Aprillipäivä

**Aprillipäivä** on päivä, jolloin on tapana puijata ihmisiä leikkimielisesti. Päivä on 1. huhtikuuta. Latinan *aprilis* ja useiden nykykielten *april* tarkoittavat huhtikuuta.

Useissa lehdissä julkaistaan aprillipäivänä jokin pilailumielessä kirjoitettu artikkeli. Suomessa aprillipäivää ei ole otettu kalenteriin, vaikka sitä on joskus ehdotettu, koska sen teho perustuu yllätyksellisyyteen. 

## Historia
Aprillipäivän perinteen sanotaan usein alkavan vuodesta 1582, jolloin Ranskassa siirryttiin gregoriaaniseen kalenteriin. Jos perinteen alkua haetaan ajanlaskusta, ranskalaisten uuden vuoden sijainnin muutos sopii paremmin, sillä se tapahtui jo ennen uuden kalenterin tuloa. 

Ranskan kuningas Kaarle IX oli huomannut valtakuntaa kierrellessään, että eri hiippakunnissa vuosi laskettiin alkavaksi eri aikoina, ja että erot olivat merkittäviä. Silloin esimerkiksi Lyonissa vuosi alkoi jouluna, mutta Wienissä 25. maaliskuuta. Monin paikoin vuosi vaihtui juliaanisen kalenterin mukaisesti 1. maaliskuuta, mutta myös pääsiäinen oli vuoden vaihtumisen merkki, jolloin aikoinaan katsottiin uuden kirkkovuodenkin alkavan.  

Suurista eroista aiheutui sekavuutta muun muassa sopimusten suhteen. Yhtenäistääkseen käytäntöä Kaarle IX lisäsi artiklan nro 42 julistukseen, jota kirjoitettiin tammikuun alussa Pariisissa vuonna 1563. Sen mukaisesti vuosi alkaa kaikkialla Ranskassa 1. tammikuuta. Tämä julistus sai lain voiman 9. elokuuta 1564 ja se tunnetaan allekirjoittamisen paikkakunnan mukaan Roussillonin ediktinä.

Kun uusi käytäntö kohdistui vain yhden merkkipäivän paikkaan, se antoi varmasti Ranskassa hyvät mahdollisuudet kiusoitella niitä, jotka eivät hyväksyneet uudistusta, ja narrata niitä, jotka eivät yksinkertaisesti tienneet siitä. Huijausperinne saattoi hyvin saada alkunsa aprillipäivän aikoihin pilailumielessä lähetetyistä uudenvuodenlahjoista tai kutsuista olemattomiin uudenvuodenjuhliin. 18 vuoden päästä Ranskassa siirryttiin uuteen kalenteriin ja saatiin vielä uusi sykäys päivämäärillä leikittelyyn.

## Vanhan perinteen juuria
Aprillausperinteen leviämisestä muualle Eurooppaan ei ole tarkkaa käsitystä. Uuteen kalenteriin siirtyminen ei selitä sen tuloa ainakaan Englantiin, sillä aprillipäivä oli jo vakiintunut ennen vuotta 1752, jolloin siellä omaksuttiin uusi ajanlasku.

Keväinen hassutteluperinne tunnetaan kuitenkin ympäri maailmaa ja sen perinne tuntuu juontuvan 1500-lukua selvästi vanhempaan aikaan.
Jo roomalaiset viettivät Hilaria-juhlaa 25. maaliskuuta ja hindujen maaliskuun alussa viettämä värien juhla Holi on vähintään yhtä vanha. Molempiin kuuluu yleinen hilpeys ja sosiaalisen koodin keventyminen. Tämän perusteella on luultavaa, että hullutteluperinteen alku ei ole ajanlaskun muutoksissa 1500- ja 1700-luvuilla, vaan ne antoivat vain hyviä tekosyitä ilmaista kevään tulemiseen liittyvää ikiaikaista hulluttelumieltä.

## Aprillipilat uutisvälineissä
Suomessa aprillipilat yleistyivät sanomalehdissä 1960-luvulla. Useat sanomalehdet piilottavat joka vuosi aprillipäivänä uutistensa sekaan yhden valheellisen uutisen. Usein sanomalehtien aprillipilat ovat sellaisia, ettei niitä voi ottaa kovin vakavasti. Esimerkiksi vuonna 2012 *[[Savon Sanomat]]* ilmoitti Suomen kieltävän perunoiden kotikasvatuksen ja *[[MikroPC]]* iPadien lähettävän käyttäjiensä sormenjäljet Yhdysvaltain tiedustelupalvelulle.  

Jossain tapauksissa aprillipilat on otettu todesta. Kesäkuussa 2017 Yle julkaisi uutisen, joka kertoi "Neuvostoliiton sotahirvistä". *[[Iltalehti]]* kopioi uutisen ja höysti sitä omilla kommenteillaan. *Iltalehden* uutisessa hirvet jopa "hyökkäsivät raivokkaasti metsästäjien kimppuun, kun ne kuulivat suomenkielistä puhetta". Uutinen perustui *[[Popular Mechanics]]* -lehden venäjänkielisen version aprillipilaan vuodelta 2010. Sitä levitti eteenpäin Huuhkanmäen sotamuseo. Jutun korjaaminen kesti Ylellä yli kuukauden ja *Iltalehti* kieltäytyi aluksi sitä korjaamasta, eikä myöntänyt virhettä. Lopulta Julkisen sanan neuvosto antoi molemmille huomautuksen.

## Aprillilorut
Onnistuneen huijauksen jälkeen lausutaan huijatulle lorunpätkä, jolloin hän tajuaa kyseessä olevan aprillipila. Aprillilorulla toivotellaan leikkimielisesti aprillipäivää ja samalla ivataan aprillipilaan langennutta. Suomessa tutuin aprilliloru on ”Aprillia, syö silliä, juo kuravettä päälle!”. Tämän hokeman lähteenä voidaan pitää sen ruotsinkielistä vastinetta ”April, april, din dumma sill!”

## Aprillipäivä eri maissa

Aprillauksen uhria kutsutaan englannissa "aprillinarriksi" (), ranskassa ja italiassa "aprillikalaksi". Ranskassa aprillipäivänä on tapana tehdä *poisson d'avril* eli aprillikala. Se on paperista tehty kala, joka kiinnitetään toisen selkään. Espanjassa ja muissa espanjankielisissä maissa aprillipäivä on 28. joulukuuta eli viattomien lasten päivänä.

## Katso myös
* Illuminatus, ''Mikrobitti''-lehden aprillipila tietokonepelistä
* San Serriffe
* Uutisankka

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* 
* 
*