open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Sandra Kim

**Sandra Kim** (oik. **Sandra Caldarone**, s. 15. lokakuuta 1972 Montegnée, Vallonia) on belgialainen laulaja, joka voitti Norjan Bergenissä käydyn vuoden 1986 Eurovision laulukilpailun vain 13 vuoden ja 200 päivän ikäisenä kappaleella ”J’aime la vie”. Voitto oli Belgian ensimmäinen, ja Kimin väitettiin valehdelleen iäkseen 15. Sandra Kim on edelleen kaikkien aikojen nuorin euroviisuvoittaja ja koska kilpailun alaikäraja on nykyisin 16 vuotta, hän säilyttänee todennäköisesti ennätyksensä. Kimin tekemä levy nimeltä ”La vie” julkaistiin myös Albert Barillén tekemässä animaatiosarjassa ''Olipa kerran elämä''.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Virallinen sivusto
Henrik I

**Henrik I** on ollut usean hallitsijan nimenä:

* Henrik I Linnustaja (876–936), Saksan kuningas
* Henrik I (k. 955), Baijerin herttua
* Henrik I (1008–1060), Ranskan kuningas
* Henrik I (1068–1135), Englannin kuningas
* Henrik I (1165–1238), Sleesian herttua ja Puolan suurherttua
* Henrik I (1166–1197), Champagnen kreivi Henrik II:n hallitsijanimi Jerusalemin kuninkaana
* Henrik (I) Flanderilainen (1176–1216), latinalaisen keisarikunnan keisari
* Henrik I (1204–1217), Kastilian ja Leónin kuningas
* Henrik I (1217–1253), Kyproksen kuningas
* Henrik I (1244–1274), Navarran kuningas
* Henrik I (1512–1580), Portugalin kuningas
Tony Cliff

**Tony Cliff** (oik. **Ygael Gluckstein**) (20. toukokuuta 1917 Palestiina – 9. toukokuuta 2000) oli brittiläinen trotskilainen poliitikko ja kirjailija.

## Elämä

Tony Cliff syntyi Palestiinassa sionistiperheeseen. Hän radikalisoitui 1930-luvulla ja oli keskeisessä osassa rakentamassa sosialistista liikettä, joka yhdistäisi arabit ja juutalaiset. Toisen maailmansodan jälkeen, nähtyään, että sionistit tulevat voittamaan yhä varmemmin Palestiinassa, hän lähti maanpakoon Britanniaan ja vaihtoi nimekseen Tony Cliff.

1940-luvun lopulla hän kehitti teorian, jonka mukaan Neuvostoliitto ei ollut työväenvaltio vaan eräänlainen byrokraattinen valtiokapitalismi. Teoria on leimannut vahvasti suuntausta, johon hän kuului siitä lähtien seuraavat viisi vuosikymmentä. Vaikka Cliff erottuikin teoreettisesti "ortodoksisesta trotskilaisuudesta" sen jälkeen, kun hänet oli erotettu Neljännestä Internationaalista 1950-luvulla, hän piti itseään aina trotskilaisena. 

Hänen poliittista perintöään jatkaa hänen perustamansa brittiläinen *Socialist Workers Party* sekä International Socialist -suuntaus, joita on kutsuttu "cliffiläisiksi".

Cliffin kirjoituksia on käännetty lukuisille eri kielille.

## Valikoitu tuotanto

* *All That Glitters Is Not Gold* (1945)
* *State Capitalism in Russia* (1955)
* *The Class Nature of the Peoples Democracies* (1948)
* *Bureaucratic Collectivism - A Critique* (1948)
* *Stalin's Satellites in Europe* (1952)
* *Economic Roots of Reformism* (1957)
* *Perspectives For The Permanent War Economy*
* *Mao's China* (1957)
* *Rosa Luxemburg: A study* (1959)
* *Trotsky On Substitutionism* (1960)
* *Incomes Policy, Legislation and Shop Stewards* (1966) with Colin Barker
* *The Employers Offensive; Productivity Deals And How To Fight Them* (1967)
* *France, The Struggle Goes On* (1968) with Ian Birchall
* *Party and Class* (1971)
* *Lenin (Vol.1): Building the party* (1975)
* *Portugal At the Crossroads* (1975)
* *The Labour Party: A Marxist History* with Donny Gluckstein (1988)
* *World to win - life of a revolutionary* (2000)
* Maailma voitettavana () (2000)

## Lähteet

## Kirjallisuutta
* 

## Aiheesta muualla
* Tony Cliff 1917-2000 (Marxists' Internet Archive)
* Maailma voitettavana  (Sosialistiliiton julkaisema Cliff-suomennos)
Kentrosaurus

**Kentrosaurus** (suom. ”Teräväkärkinen lisko”) oli myöhäisellä jurakaudella elänyt dinosaurus

## Fossiilit
Kentrosauruksesta ei ole löydetty kokonaista tai täydellistä luurankoa. Sen nimesi ensimmäisen vuonna 1915 ensimmäisen maailmansodan aikana saksalaissyntyinen paleontologi Edwin Henning. Niiden luista oltiin koottu kaksi luurankoa joista toinen tuhoutui liittoutuneiden pommituksissa toisessa maailmansodassa. Sen luita on löydetty Tansaniasta, Afrikasta.

## Kuvaus
Kentrosauruksen tunnistaa sen pitkästä ja lihaksikkaasta hännästä. Niin kuin muilla Stegosaureilla niillä oli pieni ja kapea pää. Kentrosaurus oli 4,5 metriä pitkä, korkeus oli 3,51 metriä ja sen paino 2 tonnia. Sillä oli kaksi pitkää piikkiä olkapäissään ja sen hännässä oli monta piikkiä. Niin kuin stegosauruksella sen selässä oli kolmiomaisia levyjä, joiden uskotaan auttaneen ruumiinlämmön säätelyssä. Joutuessaan uhatuksi se saattoi huitaista ja vahingoittaa vihollista hännällään.

## Ravinto
Koska kentrosaurus oli kasvinsyöjä se söi maakasvillisuutta. Sen nokka oli kapea ja hampaaton. Se leikkasi ravintonsa suun etuosassa olevalla nokalla ja hienonsi ne taaempana olevilla puruhampailla.

## Elinympäristö
Kentrosaurukset vaelsivat nykyisessä Afrikassa. Ne elelivät lämpimissä, rehevissä metsissä, josta kentrosaurukset hankkivat ravintonsa. Niillä ei ollut hirveästi vihollisia, mutta esimerkiksi allosaurus saattoi metsästää niitä.

## Lähteet
Apatosaurus

**Apatosaurus** oli myöhäisellä jurakaudella noin 140 miljoonaa vuotta sitten elänyt hirmulisko. Se oli yksi suurimmista maalla eläneistä eläimistä. Lonkan kohdalta korkeutta oli 4,5 metriä, koko pituus saattoi olla jopa 21 metriä ja paino saattoi nousta noin 35 tonniin.

Se liikkui kaikilla neljällä raajallaan, mutta se on mahdollisesti pystynyt myös nousemaan takajalkojensa varaan ja murskaamaan vastustajansa jysäyttämällä eturaajansa sen päälle. Sillä oli pitkä häntä, jota huiskimalla se pyrki säikyttämään uhkaajansa karkuun.

Jalkojen luusto ja lantioluut olivat suurempia ja painavampia kuin diplodocuksen, mutta molemmilla lajeilla oli pitkä kaula ja häntä. Häntää pidettiin ilmassa kävelyn aikana.

Robert Bakkerin mukaan on hyvin mahdollista, että *Apatosauruksella* olisi ollut paksut, hirvimäiset huulet.

## Elinympäristö
Aikaisemmin uskottiin *Apatosaurusten* eläneen puoliksi vedessä, jotta ne voisivat kannatella suunnattoman massansa. Myöhemmät havainnot eivät kuitenkaan tue tätä olettamusta. Itse asiassa *Apatosaurus* oli laiduntava dinosaurus ja fossiloituneita jalanjälkiä tulkitsemalla voidaan päätellä, että ne elivät laumoissa. *Apatosaurukset* ehkä nielaisivat kiviä, jotka auttoivat ruoan pilkkomista mahalaukussa.

*Apatosaurukset* luultavasti söivät jokivarsilla olevien puiden latvustoja. Tiedemiehet epäilevät etteivät ne pystyneet nostamaan kaulaansa 90 asteen kulmaan, koska se olisi suuresti hidastanut verenkiertoa aivoihin. Normaalisti veren matka sydämestä päähän olisi luultavasti kestänyt noin kaksi minuuttia. Kaulanikamista on päätelty, että kaula ei olisi ollut kovinkaan joustava.

Ei tiedetä kuinka *Apatosaurukset* pystyivät syömään tarpeeksi ylläpitääkseen suunnattomat ruumiinsa. Oletetaan, että ne söivät jatkuvasti, pysähtyen vain vilvoittelemaan, juomaan tai puhdistautumaan loisista.

## Lajit

* *A. ajax* on tyyppilaji ja sen nimesi paleontologi Othniel Charles Marsh vuonna 1877. Tyypistä on löydetty kaksi osittaista luurankoa ja palanen kalloa.
* William Holland nimesi *A. louisaen* vuonna 1915. Lajin yksi osittainen luuranko on löydetty Coloradosta.
* *A. excelsusiksi* Brontosauruksen nimesi Marsh vuonna 1879. Se tunnetaan kuudesta osittaisesta luurangosta ja palasesta kalloa, jotka löydettiin Yhdysvalloista Oklahomasta, Utahista ja Wyomingista. Vuonna 2015 se palautui takaisin *Brontosaurukseksi* uusien fossiililöytöjen perusteella tehtyjen analyysien perusteella.

## Lähteet
Herrerasaurus

**Herrerasaurus** oli myöhäisellä triaskaudella elänyt dinosaurus ja se on yksi vanhimmista tunnetuista dinosauruksista. Se oli kuusi metriä pitkä ja liikkui takajaloillaan. *Herrerasaurukset* olivat lihansyöjiä ja niiden alaleuan liikkuvat nivelet antoivat joustavuutta purentaan.

*Herrerasaurus* kuului teropodeihin eli petodinosauruksiin. Se eli keskiseltä myöhäiselle triaskaudelle. Triaskaudella dinosaurukset eivät olleet vielä maailman valtiaita. *Herrerasauruksen* aikalaisia olivat *[[Eoraptor]]* ja *[[Saurosuchus]]*.

*Herrerasauruksen* luokittelu oli monta vuotta epäselvä, koska se tunnettiin vain hajanaisista jäännöksistä. Vuonna 1998 löydettiin melkein täydellinen luuranko ja kallo.

*Herrerasaurus* on luokiteltu varhaisiksi teropodiksi.

## Kuvaus

*Herrerasaurus* oli takajaloillaan liikkunut lihansyöjä, jolla oli pitkä häntä ja suhteellisen pieni pää. Aikuisten kallon pituus oli korkeintaan 56&nbsp;cm ja kokonaispituus 6 metriä ja paino oli noin 350&nbsp;kg.

### Ravinto

*Herrerasaurusten* ravintoon kuuluivat pienemmät eliöt ja muun muassa Synapsidit.

## Lähteet
Veteraani

**Veteraani** (latinan sanasta -*vetus*, vanha) on henkilö, joilla on pitkä kokemus tietyltä alalta. Sanaa käytetään monissa yhteyksissä.

* Sotaveteraani
* Veteraaniurheilu

## Katso myös
* Veteran
Tuojiangosaurus

**Tuojiangosaurus** oli myöhäisellä jurakaudella elänyt, stegosaureihin kuulunut dinosaurus.

## Kuvaus
*Tujiangosaurus* muistutti ulkoisesti pohjoisamerikkalaista fyysisesti *[[Stegosaurus]]*ta. Se oli seitsemän metriä pitkä, kaksi metriä korkea ja painoi 2,7 tonnia. Sillä oli selässään 15 paria luulevyjä, jotka muuttuivat lonkkia kohden korkeammiksi ja terävämmiksi. Lisäksi dinosauruksella oli hännässä pitkät piikit, joita se saattoi käyttää aseena hyökkääjiä vastaan. Gregory S. Paul arvioi vuonna 2010 *Tuojiangosauruksen* pituudeksi 6,5 metriä ja painoksi 2,8 tonnia.

Tuojiangosauruksella on tyypillisen kapea ja matala pää, suurikokoinen runko. Raajat, etenkin eturaajat, olivat melko lyhyet. *Tuojiangosauruksella* oli vähintään 25 hammasta.

## Löytö
*Tuojiangosauruksen* luita on löydetty Aasiasta, Kiinasta läheltä Jangtsen Tuojiang-sivuhaaraa  (suom. *Tuojoki*), jonka mukaan laji on nimetty. Vuonna 1974 Wujiaban padon rakentamisen aikana Zigongissa, Sichuanissa, löydettiin stegosaurien jäännöksiä. *Tuojiangosauruksen* luuranko lyödettiin vuonna 1997.

## Ravinto

Tuojiangosaurus söi matalakasvuista maakasvillisuutta.

## Lähteet
Murros (lehti)

**Murros** on kuukausittain ilmestyvä sosialistinen aikakauslehti, jota julkaisee Sosialistiliitto. Lehti ilmestyi ensimmäisen kerran talvella 1995. Alkuvuosina Murros ilmestyi neljä kertaa vuodessa, mutta vuodesta 1999 lähtien lehti on ilmestynyt kerran kuukaudessa. Lehti on ilmestynyt tabloid-koossa tammikuusta 2000 lähtien. 

Talvesta 1999 lähtien Murros on uutisoinut näkyvästi globaalin kapitalismin vastaisista protesteista ja lehteä avattiin liikkeen teoreettiselle keskustelulle.11. syyskuuta 2001 New Yorkin terroristi-iskujen sekä Afganistanin ja Irakin sotien myötä ovat imperialismi ja sodanvastainen liike olleet lehdessä keskeisessä asemassa.

Murroksen toimittajat ovat kertoneet lehden roolin olevan vetää yhteen erilaiset protestit ja luoda tätä kautta eri kamppailuiden aktivistiverkon, jotka eivät välttämättä muuten kohtaisi: 
:*"Murros eroaa perinteisistä lehdistä siinä, että se vetää yhteen eri kokemuksia, kertoo muiden kokemuksesta, tekee johtopäätöksiä, ja antaa argumentteja kamppailuun. Sosialistinen lehti tuo esille yhteydet: palkkapussin pienuuden ja lomautukset se asettaa suurempaan kuvaan. Kun työkaveri luulee pakolaisten syövän hänen ansioitaan, sosialistinen lehti voi kertoa, että näin hallitsijat haluavatkin työkaverisi ajattelevan. Heidän kannaltaan olisi ikävää, jos pakolaiset ja kaikkien työkaverit vetäisivät muunlaisia johtopäätöksiä."*

## Päätoimittajat

*Juhani Lohikoski 1996–2008
*Kaj Henriksson 2008–

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Murroksen kotisivut 
*  Murros  Kulttuuri-, mielipide- ja tiedelehtien liitto Kultti ry
Murros

**Murros** voi tarkoittaa seuraavia:

## Yleisnimi
* murros, mineraalien eräs fysikaalinen ominaisuus
* kallioperän  murros, kallioperän kulutusmuoto. Tämän alatyyppejä ovat:
** murroslaakso tai murroslinja, kapeahko, linjamainen kallioperän halkeamaan muodostunut laakso
**murrosvyöhyke, leveämpi ja laaja-alainen kallioperän halkeamien ja vajoamien kulutusvyöhyke
* murros, sodankäynnissä vihollisen kulku-uralle rakennettu este esimerkiksi kaadetuista puista tai sorretuista kallioleikkauksista

## Erisnimi

* Murros, suomenkielinen sukunimi:
** Aaro Murros (s. 1903), suomalainen kirjailija
** Antti Janka-Murros (s. 1983), suomalainen säveltäjä, muusikko ja opettaja
** Eetu Murros, alk. *Karl Edvard Molin* (1880–1949), suomalainen rakennusmestari
** Helena Murros, oik. *Irja Helena Luho* (1914–1999), suomalainen runoilija ja suomentaja
** Kaapo Murros (1875–1951), suomalainen toimittaja, kirjailija, teatterinjohtaja ja SDP:n kansanedustaja
* *[[Murros (lehti)|Murros]]*, suomalainen sosialistinen aikakauslehti
Scutellosaurus

**Scutellosaurus** (nimen merkitys: "pieni kilpilisko") oli suhteellisen pieni, linnunlantioisiin kuulunut kasvinsyöjädinosaurussuku. Sen fossiileja on löydetty Arizonasta, Yhdysvalloista. *Scutellosaurus* eli noin 200–196 miljoonaa vuotta sitten varhaisjurakaudella. Se on yksi varhaisimmista tunnetuista panssaridinosauruksista.

## Koko ja ulkonäkö
*Scutellosauruksen* pituus oli noin 1,2 metriä, korkeus lonkan kohdalta noin 0,5 metriä ja paino noin 10 kilogrammaa. Sen kaulaa ja selkää peittivät sadat luulevyt, joista jotkut olivat litteitä, kun taas toiset olivat kuoppaisia. Luulevyt tarjosivat joustavan, mutta kovan panssarin, joka suojasi saalistajien hampailta ja kynsiltä. Panssarin ja linnunlantioisen lonkan perusteella *Scutellosaurus* tunnistetaan yhtenä ensimmäisistä panssaridinosauruksista. Ajan kuluessa alkukantaisista panssaridinosauruksista, kuten *Scutellosauruksesta* kehittyi jättiläismäisiä panssaridinosauruksia, kuten *[[Stegosaurus]]* ja *[[Ankylosaurus]]*.

*Scutellosaurus* saattoi liikkua ensisijaisesti kahdella jalalla, vaikka sillä oli tarpeeksi kehittyneet eturaajat, jotta se olisi pystynyt olemaan neljällä jalalla esimerkiksi syömistä varten. Kahdella jalalla liikkuminen oli epätyypillistä panssaridinosauruksille. *Scutellosauruksella* oli pitkä häntä.

## Fossiililöydöt
*Scutellosauruksesta* on löydetty ainakin kahden yksilön jäänteitä. Näitä jäänteitä on löydetty Arizonan osavaltiossa, Yhdysvalloissa. *Scutellosaurus* löydettiin Kayentan muodostelmasta, josta on löydetty myös kaksi erityisen huomioitua dinosaurussukua: *[[Megapnosaurus]]* ja *[[Dilophosaurus]]*. Molemmat olivat mahdollisia *Scutellosauruksen* saalistajia.

## Lähteet
Oxalidales

**Oxalidales** aitokaksisirkkaisten rosidien ryhmään kuuluva kasvilahko. Se käsittää seitsemän heimoa, joihin kuuluu pensaita, liaaneja, puita ja ruohoja, joista yksi laji (*[[Cephalotus follicularis]]* omassa heimossaan) on hyönteissyöjäkasvi. Lahkon 1815 lajia jaetaan 60 sukuun ja seitsemään heimoon.

Lahkon yhteisiä kehittyneitä ominaisuuksia ovat korkkijällen sijainti päällysketossa eli epidermissä tai sen alla, limasolujen esiintyminen, terävastaiset emilehdet, siemenaiheen siitereiän eli mikropylen muodostuminen kummastakin siemenaiheen kalvosta eli integumentista, emin luotin eritystoiminta ja paksu siemenkuori, jonka pylväsmäisistä soluista rakentuvassa endotesta-kerroksessa on kiteitä.

## Heimot
Seitsemästä heimosta vain yhdellä, nimittäin käenkaalikasveilla, on edustajia Suomessa, ja niistä vain käenkaali eli ketunleipä (*Oxalis acetosella*) on alkuperäinen ja yleinen.

* **[[Huaceae]]**
** 2 sukua ja 3 lajia Afrikassa
** aiemmin lahkossa Malvales
* **[[Connaraceae]]**
** 12 sukua ja 180 lajia tropiikissa, erityisesti Vanhassa maailmassa
** synonyymi: Cnestidaceae
* **[[käenkaalikasvit|Oxalidaceae]]** – käenkaalikasvit
** 6 sukua ja 770 lajia tavallisimmin tropiikissa ja subtropiikissa
** synonyymi: Averrhoaceae
* **[[kunoniakasvit|Cunoniaceae]]** – kunoniakasvit
** 27 sukua ja 280 lajia enimmäkseen eteläisen pallonpuoliskon lauhkeilla ja trooppisilla alueilla
** synonyymit: Baueraceae, Belangeraceae, Callicomaceae, Davidsoniaceae, Eucryphiaceae, Spiraeanthemaceae
* **[[Brunelliaceae]]**
** vain yksi suku (*[[Brunellia]]*) ja 55 lajia Väli- ja Etelä-Amerikassa
* **[[Cephalotaceae]]**
** vain yksi laji *[[Cephalotus follicularis]]* Lounais-Australiassa
* **[[Elaeocarpaceae]]**
** 12 sukua ja 605 lajia tropiikissa, muttei Afrikan mantereella
** synonyymit: Aristoteliaceae, Tetrathecaceae, Tremandraceae

## Lähteet
Draamaelokuva

**Draamaelokuva** on eräs elokuvan lajityyppi. Se on käsitteenä laajin elokuvagenreistä, sillä se on monen alalajin kattotermi. Alalajeja ovat romanttinen, oikeussali-, historiallinen ja seikkailuelokuva.

Näytelmäelokuvat keskittyvät usein henkilöön tai henkilöihin, jotka joutuvat konfliktitilanteeseen elämän merkittävällä hetkellä. Elokuvien aiheena on usein ajankohtaiset asiat, ongelmat tai epäoikeudenmukaisuudet, kuten rasismi, uskonnollinen syrjintä, päihderiippuvuus, köyhyys, korruptio, luokkajako, seksuaalinen kyvyttömyys, mielisairaus tai väkivalta naisia kohtaan. Näytelmäelokuva oli varsinkin elokuvahistorian alkuaikoina melodraamaa mutta on sittemmin kehittynyt realistisempaan suuntaan. Elokuvaa *[[Viettelyksen vaunu]]* pidetään yhdysvaltalaisessa lähteessä kehityksen keskeisenä tekijänä.

Näytelmäelokuva jaetaan edelleen usean alalajityyppiin. Lisäksi se voi sekoittua muiden lajityyppien kanssa. Näytelmäelokuvalajityyppejä ovat:
* Draamakomedia käsittelee draamaelokuvien tapaan draamaattisia aiheita, mutta käyttää huomattavasti myös huumoria kerronnassaan.
* Elämäkertaelokuva, joka keskittyy kuvaamaan jonkun henkilön tai ryhmän elämänvaiheita.
* Historiallinen draama kuvaa jotain tiettyä historian tapahtumaa tai aikaa ja perustuu ainakin löyhästi todellisiin tapahtumiin.
* Melodraamat ovat usein epärealistisempaa kuin muut draamaelokuvat, ja ne pyrkivät herättämään voimakkaita tunteita.
* Oikeussalidraama käsittelee oikeusjärjestelmää ja kuvaa oikeussalin tapahtumia.
* Poliittinen draamaelokuva sijoittuu politiikan maailman, ja sen päähenkilö joutuu usein kohtaamaan korruptiota.
* Pukudraama sijoittuu johonkin historialliseen ajankohtaan.
* Romanttinen draamaelokuva keskittyy usein esteisiin, jotka ovat rakastavaisten välissä.
 
## Lähteet

## Aiheesta muualla
Tutkimusmatkailija

**Tutkimusmatkailija** on henkilö, joka tekee tutkimusmatkoja eli matkustaa tutkimaan uusia alueita. Tutkimusmatkailijan tarkoituksena on aikomuksellisesti tutkia ja selvittää asioita ja esittää tutkimuksensa tuloksia matkalta palattuaan. 

Historiallisesti tutkimusmatkailijalla tarkoitetaan lähinnä eurooppalaisia matkaajia, jotka matkustivat silloisen eurooppalaisen maantieteellisen tietämyksen ulkopuolelle. Näillä saattoi olla muitakin motiiveja kuin tieteellinen intohimo. Aikaa 1400-luvun alusta 1600-luvun alkuun kutsutaan suurten löytöretkien ajaksi.

## Huomattavia tutkimusmatkailijoita

 
* Hanno Merenkulkija
* Eerik Punainen
* Leif Eriksson
* Marco Polo
* Kristoffer Kolumbus
* Amerigo Vespucci
* Fernão de Magalhães
* James Cook
* Adolf Erik Nordenskiöld
* Fridtjof Nansen
* Roald Amundsen
* Ernest Shackleton
* Hiram Bingham
Pysäyttäkää sota -verkosto

**Pysäyttäkää sota -verkosto** on suomalainen sodanvastainen ryhmittymä. Verkoston toiminnassa merkittävässä roolissa ovat vasemmistolaiset ja maahanmuuttajien järjestöt. Verkosto on vastustanut Irakin ja  Tšetšenian sotia sekä Palestiinan tapahtumia. Verkoston järjestöt olivat organisoimassa vuoden 2003 kevään sodanvastaisia mielenosoituksia. Yhteenliittymän tavoitteena on pitää sodanvastaisen liikkeen esiin nostamat kysymykset julkisuudessa mielenosoituksilla, kampanjoilla ja keskustelutilaisuuksilla.

Suomessa olivat mukana vuonna 2005: Arabikansojen ystävyysseura, Attac, EU:n vastainen kansanrintama, Irakilaisten pakolaisten kansainvälisen federaation Suomen osasto, Irakin naisten yhdistys Suomessa, Iranin ja Irakin työväen kommunistisen puolueen Suomen osasto, Iranin kommunistinen puolue - Suomen osasto, Järjestö Irakin kommunistityöläisten puolueen organisoimiseksi - Suomen osasto, Kansainvälinen Musliminaisten Unioni Ry, Kommunistien liitto, Maan ystävät, Naiset rauhan puolesta, Pand - Taiteilijat rauhan puolesta, Sosialistiliitto, Suomen Kommunistinen Puolue, Suomen Rauhanpuolustajat, Svenska Fredsvänner i Helsingfors, Työpaikkojen rauhantoimikunta, Vasemmistonuoret ja Vihreiden nuorten ja opiskelijoiden liitto. Tämän jälkeen verkostosta on eronnut ainakin Vasemmistonuoret.

## Aiheesta muualla
* Pysäyttäkää sota -verkoston verkkosivujen arkistokopioita Internet Archivessa
Gardajärvi

**Gardajärvi** () on Pohjois-Italiassa Alppien juurella sijaitseva Italian suurin järvi, joka on maisemiensa ja leudon sään ansiosta tullut tunnetuksi suosittuna lomakohteena. Järven pinta-ala on noin 370 km² ja pituus 51,6 km. Gardajärvi sijaitsee Veronan luoteispuolella. 

## Ympäryskunnat

Järvi jakaantuu kolmen maakunnan alueelle: pohjoisosa kuuluu Trenton maakuntaan, itäosa Veronan maakuntaan ja länsiosa Brescian maakuntaan. Gardajärven rannalla sijaitsee 25 kuntaa:
* Trenton maakunta: Riva del Garda, Arco ja Nago-Torbole
* Veronan maakunta: Malcesine, Brenzone sul Garda, Torri del Benaco, Garda, Bardolino, Lazise, Castelnuovo del Garda ja Peschiera del Garda
* Brescian maakunta: Sirmione, Desenzano del Garda, Lonato del Garda, Padenghe sul Garda, Moniga del Garda, Manerba del Garda, San Felice del Benaco, Salò, Gardone Riviera, Toscolano-Maderno, Gargnano, Tignale, Tremosine sul Garda ja Limone sul Garda.

## Liikenne
Julkista vesiliikennettä järvellä hoitaa Italian liikenneministeriön alainen osasto, *Gestione Governativa Navigazione Laghi*, jolla on järvellä 29 laivaa. Sen liikenne on tunneittaista ja kattaa koko järven. Tätä liikennettä täydentävät yksityiset laivayhtiöt, joilla on reittiliikennettä ja ne tekevät veneristeilyjä vilkkaimpien matkailukohteiden satamista.

Vesitie oli pitkään ainoa kulkuyhteys Gardajärven keski- ja pohjoisosan kaupunkien välillä. 1930-luvulla Mussolini rakennutti järven ympäri ensimmäisen tien, joka yhdisti kaupungit.

## Sää
Gardajärvellä puhaltaa säännöllisiä päivittäisiä tuulia:
* *Peler* tuulee aamupäivällä pohjoisesta etelään.
* *Ora* tuulee iltapäivällä etelästä pohjoiseen.

## Gardajärvi elokuvissa
* James Bond -elokuvan *[[007 Quantum of Solace]]* kuvauksia tehtiin Gardajärvellä.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Webcams Gardajärvi Webcams Gardajärvi
Aatos Lahtinen

**Osvi Aatos Lahtinen** (s. 9. lokakuuta 1942 Helsinki) on matematiikan emeritusprofessori sekä pitkäaikainen ylioppilastutkintolautakunnan jäsen ja puheenjohtaja.

Lahtinen kirjoitti ylioppilaaksi 1961 Helsingin normaalilyseosta ja väitteli tohtoriksi Helsingin yliopistossa 1972. Helsingin yliopiston matematiikan dosentiksi hänet nimitettiin 1974. Lahtinen toimi Helsingin yliopiston sovelletun matematiikan vt. apulaisprofessorina 1972–1976, apulaisprofessorina 1977–1998 sekä sovelletun matematiikan professorina 1998–2006. Eläkkeelle Lahtinen jäi vuoden 2007 alusta.  

Aatos Lahtinen oli ylioppilastutkintolautakunnan apujäsen vuodesta 1973, varsinainen jäsen vuodesta 1992 ja puheenjohtaja vuosina 1998–2006. Hänen puheenjohtajakaudellaan ylioppilastutkintoa uudistettiin huomattavasti. Ylioppilastutkinto muutettiin valinnaisrakenteiseksi niin, että vain äidinkielen koe oli pakollinen. Edelleen, reaalikoe korvattiin erillisten reaaliaineiden kokeilla..Lahtinen toimi Sotakorkeakoulun matematiikan opettajana 1970–1985.

Aatos Lahtinen oli Suomen matemaattisen yhdistyksen hallituksen jäsen ja varainhoitaja 1979–2000. Lahtinen oli perustamassa  *European Mathematical Societyä* ja toimi sen varainhoitajana 1990–1998 . Hän on ollut myös eurooppalaisen tiedejärjestön  Euroscience hallituksen jäsen sekä useiden opetusministeriön työryhmien puheenjohtaja ja jäsen. Lahtinen oli Professoriliiton puheenjohtaja 1993–1994. Hän oli European Baccalaureate -tutkinnon tutkintolautakunnan puheenjohtaja 2008.

Lahtinen on naimisissa ja hänellä on yksi tytär. Hänen harrastuksiinsa kuuluvat esimerkiksi runous ja hiihto. Lahtinen on mm. julkaissut runokirjan *Elämän metsä* ja puhekokoelman "Asiaankuulumattomia puheita".

## Katso myös
*ylioppilastutkinto 
*ylioppilastutkintolautakunta 

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Ylioppilastutkinto.
La sonnambula (vuoden 1955 levytys)

Vuonna 1955 La Scalassa nauhoitettu *[[Unissakävelijä]]n* esitys on yksi tunnetuimpia tästä oopperasta. Maria Callas on uransa huipulla ja Leonard Bernsteinin tähti kovassa nousussa. Levytyksestä on julkaistu remasteroitu versio, jonka äänenlaatu on alkuperäisen version heikohkoon tasoon verrattuna selvästi parempi.

## Rooleissa
*Amina – Maria Callas, *[[sopraano]]*
*Elvino – Cesare Valletti, *[[tenori]]*
*Lisa – Eugenia Ratti, *[[sopraano]]*
*Kreivi Rodolfo – Giuseppe Modesti, *[[basso]]*
*Teresa – Gabriella Carturan, *[[mezzosopraano]]*
*Alessio – Pierluigi Latinucci, *[[basso]]*
*Notaari – Giuseppe Nessi, *[[tenori]]*

## Orkesteri
*Leonard Bernstein, kapellimestari
*Teatro alla Scalan kuoro ja orkesteri
EMI Classics

**EMI Classics** oli levymerkki suuren EMI-ryhmän alaisuudessa. Se perustettiin vuonna 1990 klassisen musiikin julkaisujen maakohtaisen uudelleenpakkauksen ja luetteloiden tarpeen vähentämiseksi. Emi Classics myytiin Warner Music Groupille ja sulautettiin Warner Classics -merkkiin vuonna 2013. 

Klassisen musiikin levytyksiä julkaisi aiemmin eri maissa samanaikaisesti Angel Records, Seraphim Records, Odeon Recordsin, Columbia, HMV ja moni muu merkki, osaksi siitä syystä että kilpailijat omistivat oikeudet näihin nimiin tietyissä maissa. Nyttemmin nämä on siirretty EMI Classics -nimen alle tavaramerkkeihin liittyvien ongelmien välttämiseksi. Vain tietyn maan markkinoille tarkoitetut julkaisut saattavat edelleen tulla julkaistuksi vanhoilla merkeillä.

Suomalainen viulisti Linda Lampenius levytti EMI Classicsille vuonna 1999, jolloin albumi julkaistiin maailmanlaajuisesti.

## Aiheesta muualla
* Englanninkieliset kotisivut
* EMIclassics.de
Fabales

**Fabales** on aitokaksisirkkaisten rosidien ryhmään kuuluva kasvilahko, jonka tunnetuimmat edustajat ovat hernekasvit.

Lahkon kehittyneitä yhteisominaisuuksia ovat ellaghapon puuttuminen, usein fluoresoiva puu, anomosyyttiset (apusoluttomat) ilmaraot ja vihreä alkio.

## Heimot
Lahkossa on neljä heimoa, joista kaksi on edustettuna myös Suomessa: hernekasvit ja linnunruohokasvit. 
* **[[linnunruohokasvit|Polygalaceae]]** – linnunruohokasvit
** 21 sukua, 965 lajia yleismaailmallisesti kylmiä alueita ja Uutta-Seelantia lukuun ottamatta.
** synonyymit: Diclidantheraceae, Moutabeaceae, Xanthophyllaceae.
* **[[Surianaceae]]**
** viisi sukua, kahdeksan lajia tropiikissa, erityisesti Australiassa.
** synonyymi: Stylobasiaceae.
* **[[Quillajaceae]]**
** yksi suku, suopapuut (*Quillaja*), ja kolme lajia Etelä-Amerikan lauhkeissa osissa.
* **[[hernekasvit|Fabaceae]]** eli **Leguminosae** – hernekasvit
** 745 sukua, 19&nbsp;500 lajia kaikkialla maapallolla.
** synonyymit: Aspalanthaceae, Astragalaceae, Bauhiniaceae, Caesalpiniaceae, Cassiaceae, Ceratoniaceae, Ciceraceae, Coronillaceae, Cytisaceae, Dalbergiaceae, Daleaceae, Detariaceae, Galedupaceae, Geoffroeaceae, Hedysaraceae, Inocarpaceae, Lathyraceae, Lotaceae, Mimosaceae, Papilionaceae, Phaseolaceae, Robiniaceae, Sophoraceae, Swartziaceae, Tamarindaceae, Trifoliaceae, Viciaceae.

## Lähteet
Lauri Myrberg

**Lauri Juhana Myrberg** (9. toukokuuta 1926 Helsinki – 31. toukokuuta 2004) oli Helsingin yliopiston matematiikan professori ja pitkäaikainen Ylioppilastutkintolautakunnan jäsen ja puheenjohtaja.

Lauri Myrberg valmistui ylioppilaaksi Helsingin Suomalaisesta Normaalilyseosta 1944, opiskeli Helsingin yliopistossa ja valmistui filosofian kandidaatiksi 1948, lisensiaatiksi 1950 ja tohtoriksi 1951. Myrberg väitteli tohtoriksi 1950 isänsä Pekka Juhana Myrbergin oppilaana väitöskirjalla *Normalintegrale auf zweiblättrigen Riemannschen Flächen mit reellen Verzweigungspunkten*. Ennen professuuriaan hän oli Helsingin yliopiston matematiikan dosentti (1952–1963).

Myrberg toimi matematiikan assistenttina Helsingin yliopistossa 1948–1963 hoitaen kuitenkin matematiikan apulaisprofessorin virkaa 1956–1959. Helsingin yliopiston matematiikan professori hän oli vuosina 1963–1993. Lauri Myrberg oli myös assistenttina ja erikoisopettajana Teknillisessä korkeakoulussa 1947–1965. Ylioppilastutkintolautakunnan jäsen hän oli 1966–1984 ja lautakunnan puheenjohtaja 1985–1993.
 
Lauri Myrberg kirjoitti useita tutkimuksia funktioteorian alalta sekä yliopistollisia oppikirjoja ja matematiikan ylioppilastehtäväkokoelmia. Lauri Myrbergin osuus erityisesti Helsingin yliopiston matematiikan laitoksen kehittämisessä oli merkittävä. Myrbergin aikana matematiikan laitoksen resurssit kasvoivat valtavasti ja ehtipä hän olla suunnittelemassa Kumpulaan muuttoakin, vaikka ei siellä enää päässyt käymään. Useat opiskelijasukupolvet nykyisistä huippumatemaatikoista olivat Myrbergin oppilaita, eikä voi jättää vähemmälle huomiolle kaikkia niitä muita matemaatikoita – erityisesti koulujen opettajia, joille Myrberg soi ainakin yhtä suuren painoarvon, kuin tutkijoiden koulutukseen. Myrbergin oman käsityksen mukaan hänen uransa huippuhetki oli Helsingin yliopiston filosofisen tiedekunnan promootio vuonna 1990, jolloin yliopisto täytti 350 vuotta. Juhlassa promovoitiin kunniatohtoreiksi mm. tasavallan presidentti Mauno Koivisto ja kirjailija Jaan Kross. Lauri Myrbergin poika Kai Myrberg (s. 1962) on merentutkija ja Helsingin yliopiston dosentti sekä tietokirjailija.

Myrberg oli Suomalaisen Tiedeakatemian jäsen vuodesta 1967. Tiedeakatemian hallituksen jäsen hän oli 1989–1994 ja sen esimies vuonna 1990. 

Lauri Myrberg  harrasti latinaa, pianon soittoa, postimerkkeilyä ja mökkeilyä.

## Lähteet
Välijäähdytin

**Välijäähdytin** () on ahtimella varustetuissa polttomoottoreissa käytettävä apulaite moottorin tehon parantamiseksi. Välijäähdyttimen tehtävä on laskea ahtimen kuumentaman tuloilman lämpötilaa välijäähdyttimen läpi virtaavan ulkoilman avulla. Ahtaminen nostaa ilman lämpötilaa, mutta kuumempaa ilmaa mahtuu samaan tilaan samassa paineessa vähemmän. Välijäähdytin mahdollistaa suuremman ilmamäärän ja suuremman polttoainemäärän syöttämisen sylinteriin, mikä lisää moottorin tehoa. Alhaisempi lämpötila lisää myös moottorin kestävyyttä. Kun ahdetusta moottorista haetaan suurta tehoa, välijäähdytin on välttämätön.

## Toiminta
Moottoriin menee satoja litroja ilmaa sekunnissa, joten välijäähdyttimen tulee virrata erittäin hyvin, ja johtuen nopeasta virtauksesta myös jäähdytyspinta-alaa on oltava mahdollisimman paljon. Tämän vuoksi välijäähdyttimien kennot ovat usein sisärivoitettuja, jotta saavutettaisiin maksimaalinen pinta-ala ja sitä kautta myös maksimaalinen jäähdytysteho. 

Välijäähdyttimet ovat toiminnaltaan joko ilma-ilma-tyyppisiä, joissa moottoriin menevää ilmaa jäähdytetään kennoston läpi kulkevalla ajoviimalla, tai ilma-neste-tyyppisiä. Ilma-neste-tyyppisessä järjestelmässä imuilma jäähdytetään nestekiertoisella kennostolla, jossa imuilman sisältämä lämpöenergia siirretään nesteeseen, jota puolestaan voidaan jäähdyttää joko ilmalla (ajoneuvokäytössä) tai vedellä (laiva- ja venekäytössä). Jälkimmäisen tyypin etuina voidaan pitää pääsääntöisesti pienempää ilmatilavuutta turbon ja moottorin välillä, jolla voidaan voittaa hieman moottorin reagointinopeudessa (turboviive) ja toisaalta nestejärjestelmä antaa enemmän vaihtoehtoja tila-ahtaissa tapauksissa. Haittapuoli on nestejärjestelmän tuoma lisäpaino ja kompleksisuus.

Joissain urheiluautoissa on normaalin välijäähdyttimen lisäksi myös vesiruiskutus, jolloin imuilman sekaan ruiskutetaan pieni määrä pienipisaraista vettä, joka haihtuessaan imuilman sekaan viilentää sitä.

## Lähteet
*http://www.kosunenracing.com/turbo.html
Ekonomaiseri

**Ekonomaiseri** (eko) on höyrykattilakomponentti, jolla kattilassa höyrystettävää vettä ensin lämmitetään lähemmäksi höyrystymislämpötilaa savukaasuilla.

Eko sijaitsee kattilan savukaasukanavassa tulistimien jälkeen savukaasun virtaussuuntaan nähden. Syöttöveden esilämmitykseen voidaan käyttää lämpötilaltaan matalampaa savukaasua kuin höyrystämiseen. Ottamalla savukaasuissa jäljellä olevaa energiaa talteen ekonomaiserilla voidaan höyrykattilaprosessin hyötysuhdetta parantaa.

## Lähteet
Suzuki GSX1300R

**Suzuki GSX1300R Hayabusa** on Suzukin valmistama, vuodesta 1999 tuotannossa ollut moottoripyörä. Uusi Gen2 malli tuli markkinoille vuonna 2008. 

Vanhemmassa Gen1 Hayabusassa on 1300 kuutiosenttimetrin 4-sylinterinen DOHC -rivimoottori, jonka huipputehoksi valmistaja ilmoittaa 180 hevosvoimaa. 
Uudemmassa Gen2 mallissa on 1340 cm3 moottori, joka tuottaa 198 hv.

Hayabusa on useiden moottoripyörälehtien testeissä todettu maailman nopeimmaksi sarjavalmisteiseksi moottoripyöräksi. Vuosimallista 2001 lähtien nopeus on elektronisesti rajoitettu noin 300 km/h. 2008 vuosimallisen Hayabusan huippunopeus on 298 km/h. 
Turboahtimella varustettuna pyörällä on ajettu luokkansa nopeusennätys 417,453 km/h (mitattu edestakaisen ajon keskiarvona).

*Hayabusa* tarkoittaa japanin kielellä muuttohaukkaa, jonka nopeus voi olla syöksyssä lähes 400 km/h.

## Teknisiä tietoja

### Vuosimalli 1999
* Moottorin tyyppi - Nelisylinterinen, nelitahtinen, rivimoottori, DOHC, nestejäähdytys
* Iskutilavuus - 1298 &nbsp;cm3
* Huipputeho - 175 hv / 9&nbsp;800 rpm (127,7 kW)
* Huippuvääntö - 140 Nm / 7&nbsp;000 rpm
* Vaihteisto - 6-portainen
* Toisioveto - Ketju
* Märkäpaino - 248 kg
* Istuinkorkeus - 805 mm
* Akseliväli - 1&nbsp;485 mm
* Etupyörä - 120/70 × 17
* Takapyörä - 190/50 × 17
* Etujarru - Kaksi 320 mm levyjarrua
* Takajarru - Yksi levyjarru
* Huippunopeus - 308 km/h
* Polttoainesäiliö - 22 l

### Vuosimalli 2008
* Moottorin tyyppi - Nelisylinterinen, nelitahtinen, rivimoottori, DOHC, nestejäähdytys
* Iskutilavuus - 1340 &nbsp;cm3
* Poraus/isku - 81,0/65,0 mm
* Puristussuhde - 12,5:5
* Huipputeho - 198 hv / 9500 rpm
* Huippuvääntö - 155 Nm / 7200 rpm
* Vaihteisto - 6-portainen
* Kytkin - Märkä monilevykytkin
* Toisioveto - Ketju
* Kuivapaino - 220 kg
* Istuinkorkeus - 805 mm
* Akseliväli - 1485 mm
* Etujarru - Kaksi 310 mm levyjarrua, 4-mäntä puristin
* Takajarru - 260 mm levyjarru, 1-mäntä puristin
* Runko - Alumiinipalkkirunko
* Huippunopeus - 298 km/h
* Polttoainesäiliö - 21 l

## Lähteet
*

*

*

### Viitteet

## Aiheesta muualla

* http://www.suzukicycles.org/GSX-R-series/GSX1300R-Hayabusa.shtml (Jarmo Haapamäen sivusto) 
* http://www.busanistit.org (Suomalainen Hayabusa-harrastajien sivusto)
Cucurbitales

**Cucurbitales** on aitokaksisirkkaisten rosidien ryhmään kuuluva kasvilahko, jonka tunnetuimpia edustajia ovat kurkkukasvit ja begoniakasvit. Lahko kuuluu rosidien ns. typensitojaryhmään, jonka edustajilla on usein juurinystyröissään bakteereja, jotka kykenevät sitomaan ilmakehän vapaata typpeä.

Lahkon kehittyneitä yhteisominaisuuksia edellä mainittujen lisäksi ovat jälleen emosolujen esiintyminen kerroksittain, leveät ja monen solurivin muodostamat varren ydinsäteet, kutikulan vahakiteiden puuttuminen, kierteisasentoiset, kourasuoniset ja korvakkeettomat lehdet, verho- tai terälehtien kohollaan olevat ilmaraot, kehänalainen sikiäin, molempien integumenttien eli siemenaiheen kalvojen muodostama mikropyle (siitereikä) ja erilliset emin vartalot.

## Heimot
Lahkossa on kahdeksan heimoa. Ainoastaan kurkkukasveja esiintyy Suomen luonnossa, yleensä satunnaisesti ja mustakoiranköynnöstä (*Bryonia alba*) myös vakiintuneena.
* **[[Anisophylleaceae]]**
** neljä sukua, 34 lajia tropiikissa
** synonyymi: Polygonanthaceae
* **[[Apodanthaceae]]**
** kaksi sukua, 12 lajia
* **[[karakapuukasvit|Corynocarpaceae]]** – karakapuukasvit
** yksi suku, karakapuut (*Corynocarpus*), ja sen kuusi lajia lounaisella Tyynenmeren alueella
* **[[koriariakasvit|Coriariaceae]]** – koriariakasvit
** yksi suku, koriariat (*Coriaria*), ja viisi lajia Etelämeren ympärysmaista Kiinaan ja Himalajalle ulottuvalla alueella sekä Välimerenmaissa
* **[[kurkkukasvit|Cucurbitaceae]]** – kurkkukasvit
** 97 sukua, 960 lajia enimmäkseen tropiikissa ja subtropiikissa
** synonyymit: Bryoniaceae, Cyclantheraceae, Nhandirobaceae, Zanoniaceae
* **[[begoniakasvit|Begoniaceae]]** – begoniakasvit eli vinolehtikasvit
** kaksi sukua, 1401 lajia enimmäkseen tropiikissa
* **[[Tetramelaceae]]**
** kaksi yksilajista sukua Intiasta Malaijien saaristoon
* **[[Datiscaceae]]**
** yksi suku (hamppiot *Datisca*), kaksi lajia läntisessä Pohjois-Amerikassa ja Kreetalta Intiaan ulottuvalla alueella.

## Lähteet
Tulistin

**Tulistin** on höyrykattilakomponentti, jolla höyrystimessä höyrystetty vesihöyry lämmitetään energialähteen lämpöenergialla höyrystymislämpötilaa korkeampaan lämpötilaan. Tulistinta käytetään voimalaitoksien ja höyryveturien höyrykattiloissa.
Kirsi Sirén

**Kirsi Sirén** tai **Kirsi Siren** viittaa seuraaviin:

* Kirsi Sirén (*Kikka*), suomalainen iskelmälaulaja
* Kirsi Siren, suomalainen ohjaaja-dramaturgi
Jali ja suklaatehdas (vuoden 2005 elokuva)

**Jali ja suklaatehdas** (*Charlie and the Chocolate Factory*) on vuonna 2005 ensi-iltansa saanut Tim Burtonin ohjaama draamaelokuva. Se perustuu  Roald Dahlin samannimiseen romaaniin vuodelta 1964. Elokuvan pääosissa ovat Johnny Depp ja Freddie Highmore.

## Näyttelijät

### Suomenkieliset äänet

## Vastaanotto
### Katsojien määrä

Suomen tv-ensi-illassa Subilla 2. maaliskuuta 2009 elokuva keräsi noin 230 000 katsojaa.

### Palkinnot
Elokuva oli ehdolla Oscar-palkintoon parhaasta puvustuksesta. Johnny Depp oli ehdolla Golden Globe -palkintoon parhaasta miespääosasta musikaali- tai komediaelokuvassa roolisuorituksestaan.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* 
* Virallinen sivusto
Sara Jay

**Sara Jay** (s. 14. marraskuuta 1977 Cincinnati, Ohio) on yhdysvaltalainen pornonäyttelijä, joka on esiintynyt yli 80 pornoelokuvassa ja yli 30 pornografisella internetsivustolla. Lukiosta päästyään Jay opiskeli psykologiaa Cincinnatin yliopistossa. Hän aloitti uransa pornoalalla muutettuaan Las Vegasiin vuonna 2001.

## Valikoituja elokuvia
*2002: Big Boob Bangeroo 25
*2004: Big Wet Asses 4
*2004: Girls Gone Black 3
*2006: Ass Masterpiece, Vol. 2
*2008: Sara Jay Loves Black Cock
*2009: Big Dick Gloryholes 3
*2010: Lex Steele XXX 13

## Lähteet
Salainen ikkuna

**Salainen ikkuna** on Stephen Kingin pienoisromaaniin *[[Salainen ikkuna, salainen puutarha]]* perustuva jännityselokuva. Elokuvan on ohjannut ja käsikirjoittanut David Koepp. Pääosia esittävät Johnny Depp, John Turturro ja Maria Bello. *Salainen ikkuna* on Koeppin esikoisohjaus.

## Juoni

Elokuvassa kauhukirjailija Mort Rainey saa vaimonsa kiinni aviorikoksesta. Avioeroa selvitellessään itsesäälinen Rainey muuttaa lomamökilleen Tashmore-järven rannalle koiransa kanssa hakemaan rauhaa. Hän kuluttaa päivänsä nukkumalla ja yrittämällä kirjoittaa uutta menestysromaania, joka ei ota onnistuakseen. Rauha kuitenkin rikkoutuu, kun Mississippin osavaltiosta kotoisin olevan maalainen, John Shooter, saapuu Raineyn ovelle. Shooter syyttää Raineya hänen tarinansa varastamisesta. Shooter ei kuitenkaan välitä tarinan varastamisesta vaan hän haluaa, että Rainey korjaisi oman kirjan loppunsa omaan versioonsa kirjan lopusta. Raineyn kiistäessä asian tarinan varastamisesta Shooter alkaa ahdistelemaan Raineya väkivaltaisesti.

Kun Raineyn ja Shooterin on myöhemmin määrä tavata, Rainey näkee omassa autossaan tapettuna maalaismiehen ja hänen oman agenttinsa. Kun Rainey tämän jälkeen jää yksin kotiin hänen mielikuvituksensa alkaa puhua hänelle. Pian ilmeneekin, että Shooter onkin vain hänen mielikuvituksensa alkuunsaannos. Shooter on iskenyt Raineyn koiraa ruuvimeisselillä, polttanut ex-vaimonsa talon ja tappanut hänen agenttinsa ja maalaismiehen, mutta koska tämä on vain Raineyn mielikuvitusta, on hän itse tehnyt kaikki nämä teot.

Hänen entinen vaimonsa Amy tulee käymään mökillä tuodakseen hänelle eropapereita joihin hän tarvitsee Mortin allekirjoituksen, hän näkee Shooterin nimen olevan kaiverrettu jokaiseen talossa olevaan paikkaan. Pian kun Amy etsii Raineya, Rainey avaa oven ja näyttäytyy vaimolleen. Hänen sivuillensa on kaiverrettu "Shoot Her", suomeksi "ammu hänet" ja viittaa Shooterin nimeen. Niinpä Amy lähtee karkuun lyömällä Raineya, mutta Rainey ottaa isohkon kiven ja iskee sillä pakenevan auton lasia ja vetää naisen ulos sieltä. Hän sanoo olevansa kyllästynyt leikkimään ja ottaa koirassaan olleen ruuvimeisselin ja iskee Amya jalkaan. Amy raahautuu pihalle tuskissaan. Mort ottaa lapion käteen ja on juuri iskemässä, kun kuulee Amyn nykyisen miehen Tedin äänen. Hän tulee etsimään vaimoaan, mutta Mort väijyy oven vieressä ja iskee Tediä lapiolla kasvoihin, mikä saa Tedin taintumaan. Sitten Rainey iskee Tedin kuolleeksi. Hän tappaa myös vaimonsa.

Lopussa seriffin tullessa käymään Rainey teeskentelee normaalia, vaikka ruumiit ovat kuopattuna hänen kasvimaallensa. Seriffi tulee käymään ja sanoo, että pian hän joutuisi vankilaan, kunhan hänet vain todettaisiin syylliseksi ja ruumiit löydettäisiin. Mort ei välitä. Mort on toiminut oman kirjansa mukaisesti ja "korjannut lopun".

## Näyttelijät

## Lähteet
Manytš

**Manytš** () on Kalmukiassa, Stavropolin aluepiirissä ja Rostovin alueella Etelä-Venäjällä sijaitseva jokisysteemi, joka sijaitsee Kaspianmeren ja Mustanmeren altaiden välisessä soisessa Kaman-Manytšin painanteessa. Painannetta on usein pidetty Euroopan ja Aasian luonnollisena rajana.

**Läntinen Manytš** () on 219&nbsp;km:n (tai 420&nbsp;km) pituinen Donin sivujoki, joka saa alkunsa Kalmukian, Rostovin alueen ja Stavropolin aluepiirin rajalla sijaitsevasta Manytš-Gudilon suolajärvestä. Se virtaa Rostovin alueen Proletarskin kaupungin halki ja yhtyy Doniin Manytškajan kylässä Donin Rostovin itäpuolella. Don laskee edelleen länteen Asovanmereen. Läntisen Manytšin alkuperäisen uoman peittävät nykyään lähes kokonaan joen juoksulle padotut kolme tekojärveä, Proletarskin, Vesjolyin ja Ust-Manytšin tekojärvet. Osa lähteistä mainitsee valuma-alueen laajuudeksi 35&nbsp;600&nbsp;km2.

**Itäinen Manytš** () puolestaan virtaa itään Kalmukiasta sen ja Stavropolin aluepiirin rajaa pitkin ja päättyy Sostinon järviin. Joki on noin 141&nbsp;km pitkä. Sen juoksulle rakennettiin vuonna 1969 Tšograin tekojärvi (Чограйское водохранилище), joka saa vettä myös Kuma- ja Terekjoista kanavien kautta.

Ennen vesistörakentamista Läntisellä ja Itäisellä Manytšilla oli yhteinen lähdejoki Kalaus, jonka vedet haarautuivat länteen ja itään. Päävirtaus oli kuitenkin itään, kunnes 1900-luvulla itäinen virtaus kokonaan estettiin. Ennen rakentamista molemmat joet myös olivat ajoittain kuivuvia, kutistuen vuosittain tai vuodenajoittain vain erillisten suolajärvien ja -lampien ketjuiksi ja täyttyen makealla vedellä vain kevään tulva-aikaan.

1900-luvun puolivälistä molemmat joet ovat saaneet lisävettä kastelukanavajärjestelmien kautta, Länsi-Manytš 1948-53 alkaen Kubanista ja Donin juoksulle padotusta Tsimljanskin tekojärvestä, Itä-Manytš 1960-luvun lopulta Terekistä ja Kumasta Kuman-Manytšin kanavan kautta. Vuosittainen virtaama joissa on näin kasvanut 8- ja 4-kertaiseksi luonnontilaan verrattuna.

## Lähteet
Iskutilavuus

**Iskutilavuus** on mäntämoottorissa iskunpituuden ja männän poikkipinta-alan tulo. Iskunpituus on männän alakuolokohdasta yläkuolokohtaan kulkeman matkan pituus. Monisylinterisessä moottorissa iskutilavuus ilmoitetaan kaikkien moottorin sylintereiden iskutilavuuksien summana. Pienissä laitteissa, kuten mopoissa ja moottorisahoissa, moottorin iskutilavuus ilmoitetaan useimmiten kuutiosenttimetreinä, mutta suuremmissa moottoreissa litroina ja joissakin amerikkalaisissa autoissa kuutiotuumina.

Moottorista saatava vääntömomentti on usein suoraan verrannollinen iskutilavuuteen. Tosin nykyään suuremmilla ahtopaineilla saadaan pienestäkin moottorista yhtä paljon tai jopa enemmän vääntömomenttia, kuin suurempitilavuuksisilta. Tämä ei kuitenkaan aina pidä paikkaansa, sillä moottorin vääntömomenttia voidaan lisätä muutenkin kuin iskutilavuutta kasvattamalla. Esimerkiksi käytettävä polttoaine, polttoaineen ja ilman syöttö, puristussuhde ja monet muut seikat vaikuttavat saatavaan vääntömomenttiin.

Mopon moottorin suurin sallittu iskutilavuus on 50&nbsp;cm³ ja kevytmoottoripyörän moottorin 125&nbsp;cm³. Tavallisen henkilöauton moottorin iskutilavuus on tyypillisesti alle 2&nbsp;000&nbsp;cm³ eli kaksi litraa. Iskutilavuus otetaan huomioon myös verotuksessa.

## Lähteet
Fagales

**Fagales** on puuvartisia kasveja sisältävä lahko, jonka tunnettuja edustajia ovat koivu- ja pyökkikasvit. Sen edustajilla on juurissaan *[[Frankia]]*-sädesieniä, joiden tehtävänä on sitoa vapaata ilmakehän typpeä.

Lahkoa luonnehtivia ominaisuuksia ovat sienijuurten yleisyys (niiden välityksellä kasvit ovat yhteydessä sienirihmastoon), flavonolien ja ellagihapon esiintyminen, korkkijällen esiintyminen myös varren kuoriosan eli korteksin ulkokerroksessa, siiviläputkien yksinkertaiset tai porrasmaiset perforaatiot ja proteiinikappaleet. Silmut ovat suomuisia. Lehdet ovat hammaslaitaisia. Kasvit ovat yksikotisia eli yksineuvoiset emi- ja hedekukat sijaitsevat samassa kasviyksilössä. Kukinto on tähkä tai norkko ja hyvin pienet kukat ovat niissä tiheissä viuhkomaisissa ryhmissä. Kukissa on kehälehtiä ja siitepölyhiukkaset ovat vaihtelevissa määrin piikkipintaisia. Mesiäinen puuttuu ja kukat ovatkin pääasiassa tuulipölytteisiä, joten hyönteisiä ei tarvitse houkutella. Sikiäin on kehänalainen ja siinä on kutakin emilehteä kohden kaksi riippuvaa ja yksikalvoista siemenaihetta, jotka eivät vielä pölytyksen tapahtuessa ole kunnolla kehittyneet, joten hedelmöitys on viivästynyt. Siitepölyhiukkasen siiteputki kasvaa alkiorakkoa kohden siemenaiheen varren kiinnittymiskohdan eli kalatsan kautta (kalatsogamia). Emin luotit ovat johteisia ja erittämättömiä. Hedelmä on kuiva ja yksisiemeninen pähkinä tai pähkylä.

## Heimot
Lahkossa on kahdeksan heimoa, joista koivu-, pyökki- ja suomyrttikasvit ovat edustettuina Suomen kasvistossa.

* **[[etelänpyökit|Nothofagaceae]]**
** yksi suku (etelänpyökit *Nothofagus*) ja 38 lajia Uudessa-Guineassa, Itä-Australiassa, Uudessa-Seelannissa, Uudessa-Kaledoniassa ja Etelä-Amerikan Patagoniassa
* **[[pyökkikasvit|Fagaceae]]** – pyökkikasvit
** 7 sukua ja yli 730 lajia pohjoisella pallonpuoliskolla, etenkin lauhkeilla alueilla, Malaijien saaristossa päiväntasaajan eteläpuolelle asti
** synonyymit: Castaneaceae, Quercaceae
* **[[suomyrttikasvit|Myricaceae]]** – suomyrttikasvit eli norkkomyrttikasvit
** neljä sukua ja 57 lajia enemmän tai vähemmän yleismaailmallisesti, muttei Australiassa
** synonyymi: Canacomyricaceae
* **[[jalopähkinäkasvit|Juglandaceae]]** – jalopähkinäkasvit
** yhdeksän sukua ja 50 lajia enimmäkseen pohjoisessa lauhkeassa ilmastovyöhykkeessä
** synonyymit: Engelhardtiaceae, Platycaryaceae
* **[[Rhoipteleaceae]]**
** vain yksi laji *[[Rhoiptelea chiliantha]]* Kiinassa ja Pohjois-Vietnamissa
** *Rhoiptelea chiliantha*, ja sitä myötä myös koko heimo, voidaan sisällyttää myös jalopähkinäkasveihin (Juglandaceae)
* **[[kasuariinakasvit|Casuarinaceae]]** – kasuariinakasvit
** neljä sukua ja 95 lajia Kaakkois-Aasiasta lounaisen Tyynenmeren alueelle ulottuvalla alueella
* **[[Ticodendraceae]]**
** vain yksi laji *[[Ticodendron incognitum]]* Keski-Amerikassa
* **[[koivukasvit|Betulaceae]]** – koivukasvit
** kuusi sukua ja 145 lajia pääasiassa pohjoisella lauhkealla vyöhykkeellä
** synonyymit: Carpinaceae, Corylaceae

## Lähteet
Frank Buchman

**Frank Buchman** (4. kesäkuuta 1878 – 7. elokuuta 1961) oli yhdysvaltalainen uskonnollinen johtaja. Hän perusti 1921 Oxfordin liikkeen, joka 1938 sai nimen Moraalinen varustautuminen (MRA). Hän kirjoitti myös teoksen Uuden maailman puolesta (suomennettu 1957).
## Aiheesta muualla
*Frank Buchman - A Life (online-elämäkerta) 
* Menkää kaikkeen maailmaan, Suomen Kuvalehti, 11.06.1938, nro 23, s. 20, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot