open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Pandox

**Pandox Ab** on ruotsalainen hotellisijoitusyhtiö. Pandox Ab omistaa 143 hotellia 15 maassa, joissa on yli 31 tuhatta huonetta (helmikuu 2018). Suomessa Pandoxin omistamia hotellikiinteistöjä ovat muun muassa Hilton Helsinki Kalastajatorppa ja Scandic Continental Helsinki. Pandox operoi itse 11:tä hotellia, pääosin Euroopassa. Pandox Ab aloitti toimintansa vuonna 1995. Pandox Ab toimii pääosin Pohjois-Euroopassa, mutta sillä on toimintaa myös muissa maissa. Yhtiön arvo oli tammikuussa 2018 noin 14,1 miljardia Ruotsin kruunua.

## Historia

Pandox aloitti toimintansa Ruotsissa vuonna 1995. Se omisti silloin 18 kiinteistöä ja 3 pientä hotellia. Vuonna 1997 se listattiin Tukholman pörssiin. Vuonna 2000 Pandox laajeni muualle Pohjois-Eurooppaan ostamalla Scandicin. Vuonna 2015 Pandox Ab listattiin toista kertaa yhtiön historiassa Tukholman pörssiin.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Pandoxin omat sivut
Ansajärvi (Pälkäne)

**Ansajärvi**  on Pirkanmaalla Pälkäneellä Kärväntälässä sijaitseva järvi.

## Maantietoa
Järven pinta-ala on 16,3 hehtaaria ja se on 900 metriä pitkä ja 400 metriä leveä. Se on muodostunut Ansavuoren ja sen pohjoispuolella sijaitsevan pienen ylängön taakse. Ansavuori kohoaa 45 metrin korkeuteen järvestä. Tällä metsäjärvellä ei ole kartan mukaan saaria ja sen rantaviivan pituus on 2,5 kilometriä. Rannoille on rakennettu kolme vapaa-ajan asuntoa.

## Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Hauhon alueella (35.77), jonka Ilmoilanselän alueeseen (35.771) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 110,3 metriä mpy. Siihen on johdettu kolme metsäojaa ja sen laskuoja on Ohranoja, joka laskee Särkijärven läpi matkallaan Ilmoilanselkään.

## Historiaa
Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa järvi oli autio, vaikka sen pohjoispuolelta oli raivattu niittyjä. Osa niityistä on nykyään peltomaita.

## Lähteet
Kalajärvi (Pälkäne)

**Kalajärvi**  on Pirkanmaalla Pälkäneen Ruokolassa sijaitseva järvi.

## Maantietoa
Järven pinta-ala on 2,4 hehtaaria ja se on 450 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Se sijaitsee Ruokojärven ja Arajärven välisen tien varressa ojitetulla suolla. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria ja se on autio. Sen rantaviivan pituus on 950 metriä ja sen rannat ovat suomaata. Järvi on matala ja loppukesällä sen vedenpinta on täynnä vesikasvia. Järven eteläpuolella sijaitsee turvetuotteita valmistava yritys.

## Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Hauhon alueella (35.77), jonka Ilmoilanselän alueeseen (35.771) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 115,8 metriä mpy. Siihen on johdettu ojitetun suon johto-ojia. Järven laskuoja laskee Ohralammen kautta Ohranojaan, joka laskee Särkijärven kautta Ilmoilanselkään.

## Historiaa
Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa järven nimi oli silloinkin ”Kalajärvi”.

Vuoden 1956 peruskartassa järveen oli jo johdettu luoteesta tuleva suo-oja. Laskuoja laski Ohralampeen, jota ei vielä ollut kuivatettu. Seuraavassa kartassa suo oli ojitettu tiheästi ja Ohralampi oli kutistunut puoleensa. Oja, joka ennen virtasi lammen läpi, on ojitustöissä kaivettu kiertämään sen.

## Lähteet
Venhoton

**Venhoton** on Pirkanmaalla Kuhmoisten Poikuskulmalla sijaitseva järvi.

## Maantietoa
Järven pinta-ala on 29 hehtaaria ja se on 1,1 kilometriä pitkä ja 700 metriä leveä. Se sijaitsee Hirvivuoren ympäristön pienialaisella ylänköalueella. Sillä on eteläpäässä kaksi rinnakkaista lahtea ja sen pohjoispää kapenee lahtimaisesti. Järven rannat ovat alavaa metsämaata, mutta itäosassa ovat rantojen rinteet jyrkempiä. Järvellä on kartan mukaan yksi saari ja sen rantaviivan pituus on 3,7 kilometriä. Rannat ovat metsämaata, johon on rakennettu noin kymmenen vapaa-ajan asuntoa. Ainoa kiinteä tila on entinen maatila järven länsirannalla. Näille tulee tiet Poikuskulman yhdystieltä 16977 tai Kylämälle johtavalta kylätieltä.

## Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Pääskylänjoen valuma-alueella (35.76), jonka Hahmajärven valuma-alueeseen (35.766) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 126,8 metriä mpy. Siihen on johdettu viisi metsäojaa. Pohjoiseen lahteen tulee laskuoja Hirvijärvestä ja toinen oja Mustalammista. Kaakkoispään lahteen laskee Selkäjärven laskuoja. Venhottoman laskuoja lähtee eteläpään lahdesta ja se ylittää kannaksen Poikusvuoren eteläpuolelta. Oja laskee puolen kilometrin päässä Poikusjärveen, ja tämä vuorostaan Pitkäjärveen.

## Historiaa
Vuosien 1965 ja 1986 peruskartoissa Venhottoman koillispuolella oli peltoja, joista osa jatkui järven rantaan asti. Vuoden 1965 peruskartassa järvellä oli kolme saarta. Vuoden 1986 peruskartassa yksi niistä oli yhdistynyt mantereeseen.

## Lähteet
Särkijärvi (Hämeenlinna, Vitsiälä)

**Särkijärvi**  on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa  sijaitseva järvi.

## Maantietoa
Järven pinta-ala on 0,9 hehtaaria ja se on 200 metriä pitkä ja 50 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 450 metriä.

## Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Hauhon alueella (35.77), jonka Hauhonselän alueeseen (35.772) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 84,8 metriä mpy.

## Lähteet
Saunalammi (Hämeenlinna, Hauho)

**Saunalammi**  on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa  sijaitseva lampi.

## Maantietoa
Lammen pinta-ala on 0,8 hehtaaria ja se on 250 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 500 metriä.

## Vesistösuhteet
Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Hauhon alueella (35.77), jonka Hauhonselän alueeseen (35.772) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 85 metriä mpy.

## Lähteet
Käkistenjärvi

**Käkistenjärvi**  on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa  sijaitseva järvi.

## Maantietoa
Järven pinta-ala on 8,6 hehtaaria ja se on 650 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Järvellä on kartan mukaan yksi saari. Sen rantaviivan pituus on 1,5 kilometriä.

## Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Hauhon alueella (35.77), jonka Iso-Roineen alueeseen (35.773) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 95,8 metriä mpy.

## Lähteet
Vaasan uimahalli

**Vaasan uimahalli** on Vaasan Hietalahden kaupunginosassa sijaitseva uimahalli. Vuonna 1962 valmistuneen rakennuksen ovat suunnitelleet Olli ja Eija Saijonmaa. Vuoden 1983 peruskorjauksen on suunnitellut Kari Kyyhkynen ja 2000-luvun alun laajennuksen Arktes Oy.

## Historiaa
Vaasan uimahalli rakennettiin vanhan sotilasradioaseman paikalle Hietalahteen kaupungin ruutukaava-alueen lounaiskulmaan. Alueelle oli jo rakennettu useita urheilukenttiä ja -laitoksia. Uimahalli rahoitettiin Malmön kaupungilta saaduilla jälleenrakennusrahoilla, joilla Vaasaan rakennettiin myös asuintaloja. Hallin suunnittelivat arkkitehdit Eija ja Olli Saijonmaa, ja se vihittiin käyttöön lokakuussa 1962.

Alun perin hallissa oli viisiratainen 25 metrin allas ja viiden metrin korkuinen hyppytorni. Uimaseura oli toivonut kuusirataista allasta, jotta halli kelpaisi mestaruuskilpailuihin. Uimahyppykilpailuille allas oli sen sijaan riittävän suuri. Uima-allashallin katto kaareutuu altaiden ylle, kun taas muu osa rakennuksesta on lähes tasakattoinen.

Arkkitehti Kari Kyyhkynen suunnitteli uimahallin ensimmäisen peruskorjauksen, joka toteutettiin vuonna 1983. Kahta vuosikymmentä myöhemmin hallia päätettiin laajentaa ja varustaa se uudella 50 metrin uima-altaalla. Vuonna 2003 valmistunut uusi allasosasto rakennettiin alkuperäistä muistuttavana kaarihallina rakennuksen eteläpuolelle, ja sen suunnitteli Arktes Oy.

Suomen Uimaopetus- ja Hengenpelastusliitto valitsi Vaasan hallin vuoden 2014 uimahalliksi.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Vaasan uimahalli kaupungin sivustolla
Mustavirta (Janakkala, Kirinmylly)

**Mustavirta**  on Kanta-Hämeessä Janakkalassa  sijaitseva järvi.

## Maantietoa
Järven pinta-ala on 17,1 hehtaaria ja se on 700 metriä pitkä ja 350 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,7 kilometriä.

## Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Hauhon alueella (35.77), jonka Vuolujoen valuma-alueeseen (35.775) se kuuluu. Sen vedenpinnan korkeus on 120,7 metriä mpy.

## Lähteet
Matkijärvi

**Matkijärvi**  on Pirkanmaalla Pälkäneellä  sijaitseva järvi.

## Maantietoa
Järven pinta-ala on 7,3 hehtaaria ja se on 400 metriä pitkä ja 250 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,1 kilometriä.

## Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Kukkian reitin valuma-alueella (35.78), jonka Kukkian alueeseen (35.781) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 87,2 metriä mpy.

## Lähteet
Pihtilampi (Pälkäne)

**Pihtilampi**  on Pirkanmaalla Pälkäneellä Luopioiste lähellä ja Laipanmaan metsäalueella sijaitseva lampi.

## Maantietoa
Lammen pinta-ala on 14,0 hehtaaria ja se on 1,0 kilometriä pitkä ja 450 metriä leveä. Järvi on kaksiosainen, koska pohjoispään yli 10 metriä leveän salmen itäpuolella on vielä pieni järviallas. Salmen yli on rakennettu siltä. Lammella on kartan mukaan kaksi pientä saarta. Toinen saari sijaitsee keskellä järveä ja toinen sen eteläosassa. Sen rantaviivan pituus on 3,2 kilometriä ja sen rannat ovat puoliksi metsämaata ja soistunutta metsämaata. Järven luoteisrannassa sijaitsee vapaa-ajan asunto, jonne tulee tie Niittylahdesta.

## Vesistösuhteet
Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Kukkian reitin valuma-alueella (35.78), jonka Kukkian alueeseen (35.781) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 140,9 metriä mpy. Siihen laskee yksi suo-oja. Järven laskuoja lähtee sen eteläpäästä ja se virtaa Sadinlammen kautta Vahlajärveen, josta se lopuksi laskee Kukkian Läyliään.

## Historiaa
Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa järven nimi kirjoitettiin ”Sakkijärvi”. Sen laskuoja laski viereiseen järveen, jonka nimi oli tuolloin ”Leipäjärvi”.

## Luontoarvoja
Järven rantaan on rakennettu tauko- ja yöpymispaikka, joka liittyy Laipanmaan retkeilyreitistöön. Se sijaitsee järven eteläpään itärannassa. Tarjotut palvelut ovat laavu, tulentekopaikka, vessa, opastaulu ja autojen paikoitusalue. Järvessä kasvaa isoja mateita ja ahvenia.

## Lähteet
Iso Ruokojärvi (Hämeenlinna)

**Iso Ruokojärvi**  on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa ja Padasjoella sijaitseva järvi. Järvi kuuluu Evon retkeilyalueeseen .

## Maantietoa
Järven pinta-ala on 4,5 hehtaaria ja se on 350 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 950 metriä.

## Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Kukkian reitin valuma-alueella (35.78), jonka Kuohijärven alueeseen (35.782) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 125,5 metriä mpy.

## Lähteet
Etelä-Häme (lehti)

**Etelä-Häme** oli Hyvinkäällä vuosina 1920–1921 ilmestynyt sanomalehti.

*[[Riihimäen Sanomat|Riihimäen Sanomien]]* entisen toimittajan Eemeli Salmisen ja eteläiseen Suomeen pyrkineiden maalaisliittolaisten perustuma *Etelä-Häme* ilmoittautui aluksi tasavaltalaiseksi ja keskustalaiseksi maaseutulehdeksi. Vuoden 1921 alussa siitä tuli maalaisliiton äänenkannattaja. Kerran, kahdesti tai kolmesti viikossa ilmestynyt lehti lopetettiin taloudellisesti kannattamattomana. Sen päätoimittajina ja vastaavina toimittajina työskentelivät Eemeli Salminen (1920), Jalmari Sokala (1920–1921) ja Jaakko Kivi (1921).

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* ''Etelä-Häme'' digitoituna kansalliskirjastossa
Ahvenislampi (Pälkäne)

**Ahvenislampi**  on Pirkanmaalla Pälkäneellä  sijaitseva lampi.

## Maantietoa
Lammen pinta-ala on 5,3 hehtaaria ja se on 500 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,3 kilometriä.

## Vesistösuhteet
Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Kukkian reitin valuma-alueella (35.78), jonka Nerosjärven alueeseen (35.783) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 105 metriä mpy.

## Lähteet
Yläjoki (Hämeenlinna)

**Yläjoki**  on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa  sijaitseva järvi.

## Maantietoa
Järven pinta-ala on 11,2 hehtaaria ja se on 800 metriä pitkä ja 350 metriä leveä. Järvellä on kartan mukaan 6 saarta. Sen rantaviivan pituus on 2,9 kilometriä.

## Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Kukkian reitin valuma-alueella (35.78), jonka Nerosjärven alueeseen (35.783) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 93,3 metriä mpy.

## Lähteet
Haarajärvi (Kangasala)

**Haarajärvi**  on Pirkanmaalla Kangasalla  sijaitseva järvi.

## Maantietoa
Järven pinta-ala on 13,9 hehtaaria ja se on 750 metriä pitkä ja 550 metriä leveä. Järvellä on kartan mukaan yksi saari. Sen rantaviivan pituus on 2,8 kilometriä.

## Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Kukkian reitin valuma-alueella (35.78), jonka Vesijaon valuma-alueeseen (35.784) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 119,8 metriä mpy.

## Lähteet
Kovasjärvi (Kuhmoinen)

**Kovasjärvi** eli **Kovasinjärvi** on Pirkanmaalla Kuhmoisissa ja Orivedellä sijaitseva järvi.

## Maantietoa
Järven pinta-ala on 3,2 hehtaaria ja se on 250 metriä pitkä ja 250 metriä leveä. Järvellä on kartan mukaan yksi pieni saari, joka sijaitsee järven pohjoisosassa. Järven rantaviivan pituus on 850 metriä ja sen rannat ovat metsämaata. Etelärannalla on kaksi vapaa-ajan asuntoa, joille tulee tiet etelästä tai kaakosta. Kuhmoisten ja Oriveden kunnanraja kulkee järven luoteispuolelta siten, että vain pieni osa järvestä kuuluu Orivedelle.

## Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Kukkian reitin valuma-alueella (35.78), jonka Vesijaon valuma-alueeseen (35.784) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 148,5 metriä mpy. Siihen johtaa kolme ojaa. Järvi laskee sen eteläpäästä lähtevää Kovasojaa pitkin Saarijärveen. Laskuojan pituus on 1,9 kilometriä ja pudotus 21,0 metriä.

## Historiaa
Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa järvi oli merkitty nimettömänä. Vuoden 1965 peruskartassa järvi oli autio ja sen nimenä oli Kovasinjärvi. Vuoden 1985 peruskartassa järvi oli nykyisellä nimellään ja sen etelärannalle oli rakennettu yksi talo.

## Lähteet
Nikalanjärvi

**Nikalanjärvi** eli **Nikala** on Pirkanmaalla Kuhmoisissa sijaitseva matala järvi.

## Maantietoa
Järven pinta-ala on 5,9 hehtaaria ja se on 650 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Järven syvin kohta on noin 1,2 metriä syvä ja se sijaitsee järven länsipäässä. Järven länsiosa on alle metrin syvä. Järven rantaviivan pituus on 1,6 kilometriä ja sen rannat ovat pääosin metsämaata. Pohjoisrannalla on lisäksi pelto. Järven ympäristössä on muutama talo, joille tulee tiet Myllykylän ja Leppäkosken kylien väliseltä tieltä, joka kiertää järven itäpuolelta.

## Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Kukkian reitin valuma-alueella (35.78), jonka Vesijaon valuma-alueeseen (35.784) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 119,6 metriä mpy. Siihen laskee kolme ojaa, joista kaksi tulee luoteispuoliselta suolta. Järvi laskee sen länsipäästä lähtevää suo-ojaa pitkin Lummenneen. Laskuojan pituus on 2,4 kilometriä ja pudotus 5,5 metriä.

## Historiaa
Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa järvi oli merkitty nimettömänä.

Vuoden 1965 peruskartassa järven nimenä oli Nikala. Tuolloin järven pohjoispuolinen pelto oli laajempi ja myös etelärannalla oli pelto. Vuoteen 1985 mennessä eteläpuolinen pelto oli metsittynyt siten, ettei se enää jatkunut järven rantaan asti.

## Lähteet
Valkjärvi (Kuhmoinen)

**Valkjärvi** on Pirkanmaalla Kuhmoisissa Sappeen kylän lähellä sijaitseva järvi.

## Maantietoa
Järven pinta-ala on 20 hehtaaria ja se on 850 metriä pitkä ja 450 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria ja sen rantaviivan pituus on 2,2 kilometriä. Rannat ovat pääosin metsämaata. Järvellä on muutama talo ja kahdeksan vapaa-ajan asuntoa. Asutus painottuu järven lounaisosaan. Järven länsipuolelta kulkee Sappeen ja Leppäkosken kylien välinen tie ja lisäksi hieman kauempaa järven eteläpuolelta kulkee seututie 325.

## Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Kukkian reitin valuma-alueella (35.78), jonka Vesijaon valuma-alueeseen (35.784) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 122,0 metriä mpy. Siihen johtaa kaksi ojaa. Laskuoja lähtee järven kaakkoispäästä ja laskee 800 metrin päässä Lummenneen. Laskuojan pudotus on 7,9 metriä.

## Historiaa
Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa järvi oli merkitty nimellä Walkiajärvi.

Vuoden 1965 peruskartassa järven luoteisrannalla oli pelto, mutta vuoteen 1985 mennessä se oli metsittynyt.

## Lähteet
Tannijärvi

**Tannijärvi** on Pirkanmaalla Kuhmoisissa sijaitseva järvi.

## Maantietoa
Järven pinta-ala on 3,5 hehtaaria ja se on 250 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria ja sen rantaviivan pituus on 750 metriä. Rannat ovat pääosin soistunutta metsämaata. Järven koillispuolella on kolme vapaa-ajan asuntoa.

## Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Kukkian reitin valuma-alueella (35.78), jonka Vesijaon valuma-alueeseen (35.784) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 136,4 metriä mpy. Sen pohjoispäähän laskee koillispuolisen Pirttijärven laskuoja. Tannijärven laskuoja on sen lounaispäästä lähtevä Hörhänoja, joka kulkee ensin pienen Hollijärven kautta ja laskee lopulta Kukasjärveen. Tannijärven ja Kukasjärven välinen pudotus on 18,3 metriä.

## Historiaa
Vuoden 1965 peruskartassa Tannijärven ja Hollijärven välinen suo oli ojittamaton, mutta vuoteen 1985 mennessä suo oli ojitettu. Sekä vuoden 1965 että vuoden 1985 peruskartassa järvi oli autio.

## Lähteet
Kotajärvi (Kuhmoinen, Pirttikulma)

**Kotajärvi** on Pirkanmaalla Kuhmoisissa Pirttikulman kylän lähellä sijaitseva järvi.

## Maantietoa
Järven pinta-ala on 5,7 hehtaaria ja se on 600 metriä pitkä ja 250 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,6 kilometriä ja sen rannat ovat metsämaata. Järven kaakkoispuolella on kaksi taloa, joille tulee tie Hahmajärven ja Myllykylän kylien väliseltä tieltä.

## Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Kukkian reitin valuma-alueella (35.78), jonka Vesijaon valuma-alueeseen (35.784) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 142,9 metriä mpy. Siihen laskee neljä ojaa. Laskuoja lähtee järven eteläpäästä, kulkee pienen Kotalammin kautta ja laskee lopulta Pirttijärveen. Kotajärven ja Pirttijärven välinen pudotus on 6,2 metriä.

## Historiaa
Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa järvi oli merkitty nykyisellä nimellään.

Vuoden 1965 peruskartassa järven kaakkoispuolisten talojen yhteydessä oli peltoja, joista osa jatkui järven rantaan asti. Vuoteen 1985 mennessä pellot olivat osin metsittyneet.

## Lähteet
Salmijärvi (Kuhmoinen, Myllykylä)

**Salmijärvi** on Pirkanmaalla Kuhmoisissa sijaitseva järvi.

## Maantietoa
Järven pinta-ala on 4,5 hehtaaria ja se on 550 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Kapea salmi jakaa järven keskeltä länttiseen ja itäiseen järvenosaan. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria ja sen rantaviivan pituus on 1,4 kilometriä. Rannat ovat pääosin metsämaata ja järvellä on kolme vapaa-ajan asuntoa.

## Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Kukkian reitin valuma-alueella (35.78), jonka Vesijaon valuma-alueeseen (35.784) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 127,9 metriä mpy. Sen itäosaan laskee Kolmikourasta tuleva oja. Laskuoja lähtee järven länsipäästä ja laskee 1,5 kilometrin päässä Kukasjärveen. Laskuojan pudotus on 9,8 metriä.

## Historiaa
Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa järvi oli merkitty nimettömänä.

Vuoden 1965 peruskartassa järvi oli autio, mutta sen rannoilla oli peltoja. Vuoteen 1985 mennessä järvelle oli rakennettu kaksi taloa ja peltoa oli enää järven länsiosan pohjoisrannalla.

## Lähteet
Lammakot (Kuhmoinen)

**Lammakot** on Pirkanmaalla Kuhmoisissa sijaitseva lampi.

## Maantietoa
Lammen pinta-ala on 1,9 hehtaaria ja se on 250 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Sen länsipuolella sijaitsee toinen pienempi lampi. Lammella ei ole kartan mukaan saaria ja se on autio. Sen rantaviivan pituus on 600 metriä ja rannat ovat pääosin soistunutta metsämaata.

## Vesistösuhteet
Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Kukkian reitin valuma-alueella (35.78), jonka Vesijaon valuma-alueeseen (35.784) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 141,4 metriä mpy. Siihen johtaa kolme ojaa. Laskuoja lähtee lammen lounaispäästä ja laskee 1,9 kilometrin päässä Lummenneen Vuohilahteen. Laskuojan pudotus on 27,3 metriä.

## Lähteet
Vähä Mäyriänjärvi

**Vähä Mäyriänjärvi** on Pirkanmaalla Kuhmoisissa sijaitseva järvi.

## Maantietoa
Järven pinta-ala on 1,7 hehtaaria ja se on 200 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 550 metriä ja sen rannat ovat metsämaata. Länsirannalla on yksi vapaa-ajan asunto, jolle tulee tie etelästä seututieltä 325.

## Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Kukkian reitin valuma-alueella (35.78), jonka Vesijaon valuma-alueeseen (35.784) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 148,9 metriä mpy. Pohjoispuolinen Iso Mäyriänjärvi laskee siihen ojaa pitkin. Vähän Mäyriänjärven laskuoja lähtee sen eteläpäästä ja laskee 1,7 kilometrin päässä Lummenneen Vuohilahteen. Laskuojan pudotus on 34,8 metriä.

## Historiaa
Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa järvi oli merkitty nimettömänä. Vuosien 1965 ja 1985 peruskartoissa se oli autio.

## Lähteet
Mutasjärvi

**Mutasjärvi**  on Pirkanmaalla Pälkäneellä  sijaitseva järvi.

## Maantietoa
Järven pinta-ala on 11,7 hehtaaria ja se on 500 metriä pitkä ja 450 metriä leveä. Järvellä on kartan mukaan kaksi saarta. Sen rantaviivan pituus on 1,9 kilometriä.

## Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Kukkian reitin valuma-alueella (35.78), jonka Ämmätsänjärven–Myllyojan valuma-alueeseen (35.785) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 100,5 metriä mpy.

## Lähteet
Löytänä (Pälkäne)

**Löytänä**  on Pirkanmaalla Pälkäneellä  sijaitseva lampi.

## Maantietoa
Lammen pinta-ala on 5,0 hehtaaria ja se on 350 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 900 metriä.

## Vesistösuhteet
Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Kukkian reitin valuma-alueella (35.78), jonka Ämmätsänjärven–Myllyojan valuma-alueeseen (35.785) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 102,4 metriä mpy.

## Lähteet
Särkijärvi (Padasjoki, Auttoinen)

**Särkijärvi**  on Päijät-Hämeessä Padasjoella  sijaitseva järvi.

## Maantietoa
Järven pinta-ala on 9,8 hehtaaria ja se on 500 metriä pitkä ja 300 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,3 kilometriä.

## Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Kukkian reitin valuma-alueella (35.78), jonka Heinäjoen valuma-alueeseen (35.786) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 117,8 metriä mpy.

## Lähteet
Iso Pintalammi

**Iso Pintalammi** **Pintalammi** on Päijät-Hämeessä Padasjoella  sijaitseva lampi.

## Maantietoa
Lammen pinta-ala on 25 hehtaaria ja se on 1,0 kilometriä pitkä ja 600 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 4,1 kilometriä.

## Vesistösuhteet
Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Kukkian reitin valuma-alueella (35.78), jonka Heinäjoen valuma-alueeseen (35.786) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 134,2 metriä mpy.

## Lähteet
Vähä Vehkajärvi (Hämeenlinna)

**Vähä Vehkajärvi**  on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa sijaitseva järvi. Järven pohjoisrannat kuuluvat Evon retkeilyalueen opetusmetsäalueeseen .

## Maantietoa
Järven pinta-ala on 6,0 hehtaaria ja se on 350 metriä pitkä ja 250 metriä leveä. Järvellä on kartan mukaan kolme saarta. Sen rantaviivan pituus on 1,3 kilometriä.

## Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Kukkian reitin valuma-alueella (35.78), jonka Ekojärven valuma-alueeseen (35.787) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 128,4 metriä mpy.

## Lähteet
Viitajärvi (Hämeenlinna)

**Viitajärvi**  on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa  sijaitseva järvi.

## Maantietoa
Järven pinta-ala on 1,7 hehtaaria ja se on 200 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Se sijaitsee loivassa painanteessa, jossa järvi on kaikilta rannoiltaan soistunut. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria ja se on autio. Sen rantaviivan pituus on 550 metriä. Järven kaakkoisrannan lähelle tulee samasta metsäautotieltä kaksi tienhaaraa. Lyhyt osuus järven pohjoisrannasta kuuluu Evon retkeilyalueeseen.

## Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Kukkian reitin valuma-alueella (35.78), jonka Ekojärven valuma-alueeseen (35.787) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 143,4 metriä mpy. Järven aikaisempi laskuoja ei enää ole käytössä, vaan kartassa järven pohjoispuolelle on kaivettu metsäoja, joka vie suolta vedet Niemisojaan toista reittiä.

## Historiaa
Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa on järvi piirretty karttaan autiona järvenä, jossa ei ole myöskään raivattu niittymaata talviheinän tuottamiseksi . Vuoden 1965 peruskartassa on järvi täysin luonnontilassa siinä mielessä, ettei sen ympärillä ole ojitettuja metsiä eikä järveen ole johdettu ojia. Ensimmäiset metsäautotiet ylettyvät vasta seudun suurille järville, mutta seuraavassa vuoden 1984 kartassa metsäseudun tieverkko on jo valmiina. Silloin tulee jo järven etelärantaan tie. Myöhemmin on rantasuolle kaivettu kuivatusoja.

## Lähteet
Selkjärvi

**Selkjärvi**  tai myös **Selkäjärvi**  on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa sijaitseva järvi. Järven itäranta kuuluu Evon retkeilyalueeseen .

## Maantietoa
Järven pinta-ala on 23 hehtaaria ja se on 1,1 kilometriä pitkä ja 400 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 2,9 kilometriä.

## Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Kukkian reitin valuma-alueella (35.78), jonka Ekojärven valuma-alueeseen (35.787) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 160,6 metriä mpy.

## Lähteet
Saarijärvi (Hämeenlinna)

**Saarijärvi**  on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa sijaitseva lampi. Järvi kuuluu Evon retkeilyalueeseen ja pieneen luonnonsuojelualueeseen .

## Maantietoa
Lammen pinta-ala on 1,7 hehtaaria ja se on 250 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Lammella on kartan mukaan yksi saari. Sen rantaviivan pituus on 800 metriä.

## Vesistösuhteet
Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Kukkian reitin valuma-alueella (35.78), jonka Ekojärven valuma-alueeseen (35.787) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 160,3 metriä mpy.

## Lähteet
Evajärvi

**Evajärvi**  on Päijät-Hämeessä Padasjoella ja Hämeenlinnassa sijaitseva järvi. Järvi kuuluu Evon retkeilyalueen Sudenpesäkankaan luonnonsuojelualueeseen .

## Maantietoa
Järven pinta-ala on 11,9 hehtaaria ja se on 650 metriä pitkä ja 500 metriä leveä. Järvellä on kartan mukaan yksi saari. Sen rantaviivan pituus on 2,7 kilometriä.

## Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Kukkian reitin valuma-alueella (35.78), jonka Ekojärven valuma-alueeseen (35.787) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 145,9 metriä mpy.

## Lähteet
Alinen-Kyynärö

**Alinen-Kyynärö** eli **Alinen Kyynärö** on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa sijaitseva järvi.

## Maantietoa
Järven pinta-ala on 40 hehtaaria ja se on 1,5 kilometriä pitkä ja 550 metriä leveä. Järvellä on kartan mukaan kaksi saarta. Sen rantaviivan pituus on 4,9 kilometriä.

## Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Kukkian reitin valuma-alueella (35.78), jonka Pitkälänojan valuma-alueeseen (35.788) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 105 metriä mpy.

## Lähteet
Leppälammi (Hämeenlinna)

**Leppälammi**  on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa  sijaitseva lampi.

## Maantietoa
Lammen pinta-ala on 0,9 hehtaaria ja se on 150 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 400 metriä.

## Vesistösuhteet
Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Kukkian reitin valuma-alueella (35.78), jonka Pitkälänojan valuma-alueeseen (35.788) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 109,7 metriä mpy.

## Lähteet
Takanen (Hämeenlinna)

**Takanen**  on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa  sijaitseva järvi.

## Maantietoa
Järven pinta-ala on 35 hehtaaria ja se on 1,1 kilometriä pitkä ja 600 metriä leveä. Järvellä on kartan mukaan yksi saari. Sen rantaviivan pituus on 3,4 kilometriä.

## Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Ormajoen valuma-alueella (35.79), jonka Leheejärven alueeseen (35.791) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 84,7 metriä mpy.

## Lähteet
Haagin sopimus (täsmennyssivu)

**Haagin sopimus** saattaa merkitä seuraavia Haagissa, Alankomaissa solmittuja sopimuksia:

* Haagin sopimus (1625)—Englanti ja Alankomaat sopivat Tanskan kuningas Kristian IV:n tukemisesta taloudellisesti
* Haagin sopimus (1641)—Alankomaiden tasavalta ja Portugalin kuningaskunta tekivät rauhan ja allekirjoittivat hyökkäys- ja puolustusliittosopimuksen
* Haagin sopimus (1659)—Alankomaiden tasavalta, Englanti ja Ranska sopivat yhteisestä kannasta koskien Tanskan ja Ruotsin välistä konfliktia Pohjan sodassa
* Haagin sopimus (1661)—Alankomaat tunnustavat Portugalin suvereeniuden Recifeen Brasiliassa
* Haagin sopimus (1697)—tunnettu paremmin nimellä Rijswijkin rauha
* Haagin sopimus (1698)—yritti ratkaista kuka perisi Espanjan valtaistuimen (tunnetaan myös nimellä ensimmäinen jakosopimus)
* Haagin sopimus (1701)—Englanti, Itävalta, Alankomaat ja Pyhä saksalais-roomalainen keisarikunta solmivat liittouman pitääkseen Ranskan kurissa
* Haagin sopimus (1709)—tunnetaan myös nimellä ensimmäinen estesopimus
* Haagin sopimus (1710)—Pyhä Rooman keisari, Englanti ja Alankomaat sopivat Ruotsin Saksassa sijaitsevien provinssien puolueettomuudesta suuressa Pohjan sodassa
* Haagin sopimus (1720)—päätti nelinkertaisen liittouman sodan
* Haagin sopimus (1795)—Batavian tasavalta luovutti alueitaan Ranskalle
* Haagin sopimus (1895)—loi brittiläisen Uuden-Guinean rajat
* Haagin sopimus (1949)—Indonesia itsenäistyi Alankomaista
Alinen Tuuloslammi

**Alinen Tuuloslammi** **Ali-Tuuloslammi** on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa Sairialan kylän lähellä sijaitseva lampi.

## Maantietoa
Lammen pinta-ala on 3,7 hehtaaria ja se on 300 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,3 kilometriä.

## Vesistösuhteet
Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Ormajoen valuma-alueella (35.79), jonka Leheejärven alueeseen (35.791) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 85 metriä mpy.

## Lähteet
Kaurastenjärvi (Hämeenlinna, Parikkala)

**Kaurastenjärvi**  on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa  sijaitseva järvi.

## Maantietoa
Järven pinta-ala on 5,5 hehtaaria ja se on 400 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 950 metriä.

## Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Ormajoen valuma-alueella (35.79), jonka Ormajärven valuma-alueeseen (35.792) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 101 metriä mpy.

## Lähteet
Kokkolan Uutiset

**Kokkolan Uutiset** oli Kokkolassa vuosina 1915–1917 ilmestynyt sanomalehti.

*Kokkolan Uutiset* ilmoittautui puolueettomaksi, mutta oli taustaltaan nuorsuomalainen. Sen päätoimittajana työskenteli Matti Klemola. Aluksi kahdesti ja vuonna 1917 kolmesti viikossa ilmestynyt lehti osoittautui kannattamattomaksi, ja sen levikki oli vuonna 1916 vain 300 kappaletta. *Kokkolan Uutiset* lakkasi, kun maalaisliittolaiset ostivat sen kirjapainon ja perustivat omaksi lehdekseen *[[Keskipohjanmaa]]n*.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* ''Kokkolan Uutiset'' digitoituna kansalliskirjastossa
Vähä Hankajärvi

**Vähä Hankajärvi**  on Päijät-Hämeessä Padasjoella sijaitseva järvi.
## Maantietoa
Järven pinta-ala on 13 hehtaaria. Se on 1,1 kilometriä pitkä ja 200 metriä leveä. Siinä ei ole kartan mukaan saaria. Järven rantaviivan pituus on 2,4 kilometriä.

## Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Kukkian reitin valuma-alueeseen (35.78), jonka Heinäjoen valuma-alueeseen (35.786) järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 119,2 metriä mpy.

## Lähteet
Kaskinen (lehti)

**Kaskinen** oli Kaskisissa vuosina 1914–1916 ilmestynyt sanomalehti.

*Kaskinen* perustettiin ruotsalaisenemmistöisen pikkukaupungin ja sen lähiseudun suomalaisten äänenkannattajaksi. Sen julkaisijana ja vastaavana toimittajana toimi Torniosta muuttanut kirjanpainaja G. A. Ryynänen. Ryynäsen tehtyä konkurssin julkaisijaksi perustettiin osakeyhtiö, jonka tarkoituksena oli muuttaa kertaviikkoinen lehti kolmipäiväiseksi *Etelä-Pohjanmaan Sanomiksi*. Taustalla oli ilmeisesti Suupohjan vanhasuomalaisten pyrkimys saada vastapaino Kristiinankaupungissa ilmestyneelle nuorsuomalaiselle *[[Suupohjan Kaiku|Suupohjan Kaiulle]]*. Ensimmäisen maailmansodan aiheuttaman paperipulan takia hanke ei toteutunut.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* ''Kaskinen'' digitoituna kansalliskirjastossa
Matti Möttönen (amiraali)

**Matti Iisakki Möttönen** (s. 29. tammikuuta 1959 Oulu) on suomalainen Rajavartiolaitoksen palveluksesta vuoden alussa 2015 eläkkeelle jäänyt kontra-amiraali. 

Möttönen tuli ylioppilaaksi 1977, valmistui Merisotakoulusta 1981 ja suoritti yleisesikuntaupseerin tutkinnon Maanpuolustuskorkeakoulussa 1993. Hän toimi Pohjanlahden merivartioston vartiolaivan päällikkönä 1982–1988, merivartioalueen päällikkönä 1989–1991 ja komentajana 2001–2004. Suomenlahden merivartioston  toimistopäällikkö Möttönen oli 1993–1995, apulaiskomentaja 1999–2001 ja komentaja 2007–2008. Möttönen toimi Rajavartiolaitoksen esikunnassa esiupseerina 1995–1998, apulaisosastopäällikkönä 2004 ja osastopäällikkönä 2005–2006. Rajavartiolaitoksen apulaispäällikkö ja sisäasiainministeriön rajavartio-osaston päällikkö hän oli vuodesta 2008.

Möttönen ylennettiin vänrikiksi 1978, luutnantiksi 1981, yliluutnantiksi 1984, kapteeniluutnantiksi 1987, komentajakapteeniksi 1991, komentajaksi 1994, kommodoriksi 2001, lippueamiraaliksi 2008 ja kontra-amiraaliksi 2009.

## Lähteet
Lahden Sanomat (1927–1931)

**Lahden Sanomat** oli Lahdessa vuosina 1927–1931 ilmestynyt sanomalehti.

*Lahden Sanomat* oli aikanaan harvinainen puolueista riippumaton sanomalehti. Paikallis- ja maakuntauutisoinnin lisäksi se pyrki keskittymään taloudellisiin kysymyksiin. Kolmesti viikossa ilmestyneen lehden päätoimittajana työskenteli Jalmari Niemi. Se luopui kilpailusta paikkakunnan kahden muun lehden, *[[Etelä-Suomen Sanomat|Etelä-Suomen Sanomien]]* ja *[[Lahti (lehti)|Lahden]]* kanssa vuoden 1931 lopussa.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* ''Lahden Sanomat'' digitoituna kansalliskirjastossa
Etelä-Hämeen Sanomat

**Etelä-Hämeen Sanomat** oli Riihimäellä vuosina 1927–1929 ilmestynyt sanomalehti.

*Etelä-Hämeen Sanomat* perustettiin kokoomuslaisen *[[Riihimäen Sanomat|Riihimäen Sanomien]]* sitoutumattomaksi ja liberaaliksi kilpailijaksi. Se oli luonteeltaan paikallinen uutislehti, joka julkaisi myös kotimaan- ja ulkomaanuutisia. Kolmesti viikossa ilmestynyt lehti lakkasi oman kirjapainon puutteeseen. Sen päätoimittajina työskentelivät Martti Talvia (1927), O. U. Järvinen (1928), Kullervo Pellinen (1928) ja Toivo Mikael Vuolle (1928–1929).

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* ''Etelä-Hämeen Sanomat'' digitoituna kansalliskirjastossa
Olavi Toivola

**Olavi Toivola** (s. 19. kesäkuuta 1940 Tyrvää) on suomalainen eläkkeellä oleva yritysjohtaja ja kirjailija. Hän toimi Georgia-Pacific Nordic Oy – Nokian Paperi Oy:n toimitusjohtajana vuosina 1989–2001. Hän on toiminut myös useiden yritysten hallituksissa ja mm. Metsäteollisuus ry:n hallituksessa. Koulutukseltaan Toivola on ylioppilas Kokemäen yhteiskoulusta 1960 ja ekonomi HKKK:sta 1965.

Toivola on mukana yrityskummitoiminnassa. Hän on Pirkkalaiskirjailijat ry:n jäsen ja Suomen Kirjailijaliiton jäsen. 

## Kirjallinen tuotanto
### Tietokirjat
Eläkkeelle jäätyään Toivola kirjoitti *Puusta pehmopaperiin, Nokian Paperin historia 1865-2005* (Jyväskylä, 2005) sekä kokemuksiinsa perustuvan johtajuusoppaan, *Johtajan ilo ja tuska - kokemus opettaa* (Talentum, 2010)*.*

### Historialliset romaanit
Vuonna 2015 Toivola julkaisi historiallisen romaanin *Jahtivoudin kaksi elämää* (Warelia, 2015). Teos kuvaa 1600–1700-lukujen elämää ja ajan ihmisten sielunmaisemaa. Päähenkilö, 101-vuotiaaksi elänyt jahtivouti Martti Rekonpoika Hastig (1682–1784) on Toivolan esi-isä. Teos on saanut Olga ja Vilho Linnamo -säätiön tunnustuksen.

Vuonna 2018 julkaistiin Toivolan romaani *Abraham Braxin kunnia* (Warelia, 2018). Myös tämän teoksen päähenkilö, Abraham ”Aapo” Brax (1775-1859), on Toivolan esi-isä. Brax oli Suomen sodan sotilas ja myöhempi pappilan torppari. Teos on ”elämänmittainen kehitystarina” (Risto Ojanen), jonka ”historiankuvat ovat tyyliltään samantapaisia kuin Veijo Meren - - tietoteoksissa” (Jari Olavi Hiltunen). Romaanin pohjalta dramatisoitua monologinäytelmää esitettiin Sastamalassa kesällä 2019.

### Rikosromaanit, Akseli Salo -sarja
Lokakuussa 2020 ilmestyi Toivolan kolmas romaani *Sattuman tuomio* (Warelia, 2020). Teos sijoittuu vuoden 1932 Suomeen. Arvioinneissa on korostunut ajankuvan ja historiallisten yksityiskohtien tarkkuus. Myös sanasto ja ilmaisutavat ovat romaanissa aikakaudelle ominaisia. Romaanin kieli "on jäyhän vanhahtavaa". 

Samassa Akseli Salo -sarjassa on julkaistu kirjat *Viinitarhurin murha* (Warelia, lokakuu 2021) ja *Laukaus salolla* (Warelia, syyskuu 2022) sekä *Musta kuningas* (Warelia toukokuu 2024). *Sattuman tuomio* on vuonna 2022 julkaistu myös äänikirjana BookBeat-alustalla.

## Yksityiselämä
Toivola on naimisissa Raili Marjatta Toivolan (o.s. Nyqvist) kanssa ja heillä on kolme tytärtä.

## Teokset
* 
* 
* 
* K.J. Nummi (Kalle Johannes Nummi): *Muistelmia Nokia Osakeyhtiön toimintapiiristä kolmen miespolven ajalta*. Toimituskunta Eeva-Liisa ja Veijo Hynninen, Urpo Nummi, Keijo Rantanen ja Olavi Toivola. Nokia-Seura ry, 2017. .
* 
* 
* 
* *Laukaus salolla : rikosromaani.* Sastamala: Warelia, 2022. .
* *Musta kuningas : rikosromaani*. Sastamala: Warelia, 2024. .

## Tunnustuksia
* Suomen Leijonan 1. luokan ritarimerkki 1997
* Nokia-mitali 1997
* Vuoden Teollisuusjohtaja 2001 (Tampereen Kauppakamari)
* Vuoden Yrityskummi 2015 (Pirkanmaan Yrityskummit ry)
*Pirkkalaiskirjailijat ry:n jäsen
*Suomen Kirjailijaliiton jäsen

## Lähteet
Dmitri Sokolov

**Dmitri Sokolov** voi tarkoittaa seuraavia henkilöitä:

*Dmitri Sokolov, neuvostoliittolainen ampumahiihtäjä
*Dmitri Sokolov, venäläinen vuonna 1988 syntynyt jalkapalloilija
*Dmitri Sokolov, venäläinen vuonna 1997 syntynyt jalkapalloilija
*Dmitri Sokolov, venäläinen jääkiekkoilija
*Dmitri Sokolov, venäläinen koripalloilija
*Dmitri Sokolov, venäläinen mineralogi ja geologi
*Dmitri Sokolov, venäläinen pyöräilijä
*Dmitri Sokolov, eli ”sh1ro”, venäläinen elektronisen urheilun ammattilainen
Steroids (Crouching Tiger Hidden Gabber Megamix)

**Steroids (Crouching Tiger Hidden Gabber Megamix)** tai **Steroids** on yhdysvaltalaisen kokeellista hiphoppia tuottavan yhtyeen, Death Gripsin julkaisema single, joka julkaistiin 22. toukokuuta 2017 yhtyeen oman levy-yhtiön Third Worldsin kautta.

Yhtye julkaisi 22. toukokuuta 2017 tiedotteen kappaleesta ja he kertoivat työskentelevänsä uuden studioalbumin parissa. Kappale on jaettu osiin, mutta niille ei ole annettu vielä virallisia nimiä. 

## Henkilöstö

* Stefan Burnett: laulu
* Zach Hill: rummut, tuotanto
* Andy Morin: nauhoittaminen, tuotanto

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* ''Steroids (Crouching Tiger Hidden Gabber Megamix)'' Soundcloudissa
Jaakko Kaukanen

**Jaakko Sakari Kaukanen** (s. 21. elokuuta 1955 Kajaani) on suomalainen kenraaliluutnantti evp. ja entinen Rajavartiolaitoksen päällikkö. 

Kaukanen valmistui ylioppilaaksi 1974, Kadettikoulusta 1978 ja Sotakorkeakoulusta 1987. Hän toimi Kaakkois-Suomen rajavartioston nuorempana upseerina 1978–1984 ja komentajana 2000–2004. Lapin rajavartioston komppanianpäällikkönä Kaukanen oli 1984–1985, toimistoupseeri 1987–1989 ja apulaiskomentaja 1995–2000. Kainuun rajavartiostossa hän työskenteli toimistopäällikkönä 1989–1991, Rajavartiolaitoksen esikunnassa esikuntaupseerina ja apulaisosastopäällikkönä 1991–1995 ja Rajavartiolaitoksen apulaispäällikkönä 2004–2008. Rajavartiolaitoksen päällikkö Kaukanen oli vuodesta 2008 vuoteen 2018, jolloin hän jäi eläkkeelle. Hänen seuraajansa oli kenraaliluutnantti Ilkka Laitinen. 

Kaukanen ylennettiin luutnantiksi 1978, yliluutnantiksi 1980, kapteeniksi 1984, majuriksi 1989, everstiluutnantiksi 1992, everstiksi 1997, prikaatikenraaliksi 2004, kenraalimajuriksi 2004 ja kenraaliluutnantiksi 2008. Hän eläköityi Rajavartiolaitoksen johtajan tehtävästä 31. elokuuta 2018.

## Lähteet
Dmitri Sokolov (jääkiekkoilija)

**Dmitri Sokolov** (; s. 14. huhtikuuta 1998 Omsk, Venäjä) on venäläinen jääkiekkoilija, joka edustaa NHL-seura Minnesota Wildia. Hän pelasi aiemmin OHL:n Sudbury Wolvesin joukkueessa ja toimi sen varakapteenina. Sokolov on pelipaikaltaan oikea laitahyökkääjä, mutta hän osaa pelata myös keskellä. *The Sports Forecaster* -sivuston mukaan Sokolov on monipuolinen maalintekijätyyppinen pelaaja, joka luistelee vahvasti, omaa hyvät kädet ja laukoo terävästi ranteella. Hänellä on kuitenkin kehitettävää liikkeessä ja Sokolovin tulisi merkitä vastustajansa paremmin.

## Ura
### Seuraura
Sokolov on Avangard Omskin kasvatti. Kauden 2014–2015 hän vietti pääosin kotimaansa A-nuorten MHL-liigan Omskije Jastrebyssä. OHL-joukkue Sudbury Wolves varasi Sokolovin koko  kolmantena pelaajana kesällä 2015. Hän siirtyi joukkueeseen kaudeksi 2015–2016. Sokolov oli Wolvesin paras pistemies ja maalintekijä tehoilla 30+22=52. Hän voitti koko OHL:n tulokkaiden maalipörssin.

Minnesota Wild varasi Sokolovin seitsemännellä kierroksella 196. pelaajana . Kaudella 2016–2017 hän oli Sudbury Wolvesin OHL-joukkueen paras pistemies ja maalintekijä tehoilla 48+24=72, kuten myös pudotuspeleissä tehoilla 6+3=9. Sokolov sijoittui koko liigan runkosarjan maalipörssissä toiseksi edellään vain Erie Ottersin Alex DeBrincat. OHL-kautensa päätteeksi, huhtikuussa 2017 hän siirtyi amatööritry-out -sopimuksella AHL-joukkue Iowa Wildin vahvuuteen. Sokolov teki siellä kahdessa runkosarjaottelussa yhden maalin.

Kaudeksi 2017–2018 Sokolov palasi Wolvesin vahvuuteen. Hän nousi joukkueen varakapteeniksi.

### Maajoukkueura
Sokolov pelasi alle 20-vuotiaiden MM-kilpailuissa vuonna 2018 sekä alle 18-vuotiaiden MM-kilpailuissa vuonna 2015. Hän pelasi myös World U-17 Hockey Challengessa syksyllä 2014, jolloin Sokolov voitti kultaa. Hän voitti Venäjän sisäisen maalipörssin ja jakoi sisäisen pistepörssin voiton Vitali Abramovin kanssa tehoilla 6+3=9. Sokolov valittiin turnauksen tähdistökentälliseen. Hän edusti Venäjän alle 17-vuotiaiden maajoukkuetta myös Euroopan nuorten olympiafestivaaleilla vuonna 2015, jolloin Sokolov voitti kultaa.

## Tilastot

## Lähteet
*
*

### Viitteet
Valkeajärvi (Hämeenlinna, Tuulos)

**Valkeajärvi**  on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa  sijaitseva järvi.

## Maantietoa
Järven pinta-ala on 8,2 hehtaaria ja se on 500 metriä pitkä ja 250 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,2 kilometriä.

## Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Ormajoen valuma-alueella (35.79), jonka Leheejärven alueeseen (35.791) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 140,8 metriä mpy.

## Lähteet
Tikkurilan uimahalli

**Tikkurilan uimahalli** (tunnetaan myös nimellä **Trio Uintikeskus**) on Vantaan Viertolan kaupunginosassa, Tikkurilan urheilupuistossa sijaitseva uimahalli, joka on valmistunut vuonna 1968. Se oli Suomen ensimmäinen uimahalli, jossa on täysmittainen 50 metrin allas.

Kuusirataisen 50 metrin altaan lisäksi uimahallissa on 5&nbsp;&times;&nbsp;8 metrin opetusallas sekä uimahyppyallas, jonka hyppytasot ovat 1, 3, 5, 7,5 ja 10 metriä sekä ponnahduslaudat 1 ja 3 metriä. Altaissa on klooridesinfiointi, painehiekkasuodatus ja uv-valolaitepuhdistus. Isossa altaassa on allasnosturi. Miesten pesutiloissa saunoja on kolme ja naisten puolella kaksi, minkä lisäksi liikuntaesteisille omat puku-, pesu- ja saunatilat. Rakennuksessa on myös kuntosali.

Uimahalli on suojeltu asemakaavalla. Se on samalla Viertolan ainoa suojeltu rakennus. 

## Historiaa

Helsingin maalaiskunnan Tikkurilaan kaavailtiin 1950-luvun alusta saakka uimalaitosta, aluksi maauimalaa. 1960-luvulle tultaessa päädyttiin uimahallin rakentamiseen, ja marraskuussa 1964 kunnanvaltuusto hyväksyi sen piirustukset. Kunnanarkkitehteina toimineiden Karl Haglundin ja Pauli Sulosen suunnittelema rakennus on allashallin osalta pallon kalotin muotoinen, teräsbetonirakenteinen kaarihalli. Sen lounaisseinä on kokonaan lasia.

Uimahallin maksimikapasiteetiksi määriteltiin alun perin 2&nbsp;700 henkeä vuorokaudessa. 50 metrin pituinen ja tilavuudeltaan 2&nbsp;000 kuutiometrin allas tehtiin kuusirataiseksi ja varustettiin 10 metrin hyppytornilla. Halliin rakennettiin myös 600 kuutiometrin lastenallas sekä 630 hengen katsomo uintikilpailuja varten. Hallin rakentaminen maksoi 4,8 miljoonaa  markkaa.

Hallin vihkiäisten yhteydessä syyskuussa 1968 pidettiin kansainväliset uintikilpailut. Seuraavana vuonna 1969 Tikkurilan uimahallista tuli 381&nbsp;000 kävijällään Suomen vilkkain uimahalli, toisena Helsingin Pirkkolan liikuntapuiston uimahalli 290&nbsp;000 kävijällä. 

Vuosina 1994–1995 Tikkurilan uimahalli peruskorjattiin täysin. Piilossa olleiden vaurioiden takia remontin kustannukset nousivat arvioidusta seitsemästä miljoonasta markasta kahteentoista, ja myös aikataulu venyi. Keväällä 2018 halli suljettiin jälleen peruskorjauksen takia. Remontissa uusittiin muun muassa pukuhuoneet, suihkut ja saunat. Remontoitu halli avautui 2. tammikuuta 2019.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Valerian and the City of a Thousand Planets

**Valerian and the City of a Thousand Planets** () on vuonna 2017 ensi-iltansa saanut tieteiselokuva, jonka on käsikirjoittanut ja ohjannut Luc Besson. Se perustuu Pierre Christinin ja Jean-Claude Mézièresin luomaan ranskalaiseen tieteissarjakuvaan *[[Valerian ja Laureline]]*.

Elokuva on kaikkien aikojen kallein eurooppalainen elokuva, sen budjetti oli 197 miljoonaa euroa.

## Roolit

Lähde: 

## Katso myös
*Tuhannen planeetan valtakunta

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* 
*