Päijänteen alue

**Päijänteen alue** (vesistöaluetunnus&nbsp;14.22) on Kymijoen vesistön (14) Suur-Päijänteen alueessa&nbsp;(14.2) sijaitseva toisen jakovaiheen alue, jonka muodostuu Päijänteen keskiosasta ja sen lähialueiden vesistöistä. Päijänteen pohjoisosa kuuluu Ristiselän alueeseen&nbsp;(14.23) ja eteläosa Asikkalanselän alueeseen&nbsp;(14.21). Vesistön alueet laskevat seuraavaksi Päijänteen alueen vedet laskevat seuraavaksi Pulkkilanharjun kolmen salmen, Käkisalmen, Karisalmen ja Pulkkilansalmen, kautta Asikkalanselän alueelle&nbsp;(14.21). 

## Yleistä
### Vesistöalueen sijainti
Päijänteen alueen pinta-ala on 2&nbsp;715,01&nbsp;neliökilometriä, joka on 49,6&nbsp;prosenttia ensimmäisen jakovaiheen Suur-Päijänteen alueesta (5&nbsp;473,69&nbsp;km²). Alueen järvisyys on 26,75&nbsp;prosenttia. Kun mukaan luetaan vesistöalueen kaikki yläpuoliset valuma-alueet, tulee pinta-alaksi 26&nbsp;459,34&nbsp;neliökilometriä ja järvisyydeksi 18,87&nbsp;prosenttia. Alueen eteläosat kuuluvat Päijät-Hämeeseen, johon työntyy lännestä Pirkanmaalle kuuluva Kuhmoinen, ja pohjoisen osat kuuluvat Keski-Suomeen. Päijänteen alue on noin 100&nbsp;kilometriä pitkä ja noin 75&nbsp;kilometriä leveä. Päijänteen alue sijaitsee Suur-Päijänteen alueen sisällä, joka on vuorostaan Kymijoen vesistön lounaisreunassa. Suur-Päijänteen alueen sisällä se on keskimmäinen Päijännettä sisältävistä Ristiselän alueesta ja Asikkalanselän alueesta, ja sen länsipuolella sijaitsee Jämsän reitin valuma-alue&nbsp;(14.5) ja itäpuolella sijaitsevat Sysmän reitin valuma-alue&nbsp;(14.8) ja Mäntyharjun reitin valuma-alue&nbsp;(14.9). Päijänteen alueen vedenjakajan itäpuolella sijaitsee Kokemäenjoen vesistö&nbsp;(35).

### Pääuoma
Päijänteen alue sisältyy Suur-Päijänteen alueeseen sijaiten sen keskellä. Kymijoen vesistöreitti, eli pääuoma, noudattaa ensimmäisen jakovaiheen vesistöalueilla ilmaistuna seuraavaa reittiä. Kymijoen vesistön pääuoma noudattaa alajuoksulta lukien seuraavaa vesistöreittiä: Kymijoki on vesistöalueen laskujoki, joka kuuluu Kymijoen alueeseen&nbsp;(14.1). Siihen laskee Päijänne, joka sijaitsee Suur-Päijänteen alueella&nbsp;(14.2), ja Päijänteeseen laskee Vaajakoskella Leppäveden–Kynsiveden alueen&nbsp;(14.3) vedet. Yläjuoksulla pääuoman eri vesistöt kuuluvat Viitasaaren reitin valuma-alue&nbsp;(14.4), jossa pääuoma alkaa Salamajärven lounaispuolella sijaitsevasta Hepolammesta. Suur-Päijänteen alueella pääuoma alkaa Vaajanvirrasta ja päättyy Kalkkistenkoskelle. Pääuoman muodostaa koko alueella yksinomaan Päijänne, jossa vesireitin osuuden pituudeksi tulee 116&nbsp;kilometriä . Päijänteen alueeseen luetaan noin 80 kilometrin osuus pääuomasta.

### Vesistöalueen jako
Päijänteen alueen kolmannen jakovaiheen alueita ovat seuraavat yhdeksän aluetta tai valuma-aluetta. Sisennys tarkoittaa sitä, että vesistöalue laskee tai yhtyy yläpuoliseen vesistöalueeseen. Samalle tasolle sisennetyt vesistöalueet laskevat kaikki yläpuoliseen vesistöalueeseen alajuoksulta luetellussa järjestyksessä. Pääuomaan eli vesistöreittiin kuuluvat vesistöalueiden nimet on lihavoitu :
* **Päijänteen lähialue** (14.221) → 	Asikkalanselän alue (14.21)
:* Äiniönjoen valuma-alue (14.222)
:* Heinjoen valuma-alue (14.223)
:* Lintulanjoen valuma-alue (14.229)
:* Alainen-Karkjärven valuma-alue (14.224)
:* Pianakkaojan valuma-alue (14.228)
:* Iso-Pihlajajärven valuma-alue (14.225)
:* Kurujoen–Nytkymenjoen valuma-alue (14.226)
:* Tammijärven–Hauhajärven valuma-alue (14.227)

## Vesistöalueen rakenne
### Suomen päävesistö

Kymijoen vesistö on Suomen päävesistöalue (vesistöaluetunnus 14), jonka valuma-alueen pinta-ala on 37&nbsp;158,74&nbsp;neliökilometriä ja sen järvisyys on 18,34&nbsp;%. Päijänteen alue, joka muodostaa osan ensimmäisen jakovaiheen Suur-Päijänteen alueesta (14.2), on noin 7,3&nbsp;% päävesistöalueesta.

### Pääuoman sivu-uomia
Päävesistöalueen pääuoma muodostuu täällä Päijänteestä. Alla on taulukoidussa muodossa lueteltu suurimpia Päijänteen alueen Päijänteeseen laskevia jokia ja ojia. Ne on järjestetty niin, että taulukko alkaa lasku-uomilla, jotka sijaitsevat reitin alajuoksulla, ja loppuu reitin yläjuoksun lasku-uomilla. Merkittäviä vesimääriä virtaa itse järven läpi. Järven sivuilta siihen tulee lisää Jämsänjoesta, joka on Jämsän reitin valuma-alueen (14.5) laskujoki, Tainionvirrasta, joka on Sysmän reitin valuma-alueen (14.8) laskujoki, sekä vielä esimerkiksi Saajoesta, Kurujoesta, Arvajanjoesta, Harmoistenjoesta ja Kirkkojoesta. Sarakkeessa ”Etäisyys mereen” luvut esittävät pääuoman kohtaa kilometreinä Kotkan rannikolta sillä edellytyksellä, että etäisyys mereen on Kalkkistenkoskelta 184&nbsp;kilometriä . ”Joen pituus” tarkoittaa sivu-uoman pääuoman pituutta. Virtaamalla tarkoitetaan ilmoitettu keskivirtaamaa (MQ). Taulukon lähteet on esitetty taulukon alla, ja niitä on tarkennettu rivin oikeassa sarakkeessa tietokohtaisesti.

### Järviä
Päijänteen alueen järvisyys on noin kolmasosa, mutta suurimman osan siitä muodostaa Päijänteen laajat järvenselät. Suuri osa vesistöalueen järvistä ovat pinta-alaltaan pieniä. Alueella esiintyy kuitenkin joitakin suurehkoja järviä. Tammijärven–Hauhajärven valuma-alueella&nbsp;(14.227) sijaitseva Tammijärvi–Hauha&nbsp;(728&nbsp;ha) on niistä suurin. Päijänteen länsirannan tuntumassa oleva Patalahti&nbsp;(208&nbsp;ha) sijaitsee aivan Himoksen alla. Kauempana sisämaassa sijaitseva Palvia&nbsp;(89&nbsp;ha) kuuluu myös Jämsään. Samaan lahteen Jämsänjoen kanssa laskee Kurujoen–Nytkymenjoen valuma-alue&nbsp;(14.226), jonka pääjärvi on Nytkymenjärvi&nbsp;(426&nbsp;ha). Päijänteen itäpuolella Luhangan rajalla on Valkjärvi&nbsp;(80&nbsp;ha), joka on yksi seutunsa suuria järviä. Länsirannalla sijaitsee Iso Pihlajajärvi&nbsp;(334&nbsp;ha), joka on Iso-Pihlajajärven valuma-alueen&nbsp;(14.225) alin järvi ja jonka kautta laskee sen valuma-alueen vedet Päijänteeseen. Sen lähellä sijaitsee myös Iso Kärppäjärvi&nbsp;(88&nbsp;ha), joka laskee Päijänteeseen omaa laskuojaa myöten. Etelämpänä Kuhmoisista pohjoispuolella sijaitsee Alainen-Karkjärven valuma-alue&nbsp;(14.224). Sen valuma-alueella ovat Ylä-Karkjärvi&nbsp;(156&nbsp;ha) ja Ala-Karkjärvi&nbsp;(93&nbsp;ha) sekä vielä Velisjärvi&nbsp;(142&nbsp;ha). Lähes samalla korkeudella mutta itäpuolella on Pianakkaojan valuma-alue&nbsp;(14.228), jonka järviä ovat Mynnilänalanen&nbsp;(89&nbsp;ha), Kirkjärvi&nbsp;(143&nbsp;ha) ja Säynätjärvi&nbsp;(119&nbsp;ha). Näiden länsipuolella on vielä Suojärvi&nbsp;(131&nbsp;ha), ja Sysmän lähellä on lisäksi Ylä-Vehkajärvi&nbsp;(112&nbsp;ha) ja Ala-Vehkajärvi&nbsp;(76&nbsp;ha). Itärannalla Sysmästä etelään sijaitsee Lintulanjoen valuma-alue&nbsp;(14.229). Siellä sijaitsevat Auhjärvi&nbsp;(224&nbsp;ha) ja Pilkanselkä&nbsp;(143&nbsp;ha). Padasjoella Päijänteen rannikolla sijaitsee harjun patoama Alijärvi&nbsp;(115&nbsp;ha). Padasjoen eteläpuolella laskee Päijänteeseen vielä Heinjoen valuma-alue&nbsp;(14.223), jonka suurin järvi on Iso-Tarus&nbsp;(78&nbsp;ha).

## Huomioita

## Lähteet