open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Plan-les-Ouates

**Plan-les-Ouates** on kaupunki Lounais-Sveitsissä, Geneven kantonissa. Kunnassa on runsaat 10&nbsp;000 asukasta.

## Sijainti
Plan-les-Ouates sijaitsee Genevenjärven lounaispuolella ja Rhônejoen eteläpuolella, pari kilometriä Genevestä lounaaseen. Kaupungin naapurikaupungit ovat Onex, Lancy, Carouge ja Veyrier pohjoisessa, Troinex idässä, Bardonnex etelässä sekä Perly-Certoux ja Confignon lännessä. Plan-les-Ouates muodostaa yhtenäisen kaupunkialueen pohjoisten naapurikuntiensa ja muun muassa Geneven kanssa. 

## Talous
Plan-les-Ouates on yksi Sveitsin monista kelloteollisuuspaikoista. Kaupungissa on ollut Rolexin tutkimuskeskus vuodesta 2006. Myös Patek Philippen hallinto ja kellonvalmistus ovat Plan-les-Ouatesissa.

### Liikenne
Moottoritie A1 Ranskan rajalta Bardonnex’sta Geneveen ja koko maan poikki Itävallan rajalle kulkee kaupungin kautta.

## Lähteet
*

### Viitteet

## Aiheesta muualla
 
*
Avantasian diskografia

**[[Avantasia]]** on Edguyn laulajan Tobias Sammetin sinfoniseksi power metaliksi luokiteltu musiikkiprojekti.
## Studioalbumit
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 

## Livealbumit
* 

## Videoalbumit
* The Flying Opera (2011)

## Kokoelmat
* Lost in Space Part I & II (2008)
* The Metal Opera: Pt 1 & 2 – Gold Edition (2008)

## EP:t
* 
* 
* 

## Singlet
* Avantasia (2000)
* Lost in Space (2007)
* Carry Me Over (2007)
* Drying for an Angel (2010)
* Sleepwalking (2013)
* Mystery of a Blood Red Rose (2016)
* The Raven Child (2018)
* Moonglow (2019)
* Misplaced Among The Angels (Feat. Floor Jansen) (2022)
* The Inmost Light (2022)
* Creepshow (2025)

## Lähteet
Tetzaveh

**Tetzaveh** (תְּצַוֶּה) on Tooran järjestyksessään 20. paraša. Juutalaiset lukevat Tetzavehin vuoden 20. viikolla jumalanpalvelusten yhteydessä. Tetzaveh kertoo siitä kun Jumalan käskystä oliiviöljyä kaadetaan lamppuun ja valmistettiin pyhiä vaatteita papeille, jotka ordinoitiin eli vihittiin.
Bidiya

**Bidiya** on kaupunki Omanin itäosassa. Se sijaitsee noin 233 kilometrin päässä pääkaupungista Muscatista. Siihen kuuluu viisitoista kylää, mukaan lukien Al Muntarib, Al Gabbi, Shahik, Al Rakah, Al Hawiyah, Al Shariq, Al Wasil ja Al Dhahir.

Bidiya on suosittu turistikohde, koska siellä on paljon dyynejä.
Ken Buck

**Kenneth Robert Buck** (s. 16. helmikuuta 1959 Ossining, New York, Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen republikaanisen puolueen poliitikko. Hän on edustanut Coloradon 4. vaalipiiriä Yhdysvaltain edustajainhuoneessa tammikuusta 2015 lähtien. Buck toimi Weldin piirikunnan piirisyyttäjänä vuosina 2004–2014. Hänet valittiin Coloradon republikaanipuolueen johtajaksi maaliskuussa 2019.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Buckin viralliset kotisivut
Tenetti

**Tenetti** on Sotkamon Vuokatissa sijaitseva virta. Se yhdistää Pirttijärvi-Kaitainjärven Nuasjärveen ja sen pituus on noin kaksi kilometriä. Tenetin ylittää koko sen matkalla kaksi liikenneväylää; Joensuu–Kontiomäki-rata sekä Vuokatin ja Jormuan välinen Seututie 899. Tenetin varrella sijaitsevat muun muassa Vuokatticottagen mökkeilyalue sekä Tenetin koulu.

## Lähteet
Sikiötutkimus

**Sikiötutkimus** on sikiön synnynnäisten kehityshäiriöiden, kuten kromosomi- ja geenivikojen sekä synnynnäisten epämuodostumien ja sairauksien tutkimista. Tutkimukseen kuuluvat seulontatutkimukset ja jatkotutkimukset.

Sikiöseulontaan hakeudutaan vapaaehtoisesti. Sinä raskaana oleva nainen tutkitaan kaikukuvauksessa tai veritutkimuksessa. Jatkotutkimus voidaan suorittaa, jos havaitaan suurentunut sikiön kehityshäiriön riski. Jatkotutkimuksia ovat tarkempi kaikututkimus, magneettitutkimus, kromosomitutkimus, istukkanäytetutkimus ja lapsivesitutkimus.

Jos tutkimuksissa havaitaan sikiön vaikea kehityshäiriö tai vamma, voidaan harkita raskauden keskeyttämistä.

## Lähteet
Anak Krakatau

**Anak Krakatau** on saari Indonesiassa, Sundasalmessa Lampungin provinssissa Jaavan ja Sumatran välissä. Se on syntynyt suuremman Krakatau-tulivuoren kraatterista.

Anak Krakataun paikalla sijainneen Krakataun purkautuminen vuonna 1883 on yksi historian tuhoisimmista purkauksista. Anak Krakatau kohosi vuonna 1927 merenkorkeuden yläpuolelle ja on kasvanut siitä saakka. Purkaukset ovat jatkuneet vuoden 1927 jälkeen säännöllisesti muutamien vuosien välein. Tulivuori on purkautunut muun muassa vuosina 2011–2012 sekä 17. lokakuuta 2018.

Anak Krakatau romahti 22. joulukuuta 2018 ja aiheutti tuhoisan tsunamin, jossa kuoli Indonesiassa yli 420 ihmistä, ja 40&nbsp;000 menetti kotinsa. Arvioiden mukaan tulivuori menetti romahduksen ja purkauksen seurauksena kolme neljäsosaa koostaan. Kaksi peräkkäistä aaltoa iski Jaavan ja Sundansalmen välisiin rantoihin. Jaavan länsirannikolle Pandeglangin alueelle iskeneiden aaltojen kerrottiin olleen pari metriä korkeita. Maanjäristysanturit eivät varoittaneet seismisestä toiminnasta, joten tsunamin arvellaan syntyneen Anak Krakataun purkauksen aiheuttamista maanvyöryistä.

## Lähteet
Shima

**Shima** () on Japanin kaupunki Honshūn saarella Kansain alueella Mien prefektuurissa. Se sijaitsee prefektuurin itäosassa Shiman niemimaalla Tyynenmeren rannikolla. Kaupungilla on monimuotoinen, rikkonainen riasrannikko lukuisine suppilomaisine lahtineen ja erikokoisine saarineen. Tärkeimpiä lahtia ovat Agonlahti ja Matoyanlahti. Shimassa on 48&nbsp;958 asukasta (maaliskuussa 2020) ja sen pinta-ala on 178,95 neliökilometriä.

Shima on kaupunkina suhteellisen nuori: se perustettiin vuonna 2004 liittämällä yhteen Agon, Daiōn, Hamajiman, Isoben ja Shiman maaseutukaupungit. Samalla aiempi Shiman piirikunta lakkautettiin. Alue kuului historiallisesti Isen pyhäkölle, ja siellä toimii edelleenkin Isen sivupyhäkkö Izawa-no-miya. 1300-luvulla sinne saapui Kuki-klaani, joka rakensi Daiōzakin niemelle linnan. Myöhemmin Edo-kaudella alueen lukuisat suojaisat lahdet toimivat kalastussatamina ja suojasatamina Osakan ja Edon välisellä laivareitillä. Nykyäänkin kalastus on tärkeä elinkeino: merestä saadaan esimerkiksi tonnikalaa, *[[Takifugu rubripes|fugua]]*, merikorvaa, ostereita, langusteja (*[[Panulirus japonicus]]*) ja niin edelleen. Rannikolla harjoitetaan vesiviljelyä ja helmenviljelyä, sisämaassa tuotetaan muun muassa riisiä, teetä ja meloneita. Shima on myös suosittu matkailukohde lukuisine lomanviettopaikkoineen. Ne ovat keskittyneet erityisesti Kashikojiman saarelle. Siellä järjestettiin myös G7-ryhmän huippukokous vuonna 2016.

Shiman nähtävyyksiin kuuluvat kauniit rannikkoalueet kalastajakylineen. Kaupungin alue kuuluukin kokonaisuudessaan Ise-Shiman kansallispuistoon. Shimaa palvelee Kintetsu-rautateiden Shima-linja.

## Kuvia

Tiedosto:Izawa-no-miya 07.jpg|Izawa-no-miya
Tiedosto:Jirōrokurō Beach s3.JPG|Jirōrokurōn hiekkaranta
Tiedosto:Anorisaki.toudai.JPG|Anorisakin majakka
Tiedosto:Kintetsu Limited Express trains at Kashikojima Station 2015-02-27 (16050711933).jpg|Kashikojiman rautatieasema


## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Kaupungin internetsivut
Kuuvantaka

**Kuuvantaka** on Uudessakaupungissa sijaitseva kylä. Sen korkein kohta tunnetaan nimellä Kuuanvuori.

Kuuanvuori on seudun korkeimpia kallioita (52 m merenpinnan yläpuolella) ja sieltä avautuvat avarat näköalat peltojen ja metsien yli. Siellä on kalliokirjoitusta vuodelta 1797.

## Lähteet
Shima (täsmennyssivu)

**Shima** voi tarkoittaa:

## Maantiede
* Shima, Japanin kaupunki Mien prefektuurissa
* Shima, Japanin entinen maaseutukaupunki Mien prefektuurissa
* Shima, Japanin entinen maaseutukaupunki Fukuokan prefektuurissa
* Shiman provinssi, Japanin entinen provinssi

## Henkilöt
* Masatoshi Shima, japanilainen sähköinsinööri
* Yuriko Shima (s. 1959), japanilainen jalkapalloilija
Valvatus

**Valvatus** on Joroisten kunnassa Joroisselän valuma-alueella sijaitseva järvi. Se sijaitsee noin kolmen kilometrin päässä kunnan keskustasta vanhan valtatien 5 (nyk. yhdystie 4557) reitin varrella ja sen pinta-ala on 315 hehtaaria. Valvatuksen rannalla sijaitsee muun muassa Camping Valvatus  ja Järvikylän kartano. Järvellä on järjestetty muun muassa Suomen ensimmäiset triathlon-kisat heinäkuussa 1983  sekä mormuskapilkinnän MM-kisat helmikuussa 2020.

## Järvenlasku
Valvatus on laskettu järvi. Vuonna 1861 tapahtunut järvenlasku riistäytyi hallinnasta ja vedenpurkauksen mukana kulkeutunut maa-aines kasautui laajaksi purkausdeltaksi, jolle on rakennettu Joroisissa sijaitseva Varkauden lentoasema .

## Lähteet
Kaislikossa kuhisee

**Kaislikossa kuhisee** (tunnetaan myös nimellä **Kuhinat**) on Säkylässä järjestettävä vuotuinen tapahtuma. Se on sekä maksuton että ikärajaton tapahtuma ja sen järjestää Säkylän Yrittäjät aina kesäkuun toisen viikon perjantaina. Tapahtuma on kerännyt keskimäärin 15 000 kävijää vuosittain. Lukuisten myyntikojujen sekä ruokatelttojen ylläpidon lisäksi tapahtumassa pidetään aina muun muassa Säkylän Yrittäjien yleispuhe sekä järjestetään kuhinakulkue.

## Esiintyjät

Kuhinoilla on järjestetty vuosittain myös lukuisia artistien esiintymisiä. Tässä on joitakin niistä.

* 2014 - Mimi ja Kuku ja Anna Abreu
* 2015 - Hundred Reasons ja Jonne Aaron
* 2016 - Sanni ja Arttu Wiskari
* 2017 - Jun­ni­la-Ran­ta­mä­ki Flash­back ja Mikael Gabriel
* 2018 - Heikki Hilander ja Elastinen
* 2019 - Saara Aalto ja Arttu Wiskari
* 2023 - Maija Vilkkumaa ja Pete Parkkonen sekä Mimi ja Kuku
* 2024 - Erika Vikman, Ahti ja Etta
* 2025 - Sara Siipola, Benjamin ja Sara Bee

## Lähteet
Tiilinokkatukaani

**Tiilinokkatukaani** (*Selenidera reinwardtii*) on tukaaneihin kuuluva lintulaji. Lajia tavataan Etelä-Amerikasta.

## Koko ja ulkonäkö

Tiilinokkatukaani voi kasvaa 33&ndash;46 cm pitkäksi. Sukupuolet eroavat toisistaan ulkonäöltään. Tiilinokkatukaanikoiraan pää, rinta ja vatsa ovat väriltään mustat. Naaraalla ne ovat ruskeat. Selkä ja siivet ovat oliivinvihreät. Linnun silmien ympärystät ovat sinivihreät, ja silmäkulmajuova on keltainen. Myös kyljet ovat keltaiset. Alavatsa on vihreä, ja alaperä punainen. Tiilinokkatukaanin (mikä??) on pitkä, hyvin tukeva ja väriltään punainen alalajilla *S. r. reinwardtii* ja alalajilla *S. r. langsdorffii* sinertävä. Alalajia *S. r. langsdorffii*  luokitellaan joskus omaksi lajikseen *S. langsdorffii*.

## Levinneisyys ja elinympäristö
Tiilinokkatukaania tavataan Kolumbiasta Peruun ja Brasiliaan. Lajin elinympäristöä ovat kosteat metsät ja metsien reuna-alueet. Linnun ravintoa ovat monet hedelmät ja marjat sekä toisinaan myös hyönteiset. Tiilinokkatukaani liikkuu useimmiten yksin tai pareittain. Sen pesimäkausi on maaliskuulta heinäkuulle.

## Lähteet
Järvikylä (Nakkila)

**Järvikylä** on Nakkilassa, Leistilänjärven luoteispäässä sijaitseva kylä. Se sijaitsee noin 11 kilometrin päässä kunnan keskustasta. Kylän postinumero on 29280 ja sen rakennuskanta koostuu yksinomaan omakotitaloista sekä maatiloista. Jatkosodan alkuaikoina, heinäkuussa 1941, Järvikylä joutui oudon pommituksen kohteeksi, kun Neuvostoliiton pommikoneet toteuttivat täällä ainoan Satakunnan alueelle kohdistuneen ilmapommituksen. Kukaan ei kuollut pommituksessa. Pommituksen syyksi epäiltiin erehdystä.

## Lähteet
Hormisto

**Hormisto** on Nakkilassa sijaitseva kylä. Sen postinumero on 29270 ja se sijaitsee viiden kilometrin päässä kunnan keskustasta, yhdysteiden 2170 ja 2177 yhtymäkohdassa. Kylässä sijaitsee muun muassa Avoimien kylien päivistä tunnettu Kolmen kylän talo sekä Rauta-Maatalous Jaakolan rautakauppa. Jälkimmäisen yhteydessä on ennen vanhaan toiminut myös talouskauppa.

## Lähteet
Turkinpuisto

**Turkinpuisto** on Ikaalisten Vanhakauppalassa sijaitseva puisto. Sitä ympäröivät yhdystie 2595 ja Valtakatu pohjoisessa, Itsenäisyydenkatu lännessä, Keturinkadun talot etelässä ja Alasenkadun tontit idässä. Se kaavoitettiin vuonna 1858 Turkin talolta ostetuille maille ja on saanut tästä nimensä. Kaavan laati lääniarkkitehti Georg Theodor Chiewitz. Puistossa sijaitsee Hymni tulelle-niminen taideteos ja siellä on järjestetty muun muassa Sata-Häme Soi-festivaaleja.

## Lähteet
Pöyliöjärvi (Kemijärvi)

**Pöyliöjärvi** on Kemijärven keskustan länsipuolella sijaitseva järvi. Järven pinta-ala on 254 hehtaaria. Järven rannalla sijaitsevat muun muassa Lohen Lomakeskus, Camping Kemijärvi ja uimaranta. Pöyliöjärvellä sijaitsee yhteensä viisitoista erikokoista saarta, joista Lakkisaari on suurin. Järvi on vuosien saatossa kärsinyt hapettomuudesta, jota on korjattu muun muassa ankkuroimalla ilmastimia kesällä 2013.

## Lähteet
Maria Mughal

**Maria Mughal** (s. 1974 Helsinki) on suomalainen kuvataiteilija, joka tekee pääasiassa maalauksia. Mughal on valmistunut taiteen maisteriksi Taideteollisesta korkeakoulusta vuonna 2004. Hän on osallistunut yhteis- ja ryhmänäyttelyihin vuodesta 2003 ja pitänyt yksityisnäyttelyitä vuodesta 2000. Mughal asuu Helsingissä ja työskentelee Roihupellon teollisuusalueella Taidekortteli-yhteisössä. Hänen teoksensa käsittelevät monesti naiseutta, jonka kautta hän tarkastelee koko ihmisyyttä ja löytää jotain meitä kaikkia yhdistävää.

## Julkiset teokset
Mughal on suunnitellut neljä julkista teosta.
* Oulun Kaukovainion kaupunginosan koulu-kirjastorakennus *Hiirihaukkatalo* saneerattiin ja sitä laajennettiin 2010-luvun alussa. Mughalin teos *Kasvu* käsittää kolme lasille digiprintattua maalausta. Teos valmistui vuonna 2012
* Opiskelija-asuntoyhtiö Joensuun Ellin Leinikkitie 4:ään vuonna 2011 valmistuneessa kerrostalokohteessa on kolme kaksikerroksista kerrostaloa, joissa on yhteensä 79 asuntoa. Jokaisen talon päädyssä on graafisella betonilla Mughalin maalauksista toteutettu teos, nimiltään *Poem*, *Nature* ja *Helen of Troy*. Teoksen osat muodostavat yhdessä taideteoksen *Sisaret*. Taideteoksella Joensuun Elli juhlisti 40-vuotista taivaltaan
* Toinen Joensuun Ellin rakennukseen toteutettu työ on kahden Penttilänrannan kerrostalon porraskäytävään sijoitetut 18 metriä korkeat polykarbonaattilevyt, joissa on kummassakin Mughalin suunnittelema kuvio- ja väripainatus. Levyjen taustapuolella on LED-valaistus, jonka liikettä ohjaa tuulimittari, ja sen lisäksi hämäräkytkin ja päivällä liiketunnistin. Teoksen nimi on *Kasvu* ja se valmistui vuonna 2015. Teos näkyy sekä porrashuoneeseen että rakennuksen ulkopuolelle
* Pohjois-Karjalan keskussairaalan uudisrakennuksen julkisivuun on toteutettu graafisella betonilla teos *Elämän kehto*, joka valmistui 2016.

## Lähteet
Kreikan ja Suomen suhteet

**Kreikan ja Suomen suhteet** alkoivat Kreikan tasavallan ja Suomen valtion välillä 5. tammikuuta 1918, Kreikan ollessa yksi ensimmäisistä maista jotka tunnustivat Suomen itsenäisyyden. Suomen suurlähetystö on ollut Ateenassa 1. helmikuuta 1977 alkaen ja Kreikan suurlähetystö on Helsingissä. Molemmat maat ovat Euroopan unionin ja Naton jäseniä.
Ranskan ja Suomen suhteet

**Ranskan ja Suomen suhteet** alkoivat Ranskan ollessa yksi ensimmäisistä maista, jotka tunnustivat Suomen itsenäisyyden 4. tammikuuta 1918; diplomaattisuhteet solmittiin 24. tammikuuta 1918. Suomen suurlähetystö sijaitsee Pariisissa ja Ranskan suurlähetystö Helsingissä. Molemmat maat ovat Euroopan unionin ja Naton jäseniä.

Vuonna 2005 BBC World Service kyseli suomalaisten mielipidettä ranskalaisista. 48&nbsp;prosentilla suomalaisista oli myönteinen käsitys ranskalaisista, 26&nbsp;prosentilla kielteinen.

Ranskassa asuu noin 6&nbsp;000 suomalaista.

## Katso myös
*L’Européen

## Aiheesta muualla
Espanjan ja Suomen suhteet

**Espanjan ja Suomen suhteet** alkoivat Espanjan tunnustettua Suomen itsenäisyyden 21. helmikuuta 1918. Diplomaattisuhteet solmittiin 16. elokuuta 1918. Suomen suurlähetystö sijaitsee Madridissa ja Espanjan suurlähetystö Helsingissä. Molemmat maat ovat Euroopan unionin, Naton sekä Taloudellisen yhteistyön ja kehityksen järjestön jäseniä.

## Edeltävä historia
Ruotsin armeijassa suomalaiset taistelivat espanjalaisia vastaan Kolmikymmenvuotisessa sodassa.

## Espanjan sisällissota
Espanjan sisällissodan aikana Suomi siirsi suurlähetystönsä Madridista Lissaboniin Portugaliin vuonna 1936 välttääkseen taistelut. Suomalaisia osallistui Kansainvälisten prikaatien sotatoimiin Espanjan toisen tasavallan puolella. Francisco Francon voiton jälkeen Suomi tunnusti Espanjan uuden hallinnon 31. maaliskuuta 1939. 

## Toinen maailmansota
Molemmat maat ylläpitivät diplomaattisuhteet toisen maailmansodan läpi, mutta suurlähettiläitä ei ollut nimitetty. Vuonna 1955 diplomaattisuhteet normalisoituivat vakituisten suurlähettiläiden nimityksen kera.

## Korkean tason vierailut
Vuonna 1978 Presidentti Urho Kekkonen oli ensimmäinen suomalainen valtionpäämies joka teki virallisen vierailun Espanjassa. Heinäkuussa 1989 Juan Carlos I teki ensimmäisen ja ainoan vierailunsa Suomeen.

## Euroopan unioni
Espanja liittyi Euroopan unioniin vuonna 1986. Suomi liittyi 1. tammikuuta 1995.

## Turismi
Historiallisesti Espanja on ollut suomalaisille merkittävä matkailukohde satojen tuhansien suomalaisten matkustaessa sinne vuosittain.

## Kauppasuhteet
Suomi vie Espanjaan paperia, pahvia, koneita ja kemianteollisuuden tuotteita. Espanja puolestaan tarjoaa liikennevälineita, rautaa, terästä, hedelmiä ja vihanneksia.
Italian ja Suomen suhteet

**Italian ja Suomen suhteet** alkoivat maiden solmittua diplomaattisuhteet 6. syyskuuta 1919. Suomen suurlähetystö sijaitsee Roomassa ja Italian suurlähetystö Helsingissä. Molemmat maat ovat Euroopan unionin, Naton, Euroopan neuvoston ja Euroopan turvallisuus- ja yhteistyöjärjestön jäseniä.

## Korkean tason vierailut
Vuonna 2002 Italian pääministeri Mario Monti vieraili Suomessa. Isäntänä oli Suomen pääministeri Jyrki Katainen.
Vuonna 2022 pääministeri Sanna Marin vieraili Italiassa. Isäntänä oli Italian pääministeri Mario Draghi.
Two the Hard Way

**Two the Hard Way** on Cherin ja Gregg Allmanin yhteinen studioalbumi, joka julkaistiin marraskuussa 1977. 

## Kappaleet

### A-puoli
#
#
#
#
#
#

### B-puoli
#
#
#
#
#
Kanadan kansanterveysvirasto

**Kanadan kansanterveysvirasto** (, lyhennys **PHAC**; , lyhennys **ASPC**) on Kanadassa toimiva valtiollinen kansanterveyteen keskittynyt tutkimuslaitos ja viranomainen. PHAC toimii Kanadan terveysministeriön alaisuudessa. 

Kanadan kansanterveysviraston palveluksessa työskenteli runsas 2300 työntekijää (3/2019). Virastolla on kaksi päätoimipistettä: päärakennus Kanadan pääkaupungissa Ottawassa ja kansallinen mikrobiologinen laboratorio Winnipegissä Manitobassa (myös bioturvallisuustason 4 laboratoriotiloja). Näiden ohella virastolla on useita alueellisia toimipisteitä muualla Kanadassa. Virastoa johtaa hallinnollisesti maisteri Tina Namiesniowski, ja johtava kansanterveystieteilijä on lääketieteen tohtori Theresa Tam.

Koronavirusepidemian 2020 aikana Kanadan kansanterveysvirasto on noussut esille tiedotusvälineissä käytännössä päivittäin. Johtavista kansanterveystieteilijöistä on tullut kuuluisuuksia, joista on kirjoitettu lauluja ja joille on perustettu kannatusryhmiä.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Public Health Agency of Canada (PHAC:in kotisivut)  (phac-aspc.gc.ca)
* Coronavirus disease (COVID-19): Outbreak update (Kanadan covid-19-tautitilanne)  (canada.ca)
Sakari Ellonen

**Raimo Sakari ”Saku” Ellonen** (9. kesäkuuta 1928 Viipuri – 18. maaliskuuta 2020 Lappeenranta) oli suomalainen jääpallomaalivahti.

Ellonen pelasi Kouvolan Urheilijain Palloilijoissa suomensarjaa vuosina 1946–1948 ja lappeenrantalaisessa Veiterässä SM-sarjaa vuosina 1950–1954. Hän voitti Veiterässä Suomen mestaruuden vuonna 1951 ja SM-pronssia vuonna 1952. Vuosina 1953 ja 1954 Veiterä oli SM-hopealla. Vuosina 1954–1957 Ellonen pelasi vielä suomensarjaa Lappeenrannan Pallossa. Hän harrasti myös tennistä ja toimi lajissa myös erilaisissa taustatehtävissä.

Ellosen ja tämän Ritva-vaimon avioliitto kesti 64 vuotta. Heidän maajoukkueessakin koripalloa pelannut Riikka-tyttärensä avioitui koripalloilija Pekka Markkasen kanssa: heidän lapsistaan Lauri Markkanen on pelannut koripalloa NBA:ssa ja Eero Markkanen jalkapalloa ulkomailla. 2000-luvulla Ellonen sai patsaan Lappeenrannan Hiekkalinnan veistosgalleriaan. Hän kuoli Lappeenrannassa 91-vuotiaana 18. maaliskuuta 2020.

## Lähteet
* 
* Lauri ja Eero Markkasen isoisä Sakari Ellonen on kuollut is.fi 10.4.2020

### Viitteet
Bernissartia

**Bernissartia** (nimen merkitys: ”Bernissartista”) on sukupuuttoon kuollut krokotiilimaisten arkosaurien suku. Suvun ainoa kuvattu laji on **Bernissartia fagesii**, jonka fossiilit löytyivät alun perin hiilikaivoksesta Belgian Bernissartista vuonna 1879. *Bernissartia fagesiin* fossiilit sijoittuvat varhaisliitukaudelle, ja niitä on myöhemmin löytynyt myös Ranskasta ja Espanjasta. *Bernissartia* vaikuttaa olleen varsin laajalle levinnyt suku, sillä samaan sukuun luettuja, mutta lajitasolle määrittämättömiä irrallisia hampaita ja muita sirpaleisia jäänteitä on löydetty myöhäisjurakauden tai varhaisliitukauden kerrostumista muun muassa Tanskasta, Isosta-Britanniasta ja Yhdysvalloista.

*Bernissartia* oli luultavasti semiakvaattinen soiden ja purojen asukki. Se muistutti läheisesti nykyisiä krokotiilejä, mutta oli kooltaan erittäin pieni, vain noin 60-senttinen ja alle kilon painoinen. Se eli rinnan kookkaampien krokotiilimaisten arkosaurien kanssa, ja tämä monimuotoisuus viittaa myös suureen saaliseläinten vaihteluun. *Bernissartialla* oli leuoissaan kahdenlaisia hampaita. Edessä olevat pitkät ja terävät hampaat soveltuivat kalojen pyydystämiseen, kun taas pyöreillä takahampailla se luultavasti musersi äyriäisiä tai jopa raatojen luita.

## Fylogenia
Sweetman, Pedreira-Segade & Vidovic (2014):

## Lähteet
Lallin koulu

**Lallin koulu** on Säkylän Kankaanpäässä sijaitseva koulu. Se sijaitsee Kankaanpään kylän pohjoisrajalla ja se on perustettu vuonna 1967. Koulu on alun perin antanut opetusta kaikille vuosiluokille, mutta syksystä 2016 alkaen koulussa on annettu opetusta vain alakoululuokille. Kahden koulurakennuksen ja leikkikentän lisäksi koululla on myös oma jääkiekkokaukalo, monitoimiareena ja yleisurheilukenttä.

## Lähteet
Vernon C. Bain Correctional Center

**Vernon C. Bain Correctional Center** on proomulle rakennettu kelluva vankila. Se sijaitsee Yhdysvalloissa New Yorkissa Bronxin kaupunginosassa olevalla Hunt's Pointissa. Laitoksesta käytetään usein nimeä **The Boat**. Laitoksen nykyinen kapasiteetti on 870 vankia. Vangit asuvat viidessä kerroksessa olevissa asuntoloissa, joita on kuusitoista sekä sadassa sellissä. Vankila rakennettiin proomulle New Orleansissa.  Se avattiin vuonna 1992 tasaamaan Rikers Islandin vankilan ylikuormitusta, ja se tehtiin väliaikaiseksi ratkaisuksi.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Arja Maarit Puhakka

**Arja Maarit Puhakka** (s. 1957 Helsinki) on suomalainen kuvataiteilija. Puhakka asuu ja työskentelee Paraisten Kirjalassa.

## Ura
Arja Maarit Puhakka opiskeli kuvanveistoa Kankaanpään taidekoulussa vuosina 1994–1997. Taidekoulun jälkeen hän opiskeli muun muassa Tallinnan (1996) ja Prahan (1997) Taideakatemioissa ja on osallistunut useaan performanssityöpajaan ja myös Kulttuurirahaston järjestämälle Muotokuvakurssille Savonlinnassa. Puhakka osallistui vuosina 2010 ja 2011 Turun taideakatemian kuvataiteen erikoistumisopintoihin (omakuvalliset menetelmät). Arja Maarit Puhakka on suorittanut myös filosofian lisensiaatin tutkinnon Turun yliopistossa vuonna 1994 pääaineenaan biologia ja filosofian maisterin tutkinnon pääaineena taidehistoria vuonna 2014 Turun yliopistossa. Puhakka käyttää kuvanveistossa materiaalina kiveä ja pronssia, mutta tekee myös installaatioita eri materiaaleja yhdistäen. Hän tekee myös ympäristötaidetta ja performansseja.

Puhakka on pitänyt 2000-luvulla 16 yksityisnäyttelyä ja osallistunut noin 30 ryhmä- ja yhteisnäyttelyyn.

## Julkiset työt
### Kankaanpää
Kankaanpäässä on kolme Puhakan julkista työtä:
* *Hammerklavier*, 1997, valkoista marmoria ja mustaa dioriittia
* *Löydetty aika*, 1998, yhdessä Anitta Toivion, Timo Hannusen, Tero Liljamon, Marko Mertalan, Ilpo Heinäsen ja Mikko Karvisen kanssa
* *Mietiskelijät*, 1998, yhdessä Antti Immosen ja Mauri Lehikoisen kanssa.

Lisäksi Puhakka on suunnitellut Kankaanpään seurakunnalle Hautausmaan portit Kappelikadulle. Työ on seurakunnan järjestämän Kankaanpään taidekoulun opiskelijoille tarkoitetun suunnittelukilpailun voittajatyö nimeltään *Arbus*. Kilpailu käytiin vuosina 1996–1997 ja portit valmistuivat 1999.

### Loimaa
Loimaan patsaspuistossa on kaksi Puhakan ympäristöteosta, jotka ovat molemmat vuodelta 2003. Teokset ovat *Pakettipelto* ja *Yhteys*.

### Tampere
Tampereen Vuoreksen alueella on yksi Puhakan työ, teoksen nimi on  *Hahtuvat* ja se valmistui vuonna 2017.

### Valokuvia julkisista töistä

Tiedosto:Arja Maarit Puhakka Hammerklavier 1997.JPG|*Hammerklavier*, 1997, Kankaanpää.
Tiedosto:Arja Maarit Puhakka ja muita Loydetty aika 1998.JPG|*Löydetty aika*, yhdessä Anitta Toivion, Timo Hannusen, Tero Liljamon, Marko Mertalan, Ilpo Heinäsen ja Mikko Karvisen kanssa, 1998, Kankaanpää.
Tiedosto:Arja Maarit Puhakka Antti Immonen Mauri Lehikoinen Mietistelijät 1998.jpg|*Mietiskelijät*, yhdessä Antti Immosen ja Mauri Lehikoisen kanssa, 1998, Kankaanpää.
Tiedosto:Arbos.jpg|*Arbos*, hautausmaan portit, 1999, Kankaanpää.
Tiedosto:Arja Maarit Puhakka Pakettipelto 2003.JPG|*Pakettipelto*, 2003, Loimaa.
Tiedosto:Arja Maarit Puhakka Yhteys 2003.JPG|*Yhteys*, 2003, Loimaa.
Tiedosto:Arja Maarit Puhakka Jokainen meista 2006.JPG|*Jokainen meistä*, 2006, Pälkäne.
Tiedosto:Arja Maarit Puhakka Hahtuvat 2016.JPG|*Hahtuvat*, 2017, Tampere.


## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Puhakan kotisivut
Veera Saar

**Veera Saar** (vuoteen 1936 *Veera-Alise Döring*, 28. maaliskuuta 1912 Tikanpesä, Jaaman piiri, Pietari – 20. heinäkuuta 2004 Tallinna) oli virolainen kirjailija.

Saar debytoi vuonna 1949 lastenkirjalla *Sõit mustikametsa*. Vuodesta 1958 hän asui Arukülan kylässä lähellä Tallinnaa ja työskenteli siellä kirjailijana. Hän vietti elämänsä viimeiset vuodet Tallinnassa. Teossarja *Kraakuvi mägi* (1987), *Maa hind* (1990), *Kodutee* (1996) ja *Käritsa leib* (1999) yksi hänen huomattavimmista saavutuksistaan. Kodutee-teoksesta hän sai Eduard Vilden kirjallisuuspalkinnon vuonna 1997.

Veera Saarin teokset kuvaavat usein realistisella tyylillä maalaiselämää naisen näkökulmasta. 
Hänen tarinoissaan on usein omaelämäkerrallisia kerroksia.

## Lähteet
Metyylibutyraatti

**Metyylibutyraatti** kuuluu butyraattien aineryhmään ja se on huoneenlämmössä olomuodoltaan neste. Metyylibutyraatti tuoksuu hedelmäiselle. Yhdisteestä käytetään myös nimeä *metyylibutanoaatti*.

Metyylibutyraatin kemiallinen kaava on C5H10O2 ja moolimassa 102,13&nbsp;g/mol, tiheys 0,8984&nbsp;g/cm3, sulamispiste -85,8&nbsp;°C, kiehumispiste 102,8&nbsp;°C, leimahduspiste 14&nbsp;°C (c.p.), taitekerroin 1,3878 (20&nbsp;°C) ja CAS-numero 623-42-7. Se on hydrofobinen aine ja liukeneminen veteen ja hiilitetrakloridiin on niukkaa, mutta liukenee kaikissa suhteissa etanoliin ja eetteriin. Metyylibutyraatin höyry on ilmaa raskaampaa.

Metyylibutyraattia esiintyy alkoholijuomissa ja sitä käytetään esimerkiksi keinotekoisen rommin valmistukseen ja hedelmäesanssina.
Yhdistettä esiintyy myös kukkien tuoksuissa, eräissä hedelmissä ja semiokemikaalina eliöiden viestinnässä.

## Aiheesta muualla
* 
*PubChem:  Methyl butyrate 
*Human Metabolome Database (HMDB):  Methyl butyrate 
*Food Component Database (FooDB): Methyl butyrate 
*Yeast Metabolome Database (YMDB): Methyl butanoate 
*ChemBlink: Methyl butyrate 
*Pherobase: Floral Compound - methyl butyrate 
*Pherobase: Semiochemical - methyl butyrate
Khalistan-liike

**Khalistan-liike** on Punjabin alueella 1970-luvun alussa noussut pyrkimys perustaa sikheille oma itsenäinen valtio. Sitä on tavoiteltu sotilaallisesti ja diplomaattisesti. Sen alue koostuisi pienimmilään nykyisestä Punjabin maakunnasta Intiassa ja joskus myös Pakistanissa, suurimmilaan lisäksi niitä ympäröivistä alueista Haryana, Himachal Pradesh ja osista Jammun ja Kashmirin liittoterritoriitoriota Intiassa, Khyber Pakhtunkhwanista, Balochistanista ja Sindhistä Pakistanissa.

Vuonna 1984 Indira Gandhin johtama operaatio Sininen tähti kukisti sikhien kapinan.  Akali Dal -puolue kannatti Khalistanin valtion perustamista vuosina 1980–1992.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
AirDrop

**Airdrop** on langattoman tiedonsiirron toiminto Applen tietokoneissa ja puhelimissa. Kahden laitteen välisen tiedonsiirron edellytyksiä ovat molempiin asennettu Airdrop ja lyhyt välimatka. Laitteiden välinen yhteys muodostetaan Bluetoothilla, minkä jälkeen tiedonsiirto tehdään wifi-yhteyden kautta.

## Lähteet
Toba

**Toba** voi tarkoittaa:

## Maantiede
* Tobajärvi, järvi Sumatran saarella Indonesiassa
* Toba, Japanin kaupunki Mien prefektuurissa
* Toba, Serbian kylä Nova Crnjan kunnassa Vojvodinan provinssissa
* La Toba, Espanjan kunta Guadalajaran maakunnassa

## Henkilöt
* Toba (1103–1156), Japanin 74. keisari
* Go-Toba (1180–1239), Japanin 82. keisari
* Andreas Toba (s. 1990), saksalainen telinevoimistelija

## Kielet
* Batak Toba, Indonesiassa puhuttu austronesialainen kieli
* Toban kieli, Argentiinassa puhuttu waykuruanalainen kieli

## Muuta
* Tobat, kansa Argentiinan pohjoisosassa
PGF/TikZ

**PGF/Ti''k''Z** on yhdistelmä kahdesta ohjelmointikielestä, joilla voidaan tuottaa vektorigrafiikkaa, kuten teknisiä havainnollistuksia ja piirustuksia geometrisesta/algebrallisesta kuvauksesta. Yleisimpiä piirrettäviä kuvioita ovat piste, viiva, nuoli, polku, ympyrä, ellipsi ja monikulmio. PGF on matalan tason kieli, kun taas Ti*k*Z on kokoelma korkeamman tason makroja PGF-kielen käyttämiseksi.

Korkeamman tason PGF- ja Ti*k*Z-käskyt annetaan TeX-makroina, mutta toisin kuin PSTricks-merkinnän tapauksessa, PGF/Ti*k*Z grafiikka on kuvailtu kielellä, joka muistuttaa MetaPost-merkintää. Till Tantau on suunnitellut PGF- ja Ti*k*Z-kielet. Hän on myös pääkehittäjä ainoalle tunnetulle PGF- ja Ti*k*Z-tulkille, joka on kirjoitettu TeX-kielellä. PGF on lyhenne sanoista "Portable Graphics Format". Ti*k*Z on rekursiivinen akronyymi sanoista ”Ti*k*Z ist *kein* Zeichenprogramm” (saksankielinen fraasi ”Ti*k*Z *ei* ole piirto-ohjelma”) ja julkaistiin PGF-versiossa 0.95.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* PGF-paketti CTAN-sivustolla 
* Virallinen opas PGF/TikZ-kirjaston käyttöön
Muddle Lilius

**Suzanne ”Muddle” Benedikta Irmelin Lilius** (s. 1958 Hanko) on suomalainen taiteilija, tutkija ja kirjailija. Lilius on opiskellut Pariisissa ja tutkinut Afrikan sarven kirjallisuutta, kulttuuria, kieliä ja niiden lingvistiikkaa.

Muddle Liliuksen vanhemmat ovat taiteilija ja kirjoittaja Carl-Gustaf Lilius ja kirjailija Irmelin Sandman Lilius.

## Merikäärme

Muddle Liliuksen julkinen veistos *Merikäärme* paljastettiin Hangon Vuorikadulla vuonna 1999. Teoksen toisinto hankittiin Salon Anisten päiväkodin pihalle vuonna 2009; Salossa veistoksen nimi on *Vesilohikäärme*. Veistos on Kurun mustaa dioriittia. Veistoksen toteuttamisessa olivat Liliuksen lisäksi mukana mittapiirustuksen tehnyt Kristian Kober ja kuvanveistäjä Heikki Räsänen.

Veistos perustuu Liliuksen samannimiseen lastenkirjaan.

## Teoksia
* 
* 
* 

## Lähteet
Oneida

**Oneida** voi tarkoittaa seuraavia asioita:

* oneidat, irokeesikansa
* oneida, oneidojen puhuma kieli
* Oneida, yhdysvaltalainen yhtye
Oneidan kieli

**Oneidan kieli** (oneidaksi *Onʌyotaʔa꞉ka*, "pystyn kiven kansa") on irokeeseihin kuuluvien oneidojen puhuma irokeesikieli. Kieltä puhutaan Yhdysvaltain New Yorkin ja Wisconsinin osavaltiossa sekä Kanadan Ontarion provinssissa. Kieli on äärimmäisen uhanalainen: vuonna 2016 kielellä arvioitiin olevan vain 192 puhujaa, joista 180 asuu Kanadassa. Kaikki puhujat ovat vanhuksia ja puhujamäärä vähenee nopeasti; lisäksi kaikki kielen puhujat osaavat myös englantia. Kieli on kuolemaisillaan sukupuuttoon, mutta on perustettu erilaisia hankkeita sen elvyttämiseksi.

Tunnettuja murteita ei ole.

## Fonologia
Oneidan kielessä on kuusi vokaalifoneemia: tavalliset /i/, /e/, /o/, /a/ sekä nasaaliset /ũ/ (kirjoituksessa ⟨u⟩) ja /ə̃/ (kirjoituksessa ⟨ʌ⟩). Kielessä on myös useita diftongeja. Konsonanttifoneemeja on 11; kielen erikoisuus on bilabiaalisten foneemien (m, p) puuttuminen.

## Morfologia
Muiden irokeesikielten tavoin oneida on polysynteettinen ja agglutinoiva kieli.

## Aakkoset

## Numerot yhdestä kymmeneen
* 1 — úskah
* 2 — téken
* 3 — áhsʌ
* 4 — kayé
* 5 — wisk
* 6 — yá•yahk
* 7 — tsya•ták
* 8 — tékluˀ
* 9 — wá•tlu
* 10 — oye•lí
Lähde:

## Lähteet
Kyproksen ja Suomen suhteet

**Kyproksen ja Suomen suhteet** alkoivat Kyproksen tasavallan ja Suomen valtion välillä 2. syyskuuta 1961. Suomen suurlähetystö sijaitsee Nikosiassa ja Kyproksen suurlähetystö Helsingissä. Molemmat maat ovat Euroopan unionin jäseniä.

## Euroopan unioni
Suomi liittyi Euroopan unioniin 1. tammikuuta 1995 ja Kypros 1. toukokuuta 2004.
Sara Marjoniemi

**Sara Marjoniemi** on suomalainen muusikko ja yrittäjä. Sara Marjoniemi ja Markku Mäkelä perustivat yhdessä TV OFF -nimisen yhtyeen vuonna 2007. TV OFFin esikoisalbumi Music Machine julkaistiin toukokuussa 2010. Vuoden 2011 marraskuussa yhtye toimi lämppärinä yhdysvaltalaiselle alternative rock -yhtye 30 Seconds To Marsille Latviassa, Liettuassa ja Valko-Venäjällä . 

Sara Marjoniemen yritys, Caccu, valmistaa pakasteleivoksia elintarvikekauppoihin.

## Lähteet
Itävallan ja Suomen suhteet

**Itävallan ja Suomen suhteet** alkoivat Itävallan tasavallan ja Suomen valtion välillä 29. maaliskuuta 1949. Suomen suurlähetystö sijaitsee Wienissä ja Itävallan suurlähetystö Helsingissä. Molemmat maat ovat Euroopan unionin jäseniä.

## Ensimmäinen maailmansota
Ensimmäisessä maailmansodassa Itävalta-Unkari ja Suomi olivat aluksi vastakkaisilla puolilla, mutta myöhemmin Itävalta-Unkarin kanssa liittoutunut Saksa osallistui Suomen sisällissotaan hallituksen puolella. Sodan päätyttyä Itävalta-Unkari tunnusti Suomen itsenäisyyden. 

## Ensimmäisen maailmansodan jälkeen
Kun Itävalta-Unkari hajosi ensimmäisen maailmansodan jälkeen, Itävallasta tuli Suomen vastinpari suhteissa. Toisessa maailmansodassa Lapissa taisteli itävaltalaisia joukkoja aluksi Suomen liittolaisina. Myöhemmin syttyi Lapin sota, jossa saksalaiset ja itävaltalaiset sotilaat tuhosivat suuren osan Lappia.

Sekä Itävalta että Suomi liittyivät Euroopan unioniin 1. tammikuuta 1995. Suomi liittyi Natoon 4.4.2023, Itävalta ei liittynyt Natoon jatkuvan puolueettomuuspolitiikan vuoksi.
Kroatian ja Suomen suhteet

**Kroatian ja Suomen suhteet** alkoivat Kroatian ja Suomen valtion välillä 19. helmikuuta 1992. Suomi oli tunnustanut Kroatian itsenäisyyden jo 17. helmikuuta. Suomen suurlähetystö sijaitsee Zagrebissa ja Kroatian suurlähetystö Helsingissä. Molemmat maat ovat Euroopan unionin ja Naton jäseniä.

## Euroopan unioni
Suomi liittyi Euroopan unioniin 1. tammikuuta 1995, Kroatia 1. heinäkuuta 2013.

## Nato
Kroatia liittyi Natoon 1. huhtikuuta 2009.
Toba (Mie)

**Toba** () on Japanin kaupunki Honshūn saarella Kansain alueella Mien prefektuurissa. Se sijaitsee prefektuurin itäosassa Tyynenmeren Isenlahden rannikolla Shiman niemimaan pohjoisosassa. Kaupungilla on monimuotoinen, rikkonainen riasrannikko lukuisine suppilomaisine lahtineen ja erikokoisine saarineen. Saarista merkittävimpiä ovat Tōshijima, Sugashima ja Kamishima. Sisämaassa on pääosin vuoristoa. Tobassa on 18&nbsp;387 asukasta (helmikuussa 2020) ja sen pinta-ala on 107,34 neliökilometriä.

Toba oli vanhastaan tärkeä suojasatama Japanin rannikkoa pitkin kulkeneella laivareitillä. 1500-luvun lopulla se toimi myös Kuki-klaanin laivaston tukikohtana. Kuki Yoshitaka rakennutti Tobaan linnan, ja sittemmin Edo-kaudella se kehittyikin linnanaluskaupunkina ja Toban daimiokunnan hallintokeskuksena. Kaupunkioikeudet osana Japanin nykyistä kunnallishallintoa Toba sai vuonna 1954, kun Toban maaseutukaupunkiin liitettiin seitsemän muuta kuntaa. Tärkeimpiä elinkeinoja ovat matkailu, kalastus ja vesiviljely, mutta kaupunkiin on sijoittunut myös elektroniikkateollisuutta ja laivanrakennusta. Erityisen tunnettu Toba on naispuolisista *[[ama (sukeltaja)|ama]]*-sukeltajistaan, jotka kalastavat merestä esimerkiksi merikorvia ja *sazae*-kotiloita (*[[Turbo sazae]]*). Rannikolle on rakennettu hotelleja ja muita lomakohteita.

Toban nähtävyyksiin kuuluvat muun muassa Toban akvaario, Mikimoton helmisaari ja Toban merimuseo. Kaupungin rakennettua kulttuuriperintöä edustavat Toban linnan raunioiden lisäksi Shōfuku-jin ja Kozō-jin buddhalaiset temppelit. Kaupungin alue kuuluu kokonaisuudessaan Ise-Shiman kansallispuistoon. Tobaa palvelevat JR Tōkain Sangū-linja sekä Kintetsu-rautateiden Shima-linja ja Toba-linja. Lauttayhteys liittää kaupungin Iragon niemimaalle Isenlahden toisella puolella.

## Kuvia

Tiedosto:2016-08-05 Kami-shima Island,Benten-misaki 神島弁天岬 DSCF6481.jpg|Kamishiman saaren kallioita
Tiedosto:Port of Tōshi.JPG|Tōshin satama Tōshijimalla
Tiedosto:ジュゴン (215113893).jpeg|Toban akvaario
Tiedosto:KINTETSU23000（R） 1.JPG|Kintetsun juna Tobassa
Tiedosto:Ship Ryugujo by Shima Marine Leisure.jpg|Sightseeing-vene Tobassa


## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Kaupungin internetsivut
Valvillan tehdasmuseo

**Valvillan tehdasmuseo** on Hyvinkäällä vanhan villatehtaan puiston palokalustorakennuksessa sijaitseva museo, joka käsittelee villateollisuuden historiaa Hyvinkäällä. Hyvinkää oli Suomen merkittävimmän villateollisuuden kotipaikka vuodesta 1892 alkaen, jolloin Ossian Donner perusti Hyvinkäälle villakehräämön. Kehräys jatkui paikkakunnalla vuoteen 1991 asti, jolloin museolle nimensä antanut Valvilla oy teki konkurssin.

Museo on perustettu vuonna 1981 ja Valvilla Oy:n konkurssin jälkeen se siirtyi Hyvinkään kaupungille. Museota ylläpitää Hyvinkään kaupunginmuseo. 

Tehdasmuseon kokoelmaan kuuluu villateollisuuskoneita, valokuvia, kangasmallikirja-aineistoja ja teollisuusarkisto. Nykyinen perusnäyttely avattiin insinööri Ossian Donnerin syntymäpäivänä 24.3.2004. Näyttelyssä on esillä 1950-luvun kutomakone, italialainen Nebiolo, kudottavana kankaana on suomalainen sotilassarka. Toinen museon kone on vanutuskone eli valkki vuodelta 1910. Se oli käytössä lokakuuhun 1981 asti, jolloin se pääsi museoon. Lisäksi esitellään valokuvin villatehtaan tehdassaleja, kankaankudonnan eri työvaiheita ja villatehtaan tuotteita kuten Rondo-käsityölankoja ja Rondo-mallineuleita. 

Valvillan tehdasmuseon lisäksi Hyvinkäällä sijaitsee Villateollisuuden muistomerkki, joka sijaitsee tehtaan ja museon lähellä Donnerinpuistossa. Muistomerkki on obeliski, joka pystytettiin vuonna 1956 tehtaan työntekijöiden ja virkailijoiden aloitteesta.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* 
* 
*
Hitsaajat (Hyvinkää)

**Hitsaajat** eli **Nosturin hitsaajat työssään** on Mauno Oittisen suunnittelema vuonna 1962 valmistunut patsas, joka sijaitsee Hyvinkään keskustassa Kirjastoaukiolla. Patsas kuuluu Hyvinkään tunnetuimpiin ja se esittää kolmea satamanosturia hitsaavaa henkilöä. Patsaan lahjoitti Hyvinkään kaupungille Kone Oy elokuussa 1963. Patsaan juurella olevat kukat ovat punaisia ja keltaisia, symboloiden hitsauksessa keskeistä tulta. Patsaan korkeus on n. 6,5 metriä ja se on valmistettu pronssista. 

Patsas sijaitsi alun perin nykyisen Jussintorin liikerakennuksen kohdalla noin sata metriä länteen sen nykyisestä sijainnista.

## Katso myös
* Luettelo Hyvinkään julkisista taideteoksista ja muistomerkeistä

## Lähteet
Hitsaajat (Turku)

**Hitsaajat** on Viljo Mäkisen kuparilevyistä ja kuparitangoista tehty veistos vuodelta 1968. Turun kaupunki tilasi sen kuvaamaan Turun teknillisen oppilaitoksen silloista oppialaa. Teos on teeman mukaisesti valmistettu hitsaamalla. Sen keskiosaan muodostuu siluetti hitsaustyöhön uppoutuneesta hahmosta. Teoksen yläosaan on kuvattu hitsaamisesta sinkoilevia kipinöitä. 

Mäkinen tunnetaan erityisesti humoristisia ja naivistisia piirteitä henkivistä henkilökuvistaan. Hänen muita julkisia teoksiaan Turussa ovat esimerkiksi veistokset *[[Portsan pojat]]*, *[[Kissa-Alli]]* ja *[[Korppu-Vihtori]]*.

## Lähteet
Villateollisuuden muistomerkki

**Villateollisuuden muistomerkki** tai **Donnerin obeliski** on Hyvinkään Donnerinpuistossa sijaitseva tehtailija Ossian Donnerin muistoksi pystytetty punagraniittinen obeliski, joka on noin 14 metriä korkea. Obeliskin ja sen viereisen suihkulähteen on suunnitellut Jarl Eklund. Se kuuluu Suomen harvoihin obeliskeihin ja aloitteen sen pystyttämiseksi tekivät Hyvinkään villakehräämön työntekijät ja virkailijat. Muistomerkki pystytettiin vuonna 1956. Siinä on pronssinen Ossian Donnerin rintakuva ja seuraavat tekstit:

 *”Vuoden 1892 maaliskuussa perusti Ossian Donner Hyvinkäälle pienen villakehräämön, josta hän kehitti suuren teollisuuslaitoksen. Patsas on pystytetty aloiterohkeuden ja tulevaisuuden uskon kunniaksi.”

 *”Tämä muistomerkki on syntynyt Yhtyneet villatehtaat Oy:n työntekijäin ja virkailijoiden aloitteesta, Yhtiö on pystyttänyt patsaan vuonna 1956 ja lahjoittanut sen Hyvinkään kauppalalle"''

Donnerin pronssinen profiilikuva on Gerda Qvistin käsialaa. Obeliskin ja suihkulähteen lisäksi Donnerinpuistossa sijaitsee Terho Sakin suunnittelema Veteraanikivi, joka kunnioittaa talvisotaan ja jatkosotaan lähteneitä.

Donnerin obeliski kunnostetaan kesään 2023 mennessä Hyvinkään kaupunginmuseon ohjauksessa. Sen kirjaimet kunnostetaan ja pinta ja saumat puhdistetaan.

## Lähteet
S. I. Hayakawa

**Samuel Ichiye Hayakawa** (18. heinäkuuta 1906 Vancouver, Brittiläinen Kolumbia – 27. helmikuuta 1992 Greenbrae, Kalifornia) oli kanadalaissyntyinen yhdysvaltalainen kielitieteilijä ja psykologi ja republikaanisen puolueen poliitikko. Uransa aikana Hayakawa toimi San Franciscon osavaltionyliopiston rehtorina, sekä Yhdysvaltain senaattorina Kaliforniasta vuosina 1977–1983.

Senaattorina Hayakawa vastusti Panaman kanavan luovuttamista Panamalle. Lisäksi hän puolusti Franklin D. Rooseveltin hallinnon päätöstä internoida japanilaisperäisiä yhdysvaltalaisia toisen maailmansodan aikana. Etniselta taustaltaan Hayakawa oli itse amerikanjapanilainen.

## Lähteet
### Viitteet

## Aiheesta muualla
Eia Uus

**Eia Uus** (s. 15. helmikuuta 1985 Haapsalu) on virolainen kirjailija.

Eia Uus vietti neljä vuotta kouluvuosistaan Thaimaassa. Hän opiskeli tämän jälkeen Tallinnassa englantilaista filologiaa ja virolaista kirjallisuutta. Hän valmistui vuonna 2012 filosofian maisteriksi. Sen jälkeen hän työskenteli mainostoimistossa ja englannintajana. Jo tätä ennen Eia Uus kirjoitti debyyttiteoksensa. Hän teki teoksen *Kuu külm kuma* klassiseksi kehitysromaaniksi, jossa kuvataan Thaimaassa toimivan oppilaitoksen elämää. Päähenkilön mielentilan havainnollistamiseksi teoksen kaikki luvut alkavat sitaatilla Sylvia Plathin teoksista. Seuraavassa romaanissaan *Kahe näoga jumal* kirjailija kuvaa nuorten virolaisälymystön mielialoja. 

Eia Uus sai Eduard Vilden kirjallisuuspalkinnon vuonna 2006 esikoisteoksestaan *Kuu külm kuma*. Hän on nuorin tämän palkinnon saanut kirjailija. 

## Teokset

*romaani *Kuu külm kuma* (2005)
*romaani *Kahe näoga jumal* (2008)
*matkakirja *Minu Prantsusmaa* (2013)
*matkakirja *Aasta Pariisis* (2014)
**Seitsme maa ja mere taha* (2019)
**Tüdrukune* (2019)

## Lähteet
Carl Johan Mauritz Nymander

**Carl Johan Mauritz Nymander** (9. tammikuuta 1797 Pietari – 1. helmikuuta 1856 Ykspää, Viipurin pitäjä) oli Venäjän keisarillisessa armeijassa palvellut suomalainen kenraalimajuri ja valtioneuvos.
 
Nymanderin vanhemmat olivat  Pietarin suomalaisen seurakunnan kanttori, tilanomistaja Johan Nymander ja Helena Löfman ja puoliso vuodesta 1821 Hedvig Charlotta Wilhelmina Blåfield. Nymander suoritti saksalaisen koulun kurssin Pietarissa 1813, minkä jälkeen hänet hyväksyttiin Haapaniemen sotakouluun. Sieltä 1817 valmistuttuaan Nymander toimi koulun venäjän kielen ylimääräisenä opetusupseerina kevääseen 1818 ja koulun muututtua Haminan kadettikouluksi edelleen paitsi venäjän, myös tekniikan, kalligrafian, maastontiedustelun ja kartanpiirustuksen opettajana. Aliluutnantiksi Nymander ylennettiin 1818, luutnantiksi 1823, alikapteeniksi 1826 ja kapteeniksi 1831. Seuraavana vuonna hänet siirrettiin palvelukseen Henkivartioväen Suomen tarkk’ampujapataljoonaan, everstiluutnantiksi hän yleni 1834. Nymander määrättiin pataljoonankomentajaksi Mallijalkaväkirykmenttiin 1835. Sieltä hänet komennettiin everstiksi ylennettynä pataljoonankomentajaksi Kaprion jääkärirykmenttiin Luoteis-Inkeriin 1839, mutta siirrettiin jo seuraavana vuonna Sofian jääkärirykmenttiin.

Nymander erosi vuonna 1843 sotapalveluksesta valtioneuvoksena ja siirtyi metsäteollisuuden palvelukseen. Hän johti kymmenen vuotta Vjatkan ja Permin kuvernementtien metsä- ja uittotyömaita. Vuonna 1849 hänet merkittiin everstinä Venäjän armeijan metsänhoidosta vastanneen upseerikunnan upseeriluetteloihin, eron sotapalveluksesta hän sai kenraalimajurina syyskuussa 1853.

## Lähteet
David Gideon Oberg

**David Gideon Oberg** (6. maaliskuuta 1807 Hamina – 17. toukokuuta 1883 Kymi) oli Venäjän keisarillisessa armeijassa palvellut suomalainen kenraalimajuri.
 
Obergin vanhemmat olivat opettaja David Georg Åberg ja Ebba Christina Nikander.  Oberg tuli oppilaaksi Haminan kadettikouluun 1821 ja määrättiin sieltä 1826 valmistuttuaan vänrikkinä palvelukseen Lappeenrannan suomenmaalaiseen jalkaväkirykmenttiin. Vuonna 1831 hänet siirrettiin aliluutnanttina Venäjän armeijan topografikuntaan. Vuosina 1833–1838 Oberg palveli nostoväkijoukoissa Suomessa ja 1847–1850 Gruusian nostoväkijoukkojen päällikön apulaisena. Vuonna 1850 hänet määrättiin nostoväkijoukkojen päälliköksi Keski-Venäjälle. Vuonna 1853 everstiksi ylennetty Oberg sai eron sotapalveluksesta kenraalimajurina vuonna 1856.

## Lähteet
Mikael Orraeus

**Mikael Orraeus** oli Venäjän keisarillisessa armeijassa palvellut suomalainen kenraaliluutnantti.
 
Mikael Orraeus kuului suomalaiseen Orraeus-sukuun. Hänen vanhempiaan, mahdollista puolisoaan ja syntymä- ja kuolinvuosiaan ei tunneta. Tiedetään kuitenkin, että hän valmistui upseeriksi, ylennettiin vänrikiksi ja määrättiin palvelukseen Henkivartioväen ratsastavaan krenatöörirykmenttiin vuonna 1860. Orraeus suoritti 1860–1863 Mihailin tykistöakatemian kurssin, jonka aikana vuonna 1862 hänet ylennettiin aliluutnantiksi. Kurssin jälkeen Orraeus ylennettiin luutnantiksi ja määrättiin Henkivartioväen ratsastavaan tykistöön. Vuonna 1871 hänet määrättiin alikapteenina erityistehtäviin Kaukasian armeijan ylipäällikön esikuntaan, ylennettiin 1874 kapteeniksi ja seuraavana vuonna everstiluutnantiksi. Tuolloin hänet myös siirrettiin 5. ratsastavan tykistöprikaatiin.

Turkin sotaan 1877–1878 Orraeus osallistui ensin prikaatissaan, kunnostautuen muun muassa Gornyi Dubnjakin taistelussa. Sodan lopulla vuonna 1878 hänet ylennettiin everstiksi ja määrättiin Henkivartioväen ratsastavan tykistöprikaatin 3. patterin päälliköksi. Sodan jälkeen hän yleni H.M. Keisarin sivusadjutantiksi. Vuonna 1883 Orraeus määrättiin Henkivartioväen ulaanirykmentin komentajaksi Pietariin. Vuonna 1888 hänet ylennettiin kenraalimajuriksi ja määrättiin 1889 Henkivartioväen ratsastavan tykistöprikaatin komentajaksi. Kenraaliluutnantiksi hän yleni 1896, jolloin hänet määrättiin Venäjän armeijan tykistön krenatöörijoukkojen komentajaksi. Joulukuussa 1898 Orraeus nimitettiin Venäjän yleisesikunnan sotatieteellisen komitean esimieheksi, tammikuussa 1903 hänet määrättiin 16. armeijakunnan komentajaksi.

Orraeus osallistui Venäjän–Japanin sotaan heinäkuusta 1904 alkaen Venäjän armeijan krenatöörijoukkojen komentajana. Sodan jälkeen maaliskuussa 1906 hänet siirrettiin osastopäälliköksi sotaministeriöön ja nimitettiin huhtikuussa sodissa haavoittuneiden Aleksanterin komitean jäseneksi. Hän toimi mainituissa tehtävissä kesään 1911 saakka, jolloin hän sai eron sotapalveluksesta.

## Lähteet
Nils Kristian Packalén

**Nils Kristian Packalén** (1832–1902) oli Venäjän keisarillisessa armeijassa palvellut suomalainen kenraalimajuri.
 
Nils Kristian Packalénin isä oli Karl Packalén ja puoliso vuodesta 1876 Olga Philippaeus. Packalén tuli palvelukseen vapaaehtoisena 1848 Suomen krenatööritarkk’ampujapataljoonaan, jossa hänet määrättiin nuoremmaksi aliupseeriksi 1. komppaniaan. Vuonna 1853 hänet ylennettiin vänrikiksi ja komennettiin H.K.K. Preussin Prinssi Karlin jalkaväkirykmenttiin. Krimin sotaan Packalén osallistui rykmenttinsä mukana 1853–1856. Sodan jälkeen vuonna 1856 hän palasi aliluutnanttina Suomen krenatööritarkk’ampujapataljoonaan, luutnantiksi hän yleni samana vuonna. Pataljoona muutettiin vuonna 1857 Suomen opetustarkk’ampujapataljoonaksi ja 1859 Suomen tarkk’ampujakouluksi ja kun se lakkautettiin 1860, Packalén siirrettiin palvelukseen Venäjälle.

Packalén oli ylennyt everstiluutnantiksi vuoteen 1873 mennessä, jolloin hänet määrättiin 23. reservijalkaväkipataljoonan komentajaksi. Everstiksi vuonna 1883 ylennettynä hänet siirrettiin Olonetsin eli Aunuksen jalkaväkirykmentin komentajaksi. Eron sotapalveluksesta Packalén sai kenraalimajurina elokuussa 1889. Seuraavana vuonna hän lunasti itselleen edesmenneen veljensä hallintaoikeuden jo 1400-luvulta peräisin olevaan Lepaan allodiaalisäteriin. Packalénin kuoltua vuonna 1902 tila siirtyi hänen veljensä testamentin perusteella valtiolle. Sen alueelle perustettiin vuonna 1912 Lepaan puutarhaopisto.

## Lähteet