Ut queant laxis

**[[Ut queant laxis]]** (*Hymnus in Ioannem*) on latinankielinen Johannes Kastajan kunniaksi kirjoitettu hymni. Hymni on kirjoitettu Horatiuksen käyttämässä *[[Sapfon säkeistö|Stropha Sapphica]]* -runomitassa, ja sen tekijänä on pidetty 700-luvulla elänyttä lombardialaista historioitsijaa Paulus Diaconusta. Hymnillä on ollut merkittävä osuus nuotti­kirjoituksen historiassa, sillä sen säkeiden alkutavuista ovat peräisin laulunopetuksessa yhä käytetyt solmisaatiotavut, joita romaanisissa kielissä käytetään myös absoluuttisen sävel­korkeuden ilmaisevina sävelten niminä.

## Alkuperä

Hymnin säveltäjää ei tiedetä.  Guido sävelsi sen mahdollisesti itse, mutta toden­näköisemmin kyseessä on vanhempi sävelmä. Eräässä 1000-luvulta peräisin olevassa ranskalaisessa käsi­kirjoituksessa saman sävelmän eräs muunnelma on yhdistetty myös Horatiuksen runoon 'Oodi Phyllikselle*.

Hymnissä käytetään klassista [[runomitta]]a: kolme 11-tavuista *tropha sapphica* -säettä sekä lopuksi yksi *adonius*, joka käsittää kaksi [[runojalka]]a.

== Hymnin sanat ==

Hymnin ensimmäinen säkeistö kuuluu: 

:***Ut** queant laxis*
::***re**sonare fibris*,
:***Mi**ra gestorum*
::***fa**muli tuorum,*
:***Sol**ve polluti*
::***la**bii reatum,*
:***S**ancte **I**ohannes.*

Tässä ovat lihavoituina puolisäkeiden alkutavut, joista solmisaatiossa käytetyt sävelten nimet ovat peräisin.

Käännös: *Että palvelijasi voivat irti päästetyin äänin kaiuttaa tekojesi ihmeitä, puhdista syyllisyys tahraantuneilta huuliltamme, Pyhä Johannes.*

== Hymni ja sävelten nimet == 


Tämä [[gregoriaaninen laulu|gregoriaaninen]] hymni on käyttö­kelpoinen laulun opetuksessa sen säännön­mukaisen tavan vuoksi, jolla [[sävelasteikko|asteikon]] sävelet esiintyvät puoli­säkeiden alussa. Hymnin kuusi ensimmäistä puolisäettä alkavat kukin yhden sävel­askelen korkeammalta kuin edellinen, ja näin säkeiden ensimmäiset sävelet yhdessä muodostavat heksakordin. Nämä sävelet saivat jo keskiajalla hymnin puolisäkeiden alkutavujen mukaan nimet *ut*, *re*, *mi*, *fa*, *sol* ja *la*. Nimet ovat yhä käytössä [[solmisaatio]]ssa duuriasteikon eri sävelten niminä sekä [[romaaniset kielet|romaanisissa kielissä]] myös absoluuttisina sävelniminä useimmissa muissa kielissä käytettyjen aakkosten alkukirjainten sijasta. Tämän nimeämistavan keksijänä on yleensä pidetty [[Guido Arezzolainen|Guido Arezzolaista]], jota pidetään myös nykyisen [[nuottikirjoitus|nuotti­kirjoituksen]] isänä. Tällä säännön­mukaisella tavalla hymnistä ei kuitenkaan saatu nimeä asteikon seitsemännelle sävelelle, sillä muista poiketen hymnin viimeinen säe, *Sancte Iohannes*, alkaakin sävelaskelen verran alempaa kuin edellinen säe. 

Sävelnimen *Do*, joka toisin kuin alkuperäinen nimi *ut* on [[tavu#tavun rakenne|avotavu]] ja siten helpommin laulettavissa, ottivat vuonna 1640 käyttöön italialainen teoreetikko [[Giovanni Battista Doni]] ja [[Pietro d'Uranga]]. *Ut* on silti edelleen käytössä c-sävelen nimenä [[ranskan kieli|ranskan kielessä]], mutta [[italian kieli|italiassa]] se on korvattu nimellä *do*.

Asteikon seitsemäs sävel ei kuulunut keski­aikaiseen heksakordiin eikä esiinny tässä melodiassa. Sille on annettu nimi *si*, joka on muodostettu hymnin viimeisen säkeen *'S**ancte **I*'ohannes sanojen alku­kirjaimista. Nimen antoi mahdollisesti Guido itse, toisten tietojen mukaan kuitenkin vasta [[Erich van der Putten]] 1500-luvulla tai [[Lemaire]] vuonna 1666. Englantilainen musiikin­­opettaja [[Sarah Glover]] muutti 1800-luvulla nimen muotoon *ti*, jolloin kukin solmisaatio­­tavu voitiin tarvittaessa merkitä pelkällä alku­­kirjaimellaan. Nimenä *ti* on käytetty myös suomalaisessa musiikin opetuksessa, mutta se ei ole tullut käyttöön niissä kielissä, joissa solmisaatio­tavuja käytetään kiinteän sävelkorkeuden niminä; niinpä romaanisissa kielissä h-sävelen nimi on yhä *si*.

==Liturginen käyttö==
[[Katolinen kirkko|Katolisessa kirkossa]] hymniä lauletaan jumalanpalveluksessa [[Johannes Kastaja]]n päivänä eli [[juhannus]]päivänä [[24. kesäkuuta]]. Hymni kokonaisuudessaan jakautuu kolmeen osaan, joista *Ut queant laxis* lauletaan [[vesper]]issä, *Antra deserti* [[aamupalvelus|aamu­palveluksessa]] *O nimis felix'' laudesissa. Kahden ensimmäisen osan jälkeen lisätään doksologia.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* 
*