open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Pitkähäntäkissa

**Pitkähäntäkissa** eli **puuoselotti** eli **margay** (*Leopardus wiedii*) on Etelä- ja Keski-Amerikassa elävä kissaeläin. Se on läheistä sukua oselotille ja tiikerikissalle.

Nisäkäsnimistötoimikunta on ehdottanut lajille uutta suomenkielistä nimeä *margai.*

Pitkähäntäkissa muistuttaa hyvin paljon oselottia, joskin sen pää on lyhyempi, häntä pitempi ja hännän täpläkuviointi on toisenlainen. Pitkähäntäkissassa on merkittävää, että se on sukulaistaan taitavampi kiipeilijä, mistä juontuu sen puuoselotti-nimitys. Oselotti  yleensä saalistaa maassa, kun taas pitkähäntäkissa voi viettää koko elämänsä puissa, saalistaen loikkimalla lintuja ja apinoita. Se on toinen kahdesta kissalajista, joiden nilkan joustavuus sallii sen laskeutua puusta pää edellä, toinen on puuleopardi. Se pystyy tarttumaan oksaan yhtä hyvin etu- kuin takatassuillaan ja hyppäämään pitkiä matkoja. Pitkähäntäkissojen on nähty roikkuvan oksista yhden tassun varassa. 

Aiemmin pitkähäntäkissojen uhkana oli metsästys, mutta nykyisin lähinnä metsänhakkuut, sillä laji ei juuri liiku metsien ja pensaikkojen ulkopuolella. Naaras saa kerrallaan vain yhden tai kaksi poikasta.

## Ulkonäkö
Pitkähäntäkissan kokonaispituus on 80–120 senttiä (josta hännän osuus 35–50 senttiä) ja paino 2,5–4 kiloa. Sen turkki on väriltään keltaruskea ja mustatäpläinen, ja hännässä on rengaskuvioita. Pitkähäntäkissan silmät ovat suuret ja väriltään tummanruskeat.

## Levinneisyys
Pitkähäntäkissan levinneisyysaluetta ovat Keski- ja Etelä-Amerikka Meksikosta Argentiinaan. Laji luokitellaan nykyisin silmälläpidettäväksi.

## Lähteet
Hanna Granfelt

**Hanna Lilian Granfelt** (2. kesäkuuta 1884 Sakkola – 3. marraskuuta 1952 Helsinki) oli suomalainen oopperalaulaja (sopraano). Hän sai Pro Finlandia -mitalin vuonna 1947 ja Suomen Kulttuurirahaston kunniapalkinnon vuonna 1952.

Käytyään tyttökoulun Helsingissä Hanna Granfelt liittyi vuonna 1902 Kaarlo Bergbomin johtamaan Suomalaiseen teatteriin ja esiintyi useissa sen laulunäytelmissä. Samanaikaisesti hän opiskeli laulua Helsingissä Alexandra Ahngerin johdolla ja vuodesta 1904 Pariisissa Edmond Duvernoyn konservatoriossa. Hän harjoitti myös näyttämöopintoja Louis Bremontin teatterikoulussa.

Granfelt teki lukuisia rooleja ulkomailla, ja Richard Strauss kiinnitti hänet useiden oopperoidensa päärooleihin. Granfelt oli 1908–1910 kiinnitettynä Mannheimin hovioopperaan, 1910–1912 Berliinin Kurfüsten-oopperaan, vuonna 1913 Lontoon Covent Gardeniin ja 1915–1923 Berliinin kuninkaalliseen oopperaan. Hän esiintyi myös useilla muilla ulkomaisilla oopperanäyttämöillä, muun muassa Yhdysvalloissa, Espanjassa, Alankomaissa ja Sveitsissä. Laulunopettajana Granfelt toimi Suomen lisäksi Saksassa ja Norjassa.

Granfeltin puoliso vuodesta 1930 oli laulaja Heikki Tuominen  (1898–1946). Granfelt on haudattu Hietaniemen uurnalehtoon.

## Lähteet

## Kirjallisuutta
* 
* 

## Aiheesta muualla
* 
*Hanna Granfelt: Tuijotin tulehen kauan. Yle 8.12.2006.
*
Irja Aholainen

**Aune Irja Aholainen-Saurola** (ent. *Saurén,* 27. joulukuuta 1904 Helsinki – 14. elokuuta 1994 Helsinki) oli suomalainen oopperalaulaja, äänialaltaan sopraano. Hän oli kiinnitettynä Suomen Kansallisoopperaan 1928–1954 ja piti lisäksi omia konsertteja ja esiintyi orkesteriteosten solistina.

Aholainen näytteli kahdessa elokuvassa: *[[Pohjalaisia (vuoden 1936 elokuva)|Pohjalaisia]]* (1936, Maija Harri) ja *[[Ihmiset suviyössä (vuoden 1948 elokuva)|Ihmiset suviyössä]]* (1948, kätilö). Hän sai Pro Finlandia -mitalin vuonna 1948. 

Aholaisen puoliso vuodesta 1931 alkaen oli radioteknikko Lauri Saurola (Saurén). 

## Lähteet

## Aiheesta muualla

*
Aino Elenius

**Aino Sylvia Elenius-Urbano** () oli suomalainen oopperalaulaja, äänialaltaan altto. Hän sai Pro Finlandia -mitalin vuonna 1948.

Hän oli kiinnitettynä Suomalaiseen oopperaan, jonka kantavia voimia hän oli. Oopperan lisäksi hän oli huomattava oratoriolaulaja.

## Lähteet

*Klassinen.fi
Heterofonia

**Heterofonia**, alkujaan Platonin käyttämä termi, tarkoittaa primitiivistä moniäänisen musiikin muotoa, jossa on käytännössä vain yksi pää-ääni, jota muut äänet jossakin määrin muuntelevat. Katso myös polyfonia ja homofonia.

## Lähteet

* http://www.uta.fi/mute/apusivut/sanastot/h.html
Niiralan raja-asema

**Niiralan raja-asema** eli **Niirala–Värtsilä** on Tohmajärven Värtsilässä sijaitseva Suomen itärajan kansainvälinen rajanylityspaikka, valtatie 9 itäinen päätepiste, raja-aseman kautta kulkee Norjan Nesnasta Atlantin rannikolta Petroskoihin johtava Sininen tie. Vuonna 2005 Niirala muutettiin ympäri vuorokauden auki olevaksi rajanylityspaikaksi. Matkustajamäärältään Niiralan rajanylityspaikka oli vuonna 2012 Suomen itärajan 4. vilkkain ylityspaikka Vaalimaan, Nuijamaan ja Imatran raja-asemien jälkeen. Niiralan rajanylityspaikalla tehtiin vuonna 2012 yhteensä 1&nbsp;501&nbsp;511 matkustajien rajatarkastusta.

Paikka on tunnettu myös Värtsilän raja-asemana. Tähän on kaksi syytä. Niirala sijaitsee Värtsilässä, joka oli itsenäinen kunta vuoden 2004 loppuun saakka. Myös rajanylityspaikan Venäjän puolella oleva raja-asema on nimeltään Värtsilä sijaintipaikkansa Värtsilän kaupunkimaisen taajaman mukaan, joka on osa Karjalan tasavallan Sortavalan piiriä. Venäjän puoleisella rajanylityspaikalla esimerkiksi Venäjän federaation tullilla on kaksi eri tullipistettä, joista maantieliikennettä palvelee MAPP Värtsilä (). Toinen tullauspiste hoitaa rautatieliikenteen tavaravirran.

Niiralan kautta kulkee maantie- ja rautatieliikennettä Suomesta Sortavalaan, Petroskoihin ja muualle Karjalan tasavaltaan.

Keihäänheittäjä Seppo Räty työskenteli aiemmin Niiralan raja-asemalla.

Niiralan rajanylityspaikka suljettiin 24.11.2023 klo 00.00 alkaen valtioneuvoston päätöksellä. Kansainvälisen suojelun hakeminen keskitettiin Raja-Joosepin rajanylityspaikalle. Päätös on voimassa 23.12.2023 asti. Rajanylityspaikkojen alueille ja niiden sivustoille oli rakennettu esteaitaa. Rajojen valvontaa tehostettiin Kaakkois-Suomen rajavartioston valvomalla rajaosuudella jalka- ja ajoneuvopartioinnilla, teknisellä valvonnalla, sekä miehitetyllä ja miehittämättömällä lentotoiminnalla.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Niiralan rajanylityspaikka  (rajaliikenne.fi)
*Toimintaohje Niiralan rajanylityspaikalla  (rajaliikenne.fi)
*Tiehallinnon kelikamera Niiralasta  (tiehallinto.fi)
*Raja-asema Niiralan pitäjäyhdistyksen sivuilla  (vartsila.fi)
*Tohmajärvi: Rajaosaaminen  
*Kuva Niiralan raja-asemasta Värtsilässä sekä kuvia vanhasta Värtsilästä.
*Artikkeli Palkkatyöläisessä 30. 8.2005
Vainikkalan rautatieasema

**Vainikkalan rautatieasema** () on Lappeenrannan Vainikkalassa sijaitseva kansainvälinen rajanylityspaikka, jota käytetään vain rautatieliikenteessä. Vuonna 2012 Kaakkois-Suomen rajavartiosto teki Vainikkalan kautta kulkeville matkustajille yhteensä 483&nbsp;988 rajatarkastusta. Tämä oli runsas 10 prosenttia edellisvuotta enemmän.

Vainikkalan asema avattiin vuonna 1898 Riihimäki–Pietari-radalle. Vanha puinen asemarakennus rakennettiin V-luokan asemaksi, mutta se korotettiin III-luokkaan valtakunnanrajan siirtyessä aseman itäpuolelle. Uusi, punatiilinen asemarakennus valmistui vuonna 1963. Vanha asema purettiin vuonna 1972 uuden aseman laajennuksen yhteydessä.

Kotimaan sisäinen henkilöliikenne Vainikkalassa lopetettiin toukokuussa 1977. Nykyisin asema toimii Suomen ja Venäjän välisen henkilö- ja tavaraliikenteen rajatarkastuspaikkana. Asemalla ei ole lipunmyyntiä.

Venäjän puoleinen rajanylityspaikka ja lähin asema on runsaan kahden kilometrin päässä rajasta sijaitseva Buslovskaja (ent. Loukon seisake), joka esiintyy joskus rautatieliikenteen tarkastuspistettä tarkoittavan lyhenteen kanssa muodossa ŽDPP Buslovskaja. Suomesta Pietariin tai Moskovaan kulkevat junat eivät yleensä pysähdy tällä asemalla, vaan jatkavat 26 kilometriä pidemmälle Viipuriin.

Vainikkalan asema sijaitsi alun perin Lappeen kunnan alueella, joka liitettiin Lappeenrannan kaupunkiin vuoden 1967 alussa.

Vainikkala on jaettu 9. tammikuuta 2005 kahteen liikennepaikkaan, jotka ovat *Vainikkala tavara* ja *Vainikkala asema*. Vainikkalassa on myös Vainikkala-raja -niminen liikennepaikka, joka ei kuulu Vainikkalan liikennepaikkaan.

Vuodesta 2022 lähtien Venäjän ja Suomen välillä ei ole ollut henkilöjunaliikennettä.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Vaunut.org: Kuvia Vainikkalan rautatieasemalta
Maikki Järnefelt

**Maria ”Maikki” Järnefelt-Palmgren** (o.s. **Pakarinen**; 26. elokuuta 1871 Joensuu − 4. heinäkuuta 1929 Turku) oli suomalainen oopperalaulaja (sopraano), joka sai urallaan runsaasti kansainvälistä tunnustusta. Hän oli myös arvostettu pedagogi. Hän levytti vuosina 1904–1906 Gramophonelle parikymmentä levyä sekä Yhdysvalloissa yhden levyn vuonna 1921 ja kaksi vuonna 1929.

Hänen ensimmäinen puolisonsa oli säveltäjä Armas Järnefelt, joka omisti vaimolleen useita sävellyksiä. Toinen puoliso oli säveltäjä Selim Palmgren, joka taas sovitti vaimolleen useita kansanlauluja.

Järnefeltiä on kuvattu ”Joensuun kuuluisimmaksi ja rakastetuimmaksi kulttuurihahmoksi kautta aikojen”. Vuonna 1954 hänen syntymäkotinsa seinään Torikatu 9:ään kiinnitettiin taiteilija Veikko Jalavan suunnittelema pronssinen muistolaatta. Sittemmin talo on purettu, mutta muistolaatta on kiinnitetty paikalle rakennetun talon seinään.

Järnefelt on haudattu Helsingin vanhalle hautausmaalle. Haudalla on kuvanveistäjä Arvi Tynyksen patsas, joka esittää harppua soittavaa tyttöä.

## Teoksia
* *Laulutaiteen opas* (1917)
* *Jokapäiväiset lauluharjoitukset* (1919)

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* 
* 
* Maikki Järnefelt-Palmgren Ylen Musiikin syntymäpäiväkalenterissa
* Toivo Tarvas : Maikki Järnefelt-Palmgren. Muistelma, Helsingin Sanomat, 15.09.1935, nro 248, s. 33, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
Elli Pihlaja

**Elli Esteri Pihlaja** (o.s. **Paavola**, myöh. **Engström**, 19. helmikuuta 1906 Töysä – 10. helmikuuta 1985) oli suomalainen oopperalaulaja. Hänen äänialansa oli sopraano. Pihlaja opiskeli laulua kotimaassa sekä Berliinissä Loeschin ja Lohmannin oppilaana. Lisäksi hän opiskeli näyttämöohjausta Wienissä Wittin johdolla.

Pihlaja aloitti työuransa Ylioppilasteatterissa 1931 ja jatkoi sieltä Helsingin Kansanteatteri-Työväenteatteriin vuosiksi 1934–1936. Ensikonserttinsa hän piti 1934 ja oli kiinnitettynä Suomalaiseen Oopperaan 1936–1956. Pihlaja esiintyi myös Operettiteatterissa ja oli Ruotsissa Riksteaternin kiertueella 1948 ja 1950. Lisäksi hän esiintyi ja toimi ohjaajana Neuvostoliitossa sekä teki pari pientä elokuvaroolia 1940-luvulla. Hän sai Pro Finlandia -mitalin vuonna 1953.

## Filmografia
**[[Miehen kunnia]]* (1943)
**[[Kuollut mies vihastuu]]* (1944)

## Lähteet
* Otavan iso musiikkitietosanakirja, Otava 1978

### Viitteet

## Aiheesta muualla
*
Maarit Tastula

**Anne Maarit Katarina Tastula** (s. 24. joulukuuta 1961 Kaarlela) on suomalainen toimittaja, joka on tehnyt urallaan lukuisia televisio-ohjelmia. Hän on voittanut muun muassa useita Telvis- ja Venla-palkintoja.

Tastula varttui työläisperheessä Kokkolassa. Hän oli kuuden laudaturin ylioppilas. Tastula on koulutukseltaan humanististen tieteiden kandidaatti ja yhteiskuntatieteiden maisteri. Hän opiskeli Tampereen yliopistossa kieliä, kirjallisuustiedettä, tiedotusoppia ja sosiologiaa. Hänen gradunsa valmistui vuonna 2008.

Ennen televisiotöitä Tastula työskenteli *[[Aamulehti|Aamulehden]]* kulttuuritoimituksessa. Vuonna 1988 hän sai vakinaisen paikan Ajankohtaisesta kakkosesta. Tastula tunnetaan erityisesti  haastatteluohjelmista *[[Yhdenillan pysäkki]]* (1993–1996), *[[Punainen lanka]]* (1999–2008), *[[Seitsemäs taivas (keskusteluohjelma)|Seitsemäs taivas]]* (2009–2013) ja *[[Avec Tastula]]*. Hänen aiempia ohjelmasarjojaan ovat olleet *Pikku Jättiläinen, Yölento* ja vaihtelevien juontajien vetämä ryhmäkeskusteluohjelma *[[Lauantaisauna]]*. Vuoden 2018 alussa alkoi keskusteluohjelma Flinkkilä & Tastula, jossa Anne Flinkkilä ja Maarit Tastula kohtasivat vuoroviikoin vieraita ja keskustelivat heidän kanssa yhteiskunnallisista aiheista. Tastula jätti ohjelman syksyllä 2020.

Tastula asuu Tampereella. Hänellä on vuonna 2002 syntyneet kaksoset.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*
Palkkatyöläinen

**Palkkatyöläinen** oli SAK:n pää-äänenkannattaja. Lehden kappalemääräinen levikki oli vuonna 2015 noin 27 000 ja lukijamäärä noin 80 000. Ruotsinkielinen vastaava julkaisu oli Löntagaren (*palkansaaja*). Lehti on lakkautettu vuonna 2015.

## Historia
Palkkatyöläinen perustettiin vuonna 1929, kun sosialidemokraatit erosivat Suomen Ammattijärjestöstä vastalauseena kommunistien johtaman järjestön linjalle. Aloitteen lehden perustamiseksi teki Ammatillisten Järjestöjen Valtuuskunta (AVJ), ja julkaisijaksi tuli aluksi Suomen Työläisliitto, SDP:n SAJ:sta eronneille perustama eri aloja koonnut ammattiliitto. Palkkatyöläisen kaksi näyte numeroa julkaistiin marras- ja joulukuussa, ja vuoden 1930 alusta se alkoi ilmestyä säännöllisesti kerran viikossa. Uusi lehti julistautui ei-kommunistisen ammattiyhdistysväen äänenkannattajaksi ja se ilmoitti taistelevansa kommunistien karkottamiseksi ay-liikkeestä. Palkkatyöläisen ensimmäinen päätoimittaja oli E. K. Louhikko ja toimitussihteeri K.-A. Fagerholm. Nykyinen SAK pitää Palkkatyöläistä vuosina 1908–1930 ilmestyneen SAJ:n *Suomen Ammattijärjestö* -lehden perillisenä. Loppuvuonna 1930 Palkkatyöläisestä tuli Suomen Ammattiyhdistysten Keskusliiton äänenkannattaja.

Vuonna 2010 SAK pohti Palkkatyöläisen paperiversion lakkauttamista. Lehden tekemistä päätettiin kuitenkin jatkaa vähentämällä ilmestymiskertoja kymmenestä viiteen vuodessa.

### Päätoimittajat
*Eero Kosonen ?–2006
*Harri Järvinen 2007–2009
*Aino Pietarinen 2009–2015

## Lähteet
M10 (valtatie)

**Valtatie M10** eli *Magistral 10* () on Venäjän liittovaltiotason päävaltatie, joka yhdistää maan kaksi suurinta kaupunkia, Moskovan ja Pietarin ja jatkuu Pietarista edelleen Suomen rajalle Vaalimaalle liittyen E18-tiehen. Se kulkee reittiä Moskova-Novgorod-Pietari-Viipuri-Suomen raja.

Moskovan ja Pietarin välinen osuus on myös osa Eurooppatietä 105 ja osuus Pietarista Suomen rajalle osa Eurooppatietä 18.

## Tiereitti

### [[Moskovan alue]]
*Himki (Shodnjan kohtaan) 10
*Srarodalnja (A 107:n risteys) 21
*Klin (A 108:n risteys) 44
### [[Tverin alue]]
*Novozavidovski 26
*Tverin kehätie Emmaussin jälkeen, ennen Pasynskovoa 36
*Tverin kehätien loppu ennen Zavolžkin risteystä 28
*Toržokin liittymä Vyšni Volotšokiin 44
*Vyšni Volotšok 130

### [[Novgorodin alue]]
*Valdai 226
*Kresttsy 53
*Proletarin ja Novgorodin ohitustien risteys ennen Krasnyje Stankia 40
*Podberezjen kohdalla Novgorodin ohitustien loppu 44 
*Tiutova 78
*Zujevo 8

### [[Leningradin alue]]
*Tusina 53
*Pietarin eteläisen kehätien risteys Krasnyi Borin kohdalla 9
*Jam-Ižora 15
*Pietarin raja 25
**Pietarin kaupunki**

### Leningradin alue
*Lahdenkontu 15
*Kellomäki A 122:n risteyksessä 21
*Kämärän risteys 63
*Viipuri 16
*Tienhaaran risteys 7
*Ylä-Urpalan raja-asema 51
*Suomen raja

## Moskova-Pietari-moottoritien rakennusprojekti
M10-tiellä on aloitettu moottoritien rakentaminen Moskovasta Pietariin. 700 km pitkälle moottoritielle tulee kuusi kaistaa ja Moskovan sisääntuloväylälle kymmenen kaistaa. Kyseinen tieosuus johtaa Moskovasta kaupungin kansainväliselle Šeremetjevon lentokentälle. Tielle suunnitellun tietullin ja ensimmäisen osan tiestä on määrä aueta vuonna 2013. Rakennustyöt ovat olleet laajan kiistan ja protestiliikkeen aihe jo vuosia koska tien ensimmäinen osuus on linjattu kulkemaan Himkin kaupungin suojellun metsän läpi. 26. elokuuta 2010 presidentti Medvedev määräsi rakennustyön keskeytettäväksi erimielisyyksien takia. Samalla päätös kumosi pääministeri Putinin 5.11.2008 antaman määräyksen rakentaa tielinja Himkin kautta. On puhuttu että Euroopan unioni perääntyy tien rahoituksesta jos tie halkaisee Himkin metsän. Tien kustannukseksi on arvioitu 8 miljardia dollaria. Valmistuessaan tiellä on 32 eritasoliittymää, 167 ylikulkusiltaa ja 85 siltaa.
Tuotantotekniikka

**Tuotantotekniikka** käsittää kaiken sen tekniikan, jota ihminen käyttää elinkeinojensa harjoittamiseen. 

## Valmistustekniikka
Valmistustekniikka (), jossa metalleista, puusta, muoveista ja muistakin raaka-aineista, kuten keraamista, tekstiileistä ja luusta valmistetaan esineitä työstämällä, muovaamalla tai yhdistämällä muihin materiaaleihin kokoamalla, hitsaamalla, kutomalla, ompelemalla, liimalla tai muulla tavalla liittämällä. Valmistustekniikan alueeseen kuluvat tuotantolaitokset koostuvat usein monista yksittäisistä, omalla ohjauksella toimivasta tai työntekijän käyttämästä tuotantokoneesta.

## Prosessitekniikka
Prosessitekniikka () sisältää sellaiset tuotantotekniikat, joissa raaka-aineita käsitellään neste-, kaasu- tai plasmamuodossa ja niitä pumpataan, sekoitetaan, keitetään tai muulla tavalla käsitellään (*prosessoidaan*) ja yhdistetään muihin nesteisiin, kaasuihin tai kiinteisiin aineisiin. Prosessilaitoksen voidaan katsoa olevan yksi suuri kone, jossa on keskusvalvomo. Prosessitekniikan piiriin voidaan lukea myös sellaiset kiinteitä materiaaleja käyttävät tuotannot, joissa tuote on jatkuva nauha tai lanka. Esimerkkinä paperitehdas, lehtipaino, metallivalssaamo tai lankakehräämöt ja kangasvärjäämöt. Myös voimalaitokset luetaan prosessitekniikan piiriin.

## Muut osa-alueet
Kolmanteen ryhmään kuuluvat kaikki muut tuotantotekniikat, jotka eivät sisälly kahteen edelliseen. Tähän ryhmään kuuluvat:
* maataloustuotannossa käytetyt tekniikat
** Karjankasvatuksessa käytetyt tekniikat
** maanviljelyssä käytetyt tekniikat
* viihdeteollisuuden tuotantotekniikka
** Elokuvien tuotantotekniikka
** Äänitallenteiden tuotantotekniikka
** Televisio- ja radio-lähetysten tuotantotekniikka
** Teatteri- ja näyttämötekniikka
* palvelualojen tuotantotekniikka
** pesuloiden tuotantotekniikka
* tietoteknisten alojen tuotantotekniikka
* rakennustekniikan alasta rakennusten pystyttämiseen käytetty tekniikka.

Valmistustekniikan ja prosessitekniikan välimaastoon sisältyy eräitä aloja, kuten keraaminen teollisuus ja puolijohdeteollisuus, joissa osa työvaiheista on prosessitekniikkaa ja osa valmistustekniikkaa. Englannin kielessä käyttävät näillä aloilla usein sanaa *fabrication*.

## Katso myös

*Teollisuus
*Tehdassuunnittelu
*Tuotanto
*Tuotantokonsepti
Benitoiitti

**Benitoiitti** on kirkkaansininen ja erityisesti keräilijöiden arvostama, harvinainen jalokivi. Se sai nimensä ainoan löytöpaikkansa, Kalifornian San Beniton mukaan. Sen Mohsin kovuus on 6–6,5, ja sen kemiallinen koostumus on barium-titaanisilikaattia (BaTiSi3O9). Benitoiitti muodostaa trigonisia kaksoispyramidin muotoisia kiteitä. Kiteet ovat yleensä pieniä, ja ne kasvavat magmakivissä. San Benitossa benitoiittia löydetään serpentiinisuonissa neptuniitin ja natroliitin kanssa. Suurin hiottu benitoiittikivi on 7,80 karaattia (Washingtonin Smithsonian-instituutissa).

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Mindat: Benitoite 
* Webmineral: Benitoite Mineral Data 
* Gemdat.org: Benitoite
OMAP

**OMAP** () on Texas Instrumentsin valmistama järjestelmäpiirisarja.

OMAP juontaa juurensa Texas Instrumentsin ja Nokian yhteistyöstä. Alun perin Nokia oli tilannut Texas Instrumentsilta omiin puhelimiinsa piirejä, joissa oli ARM-suoritin ja Texas Instrumentsin C5X-sarjan signaaliprosessori (DSP) samalla piirillä, mutta myydäkseen S60-käyttöliittymää muille puhelinvalmistajille Nokia halusi yleisen kenen tahansa ostettavissa olevan raudan joka pyörittäisi S60:tä.

Useimmat OMAP-sarjan piirit sisältävät samalla piirillä ARM-suorittimen, TMS320 C55X -sarjan signaaliprosessorin sekä muuta toiminnallisuutta. Kaikissa OMAP-piireissä ei kuitenkaan signaaliprosessoria ole. Tarkoituksena on, että ARM-suorittimella ajetaan normaaleja ohjelmia kuten puhelimen käyttöliittymää, signaaliprosessorilla voidaan esimerkiksi purkaa ja pakata ääntä ja kuvaa.

OMAP-sarjan piirejä käytetään muun muassa useissa Nokian matkapuhelimissa, kuten Nokian E- ja N-sarjoissa sekä joissakin vanhemmissa malleissa, kuten Nokia 6630 ja Nokia 3650. OMAP-piirejä käytetään myös uudemmissa HP:n iPaq-kämmentietokoneissa.

## OMAP 1
OMAP1xxx-sarjan malleissa ARM-ytimenä on ARM9.

## OMAP 2
OMAP2xxx-sarjan malleissa ARM-ytimenä tehokkaampi ARM11. 

OMAP2xxx-malleissa on myös PowerVR MBX -sarjan grafiikkasuoritin.

## OMAP 3
OMAP3xxx-sarjan malleissa on ARM Cortex A8 CPU ja osassa malleista on PowerVR SGX -grafiikkasuoritin.

## OMAP 4
OMAP 4 on käytössä mm. Google Glass -laitteessa (TI OMAP 4430).

Malleissa on ARM Cortex A8 CPU ja PowerVR SGX GPU.

## OMAP 5
OMAP 5 -malleissa on ARM Cortex-A15 CPU ja PowerVR SGX GPU.

## Lähteet
Nestori Lampi

**Nestori Lampi** (14. kesäkuuta 1911 Helsinki – 14. marraskuuta 1967 Helsinki) oli suomalainen näyttelijä.

Lammen elokuvaura alkoi vuonna 1940. Lampi oli aikakautensa lihavin suomalainen elokuvanäyttelijä, minkä vuoksi Lampi sai yleensä näyteltäväkseen lihavia herroja. Lampi tuli tunnetuksi sivurooleistaan Pekka ja Pätkä ja muissa rillumarei-tyyppisissä elokuvissa. Muistettavimmat  roolityöt olivat Tukulan junanlähettäjä elokuvassa *[[Hei, rillumarei!]]* (1954) ja lihava autoilija elokuvassa *[[Pekka ja Pätkä sammakkomiehinä]]* (1957). Lampi saikin uransa aikana vain sivurooleja.

Nestori Lampi nähtiin viimeksi valkokankaalla vuonna 1959. Vuonna 1965 Lampi nähtiin Kaarlo Nuorvalan ohjaamassa opetusfilmissä *[[Herkullista lihavuutta]]*.

## Filmografia
*Tavaratalo Lapatossu & Vinski (1940)
*SF-paraati (1940)
*Kersantilleko Emma nauroi? (1940)
*Yövartija vain... (1940)
*Perheen musta lammas (1941)
*Viimeinen vieras (1941)
*Uuteen elämään (1942)
*Hevoshuijari (1943)
*Anna Liisa (1945)
*Tähtireportterit tulevat (1945)
*Kyläraittien kuningas (1945)
*Sankari kuin sankari (1948)
*Kalle Aaltosen morsian (1948)
*Aaltoska orkaniseeraa (1949)
*Radio tekee murron (1951)
*Jees, olympialaiset, sanoi Ryhmy (1952)
*Varsovan laulu (1953)
*Lentävä kalakukko (1953)
*Rantasalmen sulttaani (1953)
*Pekka Puupää kesälaitumilla (1953)
*Pekka ja Pätkä lumimiehen jäljillä (1954)
*Hei, rillumarei! (1954)
*Pekka ja Pätkä puistotäteinä (1955)
*Kiinni on ja pysyy eli Pekan ja Pätkän uusia seikkailuja (1955)
*Olet mennyt minun vereeni (1956)
*Syntipukki (1957)
*Pekka ja Pätkä ketjukolarissa (1957)
*Pikku Ilona ja hänen karitsansa (1957)
*Pekka ja Pätkä sammakkomiehinä (1957)
*Pekka ja Pätkä Suezilla (1958)
*Pekka ja Pätkä miljonääreinä (1958)
*Ei ruumiita makuuhuoneeseen (1959)
*Pekka ja Pätkä mestarimaalareina (1959)
*Lasisydän (1959)

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*
Outworld

**Outworld** voi tarkoittaa:

*Outworld, progressiivista metallia soittava yhtye
*Outworld, Outworld-yhtyeen debyyttialbumi
*Outworld, fiktiivinen maailma Mortal Kombat -pelisarjassa.
C. A. R. Hoare

**Charles Antony Richard "Tony" Hoare** (11. tammikuuta 1934 Colombo, Brittiläinen Ceylon &ndash; 5. maaliskuuta 2026) oli brittiläinen tietojenkäsittelytieteilijä. Hän kehitti muun muassa pikalajittelualgoritmin ja Hoaren logiikan sekä monitorit ratkaisuksi moniajojärjestelmien lukkiutumatilanteisiin.

Hoare sai Turing-palkinnon vuonna 1980 työstään ohjelmointikielien parissa.Sen lisäksi Hoare sai esimerkiksi vuonna 1985 Faraday-palkinnon ja vuonna 2000 Kioton palkinnon.

Hän oli Academia Europæan jäsen vuodesta 1989.

## Kirjoja
* O.-J. Dahl, E. W. Dijkstra, C. A. R. Hoare (1972): Structured Programming. Academic Press. .
* C. A. R. Hoare (1985): Communicating Sequential Processes. Prentice Hall International Series in Computer Science.  hardback or  paperback.
* C. A. R. Hoare, M. J. C. Gordon (1992): Mechanised Reasoning and Hardware Design. Prentice Hall International Series in Computer Science. .
* C. A. R. Hoare, He Jifeng (1998): Unifying Theories of Programming. Prentice Hall International Series in Computer Science. .

## Lähteet
Suomen kansainväliset rajanylityspaikat

**Kansainvälinen rajanylityspaikka** on valtioneuvoston asetuksen 25.8.2005/652 mukainen korkeamman tason rajanylityspaikka, joka on tarkoitettu kansainväliselle matkustajaliikenteelle. Jako kansainvälisiin rajanylityspaikkoihin ja tilapäisiin, mahdollisesti vain osan vuorokaudessa auki oleviin tai muuten rajoitettuihin rajanylityspaikkoihin on määritelty Suomen ja Venäjän federaation kesken valtiosopimuksella SopS 66/1994.

## Kansainväliset rajanylityspaikat
*Enontekiön lentoasema
*Eckerön satama
*Färjsundetin satama
*Haminan satama
*Hangon satama
*Haukiputaan satama
*Helsingin satama
*Helsinki-Malmin lentoasema
*Helsinki-Vantaan lentoasema
*Imatran raja-asema
*Inkoon satama
*Ivalon lentoasema
*Joensuun lentoasema
*Jyväskylän lentoasema
*Kajaanin lentoasema
*Kalajoen satama
*Kaskisten satama
*Kemi-Tornion lentoasema
*Kemin satama
*Kemiön satama
*Kirkkonummen satama
*Kittilän lentoasema
*Kokkola-Pietarsaaren lentoasema
*Kokkolan satama
*Kotkan satama
*Kouvolan rautatieasema, vain rautatieliikenteelle
*Kristiinankaupungin satama
*Kuopion lentoasema
*Kuusamon lentoasema
*Lappeenrannan lentoasema
*Lappeenrannan satama
*Loviisan satama
*Långnäsin satama
*Maarianhaminan lentoasema
*Maarianhaminan satama
*Merikarvian satama
*Mikkelin lentoasema
*Naantalin satama
*Niiralan raja-asema
*Nuijamaan raja-asema
*Nuijamaan satama
*Olkiluodon satama
*Oulun lentoasema
*Oulun satama
*Paraisten satama
*Pernajan satama
*Pietarsaaren satama
*Pohjan satama
*Porin lentoasema
*Porin satama
*Porvoon satama
*Raahen satama
*Rauman satama
*Raja-Joosepin raja-asema
*Rovaniemen lentoasema
*Sallan raja-asema
*Salon satama
*Savonlinnan lentoasema
*Sipoon satama
*Taalintehtaan satama
*Tammisaaren satama
*Tampere-Pirkkalan lentoasema
*Tornion satama
*Turun lentoasema
*Turun satama
*Uudenkaupungin satama
*Vaalimaan raja-asema
*Vaasan lentoasema
*Vainikkalan rautatieasema, vain rautatieliikenteelle
*Varkauden lentoasema
*Vartiuksen raja-asema

## Aiheesta muualla
*Finlex: http://www.finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2005/20050652 25.8.2005/652
Viattomien lasten päivä

**Viattomien lasten päivä** on kristinuskossa juhlapäivä, jota vietetään niiden betlehemiläisten lasten muistoksi, jotka kuningas Herodes Matteuksen evankeliumin 2. luvun mukaan surmautti.

Päivää vietetään useimmissa kristillisissä maissa 28. joulukuuta. Espanjassa ja Latinalaisessa Amerikassa kyseisenä päivänä on tapana tehdä piloja muiden maiden aprillipäivän tapaan. Ruotsissa ja Suomessa viattomien lasten päivä oli ennen vuotta 1774 pyhäpäivä (neljäs joulupäivä). Se oli niin sanottu pikkupyhä eli päivä, joka oli niin pyhä, ettei saanut tehdä työtä, mutta ei niin pyhä, että olisi pitänyt viettää sitä uskonnollisen hartaasti.

Suomen evankelis-luterilaisessa kirkossa viattomien lasten päivä (4. joulupäivä) on evankeliumikirjassa ja siten kirkkovuoden yksi juhlapäivä. Sitä vietetään, kun kyseinen päivä sattuu sunnuntaille.

## Katso myös
* Betlehemin lastenmurha

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* 
* 
* 
*
Pim Verbeek

**Pim Verbeek** (12. maaliskuuta 1956 Rotterdam – 28. marraskuuta 2019) oli alankomaalainen jalkapallovalmentaja ja -pelaaja.

## Ura

Peliuransa jälkeen Verbeek on tehnyt pitkän ja värikkään uran valmentajana. Hän aloitti 1981 Sparta Rotterdamin päävalmentajana vain 25-vuotiaana. Ura ei saanut tulta alleen, vaikka Verbeek toimikin 1989–1991 Feyenoordin päävalmentajan yhdessä ruotsalaisen Gunder Bengtssonin kanssa. Tuona aikana seura voitti vain yhden Alankomaiden Cupin mestaruuden.

Valmennettuaan Alankomaiden lisäksi myös Japanissa Verbeek siirtyi vuonna 2000 Guus Hiddinkin apuvalmentajaksi Etelä-Korean jalkapallomaajoukkueeseen. Yhdessä Hiddinkin kanssa hän oli luotsaamassa toisen isäntämaan historiallisesti neljänneksi MM-kisoissa 2002. Menestyskisojen jälkeen Verbeek palasi Alankomaihin PSV Eindhovenin reservijoukkueen valmentajaksi.

2003 Verbeek luotsasi japanilaisseura Kyoto Purple Sangaa ja seuraavana vuonna lyhyen aikaa Alankomaiden Antillien jalkapallomaajoukkuetta. Marraskuusta 2004 huhtikuuhun 2005 Verbeek toimi maanmiehensä Dick Advocaatin apuvalmentajana saksalaisseura Borussia Mönchengladbachissa. 

Lokakuussa 2005 Verbeek palasi Etelä-Koreaan, tällä kertaa maajoukkuevalmentaja-Advocaatin apulaiseksi. Kun joukkue jäi lohkovaiheeseen MM-kisoissa 2006, Advocaat erosi ja Verbeek nousi maajoukkueen päävalmentajan tehtäviin. Hän jätti Etelä-Korean vuoden 2007 Aasian-mestaruuskilpailujen jälkeen. 

Joulukuussa 2007 Verbeek palkattiin Australian maajoukkueen valmentajaksi tavoitteena johtaa maa vuoden 2010 MM-kisoihin.  Verbeek onnistui tavoitteessaan ja Australia varmisti lopputurnauspaikkansa jo kesäkuussa 2009.  Maaliskuussa 2010 hän ilmoitti jättävänsä Australian maajoukkueen MM-kisojen jälkeen.  Huhtikuussa 2010 uutisoitiin, että Verbeek siirtyy MM-kisojen jälkeen Marokon jalkapalloliiton palvelukseen. Hän tulee vastaamaan olympiajoukkueen sekä alle 17- ja 19 -vuotiaiden maajoukkueiden valmennuksesta.   Verbeek päätti uransa Australian päävalmentajana MM-alkulohkon kolmanteen sijaan. Kisat 4–0 murskatappiolla Saksalle aloittanut Australia pelasi tasan Ghanan kanssa ja voitti päätösottelussa Serbian 2–1.  

Verbeek luotsasi Marokon joukkuetta Lontoon olympialaisissa 2012, joissa Marokko pelasi alkulohkossaan tasan Hondurasia ja Espanjaa vastaan sekä hävisi Japanille. Näin joukkueen pelit päättyivät lohkovaiheeseen. Hän jätti Marokon kesällä 2014 sopimuksensa umpeuduttua. Verbeek luotsasi Omanin Aasian mestaruusturnaukseen 2019. Lopputurnauksessa Oman selvitti historiansa ensimmäistä kertaa tiensä jatkoon lohkovaiheesta. Oman hävisi pudotuspelien ensimmäisellä kierroksella Iranille 2–0. Turnauksen jälkeen Verbeek ilmoitti jättävänsä tehtävänsä ja lopettavansa valmennusuransa.Ex-Socceroos boss Verbeek calls an end to coaching career

Verbeek kuoli 28. marraskuuta 2019 63-vuotiaana sairastettuaan pitkään syöpää.
## Meriitit

* Alankomaiden cup: 1991
* MM-1.kierros: 2010
* AM-2. kierros: 2019

## Lähteet
Silosalava

**Silosalava** eli **salava** eli **piilipuu** (*Salix euxina*) on pajujen laajaan sukuun kuuluva puu.

Silosalava kasvaa suureksi pensaaksi tai jopa 20 metriä korkeaksi puuksi, Etelä-Euroopassa jopa 27 metriä korkeaksi. Oksat lähtevät rungosta melko jyrkässä kulmassa ja murtuvat helposti tyvestä. Vuosikasvaimet ovat kaljuja ja kiiltäviä, väriltään joko punaisia tai vihreitä. Lehdet ovat muodoltaan suikeita, 10–12 cm pitkiä, päältä kiiltäviä ja molemmin puolin kaljuja. Silmut ovat pieniä, noin 2 mm, ja kiiltävän ruskeita. Kukinto on 5–7 cm pitkä, keltainen norkko. Salava kukkii vasta kesällä lehtien jo puhjettua.

Silosalava kasvaa luonnonvaraisena Turkissa ja Kaukasiassa. Suomessa se on luultavasti tuontipuu, jota on istutettu pihoille, puistoihin ja puutarhoihin. Tunnettuja salavalajikkeita on esimerkiksi terijoensalava (’Bullata’).

Helsingin Kruununhaan Kirjapuistossa, Kirjatyöntekijänkatu 12 kohdalla kasvaa kenties Suomen vanhimpiin kuuluva salava. Tämä puu suojeltiin jo vuonna 1924. Puu on luultavasti istutettu 1830-luvulla.

## Risteymiä
Silosalava voi risteytyä useiden pajulajien kanssa ja tuottaa ainakin seuraavat risteymälajit:

* Jokisalava (*Salix* × *fragilis*) – silosalavan ja valkosalavan risteymä
* Vanajansalava (*Salix* × *alopecuroides*) – silosalavan ja jokipajun risteymä
* Kiiltosalava (*Salix* × *meyeriana*) – silosalavan ja halavan risteymä
* Riippasalava, aiempi nimi kyynelsalava (*Salix* × *pendulina*) – silosalavan, valkosalavan ja itkusalavan risteymä
* Kujahalava (*Salix* × *pentandroides*) – jokisalavan ja halavan risteymä.

## Lähteet
* Retkeilykasvio. Suomen Luonnonsuojelun Tuki Oy. Helsinki 1986. .

### Viitteet

## Aiheesta muualla
* Kasviatlas 2022: Silosalavan (''Salix euxina'') levinneisyys Suomessa.
* Luontoportti: Silosalava (''Salix euxina'')
* ITIS: ''Salix fragilis'' 
* United States Department of Agriculture (USDA): ''Salix fragilis'' 
* Flora of China: ''Salix fragilis''
Yki Nummi

**Yrjö Kalevi ”Yki” Nummi** (31. lokakuuta 1925 Yungshuen, Hunan, Kiina – 12. maaliskuuta 1984 Helsinki) oli suomalainen muotoilija, joka tunnetaan erityisesti valaisinsuunnittelijana ja Tikkurilan Jokeri-värikartan kehittäjänä.

## Ura
Nummi syntyi vuonna 1925 Kiinassa suomalaiseen lähetyssaarnaajaperheeseen. Suomeen muutettuaan hän valmistui ylioppilaaksi vuonna 1945 ja ryhtyi sen jälkeen opiskelemaan fysiikkaa ja matematiikkaa. Mieli kuitenkin muuttui ja Nummi vaihtoi Helsingin Taideteolliseen oppilaitokseen, josta valmistui vuonna 1950.

Valmistuttuaan Nummi kaavaili taidemaalariksi ryhtymistä, mutta sai muotoilijan töitä Ornon valaisintehtaalta, jossa työskenteli vuoteen 1958 asti. Hän suunnitteli valaisimia myös Sanka Oy:lle. Hänen moderneille valaisimilleen tunnusomaista oli muovimateriaalien uraauurtava käyttö. Monet valaisinmallit ovat nykyisin perikunnan lisenssillä kotimaisen valaisinvalmistajan (Innolux) Innojok Oy:n uustuotannossa.

Nummi kuvasi valaisinmuotoiluaan vuonna 1958 näin:Jokainen tarpeeton osa tai koriste lisää valaisimen hintaa ja huonontaa sen hyötysuhdetta. – – Tämä on tietenkin erittäin voimakas muotoa karsiva ja puhdistava tekijä: yksinkertaisimmat geometriset muodot, pallot, kartiot, lieriöt sekä hyperboloidi- ja paraboloidipinnat muodostavat tällä hetkellä oikeaoppisen muotovaraston.

Vuodesta 1958 vuoteen 1975 Nummi työskenteli Tikkurilan maalitehtaalla ja suunnitteli muun muassa Jokeri-värikarttajärjestelmän. Hän jatkoi työskentelyä myös Ornossa vuoteen 1974, jolloin päätti keskittyä värisuunnitteluun, jota piti merkittävimpänä saavutuksenaan. Nummi oli ahkera lehtikirjoittaja ja suunnitteli myös kirjankansia sekä 1950-luvulla  jalopuuta ja muovia yhdistäviä astioita Sanka-yhtiölle.

Työstään muotoilijana Nummi sai useita tunnustuksia, muun muassa Milanon triennaalin kultamitalin vuosina 1954 ja 1957 sekä Pro Finlandia -mitalin vuonna 1971. Yki Nummen veljiä olivat kirjailija Lassi Nummi ja säveltäjä Seppo Nummi.

## Valaisimia

Tiedosto:Modern Art (Yki Nummi, 1955).jpg|Modern Art -pöytävalaisin (1955) on valittu mm. MoMAn kokoelmiin.
Tiedosto:Yki Nummen valaisin.JPG|Lokki-valaisin


## Lähteet
* 
* 
* 

### Viitteet

## Aiheesta muualla
*
Luminesenssi

**Luminesenssi** tarkoittaa ilmiötä, jossa atomin tai molekyylin viritystila purkautuu, ja atomi palaa alemmalle energiatasolle vapauttaen ylimääräisen energian valona. Useimmiten atomin tai molekyylin viritystilan aiheuttaa esimerkiksi valo, ultraääni tai voimakas sähkökenttä. Luminesenssi-ilmiö jaotellaan alalajeihin viritystilan muodostumistavan mukaan.

## Fysikaalinen ilmiö
Luminesenssissa atomi virittyy eli atomin elektroni siirtyy  korkeammalle viritystilalle. Tämä voi tapahtua esimerkiksi atomin absorboidessa fotonin, jolloin kyse on fotoluminesenssista. Viritystilan purkautuessa atomi emittoi energian yhtenä tai useampana fotonina, joiden yhteen laskettu energia on pienempi kuin alkuperäisen viritystilan. Osa energiasta muuttuu lämmöksi.

Virittyminen:   S_0 + h f \to S_1 

Luminesenssi (fotonien emissio): S_1 \to S_0 + h f

h f on fotonien energia missä h = Planckin vakio ja f on valon taajuus.
S0-tila on luminesoivan molekyylin perustila ja S1-tila on sen virittynyt tila.

### Luminesenssin tehokkuus
Luminesenssin tehokkuus eli hyötysuhde on absorboitujen ja emittoitujen fotonien suhde:

 \Phi = \frac {\rm \#\ emittoidut \  fotonit} {\rm \#\ absorboidut \ fotonit}. 

Korkein fluoresenssin tehokkuus on 1,0 (100 %), jossa jokainen absorboitu fotoni emittoituu ja energiaa ei vapaudu muissa muodoissa. Jo yhdisteitä, joiden luminesenssin tehokkuus on 0,10 pidetään hyvin luminesoivina.

## Aiheesta muualla

*Tieteen termipankki: Luminesenssi
*Webmineral: Luminescence in Minerals
Populäärimusiikkia Vittulajänkältä (elokuva)

**Populäärimusiikkia Vittulajänkältä** (*Populärmusik från Vittula*) on vuonna 2004 valmistunut ruotsalais-suomalainen elokuva, joka perustuu Mikael Niemen samannimiseen kirjaan.

## Juoni
Kaksi poikaa varttuu Ruotsin puoleisessa Tornionjokilaaksossa, Pajalan kunnassa 1960-luvulla. Matin koti on rauhallinen, mutta Niila kärsii lestadiolaisen isänsä ahdasmielisyydestä ja jatkuvasta ruumiillisesta kurituksesta. The Beatlesin ”Rock and Roll Musicin” innoittamana pojat perustavat yhtyeen, mutta keikkoja ei juuri ole ja tytötkin alkavat kiinnostaa musiikkia enemmän.

## Rooleissa

## Arvioita
*[[Turun Sanomat|Turun Sanomien]]* Tapani Maskulan mielestä iranilaissyntyisen Reza Bagherin ohjaustyö tekee hyvää ajankuvaa sortumatta nostalgiaan, vähän Rauni Mollbergin tyyliä muistuttavasti. Tarinankuljettajana Bagher ei hänestä onnistu yhtä hyvin, mitä osoittaa huonosti harkittu kertojaäänen käyttö ja elokuvan episodimainen rakenne. Matin ja Niilan persoonallisuuksien vertailun Maskula sanoi käyvän merkillisen pinnalliseksi kun pojat varttuvat teineiksi, ja monet herkullisesti tulkitut sivuroolit varastavat huomiota vaisuilta päähenkilöiltä. *[[Helsingin Sanomat|Helsingin Sanomissa]]* Timo Malmi kirjoitti Reza Bagherin ohjanneen elokuvan melko raskaskätisesti niin, että juonenkuljetus on paikoin ontuvaa. Hänestä elokuva seuraa romaania melko uskollisesti, mutta absurdiutta ja groteskiutta painottaen.

## Lähteet
Deutsche Bahn

**Deutsche Bahn AG** eli **DB** on Saksan valtion omistama liikennekonserni. Deutsche Bahn vastaa tytäryhtiöineen suurimmasta osasta Saksan rautatieliikenteestä sekä rautatieverkon kunnossapidosta ja hallinnoinnista. Lisäksi sillä on henkilö- ja tavarankuljetustoimintaa ja muuta logistiikkapalvelutoimintaa kaikkiaan 130 maassa.

Vuonna 2016 DB työllisti yli 300&nbsp;000 työntekijää, joista 187&nbsp;000 oli Saksassa. Yhtiön liikevaihto oli vuonna 2016 40,6 miljardia euroa.

## Historia
Deutsche Bahn aloitti toimintansa 1.1.1994 aikaisempien Saksan liittotasavallan rautatieyhtiö Deutsche Bundesbahnin, Saksan demokraattisen tasavallan rautatieyhtiö Deutsche Reichsbahnin sekä berliiniläisen VdeR:n (Verwaltung des ehemaligen Reichsbahnvermögens) yhdistyessä uudeksi rautatieyhtiöksi.

## Konsernirakenne
DB:n pääliiketoiminnot ovat henkilöliikenne (juna-, linja-auto- ja taksiliikenne), tavarankuljetus ja logistiikka (juna-, auto-, laiva- ja lentokuljetukset sekä varastointi) sekä Saksan rautatieliikenne (rautatiet, asemat, energia).

Henkilöliikenteen merkittävimmät yhtiöt ovat DB Fernverkehr AG, DB Regio AG ja DB Arriva AG. Tavarankuljetusyhtiöistä merkittävimmät ovat DB Schenker AG ja DB Cargo AG. Rautatieinfraa Saksassa hoitavat DB Netze Fahrweg AG, DB Netze Personenbahnhöfe AG ja DB Netze Energie AG.

Yhtiöiden liikevaihto ja henkilömäärä olivat seuraavia vuonna 2016:

## Lähteet
*

### Viitteet

## Aiheesta muualla

* Deutsche Bahnin yritysportaali 
* Deutsche Bahnin matkailuportaali 
* Deutsche Bahnin asemaportaali
Real Madrid (koripallo)

**Real Madrid de Baloncesto** on espanjalaisen urheiluseuran Real Madrid Club de Fútbolin koripallojaosto. Seuran edustusjoukkue pelaa Espanjan ACB-liigassa.

Real Madridin koripallojaosto perustettiin Ángel Cabreran johdolla vuonna 1931. Real Madrid on Joventutin ja Estudiantesin ohella ainoa seura, joka on pelannut vuonna 1957 alkaneessa Espanjan koripallon pääsarjassa kaikilla sen kausilla. Se on voittanut 33 Espanjan-mestaruutta, 27 Espanjan cupin mestaruutta ja yhdeksän Euroopan-mestaruutta, mitkä kaikki ovat ennätyksiä. Triplan eli edellä mainitut kolme kilpailua saman kauden aikana seura on voittanut kolmesti, vuosina 1965, 1974 ja 2015.

Real Madrid pelaa kotiottelunsa 12&nbsp;500 -paikkaisessa Palacio de Deportesissa, joka sijaitsee Salamancan alueella Madridin keskustassa. Se toimi seuran kotiareenana ensimmäisen kerran jo vuosina 1986–1998, ja seura palasi vuonna 2005 restauroidulle areenalle kaudeksi 2011–2012.

Seura on tunnettu koripallossa myös sponsorinimillä Real Madrid Otaysa (1990–1991), Real Madrid Asegurator (1991–1992) ja Real Madrid Teka (1992–1995, 1996–2000).

## Saavutukset

* Espanjan liiga (33): 1957, 1958, 1960, 1961, 1962, 1963, 1964, 1965, 1966, 1968, 1969, 1970, 1971, 1972, 1973, 1974, 1975, 1976, 1977, 1979, 1980, 1982, 1984, 1985, 1986, 1993, 1994, 2000, 2005, 2007, 2013, 2015, 2016
* Copa del Rey (27): 1951, 1952, 1954, 1956, 1957, 1960, 1961, 1962, 1965, 1966, 1967, 1970, 1971, 1972, 1973, 1974, 1975, 1977, 1985, 1986, 1989, 1993, 2012, 2014, 2015, 2016, 2017
* Supercopa de España (4): 1985, 2013, 2014, 2015
* Euroliiga (9): 1964, 1965, 1967, 1968, 1974, 1978, 1980, 1995, 2015
* Saporta Cup (4): 1984, 1989, 1992, 1997
* Korać Cup (1): 1988
* ULEB Eurocup (1): 2007
* Latin Cup (1): 1953
* Intercontinental Cup (5): 1976, 1977, 1978, 1981, 2015

## Kirjallisuutta

* 

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Koripallo Real Madridin virallinella sivustolla 
* Real Madrid ACB-liigan sivustolla  
* Real Madrid Euroliigan sivustolla 
* Real Madridin entisten pelaajien yhdistyksen sivusto
Jaakko Suomalainen (jääkiekkomaalivahti)

**Jaakko Suomalainen** (s. 18. elokuuta 1978 Helsinki) on entinen suomalainen jääkiekkomaalivahti.

Hyvä otteet KooKoossa kaudella 2003–2004 tuottivat valinnan Mestiksen parhaaksi maalivahdiksi ja sopimuksen SM-liigan Pelicansiin. Vaikea kausi SM-liigan sarjajumbossa johti paluuseen Mestikseen. Jukureissa tuli Mestiksen mestaruus keväällä 2006 ja Suomalainen valittiin jälleen sarjan parhaaksi maalivahdiksi. Hyvä kausi avasi tien uudestaan SM-liigaan. Kärpissä tuli Suomen mestaruus keväällä 2007 kakkosmaalivahdin roolissa. Tie vei JYPin kautta Vaasan Sportiin, jossa hän pääsi keväällä 2009 juhlimaan toistamiseen Mestiksen mestaruutta ja pelaamaan liigakarsintoja Ässiä vastaan. Suomalainen on pelannut ulkomailla Itävallan ja Britannian pääsarjoissa. Itävallan liigassa seurana oli slovenialainen Jesenice.

Suomalainen on tehnyt urallaan kaksi maalia. Pelatessaan KooKoossa hän onnistui Mestis-ottelussa Hokkia vastaan helmikuussa 2004. Itävallan liigassa hän onnistui vastaavassa tempussa Jesenicen paidassa kroatialaista Medveščak Zagrebia vastaan tammikuussa 2011.

Jääkiekkoa Suomalainen pelaa nykyisin kenttäpelaajana Ice Tigers -nimisessä harrastekiekkojoukkueessa. 

Tulokaskaudellaan hän voitti joukkueen sisäisen pistepörssin.

Suomalainen soittaa kitaraa Ninetyfive50 ja Stråle metalliyhtyeissä. Hän soittaa myös kahdessa cover yhtyeessä: Stunning Cunts (plays Metallica) sekä Multaiset Muistot (plays Sentenced). 

## Tilastot

## Aiheesta muualla
* 
* Jaakko Suomalainen Jatkoaika-sivustolla
Sprinttiuinnin Euroopan-mestaruuskilpailut 1994

**Sprinttiuinnin Euroopan-mestaruuskilpailut** järjestettiin vuonna 1994 neljännen ja samalla viimeisen kerran (tilalle tulivat uinnin lyhyen radan Euroopan-mestaruuskilpailut). Kilpailut pidettiin Norjan Stavangerissa 3.–4. joulukuuta. Kilpailujen järjestäjänä toimi Euroopan uimaliitto LEN. Kisojen menestynein maa oli 13 mitalia kerännyt Saksa (seitsemän kultaa, kaksi hopeaa, neljä pronssia).

## Mitalistit
### Miehet

### Naiset

## Mitalitaulukko
&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;Isäntämaa

## Lähteet
*Tulokset
Irlanninterrieri

**Irlanninterrieri** (, ) on karkeaturkkinen terrieri. Se kuuluu vanhimpiin terrierirotuihin.

## Luonne

Irlanninterrieri on ihmisrakas, eikä se ole herkkä haukkumaan. Irlanninterrieri on valmis kaikenlaiseen toimintaan ja puolustaa itseään tarpeen tullen hyvinkin sisukkaasti. Rotu on hyväntuulinen, ihmisiin kiintyvä ja uskollinen. Kotikoirana irlanninterrieri on helposti koulutettavissa, lapsirakas ja lempeä.

## Lähteet
*Suomen Irlanninterrierit ry

### Viitteet

## Aiheesta muualla

*Suomen Kennelliitto: Irlanninterrieri
DB Regio

**DB Regio AG** on Saksan valtion omistaman liikenneyhtiö Deutsche Bahnin tytäryhtiö. DB Regio vastaa konsernissa lyhyen ja keskipitkän matkan matkustajaliikenteestä, pääosin Saksassa. Yritys toimii pääasiassa palveluntuottajana osavaltioille ja muille julkisen hallinnon tahoille, ja yhtiö onkin jaettu osavaltiorajoja noudatteleviin alueellisiin yksiköihin.

## Lähteet
*

## Aiheesta muualla

* Deutsche Bahnin yritysportaali
* Deutsche Bahnin matkailuportaali
* Deutsche Bahnin asemaportaali
Kauppapolitiikka

**Kauppapolitiikka** käsittää toimintalinjoja ja menettelytapoja, jotka liittyvät maan ulkoisen taloudellisen tasapainon säätelyyn. Kauppapolitiikkaa voidaan toimeenpanna tullien, vientikiintiöin tai tuontikiintiöin tai vientimaksuin, tai investointirajoitusten, valuuttasääntelyn, teknisten normien tai muiden kauppaan vaikuttavien keinojen välityksellä.

Jotkut suuret maat, kuten Yhdysvallat kokevat kauppapolitiikan osaksi turvallisuuspolitiikkaansa ulko- ja puolustuspolitiikan lisäksi.

Euroopan unionin jäsenvaltioilla on voimassa olevan tulliliiton johdosta yhteinen kauppapolitiikka, jota koordinoidaan ja toimeenpannaan neuvotteluissa kolmansien osapuolten kanssa, esimerkiksi monenkeskisesti WTO:ssa tai Venäjän ja Yhdysvaltain sekä Kiinan kanssa.
Maatalouspolitiikka

**Maatalouspolitiikka** muodostuu maatalouteen vaikuttavista hallituksen toimintalinjoista ja toimenpiteistä. Sen tavoitteisiin voi kuulua maanviljelijöiden tulotason turvaaminen, omavaraisuus, vientiylijäämän tuottaminen tai edulliseen maahantuontiin pyrkiminen. Maatalouspolitiikkaa voidaan toimeenpanna ulkoisen tasapainon osalta tuontikiintiöin, vientituin tai teknisin vaatimuksin tai tullien tai tuontikiintiöiden välityksellä. 

Sisäisen tasapainon osalta maatalouspolitiikkaan voi sisältyä erilaisia maataloustuotantoon liittyviä tukia, kuten ympäristötukea, pinta-alalisää, tuotannon määrään liittyviä tukiaisia. 

Euroopan unionin mailla on yhteinen maatalouspolitiikka CAP (), joka määrittää myös Suomen maatalouspolitiikan.

## Katso myös
*Maataloustuki
*Suomen maataloustukijärjestelmä

## Lähteet
Suomen ulkopoliittinen johto

**Suomen ulkopoliittinen johto** muodostuu tasavallan presidentistä ja ulkoasiainministeristä. Eduskunnassa ulkopolitiikkaa käsittelee ensisijaisesti eduskunnan ulkoasiainvaliokunta. Sodasta ja rauhasta päättävät tasavallan presidentti Suomen puolustusvoimien ylipäällikkönä ja/tai eduskunta kokonaisuudessaan.
Silvi Vrait

**Silvi Vrait** (28. huhtikuuta 1951 Kehra – 28. kesäkuuta 2013 Tallinna, Viro) oli virolainen laulaja ja taiteilija. Hänen isänsä Einar Wright oli syntynyt Pohjois-Amerikassa suomalaistaustaiseen perheeseen, joka muutti Neuvosto-Karjalaan tämän ollessa lapsi. 

Vrait valmistui pianistiksi musiikkikoulusta 1968. Hän näytteli vuosina 1976–1983 Tarton Vanemuine-teatterissa. Myöhemmin hän opiskeli Tarton yliopistossa englantilaista filologiaa ja toimi vuodesta 1994 alkaen Tallinnassa englanninopettajana.

Vraitilla todettiin aivokasvain huhtikuussa 2013. Hän kuoli siihen saman vuoden kesäkuussa ollessaan 62-vuotias.

## Eurovision laulukilpailu 1994
Silvi Vrait edusti Viroa Eurovision laulukilpailussa 1994 maan historian ensimmäisenä edustajana. Edustuskappale *[[Nagu merelaine]]* sijoittui 24. sijalle 25 kilpailijan joukosta ja sai kaksi pistettä.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*
Monipuoluejärjestelmä

**Monipuoluejärjestelmä** on puoluejärjestelmä, jossa monta puoluetta kilpailee äänestäjien äänistä. Monipuoluejärjestelmää pidetään demokratian lähtökohtana.

Monipuoluejärjestelmälle vastakkaisia ovat yksipuoluejärjestelmä, jossa on yksi sallittu puolue, ja puolueettomat järjestelmät, joissa puolueet ovat yleensä kiellettyjä ja ehdokkaat valitaan jollain muulla perusteella. 

Vaalijärjestelmästä riippuu millaiseksi puolueiden määrä ja kannatus kehittyy. Suhteellinen vaalitapa suosii monia puolueita, joiden on muodostettava koalitiohallituksia turvatakseen parlamentin kannatuksen, kun taas enemmistövaali johtaa usein kaksipuoluejärjestelmään, jossa valta vaihtelee kahden suurimman puolueen välillä. 

Monipuoluejärjestelmässä voi tietyissä tapauksissa muodostua tilanne, jossa on yksi vahva hallituspuolue ja sille muodollinen, yleensä vähemmistöön jäävä oppositiopuolue, joka ei ajoittain valtaan päästessäkään juurikaan pysty muuttamaan instituutioita tai politiikan perusteita, mutta luo vaikutelman kaksipuoluejärjestelmästä ja valinnan mahdollisuudesta tuottamatta poliittista riskiä esimerkiksi talouspolitiikalle ja investoinneille.

## Lähteet