open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Ernst Billgren

**Ernst Billgren** (s. 18. marraskuuta 1957 Tukholma) on ruotsalainen taiteilija. Hän on Ruotsin tunnetuimpia taiteilijoita.

Billgren saa taideteostensa aiheet lähiympäristöstään. Hän on tunnettu ruotsalaisen kansansielun kuvaajana luontoaiheidensa kautta. Hän on tekemisissä monenlaisen taiteen, muun muassa elokuvien, kirjallisuuden, maalaamisen, mosaiikkitöiden, tekstiilitaiteen, kuvanveiston sekä arkkitehtuurin kanssa.

## Elämä ja ura
Billgren opiskeli Valandin taidekorkeakoulussa Göteborgissa 1982–1987.

Billgren on kommentoinut myös suomalaisia klassikkoja kuvittamalla Vänrikki Stoolin tarinat ja maalaamalla uusiksi kuusi Suomen taidehistorian klassikkoa, joista osa on myös äänestetty Ateneumin suosituimpien maalausten joukkoon. Billgrenin mukaan ainoa hänen lapsuudenkotinsa seinällä ollut kuva oli jäljennös Helene Schjerfbeckin *[[Toipilas|Toipilaasta]]*. *Toipilaan* ohella Billgren on tehnyt versioita Hugo Simbergin *[[Haavoittunut enkeli|Haavoittuneesta enkelistä]]*, Pekka Halosen *Avannolla*-maalauksesta, Ferdinand von Wrightin *[[Taistelevat metsot|Taistelevista metsoista]]* sekä Albert Edelfeltin *[[Kuningatar Blanka]]sta* ja *[[Pariisin Luxembourgin puistossa|Luxembourgin puistossa]]*&nbsp;-maalauksesta. Teokset ovat olleet esillä vuonna 2010 Galerie Anhavassa ja Ateneumin kokoelmanäyttelyssä. Ihmisten tilalla maalauksissa on usein Billgrenille ominaisia eläinhahmoja, kuten kauris ja bambi Kuningatar Blankan ja hänen lapsensa paikalla. Eniten tulkintoja on syntynyt Pekka Halosen Avannolla -maalauksesta. Osa teoksista on peilien avulla tehtyjä kolmiulotteisia versioita.

Billgrenin teoksia oli ensi kertaa esillä Suomessa 1990-luvun alkupuolella, hieman myöhemmin hänen näyttelynsä Taidehallissa sai ennätyssuuren yleisön. Hän on myös tehnyt veistoskokonaisuuden *Kohtauspaikat* Kampintorille (1998) ja kirjoittanut kirjoja, kuten *Mitä on taide ja sata muuta tositärkeetä kysymystä* (2010).

## Kirjallisuus
* 

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Ernst Billgrenin verkkosivut 
*
№

**№** (Unicodessa U+2116 *numeron merkki*) on merkki, jota monessa kielessä käytetään osoittamaan järjestysnumeroa, esimerkiksi Yhdysvalloissa usein käytetyn #-merkin sijaan. Merkkiä käytettiin suomessa vielä 1800-luvun ja 1900-luvun vaihteessa, mutta nykyään sen käyttö on harvinaista ja sen on korvannut lyhenne nro.

Kyrillisessä näppäimistössä № on yleisesti 3-näppäimessä #-merkin sijaan. 

## Lähteet
Maa-asema

**Maa-asema** () on avaruusalusten lennon ohjaukseen liittyvä laitos. Termi maa-asema on – kuten monet muutkin avaruusalan termit – suora käännös vastaavasta englanninkielisestä termistä. Maa-asema valvoo esimerkiksi satelliitin lentoa (esimerkiksi mittaa sen lentoradan parametrit), vastaanottaa sen lähettämää tietoa ja lähettää sille komentoja. Maa-asemaan liittyy yleensä suhteellisen suuret paraboliantennit. Usein radiohäiriöiden välttämiseksi maa-asemat sijoitetaan harvaanasutuille alueille.

Jos maa-asema pelkästään mittaa satelliitin rataa, kutsutaan asemaa *seuranta-asemaksi* (). 

Koska useilla avaruuslennoilla avaruudessa lentävän avaruusaluksen tilaa halutaan seurata likimain jatkuvasti, on kullakin suurella avaruusjärjestöllä maa-asemia ympäri maapalloa. 

## Maa-asemaverkostoja

Suurin maa-asemaverkosto on NASAn Deep Space Network, jonka maa-asemia on muun muassa Kaliforniassa, Australiassa ja Espanjassa. Nimensä mukaisesti se soveltuu Maan kiertorataa etäämpien lentojen seurantaan. Miehitettyjen lentojen lennonjohto on intensiivisempi operaatio. NASAn miehitettyjen lentojen lennonjohto sijaitsee JSC-keskuksessa Teksasissa.

Euroopan avaruusjärjestön suurimmat maa-asemat sijaitsevat Italiassa, Saksassa ja Espanjassa. 

Aikoinaan Neuvostoliitto joutui käyttämään laivoihin sijoitettuja maa-asemia avaruuslentojensa ohjaamiseen.

### Suomen maa-asemat
Suomella on lähettäviä ja vastaanottavia maa-asemia Helsingissä ja Sodankylässä sekä lukuisilla laivoilla. Satelliitin rataa seuraava mittausasema on Kirkkonummella. Suomella ei ole yhtään satelliitien lentoa komentavaa maa-asemaa.
Puristinosa

**Puristinosa** on paperikoneen keskimmäinen osa viiraosan ja kuivatusosan välissä. Puristinosalla viiraosalla muodostuneen, noin 80&nbsp;% vettä sisältävän paperi-, kartonki- tai selluloosaradan kuiva-ainepitoisuutta lisätään puristamalla vettä pois noin 55&nbsp;%:iin. Mitä enemmän ratana telojen välissä kulkevaa paperirataa saadaan kuivatetuksi mankelointia muistuttavalla puristamisella, sitä vähemmän tarvitaan energiaa kuivatusosalla paperin halutun kuiva-ainepitoisuuden saavuttamiseksi rullaimella.

Puristinteloja on erilaisia. Niiden pinta voi olla sileä, uurrettu tai rei’itetty. Uurrettua telaa sanotaan ventatelaksi, kun taas rei’itettyä imutelaksi johtuen siitä, että imutelan sisällä olevan alipaineen avulla, paperiradassa oleva vesi siirtyy telan kuoressa oleviin reikiin ja kuoren pyörähdettyä imukammion kohdalta pois vesi poistuu rei’istä keskipakovoiman avulla. Myös telojen pinta voi olla kova terästela, pehmeämpi polyuretaanipintainen tela tai vielä pehmeämpi kumipintainen tela. Päällystettyjen telojen pintojen keskenkin on eri kovuuksia. Telan kovuus vaikuttaa puristuksen muotoon. Pehmeäpinteisen telan puristus on paineprofiililtaan vähemmän *terävä* kuin kovapintaisen telan.

Myös telojen koko vaihtelee. Erittäin suurta telaa kutsutaan isotelaksi. Sen tarkoituksena on aikaansaada mahdollisimman suuri viivapaine.

Teloja on uusissa koneissa korvattu kenkäpuristimilla, jotka mahdollistavat pitkään jatkuvan ja voimakkaan puristuksen, jolloin paperi puristuu kuivemmaksi kuin perinteisillä puristinosilla.

Ensimmäisissä paperikoneissa kahden telan muodostamat puristimet olivat mankelin tapaan peräkkäin. Myöhemmin keksittiin keskitela, missä yhtä keskitelaa vasten oli kaksi muuta telaa, minkä ansioista saatiin lyhyellä paperiradan matkalla kaksi puristinta aikaiseksi kolmella puristustelalla.

Koska puristinhuopa kudotaan päättymättömäksi, edellyttää puristinhuovan vaihtaminen sitä, että sela saadaan kehikkonsa toiselta puolelta auki. Paperikoneessa käyttöpuoli (englanniksi *drive side, DS*)) on se, missä ovat paperikonetta pyörittävä voimansiirto, kun taas ylläpitotehtäviä suoritetaan toiselta puolelta, jonka nimi on hoitopuoli (englanniksi *tending side, TS*).

## Erilaisia puristinratkaisuja

### Metso Paperin puristinratkaisuja (Sympress™)
*SymPress I, Valmet Paperikoneet
*SymPress II, Valmet Paperikoneet
*SymPress B, kolme telapuristinta ja kenkäpuristin, 1 600 m/min puuvapaille papereille, 1 900 m/min puupitoisille papereille, laadut: LWC, SC, newsprint, Coated WF, Uncoated WF, Containerboard Metso Paper

### Voith Paperin puristinratkaisuja

#### Telapuristimet

#### Kenkäpuristimet
Suljettujen kenkäpuristimien ensiesittely tapahtui 1984. Vuoteen 2004 mennessä on myyty 400 kenkäpuristinta, joista Voith on toimittanut 280. 
*NipcoFlex™ Shoe press , 400:s NipcoFlex -kenkäpuristin myytiin Tamil Nadu Newsprint and Paper:lle 2008. 
*TissueFlex 

## Katso myös
*Viiraosa
*Kuivatusosa

## Lähteet
Bytom

**Bytom** (, ) on kaupunki Sleesian voivodikunnassa eteläisessä Puolassa. Se sijaitsee 320 kilometriä Varsovasta lounaaseen ja 85 kilometriä Krakovasta luoteeseen. Vuoden 2019 arvion mukaan kaupungissa asui 165&nbsp;263 asukasta.

Kaupunginjohtaja on vuodesta 2018 ollut Mariusz Wołosz.

## Historia
Bytomin historia alkaa 1000-luvulta, jolloin se toimi paikallisena kauppapaikkana ja sinne rakennettiin linnoitus.

Opolen kreivi Władysław myönsi Bytomille kaupunginoikeudet vuonna 1254. Kaupunki oli vuodesta 1526 lähtien Habsburg-suvun hallinnassa, mikä vahvisti saksan kielen asemaa alueella. Kaupungista tuli vuonna 1742 osa Preussin kuningaskuntaa ja vuonna 1871 Saksan keisarikuntaa. Potsdamin konferenssin yhteydessä 1945 kaupunki siirtyi Puolalle. Samalla suurin osa saksalaisista karkotettiin Saksan uuden itärajan länsipuolelle.

## Urheilu
Kaupungin jalkapalloseura Polonia Bytom on voittanut Puolan mestaruuden kaksi kertaa, vuosina 1954 ja 1962. Se voitti UEFA Intertoto Cupin vuonna 1965.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Käärmeenlumooja

**Käärmeenlumoojat** ovat etenkin Intiassa suosittuja katutaiteilijoita, jotka ovat soitollaan ja kehon liikkeillään hypnotisoivinaan käärmeitä. Käärmeenlumoajan esityksiin kuuluu soiton lisäksi usein myös käärmeenkäsittelyä sekä muita katuesityksiä, kuten jonglöörausta ja silmänkääntötemppuja. Intian lisäksi käärmeenlumoojia voi nähdä Bangladeshissa, Sri Lankassa, Thaimaassa, Malesiassa sekä Pohjois-Afrikassa Egyptissä, Tunisiassa ja Marokossa. 

Vaikka käärmeet voivat aistia ääntä, ei käärmeillä ole ulkoisia korvia eivätkä ne siten voi kuulla puhaltimen ääniä. Käärme seuraa katseellaan lumoojan soittimen päätä, jonka se kokee uhkaavana.
 
Intian Rajasthanissa asuvat Kalbeliya-heimon mustalaiset kuuluvat Intian kastijärjestelmän puitteissa erityiseen käärmeenlumoojakastiin.  

## Lähteet

## Aiheesta muualla

*Cobra Dance at Negombo Beach
* Karjalaisia käärmeenlumoojia, Suomen Kuvalehti, 14.03.1936, nro 11, s. 22, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
Juan de la Cierva

**Juan de la Cierva** () oli espanjalainen lentokoneinsinööri ja lentäjä. Hänen kuuluisin keksintönsä on vuonna 1919 kehitetty autogiro. 

De la Cierva syntyi varakkaaseen perheeseen Murciassa. Hän pääsi lentokoneeseen jo poikana ja kiinnostui lentämisestä. Hän opiskeli insinööriksi, jonka jälkeen muutti Englantiin, missä skotlantilaisen teollisuusmiehen James G. Weirin tuella perusti Cierva Autogiro Company -yhtiön.

Espanjan sisällissodassa hän toimi Francon puolella. Hän kuoli 41-vuotiaana lento-onnettomuudessa Englannissa.

Cierva Autogiro Company lisenssivalmistaja saksalainen Focke-Achgelis kehitti vuoteen 1936 mennessä ensimmäisen täysin toimivan helikopterin, Focke-Wulf Fw 61:n. 

## Aiheesta muualla
* Juan de la Cierva (englanniksi)
Josef Neman

**Josef Grigorejevitš Neman** () (26. helmikuuta 1903 – 1952) oli neuvostoliittolainen lentokonesuunnittelija.

Opintojensa jälkeen hän työskenteli Konstantin Kalininin suunnittelutoimistossa vuodesta 1926 alkaen kehittäen lentokoneet Kalinin K-3, Kalinin K-4 ja Kalinin K-5. Vuodesta 1931 alkaen hän työskenteli Harkovan ilmailuinstituutissa. Vuosina 1938–1941 hän oli työleirillä vuoden 1937 poliittisten puhdistusten seurauksena. Leirillä hän osallistui Tupolev Tu-2:n kehitystyöhön. Vuodesta 1944 vuoteen 1952 hän toimi ko. instituutissa.

## Lentokoneita
Alla käytetty translitterointi on Suomen Siivet -lehden 2/1973 mukainen:
*HAI-1
*HAI-5
*HAI-6
Kuivatusosa

**Kuivatusosa** on paperikoneen neljäs osa perälaatikon, viiraosan ja puristinosan jälkeen. Kuivatusosa vie eniten energiaa, koska siinä pyritään saamaan paperiradasta, kartonkiradasta tai selluloosaradasta loppu kosteudesta pois ennen mahdollista kalanterointia leikkaamista ja rullaamista leikkaamista kirjapainojen käyttämään muotoon.

Perinteisessä kuivatusosassa paperirata kulki yläkuivatusryhmissä kuumiksi höyryllä lämmitettyjen yläkuivatussylintereiden yläpuolelta yläkuivatusviiran alta alaryhmille alakuivatussylinterin alle alaviiran päällä. Uudemmassa ratkaisussa, mitä kutsutaan slalom-viiraksi kuivatusviirat kulkevat ylhäältä alas ja alhaalta ylös *pujottelua* muistuttavalla tavalla.

Höyryllä kuumaksi lämmitettyjen sylintereiden vaihtoehtona voi prosessissa olla myös muita kuivatuskeinoja.

Joillain kuivatusosille ennen aivan viimeisiä kuivatusryhmiä on liimapuristin, millä voidaan paperiin lisätä eri aineita. Liimapuristin lisää paperiradan kosteutta, minkä vuoksi sen jälkeenkin on yleensä kaksi kuivatusryhmää palauttamaan liimapuristinta edeltänyt kuiva-ainepitoisuus.
Makari Vysokojärveläinen

Pyhittäjä **Makari Vysokojärveläinen (Korkeajärveläinen)** on yksi niistä pyhistä, joita Suomen ortodoksinen kirkko nimittää Karjalan valistajaksi. Hän perusti Korkeajärven luostarin. Hänestä ei ole saatavilla paljoa tietoja, hänen elinaikansa sijoittuu 1600-luvulle. Hän kuoli ilmeisesti vuonna 1683.

Suomen ortodoksinen kirkko muistelee pyhittäjä Makaria vuosittain syyskuun 19. päivänä.

## Aiheesta muualla

* Pyhittäjä Makari Vysokojärveläinen / Ortodoksi.net
Henryk Wieniawski

**Henryk Wieniawski** (10. heinäkuuta 1835 – 31. maaliskuuta 1880) oli puolalainen säveltäjä ja viulisti. 

Wieniawski syntyi Lublinissa ja aloitti vuonna 1843 opiskelun Pariisin konservatoriossa. Valmistuttuaan hän teki viulistina laajoja kiertueita, joilla häntä säesti usein hänen pianistiveljensä Józef. Wieniawskin ensimmäinen opus oli vuonna 1847 julkaistu *Grand Caprice Fantastique*. Hän meni vuonna 1860 naimisiin Isabella Hamptonin kanssa. 

Wieniawski saapui Pietariin Anton Rubinsteinin pyynnöstä ja asui siellä vuodet 1860–1872. Vuosina 1872–1874 hän kierteli Yhdysvalloissa, ja vuonna 1875 hänestä tuli Brysselin konservatorion viulunsoiton professori. Wieniawskin terveys alkoi heikentyä hänen ollessaan Brysselissä, ja hän piti viimeisen konserttinsa Odessassa huhtikuussa 1879. Hän kuoli seuraavana vuonna Moskovassa vain 44-vuotiaana.

Wieniawskin sävellystuotantoon kuuluu kaksi viulukonserttoa sekä suuri määrä nykyistenkin kamarimuusikoiden ohjelmistoon sisältyviä pienimuotoisia kappaleita viululle ja pianolle.

Henryk Wieniawskin veli, pianisti Józef Wieniawski (1837–1912), opiskeli pianonsoittoa muun muassa Franz Lisztin johdolla. Hän toimi konsertoivana taiteilijana ympäri Eurooppaa ja pianonsoiton opettajana Brysselin konservatoriossa. 

## Lähteet
* Toivo Haapanen ym. (toim.): *Musiikin tietokirja*, s. 552. Helsinki: Otava, 1948.

## Aiheesta muualla

*
Joonian kapina

**Joonian kapina** oli ensimmäinen suuri konflikti Kreikan ja Persian välillä. Kapinointi kesti vuodesta 499 eaa. vuoteen 494 eaa. asti, jolloin kapina päättyi Persian voittoon. 

Joonian kreikkalaiset nousivat kapinaan vuonna 499 eaa. persialaisia vastaan. Miletoksen tyrannin Aristagoraan johdolla kapina levisi pian koko Jooniaan. Ateena ja Eretria lähettivät kumpikin apua joonialaisille. Yhdessä ateenalaisten ja eretrialaisten kanssa joonialaiset hyökkäsivät paikallisen satraappi Artaferneen pääkaupunkia Sardesta vastaan. Kreikkalaiset pystyivät yllättämään Artaferneen ja polttivat Sardeen maan tasalle. Sardeen tuhon jälkeen kapina levisi Kyprokselle ja Hellespontokselle. Vuoteen 494 eaa. mennessä Persian joukot kuitenkin saivat kapinan kukistettua ja kapinallisille kostettiin hyvin julmasti: Miletos ja sen temppelit ryöstettiin ja väestö siirrettiin Mesopotamiaan tai myytiin orjiksi.

## Katso myös
* Persialaissodat

## Lähteet
Hesykhios Miletoslainen

**Hesykhios Miletoslainen** oli bysanttilainen historioitsija ja elämäkertakirjailija. Hänen lisänimensä oli *Illustrius*. Hän oli asianajajan poika ja vaikutti Konstantinopolissa 500-luvulla keisari Justinianus I:n aikana.

Fotios ylisti Hesykhioksen tyyliä ja sanoi hänen olleen totuudessa pysyvä historioitsija. Hänen mukaansa (cod. 69) Hesykhios kirjoitti kolme merkittävää teosta:

# *Yleisen historian suppea esitys* kuudessa kirjassa. Kattaa ajan Assyrian valtakunnan legendanomaisesta perustajasta Beluksesta Bysantin keisari Anastasios I:een (k. 518). Kuudennesta kirjasta on säilynyt melko laaja katkelma, joka käsittelee Bysantin historiaa sen varhaisvaiheista Konstantinus Suuren aikaan.
# *Onomatologos* eli *Oppineiden miesten elämäkerrallinen sanakirja* (*Pinaks ton en paideia onomaston*), ryhmiteltynä runoilijoihin, filosofeihin, jne. Päälähteenä olivat Aelius Dionysiuksen ja Herennios Filon teokset. Suuri osa tästä teoksesta on Suidaksen mukaan sisällytettynä hänen ensyklopediaansa *[[Suda]]*. On kuitenkin kiistanalaista, tarkoittavatko Suidaksen sanat ("josta tämä kirja on yhteenveto"), että Suidas itse teki yhteenvedon Hesykhioksen teoksesta, vai ovatko kyseiset sanat osa jo aiemmin tehtyä yhteenvetoa. Jälkimmäinen näkemys on suositumpi. Mainittu yhteenveto, jossa aakkosellinen järjestys oli korvattu luokkien mukaisella järjestyksellä ja johon lisättiin kristillisiä kirjailijoita koskevia artikkeleita, on ajoitettu tekstinsisäisen todistusaineiston perusteella vuosiin 829-837. Sekä tämä yhteenveto että alkuperäinen teksti ovat kadonneet, lukuun ottamatta Fotioksen ja Suidaksen hyödyntämiä katkelmia. Lyhyempi kokoomateos, jonka aineisto on peräisin pääosin Diogenes Laertiokselta ja Suidakselta, on peräisin tuntemattomalta kirjoittajalta 1000- tai 1100-luvulta.
# *[[Justinus I]]:n hallitusajan historia* (518–527), käsittää myös Justinianus I:n varhaisvuodet. Teos on kadonnut kokonaisuudessaan.

## Kirjallisuutta

Painoksia: J. C. Orelli (1820) ja J. Flach (1882); katkelmia teoksissa C. W. Muller, *Frag. hist. Graec.* iv. 143 ja Theodor Preger, *Scriptores originis Constantinopolitanae*, i. (1901); J Flach, *Pseudo-Hesychius* (1880); yleisesti katso Karl Krumbacher, *Geschichte der byzantinischen Literatur* (1897).

## Lähteet

* *[http://en.wikisource.org/w/index.php?title=User:Tim_Starling/ScanSet_TIFF_demo&vol=13&page=EC3A457 Encyclopædia Britannica Eleventh Edition]*, 1911 (tekijänoikeusvapaa)
Paperikonetekstiili

**Paperikonetekstiili** on paperikoneissa, kartokinkoneissa ja selluloosakoneissa käytettävä polyesteristä tai polyamidista kudottu kangas. Märkäosan paperikonetekstiili on märkäviira, puristinosan puristinhuopa tai kenkäpuristinmatto tai kuivatusosan kuivatusviira.

Viiraosalla käytetään kaksi- tai kolmikerroksisia viiroja. Mikäli perälaatikko kuluttaa viiraa odotettua enemmän, voidaan kulumisen ehkäisemiseksi kutoa konesuuntaan joka toinen lanka polyesterilangan sijasta polyamidilankana.

Puristinosalla käytetään vähäisen viivapaineen vallitsessa pohjakankaaltaan keveitä kaksikerroksisia puristinhuopia. Kun viivapaine on suuri niin sitten käytetään paksumpaa pohjakangasta. Laminaattihuovan avulla voidaan yhdistää hyvä puristuksen kestävuus ja suuri vesitila hienoon paperia vaurioittamattomaan pintaan. Puristinosassa kenkäpuristimen kanssa käytetään kenkäpuristinmattoa eli beltiä.

Kuivatusosalla käytetään polyesterisiä kuivatusviiroja. Kuivatusosalla käytetään myös päänvientiköysiä, jotka eivät ole paperikonetekstiileitä, mutta auttavat  viemään paperiradan pään uudelleen koneeseen, mikäli se on katkennut.

Paperikonetekstiileille voidaan tehdä erilaisia mittauksia käytön jälkeenkin. Niissä voidaan selvittää jäljellä olevaa vesitilaa, kulumista sekä vaurioita.

## Katso myös
* Paperikonetekstiilin laboratoriotutkimus
Pullonpyöritys

**Pullonpyöritys** on seurapeli, jossa pelivälineenä on pullo. Peli soveltuu pienin sääntömuutoksin aina lasten syntymäpäiväjuhlista aikuisten illanviettoon.

## Pelin kulku
Pelaajat asettuvat istumaan rinkiin lattialle tai pöydän ympärille. Ennen pelin aloittamista sovitaan säännöistä ja rajoituksista, jotta vältytään riidoilta. Aloittaja valitaan pyöräyttämällä pulloa pelaajien keskelle jäävällä alueella ja katsomalla, kenen kohdalle pullonkorkki pysähtyy. Tämän jälkeen aloittava pelaaja pyöräyttää pulloa. Kun pullo on pysähtynyt, pelaaja kysyy pullon osoittamalta henkilöltä "totuus vai tehtävä".

Mikäli henkilö vastaa "totuus" on hänen vastattava rehellisesti pulloa pyörittäneen pelaajan esittämään kysymykseen. Jos vastaus on "tehtävä", on pelaajan suoritettava pulloa pyörittäneen pelaajan määräämä tehtävä. Kun pelaaja on vastannut kysymykseen tai suorittanut tehtävän, on hänen vuoronsa pyörittää pulloa. Mikäli pelaaja ei halua vastata tai suorittaa tehtävää, hän putoaa pois pelistä ja edellinen pyörittäjä saa pyörittää uudelleen.

## Sääntömuutoksia
Peliä voidaan pelata myös kysymällä "Totuus, tehtävä, prosentti vai top five?". Tällöin pelaajan vastatessa "prosentti" 
hänen tulee vastata, kuinka monta prosenttia hän pitää jostakin pyörittäjän valitsemasta asiasta, esineestä, paikasta tai henkilöstä. Jos vastaus on "top five" pelaajan tulee luetella viisi suosikkiaan pyörittäjän valitsemasta aiheesta.

Jos vastaamisesta tai tehtävän suorittamisesta kieltäytyviä pelaajia ei haluta poistaa pelistä, heille voidaan määrätä rangaistus, esimerkiksi vaatekappaleen riisuminen.

## Lähteet
* Totuuden ja Tehtävän säännöt
Siltalan pehtoori

**Siltalan pehtoori**, myös: **Siltalan pehtori**, (alkuteos *Inspektorn på Siltala*) on Harald Selmer-Geethin kirjoittama romaani vuodelta 1903. Sen kustantaja oli Söderström & C:o, samoin kuin 1904 julkaistun suomennoksen. Sen on suomentanut Aarni Kouta. Kirja ilmestyi vuonna 1912 myös Saksassa nimellä *Der Inspektor auf Siltala*. 

Harald Selmer-Geeth oli salanimi, jonka takana oli Viipurin oikeuspormestari Werner August Örn. Alkuperäinen ruotsinkielinen teos menestyi aluksi varsin hyvin, ja siitä otettiin vuonna 1920 kolmas painos, mutta sen jälkeen se jäi unohduksiin. Suomennoksen suosio alkoi kasvaa vasta vuoden 1934 elokuvan myötä ja on sittemmin jäänyt elämään kartanoromantiikan klassikkona, josta on otettu uusi painos viimeksi 1994.

Risto Orko on ohjannut *Siltalan pehtoorista* vuonna 1934 kassamagneetin *[[Siltalan pehtoori (vuoden 1934 elokuva)|Siltalan pehtoori]]*, jonka tuotti Suomi-Filmi. Vuonna 1953 Suomi-Filmi tuotti aiheesta toisenkin filmiversion *[[Siltalan pehtoori (vuoden 1953 elokuva)|Siltalan pehtoori]]*, jonka on ohjannut Valentin Vaala. Se perustui Vaalan ja Usko Kempin käsikirjoitukseen. Elokuvassa on kriitikon mukaan tilaustyön makua, ja sen menestys jäi keskinkertaiseksi.

Hjalmar Procopé teki Selmer-Geethin romaanin pohjalta huvinäytelmän, joka sai ensi-iltansa Svenska teaternissa vuonna 1913. Svenska Teaternin suureksi menestykseksi osoittautuneessa esityksessä pehtooria esitti Konrad Tallroth. Näytelmä käännettiin pian myös suomeksi, ja se oli suomalaisten teattereiden vakio-ohjelmistoa aina 1930-luvulle saakka. Näytelmä ei kuitenkaan koskaan saanut pysyvämpää sijaa teattereiden ohjelmistossa. Varsinkin Orkon ohjaaman elokuvan jälkeen siihen on todennäköisesti vaikuttanut se, että siitä puuttuu monia yleisöä kiinnostavia elokuvan elementtejä, kuten Aaretti-rengin ja Miina-piian subrettipari, joka toi esittäjiensä Matti Lehtelän ja Elna Hellmanin taitojen ansiosta elokuvaan luontevuutta ja uskottavuutta, joita kirjassa ja näytelmässä ei ole.

## Lähteet
*Jyrki Ilva: "Siltalan pehtoorin" (1934) intertekstuaaliset yhteydet ja yhteiskunnallinen sisältö, pro gradu, Helsinki.fi

### Viitteet
Indira Gandhin kansainvälinen lentoasema

**Indira Gandhin kansainvälinen lentoasema** (, )  on Delhissä, Intiassa sijaitseva lentoasema, joka on yksi maan tärkeimmistä lentoasemista sekä kotimaan että ulkomaan liikenteelle. Asema on nimetty Intian entisen pääministerin Indira Gandhin mukaan. Se tunnettiin aiemmin **Palamin lentoasemana**, mutta sen nimi vaihdettiin 2. toukokuuta 1986 uuden terminaalin valmistuttua.

Lentoaseman kautta kulki noin 65,7 miljoonaa matkustajaa huhtikuun 2017 ja maaliskuun 2018 välisenä aikana.

## Lentoyhtiöt
### Terminaali 1

*Air Deccan (Amritsar, Bangalore, Chandigarh, Hyderabad, Chennai)
*Alliance Air (Amritsar, Bangalore, Chennai, Goa, Hyderabad, Kolkata, Mumbai, Vadodara)
*IndiGo Airlines
*Jagson Airlines (Dharamshala, Jaipur, Jaisalmar, Kullu, Shimla, Udaipur)
*SpiceJet (Hyderabad, Kolkata, Mumbai)
*Go Air (Chennai, Mumbai)

### Terminaali 2

*Aeroflot (Moskova–Šeremetjevo)
*Air Astana (Almaty)
*Air Canada (Toronto, Zürich)
*Air France (Pariisi–Charles de Gaulle)
*Air India (Abu Dhabi, Ahmedabad, Al Ain, Amritsar, Bahrain, Bangalore, Bangkok, Birmingham, Chennai, Chicago–O’Hare, Dammam, Dar Es Salaam, Dhaka, Doha, Dubai, Frankfurt, Goa, Hongkong, Hyderabad, Jakarta, Jedda, Kochi, Kolkata, Kozhikobe, Kuala Lumpur, Kuwait, Lontoo–Heathrow, Los Angeles, Lucknow, Mumbai, Muscat, Nairobi, New York–JFK, Newark, Osaka–Kansai, Pariisi–Charles de Gaulle, Riad, Salahah, Soul–Incheon, Shanghai–Pudong, Singapore, Thiruvananthapuram, Tokio–Narita, Toronto)
*Air India Express (Abu Dhabi)
*Air Mauritius (Port Louis)
*Alitalia (Milano–Malpensa)
*American Airlines (Chicago–O’Hare)
*Ariana Afghan Airlines (Kabul)
*Asiana Airlines (Soul–Incheon)
*Austrian Airlines (Wien)
*Biman Bangladesh Airlines (Dhaka)
*British Airways (Lontoo-Heathrow)
*Cathay Pacific (Hongkong)
*China Airlines (Taipei–Taoyuan)
*China Eastern Airlines (Peking, Shanghai–Pudong)
*Cosmic Air (Kathmandu)
*Druk Air (Paro)
*Emirates (Dubai)
*Etihad Airways (Abu Dhabi)
*Ethiopian Airlines (Addis Abeba, Peking)
*Finnair (Helsinki)
*Gulf Air (Bahrain, Muscat)
*Japan Airlines (Tokio–Narita)
*Jazeera Airways (Kuwait)
*KLM Royal Dutch Airlines (Amsterdam)
*Kuwait Airways (Kuwait)
*Kyrgyzstan Airlines (Biškek)
*Lufthansa (Frankfurt, München)
*Mahan Air (Teheran–Imam Khomeini)
*Malaysia Airlines (Kuala Lumpur)
*Pakistan International Airlines (Karachi, Lahore)
*Qatar Airways (Doha)
*Royal Jordanian (Amman)
*Royal Nepal Airlines (Kathmandu)
*Saudi Arabian Airlines (Dammam, Riad, Medina, Jedda)
*Singapore Airlines (Singapore)
*SriLankan Airlines (Colombo)
*Syrian Arab Airlines (Abu Dhabi, Damaskos)
*Thai Airways International (Bangkok)
*Turkish Airlines (Istanbul–Atatürk)
*Turkmenistan Airlines (Ašgabat)
*Uzbekistan Airways (Taškent)
*Virgin Atlantic Airways (Lontoo–Heathrow)

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Lentoaseman verkkosivusto
Kuntamarkkinointi

**Kuntamarkkinoinniksi** kutsutaan toimenpiteitä, millä pyritään tuomaan kunta esille. Mielikuvaa paikkakunnasta luodaan muun muassa tapahtumien (myös matkailumarkkinointi) ja mainonnan keinoin. Yleensä markkinointiin liittyy myös joitakin konkreettisia, lyhyellä tähtäimellä mitattavissa olevia tavoitteita, kuten uusien asukkaiden hankkiminen. 

Kuntamarkkinointia voidaan pitää elinkeinopolitiikan osana, sillä mielikuvilla on todellista vaikutusta esimerkiksi yritysten sijoittumiseen eri alueille.

Seudulliset kehittämisyhteisöt SEKES ry järjestää Kuntamarkkinoinnin SM-kilpailun vuosittain.

## Suomalaisia kuntamarkkinointikampanjoita
### Puolangan pessimistit
Puolangan pessimistit -niminen yhdistys on kehittänyt Puolangan kunnasta kuvaa maailman pessimistisimpänä paikkakuntana. Vuonna 2020 brittiläinen BBC teki jutun aiheesta.
### Avaruuden pääkaupunki 2018
Seinäjoen kaupunki aloitti elokuussa 2018 uuden markkinointikampanjan teemalla ”Avaruuden pääkaupunki”. Tammikuussa 2019 palkattiin somevideoita tekemään ”taivastelija”, joka ”tutkimusmatkailee” ympäri kaupunkia. Kampanja sai mediassa ja somekanavissa yli 77 miljoonaa näyttökertaa ja tuotti satakunta mediajuttua. Osin kampanjan ansiosta Seinäjoki nousi ykköseksi Kuntien imago 2018 -tutkimuksessa ja piti ykköspaikan suurten kaupunkien sarjassa monena seuraavanakin vuonna

### Porisuhdeneuvoja 2022
Porista kotoisin olevan näyttelijä Joonas Nordmanin käsikirjoittama ja näyttelemä Porisuhdeneuvoja Luukkone nousi vuonna 2022 tunnetuksi some- ja mediailmiöksi. Poria asuinpaikkana markkinoiva itseironinen kampanja sai monia markkinointiviestintäalan palkintoja.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*
*
*
*
*
*
Oulun palo 1882

**Vuoden 1882 suurpalossa** Oulussa tuhoutui keskustassa Hallituskadun ja Pakkahuoneenkadun varsilta 27 taloa. Tuhoutuneiden talojen joukossa oli muiden muassa kaupungin Seurahuone. Tuli pääsi irti illalla 2. marraskuuta Kirkkokadun ja Pakkahuoneenkadun kulmassa olleen apteekin kellarista. Kellarissa säilytettiin bensiiniä ja muita palonarkoja aineita, jotka saivat aikaan tulipalon räjähdysmäisen leviämisen. Tuli levisi rannan suuntaan ja poltti siellä suola- ja viljamakasiineja. Palo rajoittui pääasiassa Pakkahuoneenkadun ja Kaupunginojan väliselle alueelle. Palokunta sai kuitenkin estettyä tulipalon leviämisen pakkahuoneeseen, johon oli varastoitu kauppiaiden tavaroita talvea varten.

Todennäköisimmin Hjalmar Sjöman, Oulussa tuolloin toiminut valokuvaaja, ikuisti torin ja Rantakadun savuavat rauniot heti palon jälkeen.

## Lähteet
Loppuunkäsitelty

**Loppuunkäsitelty** on kirjailija Anna-Leena Härkösen vuonna 2005 kirjoittama kirja. Kirja käsittelee Härkösen siskon tekemää itsemurhaa.

## Kirjan aihe
Anna-Leena Härkönen kirjoittaa romaanissaan Loppuunkäsitelty pikkusiskonsa Kirsti Härkösen keskivaikeasta masennuksesta, itsemurhasta ja sen omaisille tuottamasta surusta. Romaani on syntynyt Härkösen oman surupäiväkirjan pohjalta. Härkönen kirjoittaa kirjassaan paljaasti, suorasukaisen raportin tavoin ajasta läheisen ihmisen kuoleman jälkeen. Hän käsittelee kirjassaan tunnetiloja aikana, jolloin pitäisi pysyä vahvana, valmistella hautajaisia, tyhjentää vainajan asunto ja ennen kaikkea jatkaa omaa elämäänsä. Härkönen tuokin teoksessaan esille omat kipeät tunteensa sekä yhteiskunnan mielenterveyshoidon säästöt, jotka kohdistuvat eniten apua tarvitseviin. 

Härkönen kirjoitti teoksen läheisen ihmisen mielenterveysongelmista, sekä niiden vaikutuksista omaisiin. Kirjassaan Härkönen kertoo, kuinka hänen sisarensa oli yrittänyt päästä hoitoon suljetulle osastolle jo ensimmäisen itsemurhayrityksensä jälkeen, muttei ollut saanut lähetettä, koska lääkärien mielestä hän ei ollut ”tarpeeksi huonokuntoinen” – olihan hän ”kävellyt sisään omin jaloin” ja ”vaikuttanut tolkulliselta”. Ei hoitoa, vaikka potilas oli itse sanonut, että hän oli itsetuhoinen. Härkönen suhtautuu kirjassaan vakavaan asiaan myös humoristiselta pohjalta: ”Ennen mielisairaaloihin jouduttiin, nykyään sinne päästään”. Härkösen kritiikki mielenterveyspalveluiden leikkauksia kohtaan onkin kirjan pieni, mutta tärkeä ja ajankohtainen sivujuoni. 

### Mielenterveysongelmat yhteiskunnan tasolla
Kirjassaan Loppuunkäsitelty Härkönen ottaa esille mielenterveysongelmien hoidon ja yhteiskunnan leikkaamat sairaanhoitokustannukset. ”Mistä tahansa voi leikata, mutta ei sairaanhoidosta. Se on lyhytnäköistä, kallista ja typerää. Ja ennen kaikkea julmaa. Suomi ei ole ollut enää vuosiin hyvinvointiyhteiskunta”. Hän ottaa teoksessaan esille myös lyhytterapioiden suosion yhteiskunnassamme. Lyhytterapioiden suosio kuvaa Härkösen mielestä tehokkuutta palvovaa aikaamme. Pitkää potemista ei sallita, vaan pitää päästä nopeasti kuntoon. Ihmisarvo onkin Härkösen mielestä sidottu suorittamiseen ja tuotteliaisuuteen. Hän kirjoittaa kirjassaan lyhytterapioista seuraavasti: ”Hulluista ja hankalista pääsee eroon niin, että ne lähetetään matkoihinsa niin, että ne voivat rauhassa hyppiä parvekkeilta alas”. ”Pilleripurkki kouraan ja kotiin”, Härkönen toteaa kirjassaan.

Härkönen on käyttänyt romaanissaan ihmisten omia, oikeita nimiä. Hän perusteli ratkaisuaan sillä, että hän halusi kirjoittaa kirjan siskostaan, joka ei saanut apua mielenterveydellisiin ongelmiinsa ja siksi kuoli. Härkösen suurin tavoite onkin se, että mielenterveyteen liittyvistä asioista puhuttaisiin niiden omilla nimillä, ja toivoo kirjansa nostavan esille mielenterveyspotilaiden huonon kohtelun.
## Lähteet
* 
* 

### Viitteet
Hesykhios

**Hesykhios** (, ”Tyyni”; ) voi viitata seuraaviin henkilöihin:

* Hesykhios Aleksandrialainen (400/500-luku), grammaatikko
* Hesykhios Antiokialainen (300-luku), pyhä
* Hesykhios Jerusalemilainen (n. 400-luku), presbyteeri ja eksegeetti
* Hesykhios Miletoslainen (500-luku), historioitsija ja elämäkertakirjailija
* Hesykhios Siinailainen (300-luku), pappismunkki ja kirjailija
Cevian Capital

**Cevian Capital** on ruotsalainen pääomasijoitusyhtiö. Christer Gardell ja Lars Förberg perustivat yrityksen 2002. Toiminta aloitettiin vuonna 1996 nimellä **Amaranth Capital**. Molemmat toimivat aiemmin sijoitusyhtiössä nimeltä Custos. 

## Sijoitukset
### Lindex
Cevian Capitalin ensimmäinen sijoitus oli Lindex syksyllä 2004. Lokakuussa 2005 rahasto omisti Lindexistä 16 % ja heinäkuussa 2006 alle 5 %. Osakkeiden myynti on tuottanut rahastolle 640 miljoonaa kruunua.

### Skandia
Cevian Capital sijoitti Skandiaan joulukuussa 2004. Hallituksen jäsenenä Christer Gardell puolusti voimakkaasti yrityksen myyntiä etelä­afrikka­laiselle Old Mutualille. Skandian osakkeet myytiin alle vuoden Cevian omistuksen jälkeen Old Mutualille Ruotsin television mukaan vihamielisen tarjouksen johdosta. Cevianin voitto oli miljardi kruunua.

### Volvo
Cevian Capital ja brittiläinen Parvus Asset Management ostivat 5. syyskuuta 2006 yhdessä 50 000 Volvon äänivaltaista A-osaketta. Ostajista tuli 5 %:n äänivallalla yhdessä Volvon toiseksi suurin omistaja. Cevian ja Parvus vaativat kaupan jälkeen käteisen palautusta osakkaille ylimääräisenä osinkona ja yhtiön joidenkin osien myyntiä. Gardell pyrki myös yrityksen hallitukseen.

Kriitikoiden mukaan Gardellin ainoa päämäärä oli saada käsiinsä Volvon kassa ja pilkkoa yritys. Pilkottuna Volvo olisi voinut Ruotsin television mukaan olla 40 miljardia kruunua arvokkaampi. Mediassa arvosteltiin Gardellin toimintatapaa. Myös pääministeri Göran Persson ilmaisi 7. syyskuuta 2006 huolensa Volvon tilasta.

### Teliasonera
Cevian Capital vahvisti 9. lokakuuta 2006 Reutersille hankkineensa 72 miljoonaa TeliaSoneran osaketta. Ruotsin valtio omisti tuolloin 45 % TeliaSonerasta ja Suomen valtio 13,7 %.

### Muita sijoituksia
Muita Cevian Capitalin sijoituksia ovat Intrum Justitia 2004, norjalainen Visma, Metso 4 % 2005 ja Volvo 5 % 2006.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Gardell: Affersvärden 28.2.2006 
*  Dagens Industri 26.3.2002
Olympiodoros

**Olympiodoros** tarkoittaa seuraavia henkilöitä:

* Olympiodoros vanhempi, 400-luvulla elänyt peripateettinen filosofi ja Prokloksen opettaja
* Olympiodoros nuorempi, n. 495&ndash;570 elänyt astrologi, uusplatonilainen filosofi ja Aleksandrian koulukunnan viimeinen pakanallinen oppinut
* Olympiodoros Thebalainen, vuonna 412 kukoistanut historioitsija.
Louis Moreau Gottschalk

**Louis Moreau Gottschalk** (8. toukokuuta 1829 – 18. joulukuuta 1869) oli yhdysvaltalainen pianisti ja säveltäjä. Hän syntyi New Orleansissa, Louisianassa, mutta vietti suuren osan ammattiurastaan kotimaansa ulkopuolella.

Gottschalk syntyi lontoolaissyntyiselle isälle ja haitilaisperäiselle äidille vuonna 1829 New Orleansissa. Hän aloitti pianonsoiton lapsena ja esiintyi vuonna 1840 julkisesti St. Charles Hotelissa. Pian hän matkusti Eurooppaan ja opiskeli Pariisissa Fromental Halévyn ja Hector Berliozin johdolla. Hän ei kuitenkaan päässyt Pariisin konservatorioon. 

Gottschalk palasi Yhdysvaltoihin vuonna 1853 ja aloitti muun muassa Kuubaan ja muuhun Latinalaiseen Amerikkaan suuntautuneet konserttikiertueensa. Hän tuli etnisvaikutteisilla teoksillaan tunnetuksi Eurooppaa myöten. Hän kaatui yhdessä konserteistaan Rio de Janeirossa 24. marraskuuta 1869. Kohtauksen oli ilmeisesti aiheuttanut malaria, josta hän ei koskaan toipunut: muusikko kuoli Brasiliassa vain 40-vuotiaana. 

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* 
*Vapaasti käytettävissä olevia Gottschalkin partituureja Mutopia Project
* www.gottschalk.fr
Timo P. Nieminen

**Timo Paavo Tapani Nieminen** (s. 20. tammikuuta 1944 Turku) on suomalainen kunnallispoliitikko ja hallintomies. Nieminen on ollut Tampereen kaupunginvaltuuston jäsen vuodesta 1973, porvarillisen valtuustoryhmän puheenjohtaja 1985−1993 ja kaupunginhallituksen puheenjohtajana vuodesta 1995. Nieminen valittiin Tampereen pormestariksi kaupunginjohtaja Jarmo Rantasen jäätyä eläkkeelle vuonna 2007. Ensimmäinen pormestarikausi kesti vaalikauden, eli vuoden 2008 loppuun. Alkuvuodesta 2009 uusi kaupunginvaltuusto valitsi Niemisen uudestaan nelivuotiskaudeksi. Vuonna 2003 Nieminen sai kaupunkineuvoksen arvonimen.

Ennen pormestarin tointa Nieminen työskenteli Tampereen vuokratalosäätiön talousjohtajana 1976−2007. Nieminen on koulutukseltaan merkonomi ja puoluekannaltaan kokoomuslainen.

Tampereen kaupunginvaltuuston suorittamassa pormestarinvaalissa 6. syyskuuta 2006 Timo P. Nieminen sai 39 ääntä ja Hanna Tainio 28 ääntä. Ensimmäisessä äänestyksessä Timo P. Nieminen sai 29 ääntä, Hanna Tainio 23 ja Oras Tynkkynen 15 ääntä.

Timo P. Nieminen on ollut Henkivakuutusyhtiö Suomen hallituksen jäsenenä vuodesta 2007 ja hallituksen puheenjohtaja vuodesta 2013.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Helsingin Sanomat: Nieminen valittiin Tampereen pormestariksi, Reijo Hietanen, 7. syyskuuta 2006
Olympiodoros vanhempi

**Olympiodoros vanhempi** (; 400-luku) oli peripateettiseen koulukuntaan kuulunut filosofi, joka opetti Aleksandriassa Rooman valtakunnan viimeisinä vuosina. Hänet tunnetaan ennen kaikkea siitä, että hän toimi merkittävän uusplatonilaisen filosofin, Prokloksen (410–485), opettajana. Olympiodoros halusi tämän menevän naimisiin tyttärensä kanssa.

## Lähteet
Dublin Core

**Dublin Core** (**DC**) on metatietosanastostandardi informaatioresurssien kuvaamiseen. Dublin Coren avulla mihin hyvänsä tietoon voidaan liittää tiettyjä lisätietoja, niin että nämä lisätiedot ovat helposti koneellisesti luettavissa, käsiteltävissä, haettavissa, ja vertailtavissa. Standardi määrittelee esimerkiksi, miten teoksen otsikko kuvataan, jolloin voidaan helposti luoda hakemisto tiedostojen otsikoista. Eri tiedostoille ei tarvitse luoda omia metatietorakenteita, mikä vaikeuttaisi hakemiston toteuttamista.

Dublin Core-määrityksiä voidaan käyttää esimerkiksi tekstidokumenteissa, kuvissa, videotiedostoissa, ja niiden yhdistelmissä (esimerkiksi WWW-sivuissa). Useimmiten Dublin Core-tiedot tallennetaan RDF (Resource Description Framework) -muodossa. Dublin Core-standardeja ylläpitää Dublin Core Metadata Initiative (DCMI).

Dublin Corella on kaksi tasoa, Dublin Core Metadata Element Set (DCMES) ja Qualified Dublin Core. DCMES määrittelee viisitoista peruselementtiä, ja Qualified Dublin Core määrittelee siihen lisää spesifisiä lisämääreitä, joiden tunnistaminen ohjelmissa ei ole täysin välttämätöntä mutta suositeltavaa.

## Elementit
DCMES määrittelee seuraavat elementit:

# Title (otsikko)
# Creator (tekijä)
# Subject (aihe)
# Description (kuvaus)
# Publisher (julkaisija)
# Contributor (avustaja)
# Date (päiväys)
# Type (tyyppi, esimerkiksi kuva tai teksti)
# Format (formaatti, esimerkiksi sisällön MIME-tyyppi)
# Identifier (tunniste)
# Source (lähde)
# Language (kieli)
# Relation (aiheeseen liittyvä resurssi)
# Coverage (kattavuus, esimerkiksi ajallinen tai maantieteellinen)
# Rights (käyttöoikeudet)

Qualified Dublin Core määrittelee lisäksi seuraavat elementit:

# Audience (kohdeyleisö)
# Provenance (historiatiedot ko. resurssin hallintaoikeuksista)
# RightsHolder (oikeuksien haltija)

Jokainen Dublin Core elementti on vapaaehtoinen ja kaikki elementit ovat toistettavia.

### Tietotyypit
Type-elementtiä varten on määritelty valmiiksi seuraavat tyypit:

* Collection (kokoelma)
* Dataset (tietojoukko)
* Event (tapahtuma)
* Image (kuva)
* InteractiveResource (interaktiivinen resurssi)
* MovingImage (animaatio tai videokuva)
* PhysicalObject (fyysinen esine)
* Service (palvelu)
* Software (ohjelmisto)
* Sound (ääni)
* StillImage (kuva)
* Text (teksti)

## Katso myös
* Dublin (täsmennyssivu)‎

## Aiheesta muualla
*Dublin Core Metadata Initiative
*Kansalliskirjaston Dublin Core -ohjesivusto
Tonnikilometri

**Tonnikilometri** on kuljetuksissa käytettävä kuljetuskyvyn määrä, missä kerrotaan ajoneuvon ja kuljetettavan tavaran yhteismassa kuljetettavalla kilometrimatkalla.

Esimerkiksi tavarajuna, jonka oma massa ja jonka kuljettaman tavaran massa on 4 000 tn kulkiessaan sadan kilometrin matkan suorittaa 400 000 tonnikilometriä. Saman tonnikilometrimäärän suorittaa kokonaispainoltaan 50 tn:n ajoneuvoyhdistelmä ajamalla 8 000 kilometriä.

Bruttotonnikilometri sisältää kuljetusalustan oman painon, kun taas nettotonnikilometri käsittää vain lastin.

## Lähteet
Škoda Transtech

**Škoda Transtech** on suomalainen kiskokalustovalmistaja, jonka tehdas sijaitsee Kajaanin Otanmäessä ja pääkonttori Oulussa. Yritys esimerkiksi on suunnitellut ja valmistanut Helsingissä vuodesta 2011 eteenpäin käyttöönotetut uudet raitiovaunut sekä kaikki Tampereen raitiovaunut. 

## Historia
Transtech perustettiin työllistämään Kainuussa asuvia, kun Rautaruukin Otanmäen kaivos lopetti toimintansa. Se toimi aluksi Rautaruukin tulosyksikkönä, jonka johto ja markkinointi sijaitsivat Oulussa yhtiön pääkonttorissa. Tulosyksikön suomenkielinen nimi oli kuljetusvälineryhmä. Tehdas oli uusi ja sinne hankittiin Ukrainasta Patonin hitsaustekniikkaa.

Junanvaunutehtaan piti myydä bilateraalikaupalla neljätuhatta rautatievaunua Neuvostoliiton rautatieministeriön käyttöön, mutta bilateraalikaupan lakkaamisen vuoksi suunnitelmat eivät toteutuneet.

16. lokakuuta 2018 yritys ilmoitti muuttavansa nimensä muotoon Škoda Transtech Ltd. Yhtiön toiminimi muutettiin Škoda Transtech Oy:ksi marraskuussa 2019. 

## Omistus
Rautaruukki luopui Otanmäen junanvaunutehtaastaan ja myi sen espanjalaiselle Talgolle vuonna 1999.

29. maaliskuuta 2007 suomalainen omistajaryhmä osti Talgon Suomen-tehtaat. Yhtiön nimeksi tuli taas Transtech.

4. elokuuta 2015 tšekkiläinen Škoda osti Transtechin.

## Merkittäviä kauppoja

### Raitiovaunut

Transtech sopi HKL:n kanssa vuonna 2011 40 raitiovaunun toimittamisesta. Ensimmäiset Otanmäen tehtaalla valmistetut Artic-vaunut otettiin Helsingissä asteittain käyttöön syksyllä 2013. Lisäksi sopimuksessa oli optio 90 vaunun lisätilauksesta. Näistä 20 kappaletta tilattiin syksyllä 2016 ja valmistettiin vuonna 2018 ja 10 kappaletta tilattiin vuonna 2018 ja valmistettiin vuonna 2019. Perusmallisia Artic-vaunuja oli syksyllä 2019 toimitettu Helsinkiin kaikkiaan 70 kappaletta.

Joulukuussa 2016 yhtiö ilmoitti tehneensä aiesopimuksen Raide-Jokeri-allianssin kanssa yhteensä 29 vaunun toimituksesta. Kahteen suuntaan ajettavat raitiovaunut tulevat pikaraitiotiekäyttöön ja hankittiin osana 90 vaunun optiota. Ensimmäinen vaunu saapui testiliikenteeseen Helsingin rataverkolle huhtikuussa 2021. Liikenne Raide-Jokerilla alkoi lokakuussa 2023.

Syyskuussa 2017 Transtech kertoi toimittavansa 19 uutta ForCity Smart Artic -raitiovaunua Tampereen raitiotielle. Ensimmäinen vaunu saapui testiliikenteeseen Tampereelle alkuvuonna 2020.

Helmikuussa 2021 Helsingin kaupungin liikenneliikelaitos ilmoitti käyttävänsä aiesopimuksen optiota ja sopineensa 23 uuden vaunun tilaamisesta rakenteilla oleville uusille linjoille Kruunuvuorenrannan suuntaan. Helmikuussa 2025 Kaupunkiliikenne Oy tiedotti ensimmäisen vaunun olevan tulossa toimitukseen.

Lokakuussa 2025 Helsinkiin valittiin seuraavaksi toimittajaksi sveitsiläinen Stadler ja julkisuuteen tuli tieto, että Škoda Transtech on riitautunut Pääkaupunkiseudun Kaupunkiliikenne Oy:n kanssa.

### Junavaunut
13. maaliskuuta 2015 VR ilmoitti tilaavansa Transtechiltä 27 InterCity-junavaunua.

## Katso myös
*Otanmäen vaunutehdas
*Trans Tech

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Transtechin kotisivut
* Yle: Junanvaunutilaus työllistää Joptekilla Lieksassa
Olympiodoros nuorempi

**Olympiodoros nuorempi** (; n. 495–570) oli uusplatonilainen filosofi, opettaja ja astrologi. Hän eli Bysantin valtakunnan varhaisina vuosina ja oli aktiivinen enimmäkseen vuoden 529 jälkeen, jolloin Platonin Akatemia ja muut Ateenan pakanalliset filosofikoulut olivat sulkeneet ovensa. Häntä kutsuttiin *nuoremmaksi* erotukseksi suunnilleen samaan aikaan vaikuttaneesta peripateetikosta Olympiodoros vanhemmasta.

Olympiodoros oli viimeinen pakanallinen oppinut, joka piti yllä platonilaista perinnettä Aleksandriassa (katso Aleksandrian koulukunta). Hänen kuoltuaan koulukunta siirtyi kristityille aristoteelikoille ja siirrettiin lopulta Konstantinopoliin. Olympiodoros itse vältti vainot, joista monet hänen aikalaisena (esimerkiksi Hierokles Aleksandrialainen) kärsivät, mahdollisesti koska Aleksandrian koulukunta ei juurikaan osallistunut politiikkaan (kuten keisari Julianus Luopion hankkeeseen palauttaa mithralainen kultti), sekä mahdollisesti siksi, että se oli opillisempi ja vähemmän uskonnollinen kuin Ateenan Akatemia.

Olympiodoroksen säilyneisiin teoksiin kuuluvat Platonin elämäkerta, kommentaariot useisiin Platonin dialogeihin (mm. *In Platonis Alcibiadem commentaria*) ja Aristoteleen teoksiin, sekä johdanto aristoteeliseen filosofiaan. Olympiodoros tarjoaa myös sellaista tietoa varhaisemmasta uusplatonikko Iamblikhoksesta, jota ei tunneta muualta.

Sen lisäksi Olympiodorokselta on säilynyt *Kommentaario* Paulos Aleksandrinoksen astrologian johdantoteoksesta vuodelta 378. Vaikka *Kommentaario* on kahdessa myöhemmässä versiossa laitettu Heliodoroksen nimiin, L. G. Westerink on katsonut, että kyseessä on todellisuudessa Olympiodoroksen Aleksandriassa vuoden 564 touko- ja heinäkuun välisenä aikana pitämien luentojen yleisesitys. *Kommentaario* on aukikirjoitettu informatiivisempi versio Pauloksen niukkasanaisesta tekstistä. Se myös valaisee astrologian teorioiden kehitystä Paulosta seuranneen kahdensadan vuoden aikana.

Uusplatonilaiset filosofit David ja Elias ovat mahdollisesti olleet Olympiodoroksen oppilaita.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*
Herrasmiesliiga (elokuva)

**Herrasmiesliiga** () on vuonna 2003 valmistunut yhdysvaltalainen supersankarielokuva, joka perustuu Alan Mooren ja Kevin O’Neillin tekemiin sarjakuviin. Elokuva sai sarjakuvien faneilta nurjan vastaanoton, koska sen nähtiin yksinkertaistaneen sarjakuvaa liiaksi. *Herrasmiesliigassa* pääosaa näytellyt Sean Connery ilmoitti lopettavansa uransa elokuvan jälkeen.

## Juoni
Elokuvan tapahtumat sijoittuvat vuoteen 1899. Seikkailija Allan Quatermain (*[[Kuningas Salomon kaivokset]]*) haetaan Afrikasta Lontooseen tärkeään kokoukseen, jossa hän saa kuulla Fantomiksi itseään kutsuvan mielipuolen uhkaavan aloittaa maailmansodan. Quatermain saa johdattevakseen eriskummallisen ryhmän, johon kuuluvat kapteeni Nemo, vampyyri Mina Harker , näkymätön mies Rodney Skinner, ”kuolematon” Dorian Gray sekä tohtori Jekyll / Mr. Hyde. Ryhmään liittyy myös Yhdysvaltain salaisen palvelun agentti Tom Sawyer. Tarinan edetessä ”Herrasmiesliigan” kokoon kutsunut ”M” eli James Moriarty osoittautuu Fantomiksi, jonka tavoitteena oli kaapata ryhmän erikoiskyvyt itselleen.

Ryhmän on sisäisistä ristiriidoista huolimatta suoritettava tehtävänsä – pelastaa maailma.

## Roolit

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Elokuvan viralliset kotisivut
Tiekirkko

**Tiekirkko** on toimintamuoto, jossa matkailureittien lähettyville sijoittuvat kirkot pidetään avoimina kesäaikaan arkipäivinä ohikulkijoille. Suositusaukioloaika on 10. kesäkuuta – 20. elokuuta, mutta ajat vaihtelevat kirkoittain.

## Historiaa
Ensimmäinen tiekirkko syntyi Saksassa Münchenin ja Stuttgartin väliselle A8-moottoritielle vuonna 1958, kun tien varressa oleva katolinen kirkko sai naapurikseen tien taukopaikan, jossa ei ollut WC- tai muita palveluja tai edes roskakoreja. Seurakunta kyllästyi roskaaviin ja jätöksiään jättäviin automatkailijoihin, mutta kieltojen sijaan ratkaisi asian toisin: palveluja lisättiin ja samalla toivotettiin kulkijat pistäytymään kirkossa. Idea alkoi levitä, ja moottoriteiden varsille alettiin jopa rakentaa erityisiä tiekirkkoja () matkailijoiden taukopaikoiksi. Ruotsiin ja muihin Pohjoismaihin ajatus alkoi levitä, kun Luulajan piispa, myöhemmin arkkipiispana toiminut Gunnar Wehman teki aloitteen alueen seurakuntien kirkkojen avaamisesta matkailijoille. Kokeilu laajeni Norjan ja Suomen pohjoisiin hiippakuntiin 1990-luvun alussa.

## Tiekirkot Suomessa

Tiekirkkotoiminta alkoi 1990-luvun alussa alun perin Pohjois-Suomesta edeten vähitellen koko Suomeen. Kesällä avoimina olevien Tiekirkkojen määrä on vakiintunut hieman alle kolmeensataan kirkkoon/kesä. Tiekirkkotyötä koordinoi Kirkkopalvelut. Suositusaukioloaika on 10. kesäkuuta – 20. elokuuta, mutta ajat vaihtelevat kirkoittain.

## Tiekirkot Venäjällä
Venäjällä tiekirkkokäytäntö on 2010-luvulla alkanut Murmanskin alueelta. Vuonna 2012 siellä on kaksi tiekirkkoa, joista toinen on piispa Simonin tuomiokirkko Murmanskissa.

 

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Tiekirkot
Johann Kuhnau

**Johann Kuhnau** (6. huhtikuuta 1660 Geising, Böömi – 5. kesäkuuta 1722 Leipzig) oli saksalainen säveltäjä, urkuri ja cembalisti.

Johann Kuhnau aloitti musiikkiuransa kuoropoikana Dresdenissä, opiskeli myöhemmin sekä lakitiedettä että musiikkia ja pääsi vuonna 1684 Thomaskirchen kanttoriksi Leipzigiin. Kuhnau tunsi Johann Sebastian Bachin ainakin vuodesta 1716, ja vuonna 1723 Bachista tuli hänen seuraajansa Thomaskirchen kanttorina.

Kuhnaun tuotantoon kuuluu muun muassa kantaatteja, barokkisarjoja ja sonaatteja cembalolle. Kaikki Kuhnaun maallinen vokaalimusiikki on kadonnut.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* 
*Vapaasti käytettävissä olevia Kuhnaun partituureja Mutopia Project