open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Rambutaani

**Rambutaani** (*Nephelium lappaceum*) on saippuamarjakasveihin kuuluva puulaji, joka kasvaa luonnonvaraisena Malesiassa.

## Puu ja hedelmä
Rambutaani on ainavihanta noin 10 metrin korkuinen puu, jolla on parilehdykkäiset, noin 15–45 senttimetrin pituiset kiiltävät lehdet. Lehtien lehdyköitä on useimmiten 2 tai 3 paria. Lehdykät ovat soikeita tai vastapuikeita ja noin 6–18 cm pitkiä. Kukinnot ovat suunnilleen yhtä pitkiä kuin lehdet, ja kukat ovat teriöttömiä.

Hedelmät ovat punaisia tai ruskeita. Hedelmän pinta on piikkinen ja sisus läpikuultavan valkea, toisinaan hieman vaaleanpunaiseen vivahtava. Tuoreen hedelmän piikit ovat joustavia ja tuntuvat kumimaisilta. Hedelmäliha on läpikuultavaa ja maistuu mehukkaalta, makealta ja hiukan happamalta. Hedelmässä on sisällä iso siemen, jota ei syödä.  nimi juontuu sen karvaisuudesta; malaijinkielinen sana *rambut* tarkoittaa hiuksia.

## Viljely
Rambutaania viljellään mm. Afrikassa, Kambodžassa, Karibian saaristossa, Keski-Amerikassa, Intiassa, Indonesiassa, Malesiassa, Filippiineillä ja Sri Lankassa. Suurin tuottajamaa on Thaimaa. Rambutaanin viljely on yleistymässä Australiassa, ja vuonna 1997 rambutaani oli Havaijin kolmen tuotetuimman trooppisen hedelmän joukossa.

Rambutaani on sopeutunut trooppiseen ilmastoon ja on herkkä alle 10 °C:n lämpötiloille. Puut viihtyvät parhaiten syvämultaisessa mäkimaastossa. Aasiassa on reilusti yli 200 rambutaanilajiketta, joista suurin osa on jalostettu kasvamaan lyhyiksi, vain noin 3–5 metriä korkeiksi; tämä helpottaa sadonkorjuuta. Puut tuottavat hedelmiä kahdesti vuodessa, kerran loppusyksyllä ja kerran alkukesällä. Yksi puu voi tuottaa 5&nbsp;000–6&nbsp;000 hedelmää tai enemmänkin. Nuorten hedelmätarhojen tuotanto on keskimäärin noin 1,2 tonnia hehtaarilta, mutta vanhemmat voivat tuottaa jopa 20 tonnia hehtaarilta.

Suurin osa kaupallisista lajikkeista on yksikotisia, jotka tuottavat sekä emi- että hedekukkia; lajikkeet, jotka tuottavat vain emikukkia tarvitsevat myös hedepuita. Yksikotisten lajikkeiden kukista suurin osa on hedelmiksi kehittyviä emikukkia, kun taas huomattavasti pienempi osa on hedekukkia, jotka pölyttävät emikukat. 

## Käyttö
Rambutaanit myydään yleensä tuoreina, hillottuina tai tölkkeihin säilöttyinä. Hedelmälihan voi joko syödä sellaisenaan tai käyttää erilaisiin ruokiin. Niitä käytetään yleensä jälkiruuissa, kuten hedelmäsalaateissa.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* UniProt: Taxonomy - ''Nephelium lappaceum'' 
* Food Component Database (FooDB): Rambutan (''Nephelium lappaceum'')
Boris Asafjev

**Boris Vladimirovitš Asafjev** (; 29. heinäkuuta (J: 17. heinäkuuta) 1884 Pietari – 27. tammikuuta 1949 Moskova) oli venäläinen säveltäjä ja musiikkitieteilijä. Hän käytti kirjailijanimeä **Igor Glebov**.

Asafjev opiskeli Pietarin konservatoriossa muun muassa Anatoli Ljadovin (sävellys) ja  Nikolai Rimski-Korsakovin (soitinnus) oppilaana. Hän sävelsi kymmenen oopperaa, kaksikymmentäkahdeksan balettia, neljä sinfoniaa, kaksi kantaattia sekä lauluja ja kitarateoksia. Hänen tunnettu balettiteoksensa *Pariisin liekit* (1932) perustuu Ranskan vallankumoukseen; Aleksandr Puškinin aiheeseen perustuvaa balettia *Bahtšisarain suihkulähde* (1934) on esitetty paljon myös Suomessa.

Asafjev työskenteli professorina Leningradin konservatoriossa vuodesta 1925 ja Moskovan konservatoriossa vuodesta 1943; vuodesta 1945 alkaen hän johti Neuvostoliiton tiedeakatemian taidehistorian laitoksen musiikkiosastoa.

Teoksessaan *Muzykalnaja forma kak protsess* Asafjev esitti niin kutsutun intonaatioteorian. Tietokirjailijana hän kirjoitti muun muassa Mihail Glinkasta, Aleksandr Skrjabinista, Igor Stravinskista sekä muista venäläisistä ja läntisistä säveltäjistä. Hän tuki oman aikansa neuvostosäveltäjiä, kuten Sergei Prokofjevia ja Dmitri Šostakovitšia.

## Lähteet

## Kirjallisuutta
*
Bachem Ba 349

**Bachem Ba 349 Natter** (tarhakäärme) oli Saksan ilmavoimien toisen maailmansodan lopun rakettimoottorinen torjuntahävittäjä, jonka suunnitteli Erich Bachem.

Rakettihävittäjä nousi maasta radio-ohjattuna pystysuoraan raskaiden pommikoneiden lentokorkeuteen. Siellä sen oli tarkoitus ampua koneen nokkaan asennetuilla raketeilla pommikoneita alas. Sen jälkeen koneen ohjaamo ohjaajineen ja lentokoneen moottori palaisivat maahan laskuvarjoilla. Lentokone ei ehtinyt palveluskäyttöön ja sillä tehtiin vain yksi miehitetty lento, joka johti koelentäjän niskan murtumiseen ja kuolemaan.

Natter oli pistemäisen suojauksen () ensimmäinen toteutus, paljon myöhemmin Lockheed Starfighter ja MiG-21 suunniteltiin tällaiseen rooliin, mutta molempia käytettiin eri tavoin kuin oli suunniteltu. Hyökkäävien pommikoneiden tuhoamisessa se on ollut myös Yhdysvaltain ohjuspuolustusaloitteen (vaikka kyse siinä on ohjusten tuhoamisesta ohjuksilla) eräitä esikuvia.

## Tekniset tiedot

## Lähteet
Suomi yleisurheilun Euroopan-mestaruuskilpailuissa 2006

Suomi osallistui yleisurheilun EM-kilpailuihin 19. kerran. Suomen Urheiluliitto valitsi Göteborgin kisoihin 2006 55 urheilijaa. Näistä kolme loukkaantui jo ennen kisoja eikä päässyt mukaan. Suomen joukkueen tavoite oli kolme mitalia ja kuusi pistesijaa. Mitaleita tulikin kolme mutta pistesijoja vain kaksi. Suomi oli mitalitaulukon yhdeksäs.

## Finalistit ja 12. parhaan joukkoon sijoittuneet

## Miehet

## Naiset

## Lähteet
* Tulosten lähde: www.sportresult.com 

### Viitteet
Shayne Culpepper

**Shayne Culpepper** (o.s. **Wille**, s. 3. joulukuuta 1973 Atlanta) on yhdysvaltalainen kestävyys- ja keskimatkojen juoksija.

Culpepper harrasti maastojuoksua high school -aikoinaan, mutta aloitettuaan opintonsa Vermontin yliopistossa hän alkoi harjoitella tosissaan. Myöhemmin hän vaihtoi Coloradon yliopistoon, josta valmistui 1997. 1999 hän osallistui ensimmäisiin arvokilpailuihinsa Belfastin maastojuoksun MM-kisoissa, joissa hän sijoittui lyhyellä matkalla seitsemänneksikymmenenneksikahdeksanneksi. Seuraavana vuonna hän sijoittui Yhdysvaltojen olympiakarsinnoissa 1 500 metrin juoksussa neljänneksi, mutta Regina Jacobsin sairastumisen myötä selvisi Sydneyn olympialaisiin. Olympiakisoissa hän karsiutui alkuerissä.

Vuonna 2002 Culpepper synnytti pojan. Seuraavana vuonna hän voitti Yhdysvaltojen maastojuoksumestaruuden sekä maansa sisäratojen mestaruuskilpailuista hopeaa 3 000 metrin juoksusta ja pronssia 1&nbsp;500 metriltä. Vuonna 2004 hän voitti pronssia Budapestin sisäratojen MM-kisoissa 3&nbsp;000 metrillä. Samana vuonna hän voitti Yhdysvaltojen olympiakarsinnat 5 000 metrin juoksussa, mutta karsiutui Ateenan olympialaisten alkuerissä. Hän voitti 2004 myös maansa sisäratojen mestaruuden 3&nbsp;000 metrillä. Maastojuoksun MM-kisoissa 2005 hän oli lyhyellä matkalla kahdeskymmenesyhdes ja oli samalla voittamassa pronssia joukkuekilpailusta.

Culpepper on naimisissa kestävyysjuoksija Alan Culpepperin kanssa.

## Ennätykset
* 800 metrin juoksu: 2.02,18 (2001)
* 1 500 metrin juoksu: 4.05,98 (2007)
* Mailin juoksu: 4.33,62 (1998)
* 3 000 metrin juoksu: 8.54,84 (2005)
* 5 000 metrin juoksu: 15.01,36 (2004)
* 10 000 metrin juoksu: 32.24,70 (2003)

## Lähteet
* 
* Culpepperin profiili usolympicteam.comissa
Artisokka

**Artisokka** voi viitata seuraaviin:

* artisokat (*Cynara*), kasvisuku
** isoartisokka eli artisokka (*Cynara cardunculus*), artisokkien sukuun kuuluva laji
** latva-artisokka (*Cynara scolymus*), artisokkien sukuun kuuluva ravintokasvi
* maa-artisokka (*Helianthus tuberosus*), amerikkalaisperäinen ravintokasvi (ei kuulu artisokkien sukuun, joskin kyllä samaan asterikasvien heimoon)
* Artisokka Film Festival, elokuvajuhla, siirtyi uudelle nimelle Season Film Festival
Vereinigte Flugtechnische Werke

**Vereinigten Flugtechnischen Werke** (VFW) oli bremeniläinen ilmailu- ja avaruusteollisuusyritys, joka pohjautui Focke-Wulf -yhtiöön. Se syntyi joulukuussa 1963, kun *Weserflug*-yhtiö (Weser Flugzeugbau) ja Focke-Wulf yhdistyivät. Yhdistyminen oli jatkoa sille, että Focke-Wulf, Weserflug, ERNO ja Hamburger Flugzeugbau yhdistivät rakettitekniikan osaamisensa alliansiksi. Vuonna 1964 Heinkel liittyi siihen.

Toukokuussa 1969 Fokker yhdistyi VFW:hen ja syntyi VFW-Fokker, joka purettiin vuonna 1980. Vuonna 1981 Messerschmitt-Bölkow-Blohm (MBB) osti VFW:n. MBB päätyi vuonna 1989 osaksi DASAa. Välillisesti VFW jatkaa osana EADSia. ERNO/VRF-osastosta tuli vuonna 2003 EADS Space Transportation, tätä ennen se oli EADS Astriumin sisällä.

Yhtiö kehitti 1960-luvun lopulla VFW-614-matkustajalentokoneen. Sitä tilasi muun muassa Luftwaffe. DLR käyttää edelleen näitä koneita tutkimuskäytössä. 

Yhtiö osallistui seuraavien lentokoneiden tuotantoon: Nord Noratlas, C-160 Transall, Tornado ja Airbus A300.

## Tuotteet
*SG-1262 Schwebegestell
*VFW VAK 191B
*VFW-Fokker 614
*VFW-Fokker H3
*Transall C-160

## Lähteet
* 

### Viitteet

## Aiheesta muualla
* Flugrevue nr 12/1977 artikkeli VFW:n ongelmista
Bhangra

**Bhangra** () tarkoittaa sekä Punjabin alueella syntynyttä maanviljelijöiden leikkimielistä sadonkorjuutanssia että siitä edelleen kehitettyä populaarimusiikin tyyliä, jonka punjabisiirtolaiset kehittivät Englannissa 1970-luvulla.

Nykyään bhangra on huippusuosittua maailmanmusiikkia, jossa monenlaiset instrumentit ja vaikutteet eri musiikkityyleistä, kuten diskosta, reggaesta ja housesta, fuusioituvat värikkääksi keitokseksi.

## Tunnettuja bhangra-muusikkoja
__NOTOC__

### Artisteja
* Abrar-ul-Haq
* Amar Singh Chamkila
* Amrinder Gill
* Ashok Masti
* A.S. Kang 
* B21
* Babbu Mann
* Balkar Sidhu
* Baba Sehgal
* Amar Singh Chamkila
* Daler Mehndi
* Diljit Dosanjh
* Dr. Zeus
* Durga Rangila
* Gippy Garewal
* Gurdas Maan
* Gursewak Maan
* Hans Raj Hans
* Harbhajan Mann
* Harjit Harman
* Inderjeet Nikku
* Jasbir Jassi
* Jaspinder Narula
* Jazzy B
* Juggy D
* Kamal Heer
* Kuldip Manak

* Kulwinder Dhillon
* Lehmber Hussainpuri
* Malkit Singh
* Manmohan Waris
* Mehsopuria
* Preet Brar
* Panjabi MC
* Ravinder Grewal
* RDB (Rhythm Dhol Bass)
* Sardool Sikander
* Sukhshinder Shinda
* Surjit Bindrakhia
* Surinder Shinda

### Yhtyeitä
* Kissmet

### Tuottajia
* Aman Hayer
* Baljit Singh
* Bally Sagoo
* BBC Soundcrew
* DJ Stormz
* Dr. Zeus
* Panjabi MC
* Rishi Rich
* Sukhshinder Shinda
* Jeet Bhogal

## Katso myös
* Bhangragga
* Bhangraton
* Suomibhangra

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Focke-Wulf

**Focke-Wulf-Flugzeugbau AG** (vuodesta 1936 yhtiömuoto GmbH) oli vuosina 1923&ndash;1963 toiminut saksalainen lentokonetehdas.

## Historia

Yhtiön perustivat 24. lokakuuta 1923 Henrich Focke, Georg Wulf ja Werner Naumann nimellä *Bremer Flugzeugbau AG*. Yhtiössä olivat osallisina bremeniläiset liikemiehet Otto Bernhard, Otto Schurig ja Ludwig Roselius. 1. tammikuuta 1924 yhtiön nimeksi tuli *Focke-Wulf-Flugzeugbau AG*. Henrich Focke toimi tehtaan pääsuunnittelijana, Georg Wulf pääkoelentäjänä ja Werner Naumann kaupallisena johtajana. Ensimmäinen tilaus oli Focke-Wulf A 16, joka oli pieni liikennelentokone. Georg Wulf sai surmansa sen koelennoilla 29. syyskuuta 1927. Vuonna 1931 yhtiö osti Albatros Flugzeugwerken. Vuonna 1933 Focke vetäytyi yhtiön johdosta ja Kurt Tankista tuli tekninen johtaja. Focke-Wulf rakensi vuosina 1932-1938 lisenssillä espanjalaista *Cierva C30* -autogiroa. Henrich Focke oli alkanut suunnitella helikopteria jo vuonna 1932 ja maailman ensimmäinen helikopteri, Focke-Wulf Fw 61, lensi ensilentonsa vuonna 1936.

Yhtiö kuului Saksan tärkeimpiin ilma-aseeseen liittyviin tehtaisiin. Kurt Tankin merkittävin työ oli Focke-Wulf Fw 190. Sodanaikainen kysyntä vaati toisen tehtaan rakentamista Marienburgiin, Länsi-Preussiin.

## Uusi alku 1951 ja sulautuminen 1963
Sodan jälkeen yhtiön toiminta oli rauhanentojen mukaisesti päätetty. NATOn luomisen jälkeen, jo vuonna 1951, yhtiö alkoi valmistaa purjelentokoneita ja 1955 moottorikoneita. Italialaisen Piaggio P.149-sotilaskoulukoneen valmistus oli ensimmäisiä isoja sotilaallisia valmistuseriä.

Vuonna 1963 Focke-Wulf yhdistyi Weser Flugzeugbau -yhtiön kanssa ja niistä muodostui Vereinigte Flugtechnische Werken. Se on sittemmin sulautunut muihin yhtiöihin ja on nykyään osa EADSia.

## Yhtiön suunnittelemat lentokoneet

*Focke-Wulf Fw 44 *Stieglitz*  
*Focke-Wulf Fw 56 *Stösser*  
*Focke-Wulf Fw 57
*Focke-Wulf Fw 58 *Weihe* 
*Focke-Wulf Fw 61, helikopteri
*Focke-Wulf Fw 62
*Focke-Wulf Ta 152
*Focke-Wulf Ta 154 *Moskito*
*Focke-Wulf Fw 159
*Focke-Wulf Ta 183
*Focke-Wulf Fw 186, autogiro 
*Focke-Wulf Fw 187 *Falke* 
*Focke-Wulf Fw 189 *Uhu*
*Focke-Wulf Fw 190 
*Focke-Wulf Fw 191
*Focke-Wulf Fw 200 Condor 

### Kesken jääneitä suunnitelmia
* Focke-Wulf Fw 259 *Frontjäger*  
* Focke-Wulf Ta 283
* Focke-Wulf Fw 300  
* Focke-Wulf Fw 400
* Focke-Wulf Fw P.0310.025-1006
* Focke-Wulf Fw Triebflugel
* Focke-Wulf VTOL Project
* Focke-Wulf Fw 1000x1000x1000 
* Focke-Wulf Fw 'Super Lorin'

## Lähteet

## Aiheesta muualla

*Focke-Wulf aircraft data
Kauhua kryptasta

**Kauhua kryptasta** () oli yhdysvaltalainen kauhusarja, jota tuotettiin vuosina 1989–1996 yhteensä 93 jaksoa. Sarja pohjautui EC Comicsin samannimiseen sarjakuvaan, ja sen tuottivat The Geffen Film Company yhteistyössä Warner Bros Televisionin kanssa. Suomessa sarjaa ovat esittäneet Yle TV2 ja Sub.

Kauhua kryptasta oli yksi harvoista sarjoista, jotka välttyivät sensuurilta. Sarjaa esittänyt kanava HBO antoi sen esittää kouriintuntuvaa materiaalia, esimerkiksi kiroilua ja alastomuutta, mitä useimmissa televisiosarjoissa ei ollut näytetty siihen saakka. Sarjan kuvaukset alkoivat ensin Kaliforniassa, mutta ne siirtyivät myöhemmin Englantiin.

Jokaisen jakson alussa ohjelman isäntä *The Crypt Keeper* (äänenä John Kassir) esitteli nähtävän jakson tahallisesti kornein sanaleikein. Monissa jaksoissa esiintyi tunnettuja näyttelijöitä, kuten Brad Pitt, Demi Moore ja muutamat näyttelijät, esimerkiksi Michael J. Fox ja Tom Hanks, myös ohjasivat joitakin jaksoja.

Jakso ”You, Murderer” on erityisen tunnettu fanien keskuudessa, sillä se oli yksi ensimmäisistä ohjelmista, joissa tietokonetehosteita apuna käyttäen lisättiin henkilöitä jaksoon. Näin sekä Alfred Hitchcock että Humphrey Bogart molemmat esiintyvät kuolemansa jälkeen jaksossa. Samassa jaksossa Ingrid Bergmanin tytär Isabella Rossellini imitoi äitiänsä ensimmäisen kerran.

## Lähteet
Maksim Šatskih

**Maksim Šatskih** (s. 30. elokuuta 1978 Taškent, Uzbekistan) on uzbekistanilainen jalkapalloilija, joka pelaa Kiovan Dynamossa hyökkääjänä. Šatskih siirtyi Dynamon paitaan Venäläisestä Baltika Kaliningradista vuonna 1999 paikkaamaan Andri Ševtšenkon jättämää aukkoa joukkueen hyökkäyksessä.

Šatskih on voittanut Ukrainan liigan maalikuninkuuden kahdesti, kaudella 1999–2000 20 maalilla ja kaudella 2002–2003 22 maalilla, jolla jakaa Ukrainan liigan yhden kauden maaliennätyksen joukkuetoverinsa Serhi Rebrovin kanssa, joka teki 22 maalia kaudella 1997–1998.

Šatskih on Uzbekistanin jalkapallomaajoukkueen avauskokoonpanon pelaaja ja oli kolmen parhaan aasialaisen jalkapalloilijan joukossa vuonna 2005.

## Aiheesta muualla
Elisabeth Turhapuro

**Elisabeth Unelma Turhapuro** (o.s. **Tuura**) on fiktiivinen henkilö Uuno Turhapuro -elokuvissa. Hän on vuoristoneuvos Tuuran tytär ja Uunon vaimo. Elisabeth ja Uuno riitelevät usein Uunon saamattomuudesta työasioissa. Hän yrittää kovasti saada Uunoa töihin ja oli nuorempana jopa valmis tarttumaan haulikkoon saadakseen Uunon hakemaan töitä. Usein hän aliarvioi Uunoa ja tulee Uunon huijaamaksi. Uuno taas sanoo Elisabethiä muun muassa rupsahtaneeksi.

Elisabethiä näytteli Marjatta Raita. Spede keksi Marjatta Raidan Elisabethiksi, sillä Raita tunnettiin viilipyttymäisestä aggressiivisuudestaan. Marjatta Raidan esittämä Elisabeth oli ainoa Turhapuro-hahmo, joka on esiintynyt kaikissa, niin virallisissa kuin epävirallisissakin Turhapuro-elokuvissa.

## Hahmon filmografia
* *[[Uuno Turhapuro (elokuva)|Uuno Turhapuro]]* (1973)
* *[[Professori Uuno D. G. Turhapuro]]* (1975)
* *[[Lottovoittaja UKK Turhapuro]]* (1976)
* *[[Häpy Endkö? Eli kuinka Uuno Turhapuro sai niin kauniin ja rikkaan vaimon]]* (1977)
* *[[Rautakauppias Uuno Turhapuro – presidentin vävy]]* (1978)
* *[[Uuno Turhapuron aviokriisi]]* (1981)
* *[[Uuno Turhapuro menettää muistinsa]]* (1982)
* *[[Uuno Turhapuron muisti palailee pätkittäin]]* (1983)
* *[[Uuno Turhapuro armeijan leivissä]]* (1984)
* *[[Uuno Epsanjassa]]* (1985)
* *[[Uuno Turhapuro muuttaa maalle]]* (1986)
* *[[Uuno Turhapuro – kaksoisagentti]]* (1987)
* *[[Tupla-Uuno]]* (1988)
* *[[Uunon huikeat poikamiesvuodet maaseudulla]]* (1990)
* *[[Uuno Turhapuro herra Helsingin herra]]* (1991)
* *[[Uuno Turhapuro – Suomen tasavallan herra presidentti]]* (1992)
* *[[Uuno Turhapuron poika]]* (1993)
* *[[Uuno Turhapuron veli]]* (1994)
* *[[Johtaja Uuno Turhapuro – pisnismies]]* (1998)
* *[[Uuno Turhapuro – This Is My Life]]* (2004)

**Televisiosarjat:**
* *[[Uuno Turhapuro armeijan leivissä]]* (1986) (Elokuva 7-osaisena laajennettuna televisiosarjana)
* *[[Uuno Turhapuro (televisiosarja)|Uuno Turhapuro]]* (1996)
* *[[Johtaja Uuno Turhapuro – pisnismies]]* (1999) (Elokuva 5-osaisena laajennettuna televisiosarjana)
* *[[Uuno Turhapuro – This Is My Life]]* (2006) (Elokuva 5-osaisena laajennettuna televisiosarjana)
Mannerjäätikkö

**Mannerjäätikkö** on jäätikkö, jonka pinta-ala on vähintään 50&nbsp;000 neliökilometriä. Maailmassa on nykyisin kaksi mannerjäätikköä: Etelämantereen mannerjäätikkö  (5,4 miljoonaa neliökilometriä ja 30 miljoonaa kuutiokilometriä) ja Grönlannin mannerjäätikkö (1,7 miljoonaa neliökilometriä). Viimeisen jääkauden aikana pohjoisen pallonpuoliskon mannerjäätiköt peittivät suuren osan Pohjois-Amerikasta ja Pohjois-Euroopasta.

Mannerjäätikkö muodostuu, kun jollekin alueelle talvella satanut lumi ei sula kokonaan pois kesällä. Lunta kasaantuu tuhansien vuosien aikana ja tiivistyy jääksi uuden lumen paineessa. Valtavat jäämassat litistävät maankuorta jonkin verran alapuoleltaan.

Mannerjäätikön jää virtaa koko ajan hitaasti alamäkeen. Rannikon lähellä valuva jää muodostaa jäävirtoja, jäätiköitä ja jäähyllyjä. Mannerjäätikkö lakkaa kasvamasta siinä vaiheessa, kun uuden lumen määrä on sama kuin mereen valuneen jään määrä.

Maapallon kahdessa mannerjäätikössä on yhteensä yli 99 prosenttia maapallon kaikesta jäästä. Etelämantereen mannerjäätikköön sitoutunut vesi vastaa 60 metrin eroa merenpinnan korkeudessa ja Grönlannin mannerjäätikköön sitoutunut vesi kuuden metrin eroa. Mannerjäätiköt vaikuttavat myös maapallon säihin ja ilmastoon.

Ilmaston lämpenemisen johdosta Grönlannin mannerjäätiköstä sulaa kesäisin suurempi osa kuin aiemmin. Toisaalta jäätikön korkeimmilla kohdilla sataa nyt aiempaa enemmän, mikä kumoaa osittain sulamisen vaikutuksen. Itä-Etelämantereen mannerjäätikkö ei ole alkanut sulaa, mutta Länsi-Etelämantereen jäätikkö on pienentynyt.

## Katso myös
* Fennoskandian mannerjäätikkö (noin 115&nbsp;000–11&nbsp;000&nbsp;vuotta sitten)
* Laurentian mannerjäätikkö (noin 95&nbsp;000&ndash;20&nbsp;000&nbsp;vuotta sitten)
* Kordillieerien jääkilpi

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* United Nations Environment Programme: Global Outlook for Ice and Snow 
* http://www.nasa.gov/vision/earth/environment/ice_sheets.html
Kulttuurityöntekijäin Liitto

**Kulttuurityöntekijäin Liitto** (KTL) oli suomalainen kulttuurialan marxilais-leniniläinen yhdistys. KTL oli keskeinen osa Suomen Kommunistisen Puolueen vähemmistön johdolla 1970- ja 1980-luvuilla toiminutta taistolaista liikettä. Liitto lopetti toimintansa 1990-luvun alussa. 1970-luvun lopussa liittoon kuului noin 700 jäsentä.

SKP:n taistolaisten selvästä johtoasemasta huolimatta liittoon kuului myös muita kuin kommunisteja. Liiton lehden toimituskunnan puheenjohtajana toimi muun muassa Eino S. Repo. Liitolla oli jäsenyhdistyksiä suurimmilla paikkakunnilla.

KTL julkaisi Kulttuurivihkot-lehteä vuosina 1973–1992.

## Rahoitus
KTL sai valtiolta tukea muun muassa lehden julkaisemiseen sekä taideleirien ja kansainvälisen toiminnan järjestämiseen. KTL:n osastoissa tehdyllä talkootyöllä oli keskeinen rooli Kulttuurivihkojen taloudessa. Osastot järjestivät muun muassa tuki-iltamia, joissa liittoon kuuluneet näyttelijät ja laulajat edistivät lehtimyyntiä esityksillään. Liiton taloudellinen tila heikkeni 1980-luvun lopussa Kulttuurivihkoista ja jäsenkadosta aiheutuneiden tappioiden vuoksi. Lehti irrotettiin liiton alaisuudesta vuonna 1992.

Neuvostoliitto tuki liittoa poliittisesti ja taloudellisesti. Rahoitus välitettiin esimerkiksi Neuvostoliiton omistamien yritysten Kulttuurivihkoista ostamilla mainoksilla. Toiminnanjohtaja Airi Leppänen kertoi vuonna 1992 SKP:n varapuheenjohtaja Taisto Sinisalo tuoneen kerran 1970-luvulla tukun seteleitä KTL:n toimistoon kertoen rahan olevan peräisin suoraan Moskovasta.

### Sihteerit
* Matti Rossi 197x

## Lähteet
Kuivapuku

**Kuivapuku** eristää lämpöä ja sitä käyttävät sukeltajat, pienveneilijät ja muut mahdollisesti kylmälle vedelle altistuvat. Kuivapukua tarvitaan useimmiten veden lämpötilan ollessa alle 15&nbsp;°C. Kuivapuku suojaa koko kehoa, mutta ei välttämättä päätä ja käsiä. Kylmissä olosuhteissa tai pitkissä sukelluksissa kuivapuvun täyttökaasuna voidaan käyttää argonia, jonka lämmönjohtokyky on huomattavasti ilmaa pienempi ja siten lämpöhäviö on hitaampaa.

Kuivapuvun lämpöeristeenä käytetään aluspukua ja lämmöneristävyys säilyy, koska pukuun lisätään kaasua mentäessä syvemmälle. Puvussa on tätä tarkoitusta varten täyttö- ja poistoventtiilit. Kuivapuvussa on kiinteät saappaat ja kiinteä tai irrallinen huppu. Puvussa on mansetit hihoissa ja kaulassa. Joissakin malleissa kaulamenasetti on korvattu kiinteällä hupulla. Tällöin mansetti on ainoastaan kasvoaukossa. Tällaisessa puvussa myös huppu on kuiva. Kuivapuvun kanssa voi käyttää joko kuivia tai vettäläpäiseviä käsineitä. Yleensä nämä ovat viisi- tai kolmisormisia.

Kuivapukuja on kolmea eri tyyppiä: kumisia, neopreenisia ja trilaminaattipukuja. Näistä kumipuku on vanhin tyyppi ja menettänyt suosiotaan kahdelle muulle. Neopreenipuku on valmistettu kokoonpuristetusta materiaalista, joten se ei puristu kokoon samalla tavalla kuin kaksi muuta kuivapukutyyppiä. Puvut ovat joustavia, joten ne voidaan leikata paremmin muotoon kuin trilaminaattipuvut. Trilaminaattipuku on tehty useammasta ristikkäisestä kerroksesta. Näillä kerroksilla on erilaisia ominaisuuksia. 

Yleensä Suomessa sukelluksen peruskurssi käydään märkäpuvussa, jonka vuoksi kuivapuvun käyttämiseen on suositeltavaa käydä erillinen kurssi. Sukellusalan yritykset ja sukellusseurat järjestävät lyhyitä kuivapuvun käyttökursseja.

Kuivapuvun vaihtoehto on märkäpuku.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Encyclopedia Galactica

**Encyclopedia Galactica** on alun perin Isaac Asimovin Säätiö-sarjan romaaneissa keskeisessä osassa esiintyvä tietosanakirja. 

## Säätiö

Asimovin Säätiö-romaanissa Hari Seldonin perustama Galaktisen tietosanakirjan kokoajajoukko kerätään Terminus-planeetalle. Osoittautuu, että tietosanakirjan kokoaminen ihmiskunnan tietouden kokoamiseksi on vain sivutarkoitus ihmiskunnan pelastamiseksi, ja paino siirtyy tiedon käyttämiselle.

## Muussa käytössä
### Fiktiossa
* Robert A. Heinleinin teoksessa *To Sail Beyond the Sunset* (1987) viitataan ensyklopediaan
* Arthur C. Clarken ja Gentry Leen teoksessa *[[Rama II (romaani)|Rama II]]* (1989) viitataan ensyklopediaan

Tietosanakirja mainitaan myös Linnunradan käsikirja liftareille -kirjasarjassa. Siinä Linnunradan käsikirja on syrjäyttänyt Encyclopedia Galactican pääasiallisena tietoteoksena.

### Ei-fiktiossa
Carl Saganin teoksessa *Cosmos* (1980) sekä samannimisessä televisiosarjassa.

Ensyklopedian on joskus arvioitu vaikuttaneen Wikipedian kehitykseen.

## Katso myös
*Encyclopædia Britannica

## Lähteet
Markos Geneti

**Markos Geneti** (s. 7. kesäkuuta 1984) on etiopialainen kestävyys- ja keskimatkojen juoksija.

Geneti voitti 2001 alle 18-vuotiaiden maailmanmestaruuden 3&nbsp;000 metrin juoksussa ajalla 7.55,82. Seuraavana vuonna hän voitti hopeaa nuorten maailmanmestaruuskilpailuissa Kingstonissa 5&nbsp;000 metrin juoksussa ajalla 13.28,83. Vuonna 2004 hän voitti Budapestin sisäratojen MM-kisoissa MM-pronssia 3&nbsp;000 metrillä. Saman vuoden  hän oli kuudes ajalla 7.42,24.

Vuonna 2005 Geneti osallistui Helsingin MM-kisoissa 1&nbsp;500 metrin juoksuun, jossa hän karsiutui välierissä.  hän sijoittui 3&nbsp;000 metrillä yhdeksänneksi ajalla 7.41,76.

Geneti juoksi ensimmäisen maratoninsa vuonna 2011 voittaessaan Los Angelesin maratonin ajalla 2.06.35. Vuonna 2012 hän sijoittui Dubain maratonilla kolmanneksi ajalla 2.04.54.

## Henkilökohtaiset ennätykset
;Ulkoradat
* 1&nbsp;500 metrin juoksu: 3.33,83 (2005)
* 3&nbsp;000 metrin juoksu: 7.38,11 (2005)
* Kahden mailin juoksu: 8.19,61 (2006)
* 5&nbsp;000 metrin juoksu: 13.00,25 (2005)
* Puolimaraton: 1.01.38 (2014)
* Maraton: 2.04.54 (2012)

;Sisäradat
* 3&nbsp;000 metrin juoksu: 7.32,69 (2007)
* Kahden mailin juoksu: 8.08,39 (2004)
* 5&nbsp;000 metrin juoksu: 13.18,64 (2010)

## Lähteet
* 

### Viitteet
Lapinjärven rautatieasema

**Lapinjärven rautatieasema** (, ) on rautatieliikennepaikka Lahti–Loviisa-rataosalla Lapinjärven kunnassa.

Alun perin Lapinjärven rautatieasema perustettiin yhtenä liikennepaikkana kapearaiteiselle Loviisan–Vesijärven rautatielle, joka avattiin yleiselle liikenteelle vuonna 1904. Paikalle rakennettiin samanlainen asemarakennus kuin Orimattilan rautatieasemalle. Rautatie siirtyi Valtionrautateiden omistukseen 1950-luvun lopussa, ja se muutettiin leveäraiteiseksi.

Henkilöliikenne rataosalla lakkautettiin 31. toukokuuta 1970. Asemarakennus purettiin 1980-luvulla.

Nykyisin Lapinjärven asemalla on ainoastaan tavaraliikennettä. Ratapiha muodostuu pääraiteen lisäksi yhdestä läpiajettavasta raiteesta. Kolmas raide purettiin syksyllä 2020.

## Lähteet
3568 ASCII

**3568 ASCII** on asteroidivyöhykkeessä sijaitseva pieni asteroidi. Sen löysi M. Laugier 17. lokakuuta 1936. Se sai nimensä (kauan löytämisensä jälkeen) ASCII-järjestelmän mukaan. Ennen tätä se tunnettiin tunnuksella **1936 UB**.

Kohde kiertää Auringon ympäri  (noin ) kiertoradalla, jossa se on lähimmillään  ja etäisimmillään  astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidin läpimitta on noin .

## Lähteet
*JPL Small-Body Database Browser: 3568 ASCII (1936 UB) 

### Viitteet

## Aiheesta muualla
* 3568 ASCII Nasan sivuilla
Maariankämmekkä

**Maariankämmekkä** eli **täpläkämmekkä** (*Dactylorhiza maculata*) on kämmekkälaji, jota tavataan koko Euroopassa kaakkoisosaa lukuun ottamatta ja Siperiassa. Se on myös selvästi yleisin Suomen kämmekkälajeista. Maariankämmekän suku liuskakämmekät on saanut nimensä haaraisesta juurimukulasta, joka muistuttaa rukoukseen liitettyjä käsiä – tästä on levinnyt koko kämmekkäkasvien heimon suomenkielinen nimi. "Maaria" viittaa Neitsyt Mariaan.

## Ulkonäkö ja koko
Maariankämmekän liuskamaisissa lehdissä on viininpunaisia pilkkuja. Se kukkii kesä-heinäkuussa. Kukat ovat purppuranpunaiset. Kukkavarsi on 10–30 senttimetriä pitkä.

## Elinympäristö
Maariankämmekkä kasvaa usein kosteahkoilla paikoilla, kuten korvissa, soiden laidoilla, kangasmetsien soistuvissa painanteissa, suoniityillä, rannoilla ja niin edelleen.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Kasviatlas 2022: Maariankämmekän (''Dactylorhiza maculata'') levinneisyys Suomessa.
* Pinkka, Lajintuntemuksen oppimisympäristö: Maariankämmekkäryhmä (''Dactylorhiza maculata'' -ryhmä)
* Pohjolan kasvien pauloissa: ''Dactylorhiza maculata'' – maariankämmekkä
Salomoninsaarten työväenpuolue

**Salomoninsaarten Työväenpuolue** (*Solomon Islands Labour Party*) on salomonsaarelainen sosialistinen puolue. Puolueen perusti Solomon Islands Council of Trade Unions vuonna 1988.

Puolueen johtaja on Joses Tuhanuku.

Vuoden 2006 parlamenttivaaleissa puolue sai 1733 ääntä (0.9%), mutta puolue ei saanut yhtään edustajaa parlamenttiin.

## Lähteet
Uimaranta

**Uimaranta** on erityisesti uimista varten ylläpidetty ranta-alue tai rannikkoalue.

Suosituimmat uimarannat ovat usein hiekkarantoja eli luonnostaan hiekkapohjaisia tai ihmisen hiekoittamia. Suosituimmilla ja suurimmilla uimarannoilla on sesonkiaikana usein palkattu rantavahti, joka vahtii rannalla olevia hukkumasta. Osassa uimarannoista voi saada maksua vastaan rantatuoleja ja -varjoja sekä virvokejuomia ja ruokaa.

Uimarannat ovat osa turistien perinteistä etelänmatkakulttuuria, mutta rantalomailua esiintyy ympäri maailman. Suurien uimarantojen lähettyvillä sijaitsevat alueet ovat hyvin suosittuja paikkoja hotellien rakentamista varten.

Suomessa uimarannat, joissa arvioidaan käyvän uimakauden aikana lämpimänä kesäpäivänä vähintään sata uimaria, ovat niin kutsuttuja EU-rantoja. EU-rantoja ovat muun muassa Kempeleen Ouluntullissa sijaitseva Kalliomonttu sekä Oulunsalossa sijaitseva Papinjärvi. Lisäksi kunnat pitävät myös virallisia ylläpidettyjä uimarantoja, joilta löytyy aina pukusuoja, roska-astioita, wc-mahdollisuus, pelastusrengas ja ilmoitustaulu.

Uimarantaharrastaja Tony Hagerlundin mukaan Suomessa on 1 481 uimarantaa. Niistä 301 on isoja yli sadan päivittäisen kävijän EU-rantoja tai yleisiä rantoja.

Koirien kanssa uimista varten ovat Suomessa koirarannat.
## Kuvia

Tiedosto:Gdansk beach.jpg|Uimaranta Gdańskissa, Puolassa.
Tiedosto:Pärnu rannapromenaad 2014.jpg|Uimaranta Pärnussa, Virossa.
Tiedosto:Lifeguard jumping into action, Ocean City, June 27 ,2007.jpg|Rantavahti lähdössä pelastustehtävään.
Tiedosto:Väinölänniemen uimaranta.JPG|Väinölänniemen uimaranta Kuopiossa.
Tiedosto:Swimming school.jpg|Koirarannalla


## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Tony Hagerlundin tietopankki Suomen uimarannoista
Kaljaasi Olga

**Kaljaasi** **Olga** on Ruotsinpyhtäällä vuonna 1885 rakennettu 20-metrinen puurakenteinen purjealus. Se purjehti alkuaikoinaan Porvoon ja Kotkan satamista muihin Suomen satamiin kuljettaen lastinaan kalkkikiveä, puutavaraa ja sokerijuurikkaita. Vuonna 1944 alus määrättiin pakko-ottoon Neuvostoliitolle. Tämän välttämiseksi alus jouduttiin upottamaan tarkoituksella meren pohjaan. Myöhemmin kaljaasi oli Kemiössä omistuksessa huvialuksena 1960-luvulla ja päätyi nykyiseen kotisatamaansa Uuteenkaupunkiin vuonna 1999. Tällöin alus myös kunnostettiin merikelpoiseksi.

Kaljaasin omistaa nykyään Hot Hot Holidays, ja se toimii yrityksen charter-aluksena. Alus oli myös vuonna lavastuksena 2004 MTV3:n tosi-tv-ohjelmassa ''Suuri Seikkailu''.

## Lähteet
* Hot Hot Holidays 
## Aiheesta muualla
Pussikämmekkä

**Pussikämmekkä** (*Coeloglossum viride*, syn. *Dactylorhiza viridis*) on vihertäväkukkainen Euraasiassa ja Pohjois-Amerikassa kasvava kämmekkälaji. Suomessa laji on verrattain yleinen.

## Ulkonäkö ja koko

Pussikämmekkä kasvattaa 10–30 senttimetriä pitkän kukkavarren. Juurimukulat ovat syvään liuskaisia. Lehtiä on tavallisesti kolme. Alimman lehden lapa on vastapuikea, ylempien suikeita. Kukinto on harsu tähkä, jossa on 5–20 vihreää tai rusehtavaa kukkaa. Huuli on pitkä, kapea ja kolmiliuskainen. Huulen tyvellä on lyhyt pussimainen kannus, mikä erottaa kasvin läheisestä liuskakämmeköiden (*Dactylorhiza*) suvun lajeista, joilla on pitkänomainen kannus. Kukka on lähes tuoksuton. Suomessa pussikämmekkä kukkii kesä-elokuussa. Kukinta on epäsäännöllistä, ja kasvi saattaa elää maanalaisena pitkään.

Samoilla kasvupaikoilla pussikämmekkä voi risteytyä ainakin maariankämmekän (*Dactylorhiza maculata*) ja keltalehdokin (*Platanthera chlorantha*) kanssa.

## Levinneisyys
Pussikämmekkää tavataan suurimmassa osassa Eurooppaa eteläisimpiä osia lukuun ottamatta. Levinneisyysalue jatkuu edelleen Siperiaan ja Pohjois-Aasiaan aina Tyynellemerelle saakka. Pussikämmekän toista, huomattavasti kookkaampikokoista alalajia (ssp. *bracteatum*) tavataan Pohjois-Amerikassa ja Etelä-Aasiassa. Suomessa pussikämmekkää tavataan koko maasta, mutta levinneisyysalue on laikuttainen. Lajin vahvin kanta on Kuusamossa ja Lapissa. Erityisesti Etelä-Suomessa laji on kuitenkin harvinaistunut. Voimakasta harvinaistumista tunnetaan myös Länsi- ja Keski-Euroopasta.

## Elinympäristö
Pussikämmekkä kasvaa lehdoissa, lehtomaisissa metsissä, tuoreilla niityillä, lettosoilla ja -niityillä sekä pohjoisessa lehtomaisissa tunturikoivikoissa, rehevillä tunturikankailla ja -niityillä. Suomessa lajin taantumisen syinä ovat ennen kaikkea laidunnuksen loppuminen ja sitä seurannut kasvupaikkojen kuusettuminen ja umpeenkasvu.

Pussikämmekän pölyttäjinä toimivat sylkikuoriaiset ja loispistiäiset.

## Lähteet
* *Kämmekät, Suomen orkideat*. Toim. Korhonen, Mauri & Vuokko, Seppo. Forssan kustannus Oy, Forssa 1987.
* *Oulun kasvit. Piimäperältä Pilpasuolle.* Toim. Kalleinen, Lassi & Ulvinen, Tauno & Vilpa, Erkki & Väre, Henry. Luonnontieteellinen keskusmuseo, Kasvimuseo, Norrlinia 11 / Oulun kaupunki, Oulun seudun ympäristövirasto, julkaisu 2/2005. Yliopistopaino, Helsinki 2005.
* *Retkeilykasvio*. Toim. Hämet-Ahti, Leena & Suominen, Juha & Ulvinen, Tauno & Uotila, Pertti. Luonnontieteellinen keskusmuseo, Kasvimuseo, Helsinki 1998.
* Uusitalo, Anna: *Kylien kaunokit, soiden sarat. Keski-Suomen uhanalaiset kasvit*. Keski-Suomen ympäristökeskus, Jyväskylä 2007.

### Viitteet

## Aiheesta muualla
* Kasviatlas 2021: Pussikämmekän levinneisyys Suomessa.
* Pohjolan kasvien pauloissa: ''Dactylorhiza viridis'' - pussikämmekkä
* Pinkka, Lajintuntemuksen oppimisympäristö: Pussikämmekkä (''Dactylorhiza viridis'')
Georg Wulf

**Georg Wulf** (17. toukokuuta 1895 Bremen, Saksa – 29. syyskuuta 1927 Bremen) oli saksalainen lentokonesuunnittelun uranuurtaja.

Wulf innostui lentämisestä jo lapsena. Hän lopetti lukion kesken ja opiskeli teknikoksi ilmailukoulussa. Heinrich Focken kanssa hän alkoi suunnitella lentokoneita vuonna 1911. Seuraavana vuonna yksitasoinen kone oli valmis. 
 
Vuonna 1924 hän perusti Henrich Focken kanssa Focke-Wulf Flugzeugbau -yhtiön. Hän toimi yhtiön koelentäjänä.

Hän kuoli F-19 "Ente" -lentokoneen koelennolla.

## Lähteet
Michael Carrick

**Michael Carrick** (s. 28. heinäkuuta 1981 Wallsend, Tyne ja Wear) on englantilainen jalkapallovalmentaja ja entinen jalkapalloilija. Carrick oli pelipaikaltaan keskikenttäpelaaja. Tammikuusta 2026 lähtien hän on toiminut Manchester Unitedin päävalmentajana.

## Ura pelaajana
Carrick aloitti ammattilaisuransa West Ham Unitedissa ja teki debyyttinsä seuran edustusjoukkueessa vuonna 1999. Pelattuaan viisi kautta West Hamissa, Carrick siirtyi Tottenham Hotspuriin kaudella 2004–2005. Kesällä 2006 Manchester United osti hänet Tottenhamista 18,6 miljoonalla punnalla korvaamaan kapteeni Roy Keanen. Carrick voitti seurassa ollessaan muun muassa Valioliigan viisi kertaa, FA Cupin kaudella 2015–2016, Mestarien liigan kaudella 2007–2008 ja Eurooppa-liigan kaudella 2016–2017. Carrick ilmoitti tammikuussa 2018 päättävänsä ammattilaisuransa kauden 2017–2018 päätteeksi ja siirtyvänsä Manchester Unitedin valmennusjohtoon.

Maajoukkuetasolla Carrick edusti Englantia 34 kertaa ja oli mukana Englannin kokoonpanossa vuosien 2006 ja 2010 maailmanmestaruuskilpailuissa.

## Ura valmentajana
Carrickin valmentajaura alkoi heti hänen pelaajauransa päättymisen jälkeen, kun hänestä tuli Manchester Unitedin apuvalmentaja. Hän toimi tehtävässä marraskuuhun 2021 asti. Hän toimi lyhyesti Manchester Unitedin väliaikaisena päävalmentajana Ole Gunnar Solskjærin erottamisen jälkeen marraskuun lopusta 2021 joulukuun alkuun 2021.

Lokakuussa 2022 Carrickista tuli Middlesbrough’n päävalmentaja. Middlesbrough sijoittui kaudella 2022–2023 Carrickin alaisuudessa Mestaruussarjassa neljänneksi ja eteni Valioliigan nousukarsintoihin, mutta hävisi nousukarsintojen välierissä Coventry Citylle. Kaudella 2023–2024 Middlesbrough sijoittui Mestaruussarjassa kahdeksanneksi ja jäi nousukarsintojen ulkopuolelle. Kaudella 2024–2025 Middlesbrough sijoittui Mestaruussarjassa sijalle 10. Kesäkuussa 2025 Carrick sai potkut tehtävästään.

Tammikuussa 2026 Carrick nimitettiin Manchester Unitedin päävalmentajaksi loppukauden kattavalla sopimuksella.

## Saavutukset
*Englannin Valioliiga (5): 2006–2007, 2007–2008, 2008–2009, 2010–2011, 2012–2013.
*Mestarien liiga (1): 2007–2008
*FA Cup (1): 2015–2016
*FA Community Shield (6): 2007, 2008, 2010, 2011, 2013, 2016
*Englannin liigacup (3): 2008–2009, 2009–2010, 2016–2017
*FIFA Club World Cup (1): 2008

## Lähteet
Arado

**Arado Flugzeugwerke GmbH** oli saksalainen lentokoneiden valmistaja, joka perustettiin alun perin Flugzeugbau Friedrichshafenin Warnemünden tehtaana. Warnemünden tehdas suunnitteli ja valmisti vesilentokoneita ensimmäisessä maailmansodassa.

## Historia
Ensimmäisen maailmansodan päätyttyä tehdas emoyhtiöineen lopetti toimintansa, minkä syynä oli Versailles’n rauhansopimus kielto lentokoneiden valmistuksesta Saksassa. Vuonna 1921 Heinrich Lübbe osti yhtiön. Vuonna 1924 se alkoi taas suunnitella vientiin lentokoneita. Se perusti Ikarus Tvornica Aero i Hydroplana -tehtaan Jugoslaviaan. Aiemmin Kondor- ja Fokker-tehtaissa työskennellyt Walter Rethel lähti sinne johtamaan lentokoneiden suunnittelua.

Vuonna 1925 yhtiö liitettiin Hugo Stinnesin perustamaan Arado Handelsgesellschaftiin, joka toimi laittoman asekaupan peiteyrityksenä. Kun kansallissosialistinen puolue tuli vuonna 1933 Saksassa valtaan Stinnes muutti pois Saksasta, jolloin Lübbe otti yhtiön hallintaansa. Hieman aikaisemmin pääsuunnittelijana toimineen Rethelin korvasi aiemmin Albatross Flugzeugwerkessä työskennellyt Walter Blume.

Arado saavutti hyvän maineen Luftwaffen toimittajana jo Arado Ar 66 -koneellaan, josta tuli Luftwaffen peruskoulukone. Yhtiö suunnitteli myös osan Luftwaffen ensimmäisistä hävittäjälentokoneista kuten Arado Ar 65 ja Arado Ar 68. Vuonna 1936 RLM (*Reichsluftfahrtministerium*) vaati uskollisuuden osoituksena Lübbeä liittymään kansallissosialistiseen puolueeseen. Kieltäytymisen jälkeen hänet vangittiin ja pakotettiin myymään yrityksensä. Yhtiö kansallistettiin ja se nimettiin uudelleen Arado Flugzeugwerke GmbH:ksi. Sen johtoon tulivat Erich Serno ja Felix Wagenführ.

Saksan hyökättyä Puolaan yhtiön koneista kaksi uutta yhtiön koneista otettiin palvelukseen. Arado Ar 96 -koulukoneesta tuli Luftwaffen tärkein koulukone ja Arado Ar 196 oli suurempien sotalaivojen tiedustelukone. Arado ei pärjännyt toisen maailmansodan aikana enää niin hyvin tarjouskilpailuissa. Sen viimeinen suuri kone oli Arado Ar 234, ensimmäinen suihkomoottoreilla varustettu pommikone.

Vuonna 1945 yhtiö purettiin.

Ar 96-koneen tuotantoa jatkoi tšekkiläinen Zlin sodan jälkeen nimellä C.2B.

Aradon koneita ovat
*Arado Ar 64
*Arado Ar 65
*Arado Ar 66
*Arado Ar 67
*Arado Ar 68
*Arado Ar 69
*Arado Ar 76
*Arado Ar 80
*Arado Ar 81
*Arado Ar 95
*Arado Ar 96
*Arado Ar 196
*Arado Ar 197
*Arado Ar 198
*Arado Ar 199
*Arado Ar 231
*Arado Ar 232
*Arado Ar 233
*Arado Ar 234 
*Arado Ar 240
*Arado Ar 396
*Arado Ar 440
*Arado Ar 532
Jože Pučnikin kansainvälinen lentoasema

**Jože Pučnikin kansainvälinen lentoasema** ()  on Brnikin kylässä Sloveniassa, noin 19 kilometrin päässä maan pääkaupunki Ljubljanasta pohjoiseen sijaitseva kansainvälinen lentoasema.

Lentoasemalla on yksi 3&nbsp;300 metriä pitkä ja 45 metriä leveä kiitotie. Jože Pučnikin kansainvälinen lentoasema palveli vuonna 2009 1&nbsp;433&nbsp;855 matkustajaa.

## Historia

Jože Pučnikin kansainvälinen lentoasema avattiin 24. joulukuuta 1963 nimellä **Brnikin kansainvälinen lentoasema**. 1965 lentoliikenteen määrä kasvoi voimakkaasti. Lentoasemalle operoi tuolloin 15 ulkomaalaista yhtiötä kotimaisten lentoyhtiöiden lisäksi. Seuraavana vuonna ulkomaalaisia operaattoreita oli jo 26. Viisi vuotta myöhemmin 1971 saksalainen Lufthansa avasi säännöllisen rahtilentoreitin lentoasemalle. 1973 kiitotietä pidennettiin 2&nbsp;200 metriin ja lentoasemalle laskeutui ensimmäistä kertaa Douglas DC-10 -laajarunkokone. Vuonna 1974 otettiin käyttöön uusi matkustajaterminaali ja 1976 otettiin käyttöön uusi 6&nbsp;000 neliömetrin rahtiterminaali.

30. kesäkuuta 1978 lentoasema suljettiin keskiyöllä ja kiitotien laajennustyöt aloitettiin. Kiitotie valmistui nykyisiin mittoihinsa loppuvuoden aikana. JAT Airways aloitti säännöllisen reittiliikenteen Yhdysvaltoihin John F. Kennedyn kansainväliselle lentoasemalle Douglas DC-10 -konetyypillä. 1987 Jože Pučnikin kansainvälinen lentoasema teki uuden matkustajaennätyksen, 886 248 matkustajaa vuodessa. Tämä ennätys säilyi vuoteen 1999 asti.

2003 lentoasema juhlisti neljänvuosikymmenen mittaista taivaltaan. Lentoasema on jatkanut laajentamista 2000-luvulla. 2004 matkustajamäärät ylittivät miljoonan matkustajan rajan.

Vuonna 2007 lentoasema nimettiin slovenialaisen poliitikon Jože Pučnikin mukaan.

## Lentoyhtiöt ja kohteet

## Liikennetilastot

Jože Pučnikin kansainvälisen lentoaseman liikennetilastoja.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Lentoaseman viralliset kotisivut
Matka unelmiin

**Matka unelmiin** (*The Trip to Bountiful*) on yhdysvaltalainen draamaelokuva, joka on valmistunut vuonna 1985. Sen on ohjannut Peter Masterson ja käsikirjoittanut oman näytelmänsä pohjalta Horton Foote. Pääosia esittävät Geraldine Page, John Heard, Carlin Glynn, Richard Bradford ja Rebecca De Mornay.

Elokuva kertoo vanhahkon naisen, Carrie Wattsin (Geraldine Page) tarinan. Tämä haluaa palata pikkukaupunkiin, jossa kasvoi, mutta joutuu jatkuvasti miniänsä ja ylihuolehtivan lapsensa pysäyttämäksi.

Geraldine Page voitti roolisuorituksestaan parhaan naispääosan Oscarin ja Horton Foote oli ehdolla parhaasta sovitetusta käsikirjoituksesta. Lisäksi Page oli ehdolla Golden Globeen parhaasta naispääosasta draamaelokuvassa. Yhdysvaltalainen National Board of Review of Motion Pictures nimesi elokuvan yhdeksi vuoden 1985 kymmenestä parhaasta.

*[[The New York Times]]in* kriitikot valitsivat *Matkan unelmiin* vuonna 2004 yhdeksi kaikkien aikojen tuhannesta parhaasta elokuvasta maailmassa.

## Rooliluettelo

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*
Springdale (Arkansas)

**Springdale** on kaupunki Arkansas'n osavaltiossa Yhdysvalloissa. Se sijaitsee Washingtonin ja Bentonin piirikunnissa. 

Springdalen väkiluku oli vuonna  45&nbsp;798, ja vuonna 2005 se oli 62&nbsp;050. Kaupunki on siten Arkansas'n neljänneksi suurin. Sen pinta-ala on 81,1 km², josta vettä on 0,03 %. 

## Triviaa
* Springdalessa on suurin marshallinsaarelaisten asutus Marshallinsaarten ulkopuolella .

## Lähteet
Springdale

**Springdale** voi tarkoittaa seuraavia asioita:
__NOTOC__
## Paikkakuntia
### Australiassa
* Springdale, kylä New South Walesissa

### Kanada
* Springdale, kylä Newfoundland ja Labradorissa
* Springdale Caldera, kaldera Newfoundlandissa

### Yhdysvalloissa
* Springdale, kaupunki Arkansasissa
* Springdale, Stamfordin kaupunginosa Connecticutissa
* Springdale, asuma-alue Lanvasterin piirikunnassa Etelä-Carolinassa
* Springdale, asuma-alue Lexingtonin piirikunnassa Etelä-Carolinassa
* Springdale, paikallishallinnoton asuma-alue Iowassa
* Springdale, Louisvillen kaupunginosa Kentuckyssa
* Springdale, paikallishallinnoton asuma-alue Marylandissa
* Springdale Township, kunta Michiganissa
* Springdale Township, kunta Minnesotassa
* Springdale Township, kunta Nebraskassa
* Springdale, asuma-alue New Jerseyssä
* Springdale, paikallishallinnoton asunto-alue Pohjois-Carolinassa
* Springdale, kaupunki Ohiossa
* Springdale, borough Pennsylvaniassa
* Springdale Township (myös *Harwick* tai *Orrville*), kunta Pennsylvaniassa
* Springdale, kylä Utahissa
* Springdale, kylä Washingtonin osavaltiossa
* Springdale, kylä Wisconsinissa

## Muuta
* Springdale – Riding Adventure, hevosaiheinen peli
* *Springdale*, useiden Pentium 4 -piirisarjojen koodinimi
Loismonni

**Loismonni** eli **candirú** tai **hammastikkukala** (*Vandellia cirrhosa*) on monnikaloihin kuuluva makeanveden kalalaji. Se elää Amazon-joen alueella. Sen enimmäispituus on 17 senttimetriä, ja sitä on ankeriasmaisen muotonsa ja läpikuultavuuden vuoksi lähes mahdoton havaita vedessä. Loismonni on aktiivinen sekä päivisin että öisin. Se elää kaivautuneena hiekka- tai mutapohjaan. Loismonni käyttää sekä näkö- että kemiallista aistiaan löytääkseen sopivan isännän. 

Loismonni käyttää ruokanaan muiden kalojen verta. Se aloittaa ruokailun uimalla vierekkäin sopivan isäntäkalan rinnalla, jolloin se yrittää tunkeutua isäntäkalan kiduskannen alle. Tämän jälkeen loismonni tekee hampaillaan viillon isäntäkalan valtimoon, jolloin veri virtaa loismonnin suoleen. Ruokailun aikana loismonnin vatsa voi turvota huomattavasti. Koko ruokailu kestää 30 sekunnista kahteen ja puoleen minuuttiin, riippuen loismonnin koosta ja sen onnistumisesta kiinnittyä isäntäkalan verisuoneen. Isäntäkalat pystyvät puolustautumaan loismonnia vastaan painamalla kalvomaisia kiduskannen läppiä alaspäin, jolloin se ei pysty tunkeutumaan kiduskammioon. Ne voivat myös sulkea molemmat kiduskantensa ja suunsa torjuakseen loismonnin hyökkäyksen. Vastoin yleistä luuloa loismonni ei ime verta, vaan tehdessään viillon verisuoneen se toimii eräänlaisena jatkeena isäntäkalan verenkierrolle, jolloin veri virtaa suoraan loismonnin suoleen.

Ihmisten keskuudessa kalaa pelätään, koska tarinoiden mukaan se ui joskus vedessä olevan alastoman ihmisen ruumiinonteloon (anukseen tai vaginaan, pienet yksilöt jopa penikseen), tekee sinne hampaillaan viillon ja ruokailee samalla tavalla kuin kalan kiduksissa. Kiinnittynyttä loismonnia on lähes mahdotonta poistaa ilman leikkausta. Loismonnin väitetään voivan aiheuttaa tappavan infektion. Tarina on kiertänyt lehdistössä ja artikkeleissa ainakin 1930-luvulta asti.

Loismonnin tunkeutumisesta ihmisen virtsateihin on vain yksi dokumentoitu tapaus, joka tapahtui Itacoatiarassa, Brasiliassa vuonna 1997. Uhri (joka tunnetaan vain nimikirjaimilla F.B.C.) matkusti 28. lokakuuta 1997 Manaukseen, Luoteis-Brasiliaan, jossa tohtori Anoar Samad teki hänelle kaksi tuntia kestäneen urologisen leikkauksen kalan poistamiseksi.

## Lähteet
Bayou Country

**Bayou Country** on yhdysvaltalaisen rock-yhtyeen Creedence Clearwater Revivalin toinen albumi. Se julkaistiin vuoden 1969 tammikuussa ja sisältää muun muassa klassikkokappaleen ”Proud Mary”, joka oli samalla albumin ainoa singlejulkaisu. Toinen yhtyeen legendoihin kuuluva kappale on avausraita ”Born on the Bayou”. *Bayou Countrylla* CCR:n on katsottu löytäneen tyylinsä.

Yhtyeen esikoisalbumiin verrattuna *Bayou Country* menestyi Yhdysvalloissa hyvin. Debyyttilevy *[[Creedence Clearwater Revival (albumi)|Creedence Clearwater Revival]]* ei ollut yltänyt top 50:een, mutta *Bayou Country* nousi Billboard 200 -listan sijalle 7. Lisäksi Ranskassa albumi pääsi listaykköseksi.

Vuonna 2008 julkaistiin 40th Anniversary Edition -juhlapainos, jolla on alkuperäisen levyn sisällön lisäksi neljä bonuskappaletta.

## Kappaleet

**A-puoli**
#
#
#
**B-puoli**
#
#
#
#

### 40th Anniversary Edition -bonuskappaleet (2008)
#
# 
# 
# 

## Single

*”Proud Mary” / ”Born on the Bayou” (tammikuu 1969)

## Kokoonpano
*John Fogerty &ndash; soolokitara, huuliharppu, laulu
*Tom Fogerty &ndash; rytmikitara
*Stu Cook &ndash; basso
*Doug Clifford &ndash; rummut

## Lähteet

### Viitteet
Carpe diem

**Carpe diem** on latinaa ja tarkoittaa kirjaimellisesti *"poimi päivä"*, mutta käännetään yleensä muotoon *"tartu hetkeen"*.

Lentävä lause on peräisin Horatiukselta (ensimmäinen oodikirja, oodi 11), joka kehottaa Leuconoë-nimistä naista käyttämään hyväkseen jokaisen käsillä olevan hetken ja varoittaa häntä luottamasta liiaksi tulevaisuuteen. Oodin ovat suomentaneet mm. Teivas Oksala ja Toivo Viljamaa.

Oodi 1, 11:

Runon alku kuuluu: "Nytkin puhuessani julma aika rientää. Tartu hetkeen, luota huomiseen mahdollisimman vähän. 

Lause esiintyy myös sarjakuvakirjassa Asterix ja kadonnut kilpi.

## Musiikissa

Sanonta esiintyy ainakin seuraavien albumien ja kappaleiden niminä:

* Carpe Diem, Saxonin albumi vuodelta 2022
* "Carpe Diem", Haloo Helsinki! -yhtyeen kappale vuodelta 2013
* "Carpe Diem", Joker Outin kappale, Slovenian edustaja Eurovision laulukilpailussa 2023.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

*
Et tu, Brute?

**Et tu, Brute?** (”Sinäkin, Brutukseni?”) on latinankielinen fraasi, jonka Julius Caesarin väitetään sanoneen viimeisinä sanoinaan ennen kuolemaansa. Fraasia käytetään tunnistettaessa ystävänä esiintynyt petturi. Se esiintyy muun muassa Shakespearen näytelmässä *[[Julius Caesar (näytelmä)|Julius Caesar]]*. 

Suetonius mainitsee perimätiedon, jonka mukaan Caesar huudahti kreikaksi ”Καὶ σὺ, τέκνον?” (*Kai sy, teknon?*), ”Sinäkin, poikani?”, huomattuaan ystävänsä Marcus Brutuksen salaliittolaisten joukossa. Plutarkhoksen mukaan taas Caesar ei sanonut tuolloin mitään Brutukselle.

## Lähteet

## Aiheesta muualla