskunnan ulkopuolelle vetäytynyttä erakkoa Vorea.

## Yksityiselämä
Milonoffin veljiä ovat Aleksi Milonoff, Juho Milonoff sekä Tuomas Milonoff. Heidän isänsä on ohjaaja ja näyttelijä Pekka Milonoff.

## Filmografia
### Elokuvat

### Televisiosarjat

### Dubbaukset

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* 
* 
*
Tuula Linnainmaa

**Tuula Maj-Lis Linnainmaa** (o.s. *Forss*, s. 8. tammikuuta 1942 Hämeenlinna) on suomalainen poliitikko. Hän oli Etelä-Suomen läänin maaherra 1997–2003, kokoomuksen kansanedustaja 1987–1997 ja liikenneministeri Lipposen I hallituksessa 1995–1997. Linnainmaa oli Espoon kaupunginvaltuuston jäsen 1985–1992 ja kaupunginhallituksen jäsen 1985–1990.

Linnainmaa valmistui ylioppilaaksi vuonna 1961 Hämeenlinnan tyttölyseosta, ylioppilasmerkonomiksi vuonna 1962 Hämeenlinnan kauppaoppilaitoksesta ja valtiotieteiden kandidaatiksi vuonna 1973 Helsingin yliopistosta. Ennen eduskuntaa hän työskenteli konttoripäällikkönä ja perheyrittäjänä 1972–1987.

Eläkkeelle jäätyään Linnainmaa on opiskellut maalaamista.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Tuula Linnainmaan kotisivut
Terttu Huttu-Juntunen

**Terttu Aulikki Huttu-Juntunen** (o.s. *Huttu*, s. 15. huhtikuuta 1951 Suomussalmi) on suomalainen vasemmistoliiton entinen kansanedustaja ja ministeri.

Huttu-Juntunen oli kansanedustajana Oulun vaalipiiristä vuosina 1995–1999. Hän putosi eduskunnasta vuoden 1999 eduskuntavaaleissa, vaikka hänen henkilökohtainen äänimääränsä kasvoi. Hän toimi toisena sosiaali- ja terveysministerinä Lipposen I hallituksessa 13. huhtikuuta 1995 – 15. huhtikuuta 1999.

Huttu-Juntunen on koulutukseltaan sosionomi. Hän jäi vuonna 2015 eläkkeelle Kainuun sosiaali- ja terveydenhuollon kuntayhtymän lapsiperheiden sosiaalipalveluiden vastuualuepäällikön toimesta. Hän on toiminut myös Kunnallisalan kehittämissäätiön varapuheenjohtajana.

Tasavallan presidentti myönsi Huttu-Juntuselle toukokuussa 2015 sosiaalineuvoksen arvonimen.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*
Vanginvartija

**Vanginvartija** on henkilö, joka työskentelee vankilassa. Vanginvartijat pitävät huolen siitä, että vankilan yleinen järjestys sekä turvallisuus säilyy, ja vangit pysyvät laitoksessa. Suomessa vanginvartijat ovat valtion palveluksessa olevia virkamiehiä.

Vanginvartijalta odotetaan hyvää fyysistä ja henkistä kuntoa. Vanginvartijan on näytettävä hyvää esimerkkiä vangeille. Suomessa vankeinhoidon perustutkinto on ammatillinen koulutus vankiloiden valvonta- ja ohjaustehtäviin. Tutkinnon laajuus on 53 opintoviikkoa ja siihen kuuluu opintoja Rikosseuraamusalan koulutuskeskuksessa (RSKK) (entinen Vankeinhoidon koulutuskeskus) sekä käytännön opintoja ja työharjoittelua vankiloissa.

Vartijan työtä ohjaavat vankeinhoidon lainsäädäntö, määräykset ja ohjeet. Valtion virkamiehenä hän noudattaa työssään yleisiä hallinto-oikeudellisia periaatteita ja virkamiehiä koskevia erityissäännöksiä. Yksityiskohtainen vartijan toimenkuva kerrotaan laitoksen työjärjestyksessä.

Suuri osa vartijan tehtävistä on laitoksen päivittäisestä toiminnasta huolehtimista, valvontaa ja vangin selviytymisen tukemista. Vartija ohjaa laitostoimintojen sujumista, kuten aamutoimia, ruokailua, työntekoa, opiskelua, siivousta ja kuljetuksia. Vartijan tehtävät liittyvät erityisesti täytäntöönpanon turvaamiseen ja järjestyksen ylläpitämiseen. Vartija tarkastaa vangit, heidän käytössään olevat tilat sekä asunto-osastot ja työpisteet. Vartioinnin ja valvonnan luonne ja määrä vaihtelevat laitoksittain. Monissa laitoksissa vartija osallistuu myös toiminnan ohjaamiseen työverstailla, kuntoutuksessa ja vankien vapaa-aikana. Vartijoita työskentelee myös terveydenhuollon ja koulutuksen alueilla, esimerkiksi vankilan poliklinikalla, kirjastossa tai koulussa. Vartijat tekevät useimmiten vuorotyötä.

Vartija vastaanottaa vangit laitokseen ja perehdyttää heidät. Hän neuvoo, valvoo ja ohjaa asunto-osastolla olevia vankeja. Vankilan työntekijöistä vartija on eniten vuorovaikutuksessa vangin kanssa. Vartija kuljettaa vangit laitoksen ulkopuolelle, muun muassa oikeusistuimiin, sairaalaan ja tarvittaessa toimii saattajana poistumisluvalla. Vartija valvoo vangin ja hänen omaistensa tapaamisia. Hän ohjaa ja opastaa vankilaan tulevia viranomaisia, vapaaehtoistyöntekijöitä ja muita yksityisiä henkilöitä sekä huolehtii osaltaan siitä, että vierailun tarkoitus toteutuu.

Vartijan tehtävät voidaan jaotella seuraaviin osa-alueisiin: 
* turvallisuustehtävät 
* neuvonta ja ohjaus 
* huolenpitotehtävät

Rikosseuraamuslaitoksen vartijan tehtäväkuva on muuttunut entistä monipuolisemmaksi ja vartijalla on yhä tärkeämpi rooli rangaistusajan suunnitelman toteuttamisessa ja kaikissa vangin päivittäiseen elämään liittyvissä kysymyksissä. Vartijan henkilökohtainen panos ja vastuu vankia koskevissa ratkaisuissa korostuu, minkä lisäksi vartija osallistuu moniammatillisiin tiimeihin.

## Aiheesta muualla
Sormikoukku

**Sormikoukku** on kilpailu, jossa kaksi henkilöä seisoo vastakkain kädet sormiotteessa. Tarkoituksena on vetää sormea kovempaa kuin toinen henkilö. Voittaja on se, joka saa vedettyä toisen henkilön liikkeelle tai saa toisen otteen lipeämään.
Virallisessa kilpailussa sormiote otetaan keskisormella. Hämeenkoskelainen keksijä Jari Palviainen keksi sormikoukunvetolaitteen. Nykyisellä laitteella voidaan kilpailla yksinvetona vaakaa vastaan tai perinteisenä kaksinkamppailuna.
Keksijä haki laitteelleen patentin, ja vuodesta 1999 alkaen sormikoukunvetolaitteella on kilpailtu MM-kisa-arvoisesti miesten ja naisten sarjoissa Hämeenkoskella Kosken VPK:n kesäjuhlien yhteydessä.

## Lähteet
Mieleni minun tekevi, Yrjö Karilas, s.471 (aiheesta lyhyesti mainittu erilaisten notkeustemppujen yhteydessä)
Jeronimas Kačinskas

**Jeronimas Kačinskas** (17. huhtikuuta 1907 Viduklė – 15. syyskuuta 2005 Boston) oli liettualainen säveltäjä, kapellimestari ja musiikinopettaja. Kačinskas aloitti musiikinopintonsa urkuri-isänsä johdolla vuonna 1913. Ensimmäisen maailmansodan alettua Kačinskas muutti perheineen Neuvostoliittoon. Kun perhe palasi Liettuaan vuonna 1919, Kačinskas alkoi opiskella musiikkia Klaipėdassa ja myöhemmin yhden vuoden ajan Kaunasissa. Vuosina 1929–1931 Kačinskas opiskeli sävellystä Prahan konservatoriossa. Vuonna 1949 Kačinskas muutti vaimonsa Elena Kačinskasin kanssa Bostoniin, jossa hän työskenteli vuoteen 1995 saakka. Kačinskas vieraili Bostoniin muuttonsa jälkeen Liettuassa vain kerran vuonna 1991. Hän kuoli syöpään Bostonissa vuonna 2005. Hän oli 98-vuotias.

## Aiheesta muualla
*Jeronimas Kačinskas liettualaisen musiikin tiedotuskeskuksen sivuilla
Muutosvoimat Suomi

**Muutosvoimat Suomi** (MVS) oli suomalainen yhteistyöpuolue. Keväällä 2002 perustettu järjestö rekisteröitiin puolueeksi 24. lokakuuta 2002. MVS osallistui ainoastaan vuoden 2003 eduskuntavaaleihin. Puolue poistettiin rekisteristä 4. toukokuuta 2007 sen jäätyä ilman paikkoja kaksissa peräkkäisissä eduskuntavaaleissa.

MVS:n perustivat 7. huhtikuuta 2002 Tampereella viisi varsinkin Euroopan unioniin, Nato-jäsenyyteen sekä maassa harjoitettuun talouspolitiikkaan kriittisesti suhtautunutta poliittista järjestöä. Perustajat olivat Vaihtoehtoväki (rp), Vapaan Suomen liitto (VSL) (rp), EU:n vastainen kansanrintama (EUVKr) (ry),  (ry) ja Kommunistisen työväenpuolueen (KTP) Helsingin piirijärjestö (ks. Kommunistien liitto (Suomi)). 

Muutosvoimat Suomen perustava kokous valitsi puheenjohtajaksi Vapaan Suomen Liiton Ilkka Hakalehdon. Kesällä 2002 muutosvoimiin liittyi myös Ihmisen perusturva (ry). Neuvotteluja uudesta yhteistyöjärjestöstä oli käyty jo joulukuusta 2000 alkaen. Alkuvaiheessa mukana hankkeessa olivat myös sittemmin vetäytyneet Perussuomalaiset ja KTP. KTP päätti alkuvuonna 2002 jäädä MVS:n ulkopuolelle, mutta puolueen Helsingin piirijärjestö ei noudattanut päätöstä, minkä jälkeen se erotettiin KTP:sta.

MVS osallistui vuoden 2003 eduskuntavaaleihin kaikissa Manner-Suomen vaalipiireissä ja sai 11 485 ääntä (0,41&nbsp;%). Kehnon vaalimenestyksen jälkeen MVS on viettänyt hiljaiseloa ja esimerkiksi internet-sivut on poistettu käytöstä.

MVS piti liittokokouksen 30. kesäkuuta 2006 Helsingissä. Kokouksessa päätettiin, ettei puolue osallistu vuoden 2007 eduskuntavaaleihin, vaan sen jäsenjärjestöt lähtevät mukaan omilla listoillaan. Hyväksytyssä toimintasuunnitelmassa MVS ilmoitti toimivansa ”uusliberalismin hegemonian murtamiseksi [ja] demokraattisen yhteisvastuullisen hyvinvointiyhteiskunnan rakentamiseksi”. Uudeksi puheenjohtajaksi kokous valitsi Kommunistien liiton Reijo Katajarannan.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Puolueen kotisivut (arkistoitu)
*MVS:n ohjelmat (Pohtiva)
Antanas Rekašius

**Antanas Rekašius** (1928–2003) oli liettualainen säveltäjä. Hän opiskeli Liettuan musiikkiakatemiassa sävellystä Julius Juzeliunasin johdolla. Vuosina 1959–1969 Rekašius opetti musiikkia Kaunasissa. Hän teki itsemurhan vuonna 2003.

Rekašius sävelsi muun muassa kaksitoista balettia ja yhdeksän sinfoniaa.

## Aiheesta muualla
*Rekašius liettualaisen musiikin tiedotuskeskuksessa  
*Uutinen Rekašiuksen kuolemasta 
*Haastattelu by Bruce Duffie, Maaliskuu 31, 1986
Kristina Vasiliauskaitė

**Kristina Vasiliauskaitė** (s. 13. marraskuuta 1956, Vilna) on liettualainen säveltäjä ja opettaja. Vasiliauskaitė on säveltänyt enimmäkseen vokaalimusiikkia, mutta hänen tuotantoonsa kuuluu myös muun muassa neljä preludia uruille (1974) sekä sinfonietta (1979–1980). Vasiliauskaitėn sävellykset ovat tulleet suosituiksi Yhdysvalloissa erityisesti kuoromusiikin parissa, ja hänen musiikkiaan on julkaistu Santa Barbara Music sekä Augsburg-Fortress -levy-yhtiöiden toimesta.

## Ura
Vasiliauskaitė opiskeli pianonsoittoa ja musiikkiteoriaa M.K. Čiurlionisin kansallisessa taidekoulussa, ja valmistuessaan sieltä vuonna 1974 sävellystä ja musiikin historiaa Liettuan musiikkiakatemiassa, opettajinaan Jadvyga Čiurlionytė ja Eduard Balsis. Vuosina 1979–1980 hän työskenteli konserttimestarina M. K. Čiurlionisin taidekoulussa, ja vuosina 1980-1983 Liettuan televisio- ja radiomusiikkiohjelmien toimittajana. Vuodesta 1983 eteenpäin hän on palannut toimimaan konserttimestarina M. K. Čiurlionisin taidekoulussa, ja lisäksi hän on nykyisin säveltämisen ja pianonopettajana sekä konserttimestarina Ąžuoliukan musiikkikoulussa.

### Palkinnot
Vuosina 1996–1997 Vasiliauskaitėlle myönnettiin korkein valtionapuraha. Vuonna 1998 hänet nimettiin opettajan arvonimellä. Korkein valtionapuraha myönnettiin myös vuosina 2001–2002. Vasiliauskaitėn kappale *Ežio namai* palkittiin 2. palkinnolla vuoden 1987 Song of Songs -kilpailussa. Sävellys *Atodūsis* voitti myös toisen sijan mieskuorojen kilpailussa 1985. Juozas Naujalisin uskonnollisen musiikin kuorokilpailussa hän voitti kolme palkintoa, ja vuonna 200 Juozas Naujalisin uskonnollisen musiikin kuorokilpailussa hän voitti sävellyksellään *Magnificat*.
## Lähteet
Lūcija Garūta

**Lūcija Garūta** (14. toukokuuta 1902 – 15. helmikuuta 1977) oli latvialainen säveltäjä ja pianisti. Hän valmistui vuonna 1924 Latvian konservatoriosta ja jatkoi vuosina 1926–1928 musiikinopintojaan Pariisissa. Vuodesta 1940 lähtien Garūta toimi opettajana Latvian konservatoriossa. Hän sävelsi muun muassa oopperan, pianokonserton ja lauluja.
Julius Juzeliūnas

**Julius Juzeliūnas** (20. helmikuuta 1916 Šiauliai – 15. kesäkuuta 2001 Vilna) oli liettualainen säveltäjä ja musiikinopettaja. Hän opiskeli vuosina 1944–1948 sävellystä Kaunasin konservatoriossa. Vuosina 1949–1952 hän jatkoi opintojaan Pietarissa. 

Juzeliūnas sävelsi kaksi oopperaa, baletin, kuusi sinfoniaa, sinfonia-oratorion, viisi konserttoa, cantatan, neljä jousikvartettoa, seitsemön sonaattia eri instrumenteille ja monia muita teoksia. 

## Lähteet
Ulla Juurola

**Ulla-Maija (Ulla) Juurola** (o.s. **Harkki**, 15. kesäkuuta 1942 Kuorevesi – 25. kesäkuuta 2019 Lahti) oli suomalainen poliitikko. Hän oli valtiotieteiden kandidaatti ja Lahden kaupunginhallituksen puheenjohtaja 2005–2006. Hän toimi SDP:n kansanedustajana vuosina 1995–2003.

Hän työskenteli ulkoasiainministeriössä, Helsingin kaupungilla, Lohjan kaupungilla ja Lahden kaupungilla, missä myös koulutuspalvelukeskuksen talousjohtajana.

Ulla Juurola oli Lahden kaupunginvaltuutettuna 1981–1991, 1997–2000 ja 2005–2008. Kunnallisissa luottamustehtävissä Juurola oli muun muassa koululautakunnan jäsenenä 1981–1984, tuli valituksi sen varapuheenjohtajaksi kaudeksi 1985–1988 ja puheenjohtajaksi 1989. Päijät-Hämeen liitossa Juurola oli yhteistyöryhmän puheenjohtajana 2001–2005 sekä Päijät-Hämeen maakuntahallituksen puheenjohtajana 2001–2005.

Lahden kaupunginhallitus myönsi 1.11.2005 Juurolalle Lahti-mitalin numero 46.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*
* Ulla Juurolan muistokirjoitus Helsingin Sanomissa
Jānis Kalniņš

**Jānis Kalniņš** (3. marraskuuta 1904 Pärnu – 30. marraskuuta 2000 Fredericton) oli latvialainen säveltäjä. Hän syntyi Virossa latvialaiseen perheeseen ja opiskeli Riiassa musiikkia vuosina 1920–1924. Vuonna 1948 Kalniņš siirtyi Kanadaan, jossa hän toimi urkurina ja kuoromestarina. Kalniņš sävelsi muun muassa viisi sinfoniaa ja kuoromusiikkia.

## Lähteet
Mika Polku

**Mika Petteri Polku** (s. 19. heinäkuuta 1975 Virrat) on suomalainen korkeushyppääjä. Seuratasolla hän edustaa Virtain Urheilijoita. Hän pitää hallussaan korkeushypyn ulkoratojen Suomen ennätystä 231 yhdessä Toni Huikurin kanssa. Polkua valmensi Pauli Ruohonen vuoteen 1996 asti, Seppo Haavisto vuodet 1997–1999, ja vuodesta 2000 alkaen hänen valmentajanaan on toiminut Juha Isolehto.

## Saavutuksia
* SM-kultaa 1998, 2000, 2001, 2003
* SM-hopeaa 2002, 2004
* SM-pronssia 1994, 1995, 1997
* Sisäratojen SM-kultaa 1996, 1997, 1998, 1999, 2002
* Sisäratojen SM-hopeaa 2003
* Sisäratojen SM-pronssia 1994, 2000
* Suomen ennätys 231 (22.7.2000 Viitasaari)

## Arvokisat
* Alle 20-vuotiaiden EM-kisat 1.8.1993: 5. tuloksella 214
* Alle 20-vuotiaiden MM-kisat 24.7.1994: 3. tuloksella 220
* Sisäratojen EM-kisat 9.3.1996: 8. tuloksella 224
* Alle 23-vuotiaiden EM-kisat 13.7.1997: 6. tuloksella 218
* Kesäolympialaiset 2000: karsinnan 16. tuloksella 224
* MM-kisat 2001: karsinnan 16. tuloksella 220

## Parhaat tulokset vuosittain
:Lähde: Tilastopaja
* 1991: 196  		Ruovesi 14.7.
* 1992: 208  		Vammala 15.8.
* 1993: 218  		Kemi 8.8.
* 1994: 222  		Stockholm SWE 27.8.
* 1995: 221  		Keuruu 28.6.
* 1996: 225  		Helsinki 23.8.
* 1997: 221  		Karlskrona SWE 17.6.
* 1998: 224  		Oulu 9.8.
* 1999: 222  		Tartu EST 1.6.
* **2000: 231  SE		Viitasaari 22.7.**
* 2001: 225  		Göteborg SWE 1.9.
* 2002: 223  		Joensuu 20.7.
* 2003: 221  		Tampere 9.7.
* 2004: 214  		Vaasa 1.8.
* 2005: 210  		Keuruu 27.7.
* 2007: 206  		Riihimäki 31.7.
* 2010: 189  		Tampere 2.7.
* 2012: 194  		Oulu 3.8.
* 2014: 198  		Ruovesi 28.6.
* 2015: 180  		Jyväskylä 3.9.
* 2016: 184  		Iisalmi 5.8.
* 2018: 198  		Jyväskylä 20.7.
* 2020: 194  		Jyväskylä 11.9.
* 2021: 184  		Mikkeli 30.7.
* 2022: 195  		Tampere 3.7.

## Lähteet
*
Vårt land

**Vårt land** tarkoittaa seuraavia asioita:

* Vårt land, Maamme-laulun ruotsinkielinen nimi
* *[[Vårt Land‎]]*, norjalainen sanomalehti
* *[[Vårt Land (sanomalehti)|Vårt Land]]*, Helsingissä vuosina 1897–1899 ilmestynyt sanomalehti
Auringonsäteilyvyöhykkeet

**Auringonsäteilyvyöhykkeet** kertovat, millainen on suurin piirtein leveysasteen Auringolta saama säteilyannos eli maapallolle ulkopuolelta saapuva energiamäärä. Noin 40. leveysasteesta napaa kohti maapallon säteilytasapaino on negatiivinen ja tätä aluetta lämmittävät päiväntasaajan suunnasta tulevat tuulet ja merivirrat ja hieman varastoitunut maalämpö sekä geoterminen energia. Auringonsäteilyvyöhykkeet ovat yksinkertainen matemaattinen havainnollistus ja ne auttavat ymmärtämään maapallon energiatasapainoa suurpiirteisesti.

Aurinko paistaa napojen lähellä keskimäärin loivemmassa kulmassa, jolloin säteily jakaantuu laajemmalle pinta-alalle eikä ole siten yhtä voimakasta kuin tropiikissa, jossa Aurinko paistaa kohtisuoraan ja säteily jakaantuu pienelle pinta-alalle. Säteilytasapaino on vuoden aikana negatiivinen eli alijäämäinen sekä pohjoisella että eteläisellä pallonpuoliskolla noin 40. leveyasteesta napa-alueen suuntaan (maapallon alijäämäalueet) ja positiivinen eli ylijäämäinen noin 40. leveyasteesta päiväntasaajan suuntaan (maapallon ylijäämäalueet). Auringon zeniittiaseman muutokset siirtävät säteilyn alijäämäalueita ja ylijäämäalueita vuoden aikana, mutta auringonsäteilyvyöhykkeet lasketaan koko vuoden keskiarvoina käyttämällä aurinkovakiota ottamatta huomioon heijastumista tai absorptiota. Maapallon auringonsäteilyvyöhykkeet vastaavat suunnilleen säteilytaseita syys- ja kevätpäiväntasausten aikaan, jolloin Auringon zeniittiasema sijaitsee päiväntasaajalla.

*Päiväntasaajavyöhyke 0–10 astetta pohjoista/eteläistä leveyttä, Aurinko säteilee vuoden ympäri suurella teholla
*Trooppinen vyöhyke 10–25°
*Subtrooppinen vyöhyke 25–35°
*Keskileveyksien vyöhyke 35–55°
*Subarktinen 55–60°
*Arktinen 60–75°
*Napavyöhyke 75–90°

## Katso myös
*Ilmasto
*Köppenin ilmastoluokitus
Shōtoku (prinssi)

**Shōtoku taishi** (, ”kruununprinssi Shōtoku”, 574 – 8. huhtikuuta 622) oli vaikutusvaltainen japanilainen sijaishallitsija Asuka-kaudella keisarinna Suikon hallituskaudella. Häntä on pidetty yhtenä japanilaisen historiografian ja hallintojärjestelmän merkittävimmistä kehittäjistä. Hänestä tuli vuosisatojen kuluessa vähitellen puolilegendaarinen kulttihahmo.

Shōtokun alkuperäinen nimi oli prinssi Umayado (). Hän oli keisari Yōmein toinen poika ja kuului vaikutusvaltaiseen Soga-klaaniin. Sijaishallitsija hänestä tuli vuonna 593, kun hänen tätinsä nousi maan valtaistuimelle, ja hän jatkoi virassaan kuolemaansa saakka.

Shōtokun hallituskausi muistetaan lukuisista merkittävistä uudistuksista politiikan, uskonnon ja taiteen aloilla. Hän avasi jälleen yhteydet Kiinaan ja aloitti maan hallinnon muokkaamisen kiinalaisen mallin mukaan. Hän edisti buddhalaisuuden ja kungfutselaisuuden leviämistä Japanissa ja toi maahan monia kiinalaisia käytäntöjä: maassa otettiin käyttöön kiinalainen kalenteri, luotiin uusi tiejärjestelmä, maahan tuotiin lukuisia kiinalaisia taiteilijoita ja käsityöläisiä ja maan historiaa kuvaavien kronikoiden laatiminen aloitettiin. Merkittävin hallintoa koskeva uudistus oli 12-portaisen hoviasteikon käyttöönotto, jonka myötä perinnöllisen järjestelmän korvasi kiinalainen meriitteihin pohjautunut hallinto. Samalla keisarihuoneen valta vahvistui feodaaliherrojen kustannuksella. Shōtokun vuonna 604 laatima ”17 artiklan perustuslaki”, jossa Japanin yläluokalle esiteltiin kiinalaista byrokratiaa ja kungfutselaisia käsitteitä, on merkittävä dokumentti hänen ajattelustaan, vaikka sitä on epäiltykin myöhemmäksi väärennökseksi.

Buddhalaisuuden suojelijana Shōtoku rakennutti useita buddhalaisia temppeleitä. Niistä tunnetuin lienee Naran lähelle vuonna 607 valmistunut Hōryū-ji, joka on yksi maailman vanhimmista säilyneistä puurakennuksista. Kuolemansa jälkeen häntä pidettiin buddhalaisena pyhimyksenä.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Reijo Luostarinen

**Reijo Kalevi Luostarinen** (26. joulukuuta 1939 Kajaani – 24. marraskuuta 2017) oli suomalainen markkinointitieteilijä ja professori. Hän perusti kansainvälisen liiketoiminnan aineen opetus- ja tutkimusalan Helsingin kauppakorkeakouluun 1980-luvun alkupuolella. Hän oli ensimmäinen kansainvälisen markkinoinnin professori Suomessa ja mukana perustamassa FIGSIB (Finnish Graduate School in International Business) -tohtorikoulua. 

Luostarinen pääsi ylioppilaaksi Kajaanin lyseosta vuonna 1959, jonka jälkeen hän opiskeli itsensä ensin merkonomiksi. Helsingin Kauppakorkeakoulusta hän valmistui ekonomiksi vuonna 1964, kauppatieteitten lisensiaatiksi 1971 ja tohtoriksi vuonna 1979. Hän opiskeli myös Yhdysvalloissa, University of Michiganissä ASLA-Fulbright-stipendiaattina vuosina 1970–1972. 

Hän perusti FIBO (Finland’s International Business Operations) -tutkimusohjelman vuonna 1974. Hän johti myös poikkitieteellistä Metsä-ohjelmaa sekä monitieteellistä IDBM (International Design Business Management) -maisteriohjelmaa, jossa kansainvälisen liiketoiminnan opetus yhdistyi taiteen ja tekniikan opetukseen, ohjelma perustettiin 15 vuotta ennen Aalto-yliopiston syntymää. Helsingin kauppakorkeakoulussa Luostarinen toimi kansainvälisen liiketoiminnan aineen professorina ja -laitoksen johtajana, kansainvälisen kaupan tutkimuskeskuksen johtajana (CIBR) sekä HKKK:n vararehtorina (vuosina 1992–1996), josta jäi eläkkeelle vuonna 2003. Hän oli myös Teknillisen korkeakoulun ja Vaasan yliopiston dosentti.

Opetukseensa Luostarinen ammensi jatkuvasti uusia käytännön esimerkkejä näköalapaikaltaan useiden yritysten neuvonantajana. Hän myös ohjasi lukuisan määrän väitöskirjoja; enemmistön oppiaineesta vuoteen 2017 mennessä valmistuneista, yli 50 tohtorista. 

Luottamustoimissaan hän oli muun muassa yksi EIBA:n (European International Business Academy eli Euroopan kansainvälisen liiketoiminta-akatemian) perustajajäsenistä ja presidentti (1989), Yhdysvaltain kansainvälisen liiketoiminta-akatemian alueellinen puheenjohtaja Euroopassa ja toimi kansainvälisen liiketoiminnan asiantuntijana YK:n eri organisaatioissa sekä eri ministeriöissä. Hän toimi useiden yritysten hallituksissa, myös puheenjohtajana, muun muassa Biohit Oyj:ssä (2003–2011).

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Reijo Luostarisen muistokirjoitus Helsingin Sanomissa
Karibit

**Karibit** oli kansa, joka asutti Antillien saaria ennen eurooppalaisten tuloa. Se antoi nimen koko Karibian alueelle. Karibit olivat sotaisaa kansaa ja taitavia purjehtijoita, joten he syrjäyttivät monin paikoin rauhallisempia heimoja kuten arawakit.

Karibien kylät olivat pieniä, niissä asui usein vain yhden suvun jäseniä. Miehet kalastivat, naiset viljelivät tomaatteja, perunaa, maapähkinöitä, ananasta, kurpitsaa, maniokkia ja maissia. Miehet tekivät myös sotaretkiä, joissa he kävivät jousien, myrkkynuolten, keihäiden ja nuijien avulla arawakien pitkien veneiden kimppuun ja ryöstivät naisia. Arawakien mukaan karibit myös keittivät arawak-miehiä rituaaliseksi ateriaksi, mutta ihmissyöntiä ei ole vahvistettu.

Eurooppalaisten tulo lopetti karibien valtakauden alueella. Nimitys garifuna eli *mustat karibit* viittaa afrikkalaisten orjien ja karibien jälkeläisiin.

Kristityn lähetysjärjestön Joshua-projektin mukaan karibinkielen puhujia on edelleen Venezuelassa, Surinamessa, Ranskan Guyanassa ja Brasiliassa.

Karibien kielestä väitetään lainautuneen eurooppalaisiin kieliin joitakin sanoja, kuten hurrikaani, iguaani ja kannibaali.

## Katso myös
*Dominican karibit

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Shpongle

**Shpongle** on brittiläinen elektronisen musiikin yhtye, jota pidetään yhtenä tärkeimmistä ja merkittävimmistä matalatempoisista psybientiä tuottavista yhtyeistä. Shpongle koostuu kahdesta jäsenestä ja livenä myös taustaorkesterista. Yhtyeen muodostavat Raja Ram, joka huolehtii myös Shponglen visuaalisesta puolesta, sekä englantilainen koskettimia soittava ja studiotyöskentelyn hoitava Simon Posford (ks. Hallucinogen). Yhtyeen musiikissa on valtava määrä vaikutteita erilaisista musiikkityyleistä ympäri maailman.

## Diskografia
### Studioalbumit
* 
* 
* 
* 
* 
* 

### Uudelleen miksatut
* 
* 

### EP:t
* Divine Moments of Truth (2000)
* Dorset Perception (2004)
* The God Particle (2010)

### Remiksalbumit
* Remixed (2003)
* Remixed volume 2 (2005)
* Unreleased Remixes (2008)
* Shpongle & Mad Tribe – Stoned Remixes (2016)

### DVD:t
* Live in Concert at the Roundhouse London 2008 (2009)
* Live in London 2014 (2015)
* Live at Red Rocks Amphitheater (2015)

## Aiheesta muualla
*Shponglen viralliset sivut 
*[//twistedmusic.com/ Twisted Records (Levy-yhtiö)]
Louko

**Louko** () on maaseututaajama Leningradin alueen Viipurin piirin Tienhaaran kunnassa (Seleznjovo) Suomen rajan tuntumassa. Ennen sotia Suomessa Louko oli kylä ja rautatiepysäkki Viipurin läänin Vahvialan kunnassa. Vähäinen osa kylää jäi Suomen puolelle ja liitettiin Lappeen  kuntaan vuonna 1946; nykyisin tämä on osa Lappeenrannan kaupunkia.

## Aiheesta muualla
* Karjalan Liitto ry / Valviala-seura ry: Louko
Ilmari Launis

**Adolf Ilmari Launis** (ent. Lindberg, 3. joulukuuta 1881 Hämeenlinna – 10. huhtikuuta 1955 Helsinki) oli suomalainen arkkitehti.

Ilmari Launiksen vanhemmat olivat talonomistaja, puuseppä Adolf Lindberg ja tämän kolmas vaimo Amanda Gustava Vikman (Ollila). Hän pääsi ylioppilaaksi Helsingin normaalilyseosta 1901 ja valmistui arkkitehdiksi Polyteknillisestä opistosta 1905. Launis teki opintomatkoja Keski-Eurooppaan, Italiaan ja Englantiin 1906 sekä useita matkoja Euroopan maihin, Egyptiin, Palestiinaan ja Algeriaan.

Launiksella oli oma toimisto Espoon Leppävaarassa vuodesta 1906 ja vuodesta 1920 lähtien Helsingissä. Launis työskenteli 1920- ja 1930-luvuilla Yleisten rakennusten ylihallituksessa. Hän toimi vuodesta 1937 Kuopion piirin piiriarkkitehtina, kunnes erosi virasta vuonna 1948. Hän oli aikansa tuotteliaimpia kirkkorakennusten suunnittelijoita Suomessa, ja yhdessä Josef Stenbäckin kanssa hänen katsotaan hallinneen 1900-luvun alun kirkkoarkkitehtuuria. Hän suunnitteli muun muassa 16 kirkkoa ja uudisti esimerkiksi Juupajoen kirkon ja Lappeenrannan kirkon. Hän teki myös lasi- ja alttarimaalauksia.

Launis sovelsi suunnitelmissaan useita tyylejä ja liitti niihin elementtejä erilaisista suuntauksista.

Ilmari Launis oli naimisissa vuodesta 1910 Ester Reinilän kanssa. Ilmari Launiksen veli oli säveltäjä Armas Launis.

## Töitä
### Kirkkoja
* Kihniön kirkko (1915–1917)
* Tarvasjoen kirkon korjaustyöt (1916)
* Valkjärven kirkko (1919)
* Vieremän kirkko (1919)
* Kalvolan kirkko (1919–1921)
* Pomarkun kirkko (1921)
* Pirkkalan vanha kirkko (1921)
* Konneveden kirkko (1923)
* Pornaisten kirkko (1924)
* Sammaljoen kirkko (1924)
* Tervon kirkko (1925)
* Huhtamon kirkko (1928)
* Vuokselan kirkko (1928–1929)
* Ylämaan kirkko (1931)
* Saaren kirkko (1933–1934)
* Lumivaaran kirkko (1934–1935)
* Paltamon kirkko (1946)

Tiedosto:Tervon kirkko 2012.JPG|Tervon kirkossa on piirteitä useista tyylisuunnista.
Tiedosto:Tarvasjoki_church_10.JPG|Tarvasjoen kirkon sisätilat ovat edelleen pääosin Launiksen suunnittelemassa asussa.
Tiedosto:Lumivaara Church 3.jpg|Lumivaaran kirkon sisätilat 2016.
Tiedosto:Ylämaa Church.jpg|Ylämaan kirkko itsenäisyyspäivänä 2014.

### Alttaritauluja ja lasimaalauksia

* Mietoisten kirkon alttaritaulu ja kirkon muutostyöt (1911)
* Juupajoen kirkon alttaritaulu (1915)
* Lapin kirkon alttarin lasimaalaus (1926)
* Lappajärven kirkon alttaritaulu (1915)
* Luvian kirkon alttaritaulu (1912)
* Terijoen kirkon alttaritaulu (1913)
* Salon kirkon lasimaalaukset ja kirkon muutostyöt (1927)
* Lumivaaran kirkon alttaritaulu (1935)
* Rengon kirkon alttaritaulu (1900-l alku)

## Lähteet

## Aiheesta muualla

*Lumivaaran kirkon pohjapiirros ja kuvia siitä nykyasussaan 
* Ilmari Launis : Suomalainen ylioppilastalo Pariisiin, Suomen Kuvalehti, 30.04.1938, nro 17, s. 14, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
Saaren kirkko

**Saaren kirkko** on yksi Parikkalan luterilaisen seurakunnan kolmesta kirkosta. Se sijaitsee Saarenkylässä Ison-Rautjärven koillisrannalla kohoavalla Kauramäellä. Kirkko kuului aiemmin Saaren seurakunnalle, joka yhdistettiin Parikkalan seurakuntaan vuonna 2005.

## Suunnittelu ja rakentaminen
Saaren seurakunta erosi Parikkalan seurakunnasta 1920-luvulla. Uuden seurakunnan kirkkoa varten tilattiin piirustukset arkkitehti Ilmari Launikselta. Saaren kirkko rakennettiin vuosina 1933 ja 1934 ja vihittiin käyttöön 1. heinäkuuta 1934. 

## Ulkoasu
Punatiilinen kirkko on malliltaan päätytornillinen pitkäkirkko. Toisessa päässä sijaitseva kellotorni ei juurikaan ulkone runko-osasta. Kellotornin alaosa on nelikulmainen ja yläosa kahdeksankulmainen ja kapenee kohti huippua. Kirkon pääsisäänkäynti sijaitsee kellotornin alaosassa. Satulakattoisessa runkohuoneessa on matalat pulpettikattoiset kylkiäiset. Kirkko on lähes identtinen samoihin aikoihin valmistuneen Ilmari Launiksen suunnitteleman Lumivaaran kirkon kanssa. Ulkoseinien rapautunutta tiiliverhousta ja kirkon savupiippu korjattiin kesällä 2008 vaihtamalla yhteensä 800 tiiltä, joiden vikoja oli osin havaittu jo aiemmissa vuoden 1972 korjaustöissä. 

## Sisätilat ja irtaimisto
Kirkossa on noin 700 istumapaikkaa. Kellotornissa on kaksi kelloa, joista suurempi painaa tuhat ja pienempi 340 kilogrammaa. Kirkon alttaritaulu on yksi Suomen suurimpia, pinta-alaltaan noin 44 neliömetriä. Sen on maalannut taiteilija Laila Järvinen. Kirkkosalin seiniä koristavat taiteilija Eemil Ruokolaisen maalaukset. Kirkkoon hankittiin 20-äänikertaiset urut vuonna 1936. Alkuvuonna 2008 sisätiloja korjattiin remontoimalla sakasti ja uusimalla kirkon alttarialue. Öljylämmitys vaihdettiin sähkölämmitysjärjestelmään, jota voidaan ohjata matkapuhelimella. Käytöstä poistettuun pannuhuoneeseen rakennettiin pieni krypta. Kirkon ullakolta löydetyt lahjoittajien nimillä varustetut valaisimet kunnostettiin käyttöön ja Parikkalan seurakunnan 1934 lahjoittama Raamattu tuotiin esille kirkkosaliin.

## Kuvia kirkosta

Tiedosto:Pipe organs of Saari church.JPG|Urut ja urkuparvi
Tiedosto:Pulpit of Saari church.JPG|Saarnatuoli
Tiedosto:Saari church door.JPG|Yksityiskohta: ulko-ovi
Tiedosto:Saari church side wall.JPG|Kirkon sivuseinää


## Aiheesta muualla

* Saaren kirkko Parikkalan seurakunnan kotisivulla (viitattu 3.6.2017)
*
Pentekostarion

**Pentekostarion** on ortodoksisessa kirkossa käytössä oleva jumalanpalveluskirja, joka sisältää kaikki jumalanpalvelustekstit pääsiäisestä kaikkien pyhien sunnuntaihin saakka.

## Katso myös

* Minea
* Triodion

## Kirjallisuutta
*

## Aiheesta muualla

* Pentekostarion / Ortodoksi.net
Jiří Válek

**Jiří Válek** (s. 28. toukokuuta 1923, Praha – 6. lokakuuta 2005, Praha) oli tšekkiläinen säveltäjä. Hän opiskeli sävellystä Jaroslav Ridkyn johdolla Prahan konservatoriossa, josta hän valmistui vuonna 1947. Vuodesta 1966 lähtien Válek toimi sävellyksen professorina Prahan konservatoriossa. Válek kuoli Prahassa vuonna 2005.

Válek on säveltänyt muun muassa 18 sinfoniaa.
Koivuharju

**Koivuharju** on vuosina 1976–1978 Mainos-TV:llä esitetty suomalainen televisiosarja. Sarjan käsikirjoittaja oli Toini Vuoristo. Sarjassa seurattiin eteläsuomalaisen maalaistalon elämää ja Koivuharjun kestikievarin perustamista. Se peri TV1:n sarjan *[[Naapurilähiö]]* paikan lauantai-illoissa, ja *Koivuharjun* paikan otti vuorostaan myöhemmin sarja *[[Rauhanranta 12]]*, jonka käsikirjoittajana toimi myös Vuoristo.

## Rooleissa

## Vastaanotto
*[[Helsingin Sanomat|Helsingin Sanomien]]* televisiokriitikko Jukka Kajava kirjoitti kaipaavansa *Naapurilähiötä*, kun sen korvannut *Koivuharju* on vielä huonompi. Hänestä sarjassa on pelkkää puhetta eikä lainkaan toimintaa, ei edes ihmisten välisten suhteiden muutoksia.

## Lähteet
*
### Viitteet
Rauhanranta 12

**Rauhanranta 12** on vuosina 1978–1981 MTV:n tuotantona valmistunut suomalainen draamasarja. Sarjan on käsikirjoittanut Toini Vuoristo. Sarjasta on tallella useita jaksoja. Vuoden 1981 näyttelijälakko sekoitti sarjan tekemistä ja esittämistä. Jaksoja jäi ensin näyttämättä ja tekemättä, ja lopulta viimeiset jaksot esitettiin peräkkäisinä päivinä. ”Tarina jäi kesken, kun juoni oli jännittävimmillään”, totesi aikoinaan käsikirjoittaja Vuoristo.

## Roolit

## Lähteet
Cristóbal Halffter

**Cristóbal Halffter** (24. maaliskuuta 1930 Madrid – 23. toukokuuta 2021 Villafranca del Bierzo) oli espanjalainen säveltäjä. Hän asui perheineen Saksassa vuosina 1936–1939. Halffterin pianokonsertto voitti vuonna 1953 kansallisen musiikkipalkinnon. Vuodesta 1961 lähtien Halffter toimi sävellyksen professorina Madridin kuninkaallisessa konservatoriossa. 

Halffter sävelsi muun muassa oopperan *Don Quijote* (2000).

## Lähteet
Mateo Albéniz

**Mateo Albéniz** (**Mateo Antonio Pérez de Albéniz**) (1755 tai 1760–1831) oli Espanjan baskilainensäveltäjä ja pappi. Hän sävelsi pääasiassa piano- ja cembalomusiikkia, mutta hänen tuotantoonsa kuuluu myös hengellistä musiikkia.

Albénizin D-duurisonaatti on kenties hänen tunnetuin teoksensa. Lyhyt, yksiosainen sonaatti on omistettu Domenico Scarlattille. Siitä on tehty sovitus myös kitaralle. 

Mateo Albéniz ei ollut sukua säveltäjä Isaac Albénizille. 

## Lähteet
Valon poika

**Valon poika** () on Christian Jacqin kirjoittama historiallinen romaani, joka aloittaa Ramses II:n elämästä kertovan viisi­osaisen kirjasarjan. Kirja julkaistiin kirjailijan kotimaassa, Ranskassa, vuonna 1995 ja Suomessa Anna-Maija Viitasen käännöksenä vuonna 1998. Sarjan seuraava osa on nimeltään *Ikuisuuksien temppeli*.

## Juoni

Kirja kertoo kuinka Ramseksen isä Seti I koetteli Ramsesta faaraoksi tämän tietämättä.
Tarina alkaa kun Ramses joutuu hänen isänsä tahdosta vastatusten villikarjun kanssa. Ramses ei pysty voittamaan tätä, joten Seti kukistaa karjun. Tästä koetuksesta Ramses alkaa toivoa, että hän olisi tuleva faarao ja veljensä Khenar joutuisi alempaan virkaan. Toivoa yrittävät hillitä hänen hyvät ystävänsä, mutta Ramses ei ota tätä vaihtoehtoa kuuleviin korviinsa. Myöhemmin tajutessaan ystävien olessa oikeassa ja, että tuo toive oli turha, hän kokee hirveän pettymyksen, mutta alkaa samalla syvällä sisimimmään miettimään, jos tuo koetus olikin Faaraon ensimmäinen koetus.

Koetukset seuraavat toinen toistaan ja pettymykset näiden jälkeen. Vasta myöhemmin Seti paljastaa Ramsekselle ja koko Egyptin kansalle, että Ramses valitaan varahallitsijaksi. Tästä Khenar on hyvin käärmeissään ja alkaa juonitella Ramsesta vastaan. Ramses ei epäile mitään ennen kuin hänen ja hyvän ystävänsä henkeä uhataan. Ramses tapaa myös alkuvaiheissa Isetin, tulevan ensimmäisen poikansa äidin. Ja hän tapaa myös ainoan oikean rakkautensa Nefertarin.

## Aiheesta muualla
* Valon poika Kirjasampo-sivustolla
Arawakit

**Arawakit** ovat kansa ja kieliryhmä Etelä-Amerikassa ja Karibialla. Alun perin nimitys kuului yhdelle voimakkaalle kansalle nyk. Guyanan ja Surinamen alueella. Tämä kansa liittoutui espanjalaisten valloittajien kanssa, koska karibit olivat heidän perinteisiä vihollisiaan.

Arawakit elivät teokraattisissa kuningaskunnissa. He harjoittivat kaskiviljelyä ja saivat vuodessa kaksi satoa maniokkia, maissia, perunoita, maapähkinöitä, papuja ja nuolijuurta. Metsästys ja kalastus olivat tärkeitä elinkeinoja. Heillä oli suuria ja taidokkaasti tehtyjä kanootteja, joissa mahtui kulkemaan kymmeniä ihmisiä. Eurooppalaisten saapumisen jälkeen arawakit katosivat nopeasti, osittain Euroopasta tuotuihin tauteihin. Sotaisammat karibit sinnittelivät pidempään ja heidän jälkeläisiään elää edelleen alueella.

Termiä arawak on käytetty kuvaamaan myös koko kieliryhmää, joka kuuluu arawakkikielten perheeseen. Kansanryhmänä sillä on tarkoitettu lähinnä rauhanomaisia kansoja, jotka asuivat Karibialla ennen karibien valloituksia: tainot, ignerit, lucayanit, nepojat ja suppoyot.

## Lähteet

## Aiheesta muualla