open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Emiel Puttemans

**Emiel Puttemans** (s. 8. lokakuuta 1947 Vossem, Belgia) on belgialainen keski- ja pitkien matkojen juoksija sekä 10&nbsp;000 metrin juoksun olympiamitalisti vuodelta 1972.

Puttemans kilpaili olympialaisissa ensimmäisen kerran México Cityssä 1968 ja sijoittui 5&nbsp;000 metrin juoksussa 12:nneksi eli loppukilpailun viimeiseksi. Ateenan EM-kilpailuissa 1969 hän sijoittui samalla matkalla seitsemänneksi ja Helsingin EM-kilpailuissa 1971 kuudenneksi. Münchenin kesäolympialaisissa 1972 hän saavutti uransa ainoan ulkoratojen arvokisamitalin sijoittumalla 10&nbsp;000 metrillä maailmanennätyksen juosseen Suomen Lasse Virénin jälkeen toiseksi ajalla 27.39,6. Münchenin kisojen 5&nbsp;000 metrillä Puttemans sijoittui viidenneksi.

Puttemans voitti hallikisoissa Euroopan-mestaruuden 3&nbsp;000 metrillä vuosina 1973 ja 1974.

Puttemans juoksi kahden mailin maailmanennätyksen 8.17,8 Edinburghissa 21. elokuuta 1971. Hän juoksi 3&nbsp;000 metrin maailmanennätyksen 7.37,6 Aarhusissa 14. syyskuuta 1972 ja 5&nbsp;000 metrin maailmanennätyksen 13.13.0 Brysselissä 20. syyskuuta 1972. Lisäksi hän teki sisäratojen maailmanennätyksiä.

## Lähteet
Uefa Super Cup

**Uefa Super Cup** on jalkapallokilpailu, jossa ovat vastakkain Mestarien liigan (aikaisemmin Euroopan cup) ja Eurooppa-liigan (aikaisemmin Uefa-cupin, vuoteen 1998 saakka Cup-voittajien cupin) voittajat. Se järjestetään aina elokuussa, ennen useimpien maiden jalkapallokauden alkua.

Super Cup on järjestetty vuosittain vuodesta 1972 lähtien. Vuoteen 1997 saakka pelattiin kaksi ottelua, yksi kummankin joukkueen kotikentällä. Vuosina 1984, 1986 ja 1991 pelattiin tosin vain yksi ottelu ja vuosina 1974, 1981 ja 1985 Super Cupia ei pelattu ollenkaan. Vuodesta 1998 lähtien finaali on ollut yksiosainen, ja se pelattiin vuoteen 2012 asti joka kerta Monacon Stade Louis II:lla.

## Ottelut

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Uefa Super Cupin virallinen sivusto
Miruts Yifter

**Miruts Yifter**, myös **Muruse Yefter** (1. tammikuuta 1938 tai 15. toukokuuta 1944 Adigut, Etiopia – 22. joulukuuta 2016 Toronto, Kanada) oli etiopialainen kestävyysjuoksija ja olympiavoittaja.

Yifter työskenteli nuorena tehtaissa ja autonkuljettajana. Hänen kykynsä juoksijana huomattiin Etiopian ilmavoimissa.

Yifter valittiin Etiopian maajoukkueeseen vuoden 1968 olympialaisiin Méxicossä. Hän teki ensimmäisen olympiaedustuksensa kuitenkin vasta neljä vuotta myöhemmin Münchenin olympialaisissa 1972, missä hän saavutti pronssimitalin 10&nbsp;000 metrillä. Hän myöhästyi 5&nbsp;000 metrin finaalista eikä voinut kilpailla.

Yifter ei voinut osallistua vuoden Montrealin kesäolympialaisiin Afrikan maiden boikotin vuoksi. Neljä vuotta myöhemmin Moskovan olympiakisoissa hän voitti olympiakultaa 10 000 metrillä. Hän meni johtoon 300 metriä ennen maalia nopealla rytmin vaihdolla ja voitti muut kilpailijat kymmenellä metrillä. 5&nbsp;000 metrin olympiakultaa Yifter voitti samanlaisella loppukirillä.

Yifterin kuolemasta ilmoittivat hänen perheensä ja Etiopian yleisurheiluliitto 23. joulukuuta 2016.

## Saavutukset
* Olympiapronssi 10 000 metrillä Münchenin olympiakisoissa vuonna 1972
* Olympiakultaa 10 000 metrillä ja 5 000 metrillä Moskovan olympiakisoissa vuonna 1980

## Lähteet
Jyrki Järvi

**Jyrki Järvi** (s. 7. helmikuuta 1966 Helsinki) on suomalainen kilpapurjehtija ja olympiavoittaja. Hän voitti yhdessä Thomas Johansonin kanssa Sydneyn kesäolympialaisissa 2000 kultaa purjehduksen 49er-luokassa. Järvi lopetti kilpailu-uransa kisojen jälkeen, mutta on purjehtinut Suomen 49er Grand Prix -sarjassa purjehduspareinaan mm. Maria Saarikallio, Ilmari Kuusi ja Jonas Warrer (DEN).

Olympialaisissa Järven seura oli Espoon Pursiseura. Hän on myös jäsen seuroissa Nyländska Jaktklubben, Helsingfors Segelklubb ja Suomalainen Pursiseura.

## Saavutuksia
49er
* olympiakultaa, Sydney (2000)
* MM-pronssia (2000)
* EM&nbsp;16. (2000)
* SM&nbsp;1. (2000)
* MM&nbsp;27. (1999)
* EM&nbsp;20. (1999)
* EM&nbsp;6. (1998)
* EM&nbsp;20. (1997)

470 (jolla)
* MM&nbsp;5. (1990)

E-jolla
* MM&nbsp;10. (1987)

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Ylen Elävä arkisto: Järvi ja Johanson purjehtivat olympiavoittoon
Amorfinen aine

**Amorfinen aine** (kreikaksi kirjaimellisesti *epämuotoinen*, *muodoton*) on kiinteän aineen toinen esiintymismuoto kiteisen aineen lisäksi. Amorfinen aine on kiinteää ainetta, jonka atomijärjestys ei ole jaksollinen. Amorfisista aineista yksi tunnetuimmista on lasi. Muovit puolestaan sisältävät polymeerejä, jotka ovat osittain amorfisessa muodossa.

Aineen amorfinen muoto voidaan saada muodostumaan, kun ainetta jäähdytetään nopeasti sen ollessa nestemäisessä olomuodossa. Tällöin aineen rakenneosaset eivät ehdi järjestäytyä säännölliseen kiderakenteeseen. Amorfisella aineella ei ole tyypillisesti terävää sulamispistettä, jossa kiinteä aine muuttuisi nesteeksi, vaan aineen viskositeetti (tahmeus, juoksevuus) muuttuu lämpötilan funktiona. Amorfinen aine voidaan ajatella nesteeksi, jonka viskositeetti on hyvin suuri. Yleensä tiettyä lämpötilaa, lasisiirtymälämpötilaa (*T<sub>g</sub>*), alemmissa lämpötiloissa amorfinen aine muuttuu hauraaksi.

Samalla aineella voi olla olemassa sekä kiteinen että amorfinen kiinteä olomuoto. Saman aineen kiteisellä ja amorfisella olomuodolla on toisistaan poikkeavia fysikaalisia ominaisuuksia.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Henri Leconte

**Henri Leconte** (s. 4. heinäkuuta 1963 Lillers) on ranskalainen tennispelaaja. 

Leconte tuli tennismaailman tietoisuuteen ensimmäistä kertaa erinomaisena junioripelaajana, joka voitti Ranskan avointen juniorien kaksinpelin vuonna 1981. Ammattilaisena Leconte otti ensimmäisen turnausvoittonsa nelinpelissä vuonna 1981 Bolognassa ja kaksinpelissä vuonna 1982 Tukholmassa. 

Leconte voitti maanmiehensä Yannick Noahin kanssa vuoden 1984 Ranskan avointen nelinpelin mestaruuden. He voittivat finaalissa Pavel Složilin ja Tomáš Šmídin viidessä erässä. He pelasivat parina myös vuoden 1985 Yhdysvaltain avointen finaalissa, mutta hävisivät yhdysvaltalaisille Ken Flachille ja Robert Segusolle. Leconte nousi nelinpelin maailmanlistalla korkeimmillaan sijalle kuusi, mikä tapahtui vuonna 1985. 

Vuonna 1986 Leconte selviytyi kahden Grand Slam -turnauksen, Ranskan avointen ja Wimbledonin semifinaaleihin. Hän hävisi Ranskan avointen semifinaalissa Mikael Pernforsille ja Wimbledonin semifinaalissa Boris Beckerille. Hän voitti vuoden aikana kaksi kaksinpeliturnausta, Hampurissa ja Genevessä, ja nousi vuoden aikana kaksinpelin maailmanlistalla sijalle neljä, mikä jäi hänen uransa parhaaksi sijoitukseksi. 

Vuonna 1988 hän pelasi Ranskan avointen kaksinpelin loppuottelussa voitettuaan matkalla finaaliin muun muassa Boris Beckerin neljännesvälierissä, Andrei Tšesnokovin puolivälierissä ja Jonas Svenssonin semifinaaleissa. Huolimatta kotiyleisön tuesta hän kuitenkin hävisi loppuottelun turnauksen kaksi kertaa aiemmin voittanutta Mats Wilanderia vastaan suoraan kolmessa erässä. 

Leconte pelasi ensimmäistä kertaa Davis Cupin loppuottelussa vuonna 1982, kun Ranska hävisi Yhdysvalloille 4–1. Vuonna 1991 Leconte pääsi pelaamaan toista kertaa Davis Cupin loppuottelussa, jossa Ranska kohtasi jälleen Yhdysvallat. Tällä kertaa Leconte voitti omassa kaksinpeliottelussaan Pete Samprasin suoraan kolmessa erässä ja voitti Guy Forgetin kanssa nelinpelissä Ken Flachin ja Robert Seguson neljässä erässä. Ranska voitti Davis Cupin 3–1. 

Leconte pelasi Ranskan Davis Cup -joukkueessa yhteensä kolmenatoista peräkkäisenä vuotena ja voitti turnauksen otteluistaan 41 ja hävisi 25. Hän pelasi myös Ranskan voittoisassa World Team Cup -joukkueessa vuonna 1986. 

Leconte selviytyi vuonna 1992 kolmatta kertaa urallaan Ranskan avointen semifinaaleihin, joissa hän hävisi Petr Kordalle suoraan kolmessa erässä. Hän voitti viimeisen huipputason turnauksensa kaksinpelissä vuonna 1993 Hallessa Saksassa ja nelinpelissä samana vuonna Indian Wellsissä Kaliforniassa. 

Leconte lopetti ammattilaisuransa vuonna 1996. Hän voitti yhteensä yhdeksän turnausta kaksinpelissä ja kymmenen nelinpelissä.

## Lähteet
*Leconten virallinen pelaajaprofiili ATP:n sivuilla 

## Aiheesta muualla

*Henri Leconten kotisivut
Tommy Lee Jones

**Tommy Lee Jones** (s. 15. syyskuuta 1946 San Saba, Texas, Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen näyttelijä, ohjaaja, käsikirjoittaja ja tuottaja. Hänet tunnetaan muun muassa rooleistaan elokuvissa *[[Takaa-ajettu]]*, josta hän voitti parhaan miessivuosan Oscar-palkinnon, *[[Takaa-ajajat]]*, *[[Menetetty maa]]*, *[[JFK – Avoin tapaus]]*, *[[Men in Black – miehet mustissa]]* ja *[[Lincoln (vuoden 2012 elokuva)|Lincoln]]*. 

Vuonna 2014 ensi-iltansa sai elokuva *[[The Homesman]]*, jonka Jones on ohjannut, käsikirjoittanut, tuottanut ja jossa hän myös näyttelee pääosaa. Elokuva kilpaili Cannesin elokuvajuhlien pääpalkinnosta Kultaisesta palmusta.

Jones on opiskellut arvostetussa Harvardin yliopistossa, josta hän valmistui vuonna 1969 pääaineenaan englantilainen kirjallisuus; hän ei koskaan opiskellut näyttelemistä. Valmistuttuaan yliopistosta Jones aloitti näyttelemisen Broadwaylla vuonna 1969. Vuonna 1976 Jones siirtyi television puolelle ja sen jälkeen elokuviin.

Jones on ollut naimisissa Dawn Jonesin kanssa vuodesta 2001. Aikaisemmin Jones oli naimisissa Kimberlea Clougheyin kanssa vuosina 1981–1996, jonka kanssa hänellä on kaksi yhteistä lasta (s. 1991 ja 1982). Jonesin ensimmäinen avioliitto oli Kate Lardnerin kanssa vuosina 1971–1978.

## Valikoitu filmografia

## Palkinnot

## Lähteet

## Aiheesta muualla

*
Veli Saarinen

**Veli Selim Saarinen** (16. syyskuuta 1902 Virolahti – 12. lokakuuta 1969 Helsinki) oli suomalainen kilpahiihtäjä, valmentaja ja olympiavoittaja. Hän oli ensimmäinen suomalainen maastohiihdon olympiakultamitalisti ja hän saavutti ensimmäisenä suomalaisena henkilökohtaisen maastohiihtokultamitalin kolmissa arvokisoissa.

Saarinen oli kotoisin Virolahden Martinsaaresta, joka jäi toisen maailmansodan jälkeisten alueluovutusten jälkeen Venäjän puolelle. Kilpauransa jälkeen Saarinen toimi ensin Saksan joukkueen päävalmentajana ja sitten Suomen hiihdon päävalmentajana 1937–1968 ja Hiihtoliiton toimitusjohtajana 1947–1968.

Helmikuussa 2017 Saarinen valittiin Hiihtomuseon pohjoismaisten hiihtolajien kunniagalleriaan.

## Saavutuksia

* olympiakultaa Lake Placid 1932 (50 km hiihto, aika 4.28.00)
* olympiapronssia Lake Placid 1932 (18 km hiihto)
* maailmanmestari 1929 (18 km), 1933 (50 km) ja 1934 (4 × 10 km viesti)
* MM-hopeaa 1929 (50 km) ja 1934 (18 km)
* MM-pronssia 1926 (30 km)
* Salpausselän kisojen voitto 1931 ja 1933
* Suomen mestaruus 50 kilometrillä 1930, 1931 ja 1934

## Lähteet

## Kirjallisuutta

* Lauri Järvinen: *Veli Saarinen ja hänen aikansa Suomen hiihdossa – suurhiihtäjä 1926–1934, päävalmentaja 1937–1968.* (2001)
* Aaro Eloranta ja Veli Saarinen: *Hiihtotaito.* (1940)
* Veli Saarinen ja T. I. Sorjonen: *Uusi hiihtokirja.* (1956)

## Aiheesta muualla

* Ylen Elävä arkisto: Chamonix´sta Sankt Moritziin
* 
* Hylkeenpyytäjästä olympialaisvoittajaksi. Suomen Kuvalehden käynti Veli Saarisen kotona, Suomen Kuvalehti, 12.03.1932, nro 11, s. 12, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
* Jussi Kirjavainen : Suomalaisia suurhiihtäjiä 9. Veli Saarinen, Aamulehti, 13.02.1938, nro 42, s. 18, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
Charles Darrow

**Charles Darrow** (10. elokuuta 1889 – 29. elokuuta 1967) patentoi ''Monopoly''-lautapelin, ja häntä pidettiin virheellisesti pitkään sen keksijänä.

Darrow työskenteli kotilämmittimien myyjänä Pennsylvaniassa suuren laman (1929–1939) aikana. 

Menetettyään työnsä Darrow näki naapureitansa pelaamassa kotona tekemäänsä lautapeliä, jossa oli tarkoitus ostaa ja myydä omaisuutta. Tästä hän sai idean tehdä tällaisen pelin itsekin ensimmäisen poikansa ja vaimonsa avustuksella.

Darrowin perhe teki alkuperäiset pelilautansa pyöreille, joustaville palasille öljykankaasta jäykän, neliömäisen kartongin sijaan. Charles piirsi kiinteistöjen ääriviivat luonnostelukynillä ja hänen vaimonsa ja poikansa värittivät kiinteistöt sekä tekivät kortit. 

Charles Darrow myi Monopoli-peliänsä neljän Yhdysvaltain dollarin hintaan ja patentoi pelin kun kysyntä kasvoi, vuonna 1935. Patentoinnin jälkeen Darrow teki philadelphialaisen painoyrityksen kanssa sopimuksen pelilautojen sekä pelin laatikoiden painamisesta kartongille. 

Myöhemmin Parker Brothers -yhtiö hankki Darrowilta oikeudet pelin tuottamiseen laajemmassa mittakaavassa. 

Parker Brothersin osti myöhemmin, 1990-luvulla Hasbro-yritys. 

Vuonna 1973 San Franciscon yliopiston taloustieteiden professori Ralph Anspach patentoi Anti-Monopolin, Monopolia muistuttavan pelin. Parker Brothers haastoi hänet tästä oikeuteen. Kyseinen, kymmenen vuotta kestänyt lakijuttu meni aina korkeimpaan oikeuteen asti. Vetoomustuomioistuin huomasi, että Darrow oli kopioinut säännöt tarkasti (mukaan lukien jopa Marven Gardens -nimen kirjoitusvirheen) Charles Toddin tuottamasta pelistä. Juttu päättyi lopulta Anspachin voittoon. Nykyään pelin alkuperäisenä kehittäjänä pidetään vuonna 1904 *The Landlord's Game* -nimisen suuresti Monopolia muistuttavan pelin patentoinutta Elizabeth Magieta.

## Aiheesta muualla

* Englanninkielinen artikkeli Monopolia koskevasta oikeusjutusta 
* Monopolin historiaa
Hipparcos

**Hipparcos** (**''Hi**gh **P**recision **Par**allax **Co**llecting **S**atellite*) oli [[Euroopan avaruusjärjestö]]n [[satelliitti]], jonka tehtävänä oli mitata [[tähti]]en [[parallaksi|parallakseja]] ja [[ominaisliike]]ttä. Hipparcos selvitti yli 2,5 miljoonan tähden etäisyyden ja tietojen pohjalta koottiin *Hipparcos*- ja *Tycho*-tähtiluettelot. Satelliitti sai nimensä [[antiikin Kreikka|antiikin kreikkalaisen]] tähtitieteilijä [[Hipparkhos Nikaialainen|Hipparkhoksen]] mukaan.

== Satelliitti ==
Suunnitelma Hipparcoksen valmistamiseksi sai alkunsa vuonna [[1980]]. Sen rakensi [[Matra-Marconi Space]], joka on nykyisin osa [[EADS]] [[Astrium]]-yhtiötä. Satelliitti laukaistiin [[Ariane 4]] -kantoraketin mukana [[8. elokuuta]] [[1989]]. Alkuperäisenä tarkoituksena oli saattaa satelliitti [[geostationaarinen rata|geostationaariselle radalle]], mutta vika vauhdinottoraketissa johti satelliitin joutumiseen hyvin elliptiselle radalle 500–35&nbsp;700 kilometrin korkeudelle. Huolimatta vastoinkäymisestä kyettiin useimmat tavoitteet toteuttamaan Hipparcoksen toiminta-aikana, joka päättyi [[15. elokuuta]] [[1993]], kun yhteys satelliittiin katkaistiin.

== Mittaustuloksia ==
Hipparcoksen toimintaohjelma koostui kahdesta osasta: *Hipparcos*-kokeen aikana määritettiin 118&nbsp;000 tähden [[rektaskensio]], [[deklinaatio (tähtitiede)|deklinaatio]], [[parallaksi]], [[ominaisliike]] ja [[säteisliike]] 2–4 [[kulmasekunti|millikaarisekunnin]] tarkkuudella. *Tycho*-kokeen aikana vielä 400&nbsp;000 muun tähden [[väri-indeksi]] ja edellä mainitut [[astrometria|astrometriset]] ominaisuudet mitattiin pienemmällä tarkkuudella. Lopullinen Tycho-luettelo käsittää yli miljoona tähteä. Luetteloiden pohjalta on luotu muun muassa *Millennium Star Atlas''.

On epäilty, että Hipparcos-satelliitin mittaustuloksissa on noin yhden millikaarisekunnin systemaattinen virhe ainakin tietyissä osissa taivasta. Satelliitin määrittämä etäisyys Plejadien tähtijoukolle on noin kymmenen prosenttia vähemmän kuin Hubble-avaruusteleskoopin ja Palomarin observatorion saama tulos.

## Lähteet
* 

### Viitteet

## Aiheesta muualla

* 
* 
* 
* 
*
Unkarin pengő

**Unkarin pengő** oli Unkarin rahayksikkö, joka oli käytössä 21. tammikuuta 1927 – 31. heinäkuuta 1946, kunnes sen korvasi forintti voimakkaan hyperinflaation jälkeen. Yksi pengő oli sata *fillériä*.

## Historia
Ensimmäisen maailmansodan jälkeen Itävalta-Unkarin kruunu kärsi voimakkaasta inflaatiosta. Unkarin sisällä otettiin käyttöön uusi rahayksikkö, 12&nbsp;500 kruunun arvossa oleva pengő. 3&nbsp;800 pengőn määriteltiin vastaavan kilogramman verran kultaa. Toisin kuten kruunun kanssa, kultaista pengőtä ei koskaan valmistettu.

### Pengőn loppu
Pengő menetti arvonsa toisen maailmansodan jälkeen ja kärsi kaikkien aikojen suurimman mitatun hyperinflaation. Pengő revalvoitiin. Tämä ei kuitenkaan lopettanut hyperinflaatiota, ja hinnat jatkoivat huimaa nousuaan, kun samalla nimitettiin uusia denominaatioita (seteleitä), nousten jopa tuhanteen triljoonaan (1021) pengőhön, joka painettiin, mutta ei otettu kiertoon. Suurin kierrossa ollut denominaatio oli 100 triljoonaa (1020) pengőtä (ks. kuva). 

Unkarin talouden pystyi lopulta vakiinnuttamaan vain uusi rahayksikkö: 1. elokuuta 1946 otettiin käyttöön forintti, joka vastasi 400&nbsp;000 kvadriljoonaa (4 × 1029) pengőtä.

## Lähteet
Encarta

**Microsoft Encarta** oli Microsoftin 1993–2009 julkaisema digitaalinen multimediaa sisältävä ensyklopedia, jossa oli tietosanakirjan lisäksi sanakirja ja kartasto. Encartaa julkaistiin CD- ja DVD-levyillä, ja siitä oli olemassa myös verkkoversio. Encarta Premium 2008 sisälsi yli 62&nbsp;000 artikkelia. Vuoden 2009 painos oli viimeinen Encartan julkaisu. Merkittävimpänä syynä palvelun lakkauttamiselle on pidetty Wikipedian suosiota.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Encartan viralliset sivut
Sulamislämpö

**Sulamislämpö** (tunnus *Q*) on aineen sulaessa vaadittava lämpömäärä. Sulamislämmön yksikkö on joule (J). Aineen sulaminen tapahtuu sulamispisteessä, jolloin aineen lämpötila ei muutu ennen kuin kaikki aine on sulanut. Kääntäen sulamislämpö kertoo, kuinka paljon energiaa vapautuu, kun tietty ainemäärä jähmettyy (**jähmettymislämpö**).

Sulamislämpö lasketaan kaavalla *Q=sm*, missä *s* on aineen *ominaissulamislämpö* ja *m* aineen massa.

## Sulamislämpö aineyksikköä kohti
**Ominaissulamislämpö** (tunnus *s*) on tietylle aineelle ominainen vakio, joka kertoo, kuinka paljon energiaa tarvitaan tai vapautuu, kun aineen olomuoto muuttuu kiinteästä nesteeksi tai päinvastoin. Ominaissulamislämpö ilmoitetaan aineen massayksikköä kohti, joten sen yksikkö on vastaavasti J/kg. Esimerkiksi jään ominaissulamislämpö nestemäiseksi vedeksi on noin 333 kJ/kg.

Vastaava suure ainemääräyksikköä kohti on **moolinen sulamislämpö** (yksikkö J/mol). Moolinen sulamislämpö saadaan ominaissulamislämmöstä kertomalla se aineen moolimassalla.

## Katso myös
* Höyrystymislämpö kertoo, kuinka paljon energiaa tarvitaan höyrystämään aine.
* Ominaislämpökapasiteetti kertoo, kuinka paljon tarvitaan energiaa 1 celsiusasteen lämpötilanmuutokseen
* Entalpia
Myyrmanni

**Myyrmanni** on kauppakeskus Myyrmäessä Länsi-Vantaalla. Se sijaitsee Myyrmäen rautatieaseman vieressä. 

Myyrmannissa on yli 90 liikettä, joista suurin on K-Citymarket. Muita päävuokralaisia ovat muun muassa Prisma, Tokmanni, Clas Ohlson, Jysk, Lindex, Alko ja Burger King.

## Historia
### 1994–2002
Myyrmanni avattiin 2. lokakuuta 1994. Se oli aikanaan Itäkeskuksen jälkeen Suomen toiseksi suurin kauppakeskus; myöhemmin sen kuitenkin ohittivat useat suhteellisen lähelle avatut uudemmat kauppakeskukset, kuten Jumbo ja Sello. Alusta alkaen Myyrmanniin avattiin muun muassa Anttila, K-Citymarket, Tarjoustalo ja kuuden ravintolan muodostama ravintolamaailma.

Ensimmäisenä vuonna Myyrmannissa kävi noin kuusi miljoonaa asiakasta. Aluksi kauppakeskuksen omisti Kiinteistö Megamyyri Oy, josta osa oli Sammon ja KOP:n omistuksessa sekä osa Keskon ja loput Ilmarisen omistuksessa. Citycon osti enemmistön Myyrmannista vuonna 1999.

### Myyrmannin räjähdys

Myyrmannissa tapahtui 11. lokakuuta 2002 useita ihmishenkiä vaatinut räjähdys. Kauppakeskuksessa olleen pelle-esityksen aikana räjähti kotitekoinen haulipommi, jonka valmistajaksi paljastui 19-vuotias vantaalainen kemiantekniikan opiskelija Petri Gerdt. Pommi surmasi seitsemän ihmistä, mukaan lukien pommittajan itsensä, ja haavoitti yli 160 paikallaolijaa. Pommi-iskun motiivi ei koskaan selvinnyt. 

Pommi-iskujen harvinaisuus Suomessa aiheutti Pohjoismaiden välistä huomiota, ja muun muassa Ruotsin pääministeri Göran Persson välitti osanottonsa räjähdyksessä kuolleiden omaisille ja loukkaantuneille. Myös Citycon ja Kiinteistö Oy Myyrmanni esittivät syvän osanottonsa onnettomuudessa menehtyneiden uhrien omaisille ja onnettomuudessa loukkaantuneille.

Pommiräjähdys aiheutti kauppakeskuksen keskusaulassa ja sen lähialueella runsaasti vahinkoa, mutta rakennuksen kantaviin rakenteisiin ei tullut oleellisia vaurioita. Cityconin ja Kiinteistö Oy Myyrmannin vakuutukset kattoivat räjähdyksestä aiheutuneet aineelliset vahingot ja sulkemisajan vuokranmenetykset.

### 2003–
Vuonna 2005 Myyrmannissa kävi noin 7,1 miljoonaa asiakasta ja sen kokonaismyynti oli noin 158 miljoonaa euroa. Tammikuussa 2006 Citycon osti loput 26 prosenttia Myyrmannin osakkeista.

Myyrmannin Anttila lopetti toimintansa vuonna 2015. Maaliskuussa 2016 valmistui Myyrmannin laaja remontti. Uudistuksen myötä kauppakeskukseen tuli useita uusia ja uudistettuja liikkeitä. Tavarakaupan siirtyessä kasvavassa määrin nettiin, kauppakeskus laajensi esimerkiksi palvelu-, kahvila- ja ravintolatarjontaansa. Citymarket oli pitkään Myyrmannin ainoa ruokakauppa, kunnes vuonna 2017 kauppakeskuksessa avattiin S-market. Maaliskuussa 2020 kauppakeskuksessa avattiin Tokmanni. 

Vuoden 2022 aikana muiden muassa UFF, H&M, Vero Moda ja Suomalainen Kirjakauppa sulkivat Myyrmannissa toimineet myymälänsä. Myyrmannissa avattiin Prisma ja Lidl syksyllä 2023.


Kauppakeskus Myyrmannin etupiha.jpg|Sisäänkäynti vuonna 2006. Kuvassa näkyy kauppakeskuksen vanha logo.
11-07-31-helsinki-by-RalfR-043.jpg|Anttila toimi kauppakeskuksessa vuosina 1994–2015.


## Lähteet

## Aiheesta muualla

*Myyrmannin kotisivut
WIMP

**WIMP**it (lyhenne sanoista *Weakly Interacting Massive Particle*) ovat eräitä mahdollisia pimeän aineen rakenneosasia. Niitä ei ole vielä havaittu, mutta ne olisivat hyvin massiivisia hiukkasia, jotka vuorovaikuttaisivat muun maailmankaikkeuden kanssa vain gravitaation ja heikon vuorovaikutuksen kautta. WIMPien  nimi on tarkoitushakuinen, sillä englanninkielinen sana *wimp* tarkoittaa nynnyä.

Kosmologiassa oletetaan, että maailmankaikkeuden keskitiheys on hyvin lähellä niin sanottua kriittistä tiheyttä, joka on rajana suljetulle ja avoimelle maailmankaikkeudelle eli rajatiheys sille, riittääkö maailmankaikkeuden massa romahduttamaan sen vielä kerran kokoon. Tunnettu baryoninen aine (protonit, neutronit) kattaa noin kuusi prosenttia tästä tiheydestä. Siksi osan aineesta on oltava meille näkymätöntä, pimeää ainetta.

Hiukkasfysiikan standardimalli ei tunne yhtään sopivaa WIMPiä, mutta supersymmetriset teoriat tuottavat hyvän kandidaatin WIMPiksi; superhiukkasen hajoamisessa pitää aina syntyä kevyempi superhiukkanen, joten keveimmän supersymmetrisen hiukkasen on oltava pysyvä.

## Katso myös

* MACHO
* Kevyin supersymmetrinen hiukkanen
Lepomassa

**Lepomassa** kuvaa kappaleen massaenergiaa, silloin kun kappale on levossa. Toisin sanoen lepomassa on sama kuin massa. Lepomassan lisäksi suppeassa suhteellisuusteoriassa voidaan määritellä **liikemassa** eli hidas massa, joka riippuu kappaleen nopeudesta ja kuvaa sen hitautta. 

Termejä lepomassa ja liikemassa käytetään lähinnä yleistajuisessa kirjallisuudessa. Sen sijaan fysiikan tutkimuksessa ne eivät ole yleisesti käytössä. Lepomassa pysyy vakiona, vaikka kappale liikkuisi. Termi liikemassa sen sijaan sisältää kappaleen (lepo)massan ja liike-energian, eli se antaa virheellisesti ymmärtää, että kappaleen massa riippuisi liikkeestä. Suure massa kuitenkin tarkoittaa kappaleen liikkeestä riippumatonta ominaisuutta (eli lepomassaa). Siten termit liikemassa ja lepomassa ovat harhaanjohtavia ja tarpeettomia.

## Lähteet
Sulo Nurmela

**Sulo Nurmela** (13. helmikuuta 1908 Miehikkälä – 13. elokuuta 1999 Hamina) oli suomalainen kilpahiihtäjä ja olympiavoittaja. Hän hiihti Suomen joukkueen avausosuuden Garmisch-Partenkirchenin talviolympialaisten 4&nbsp;×&nbsp;10 kilometrin viestihiihdossa.

Seuratasolla Nurmela edusti Miehikkälän Vilkasta ja Vehkalahden Veikkoja. Hänen näköispatsaansa paljastettiin Haminan Ruissalossa helmikuussa 2008.

## Saavutuksia

* olympiakultaa Garmisch-Partenkirchen 1936 (maastohiihto, 4&nbsp;×&nbsp;10 km viesti)
* kolme maailmanmestaruutta: 1934 (18 km ja viesti) ja 1935 (viesti)
* kolme voittoa Salpausselän kisoissa vuosina 1934, 1935 ja 1937

## Lähteet

## Kirjallisuutta

* Lauri Järvinen: *Sulo Nurmela: Hiihdon aatelinen* ( , 1992)
Kaistanleveys

**Kaistanleveydellä** tarkoitetaan:
#Tietoliikenteessä ja signaalinkäsittelyssä yhtenäisen taajuusalueen ylemmän ja alemman rajataajuuden erotusta *B = f<sub>2</sub> - f<sub>1</sub>*. Rajataajuuksien (*f*1 alempi rajataajuus ja *f*2 ylempi rajataajuus) geometrinen keskiarvo  f_0 = \sqrt{f_1 \cdot f_2} on nimeltään keskitaajuus.
#Sitä taajuusaluetta, jolla välityskanava pystyy toistamaan signaalin määrätyllä vaimennuksella. Elektronisen suotimen kaistanleveys on se taajuusalue, jolla taajuusvaste on 3 dB:n sisällä keskitaajuudesta.
#Puhekielessä digitaalitekniikan ilmaisuna sitä datamäärää, joka voidaan tiettyä yhteyttä käyttäen siirtää tietyssä ajassa, esimerkiksi 1 Mbit/s.

Digitaalisissa järjestelmissä kaistanleveydeys voi tarkoittaa suurinta tiedonsiirtonopeutta, jolla merkkejä voidaan tiettyä siirtotietä pitkin välittää lähettäjältä vastaanottajalle. Puhekielessä kaistanleveydellä kuvataan kanavan kapasiteettia, eli sitä nopeutta jolla bittejä välitetään järjestelmässä. 

Esimerkiksi 66 MHz digitaalinen dataväylä, jossa on 32 erillistä linjaa. Täsmällisesti lausuttuna järjestelmän kaistanleveys on 66 MHz, ja sen siirtokapasiteetti on 2,1 Gbit/s. Puhekielessä usein saatetaan kuulla sanottavan 2,1 Gbit/s kaistanleveys. 

## Lähteet
Debrecen

**Debrecen** [ˈdɛbrɛtsɛn] () on Unkarin toiseksi suurin kaupunki ja Hajdú-Biharin läänin pääkaupunki. Kaupungissa on 199 725 asukasta (vuonna 2022) ja sen pinta-ala on 461,65 neliökilometriä. Se sijaitsee maan itäosassa lähellä Romanian rajaa, ja on Itä-Unkarin tärkeimpiä keskuksia. Kaupungissa toimii Debrecenin yliopisto. Debrecenissä on lentokenttä ja sieltä on rautatieyhteys 230 kilometrin päässä sijaitsevaan Budapestiin. Romanian rajalle Debrecenistä on 35 kilometriä. Kaupunki on tunnettu myös ”kalvinistien Roomana”.

Debrecen mainitaan asiakirjoissa ensimmäisen kerran 1200-luvulla. Se oli pitkään "talonpoikaiskaupunki", jonka asukkaat harjoittivat maataloutta kaupunkia ympäröivillä pelloilla. Debreceniläiset harjoittivat myös kauppaa, mihin viitataan kaupungin unkarinkielisellä lempinimellä *Civis*. Debrecen oli tärkeä solmukohta Transilvanian ja Alföldin tasankoalueen välillä. Trianonin rauhan jälkeen (1920) siitä tuli rajakaupunki, kun suuri osa sen talousalueesta jäi Romanian puolelle.

Debrecenin suomalainen ystävyyskaupunki on Jyväskylä.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Kaupungin kotisivut
Muuri

**Muuri** on muuraamalla aikaansaatu seinämä. Laajemmassa merkityksessä muurilla tarkoitetaan myös muita iskoksesta tai valamalla tehtyjä tekokivisiä pystysuoria rakenteita eli muun muassa savi- ja betonimuureja. 

Muureja voidaan käyttää puolustautumiseen, eristämiseen ja läpikulun estämiseen. Erityisesti historiallisen sotilasrakentamisen yhteydessä muurilla viitataan vihollisen etenemisen estäviin yhtenäisiin pystysuoriin puolustusrakennelmiin, joita rakennettiin muun muassa puusta.

Maarakennuksessa muurilla tarkoitetaan yleensä kivestä tai betonista tehtyjä, maanpainetta vastustavia rakenteita (tukimuurit, siltojen siipimuurit).

## Tunnettuja muureja
*Antoninuksen muuri
*Aurelianuksen muuri
*Berliinin muuri
*Hadrianuksen muuri
*Itkumuuri
*Kiinan muuri

## Katso myös
* Kaupunginmuuri
* Kuivamuuri
Kuivamuuri

**Kuivamuuri** eli **”kylmämuuri”** on kivistä muodostettu rakenne, jossa luonnonkivet ladotaan muuriksi limittämällä ne toisiinsa ilman mitään sideainetta kuten laastia.

Laastin tai muun sideaineen avulla muurattu muuri on *laastimuuri*.

Suomessa on säilynyt muutama kylmämuuritekniikalla tehty museosilta: Espoon kartanon Sågbron, Muntin, Tuovilan, Lapijoen ja Enonkosken kiviholvisillat sekä Harrströmin kivinen palkkisilta. Myös Sågbron viereinen museosiltakokoelmaan kuulumaton Qvarnbro on tehty kylmämuuritekniikalla.

## Rakenne
Kuivamuurissa kivet koskettavat toisiaan ja mitä suurempi kosketuspinta on, sitä lujempi rakenteesta muodostuu.

*Levysaumainen kuivamuuri* on rakenne, jossa kivien väliin vaakasaumoihin pannaan levyt, jotka tasaavat kuormitusta kivien välillä ja lisäävät rakenteen lujuutta. Saumalevyjen tulee olla materiaaliltaan pehmeämpää kuin kiven, materiaalina on käytetty muun muassa lyijyä. Kuivamuurin rakennetta voidaan lujittaa myös käyttämällä metallisia tappeja, vaarnoja tai hakoja sitomassa kiviä toisiinsa.

*Saumatussa kuivamuurissa* näkyviin jäävät saumat tiivistetään laastilla ulkonäön tai rakenteen pakkasenkestävyyden parantamiseksi, tällöin rakenteeseen joutuneen veden tulee päästä poistumaan muuta kautta. Kuivamuurit kapenevat ylöspäin.

Kiven pystysuoria pintoja kutsutaan nousupinnoiksi, vaakasuoria makuupinnoiksi ja ulospäinnäkyvää julkipinnaksi. Muurin suuntaisesti asetettu kivi on juoksukivi ja sitä kohtisuoraan sidekivi. Ainoastaan juoksukivistä ladottu kerros on juoksukerros ja sidekivikerros muodostaa sidekerroksen.

## Historia
Vanhinta rakennetta edustaa kyklooppimuuri, jossa käsittelemättömistä luonnonkivistä rakennettiin seinä kokonaan ilman sideainetta. Joskus saumojen saumausaineena saatettiin käyttää savea tai esimerkiksi sammalta. Mykeneläisellä ajalla suurista kivistä rakennettiin tiivistämällä kyklooppimuureja.

Kehittyneempää astetta edustivat harkkomuurit, jossa kiviharkot eli kvaaderit oli hakattu viideltä tai kaikilta sivuiltaan muotoon ja pysyivät omalla painollaan tai metallisten kiinnikkeiden avulla paikoillaan seinärakenteessa.

## Käyttökohteet

Kylmämuuritekniikalla on Suomessa rakennettu perinteisesti kiviaitoja, siltoja, viljamakasiineja ja myllyjen patorakenteita. Käyttökohteita ovat hautausmaiden ja vanhojen peltotilkkujen ympärillä kulkevat kiviaidat. Kivinavettojen ja sakastien perusmuurit on usein alun perin rakennettu kylmämuurina ja tiivistetty vasta myöhemmin. Tällainen muuri ladottiin usein erittäin paksuksi, koska kivi oli seinän ainoa eristekerros. Maataloudessa kiviaitaa saatettiin vielä korottaa rakentamalla sen päälle riukuaita.

## Lähteet
*  

### Viitteet

## Aiheesta muualla

* Kiviaita on arvokas kulttuurituote . Kankaanpään seutu 1.8.2011.
Monitahokas

**Monitahokas** on kappale, jota rajoittaa monikulmioista koostuva yksinkertainen suljettu pinta. Monikulmiot ovat monitahokkaan tahkoja. Tahkojen leikkausviivoja kutsutaan särmiksi ja särmien leikkauspisteitä kärjiksi.

Monitahokas on konveksi (historiallisesti on käytetty myös termiä kupera),  jos mitkä tahansa kaksi sen pinnan pistettä voidaan yhdistää janalla niin, että tämä jana ei käy monitahokkaan ulkopuolella. Muussa tapauksessa monitahokas on kovera.

Jos kaikki monitahokkaan tahkot ovat samanlaisia säännöllisiä monikulmioita monitahokas on säännöllinen. Tällaisia kappaleita on vain viisi erilaista: kuutio, säännöllinen tetraedri, oktaedri, dodekaedri ja ikosaedri. Muussa tapauksessa monitahokas on epäsäännöllinen. Niiden määrä ja muoto ovat rajoittamattomat.

Kaikille konvekseille monitahokkaille pätee Eulerin monitahokaslause: monitahokkaan tahkojen ja kärkien lukumäärien summa on särmien lukumäärä lisättynä kahdella. Itse asiassa lause pätee yleisemminkin. Konveksisuus ei ole tässä mitenkään oleellista, vaan se että monitahokkaassa ei saa olla reikiä kuten vaikkapa toruksessa. Tarkasti ottaen vaaditaan, että monitahokkaan pinnan genus on nolla.  

## Katso myös
* Arkhimedeen kappale
* Platonin kappale
* Keplerin–Poinsot'n kappale

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Kivelä, Simo K.: ''M niinkuin matematiikka''. Monitahokkaat
Short Sunderland

**Short S.25 Sunderland** oli Short Brothersin Britannian kuninkaallisille ilmavoimille suunnittelema lentovene, joka perustui yhtiön suosittuun Short S.23 Empire -matkustajakoneeseen. Sunderlandin ensilento tapahtui 16. lokakuuta 1937. Se oli laajasti käytössä toisessa maailmansodassa etenkin Saksan laivaston sukellusveneiden jäljittämisessä. Natsi-Saksan Luftwaffe kutsui konetta nimellä *Lentävä Piikkisika*.

## Historia
1930- luvun lentoveneeseen pohjautunut sotilasmalli oli kookas, ja se kattoi 2 kantta. Pitkän matkan käyttö edellytti erityisiä ominaisuuksia, joita Short Sunderland tarjosi. Näihin kuuluivat: makuuhytit, upseerimessi, työpaja, kapyysi eli keittiö sekä miehistötilat. Konetyyppi kykeni kuljettamaan pommeja sekä syvyyspommeja, joita saattoi olla 900 kg verran. Koneen lentosäde oli 4&nbsp;000 kilometriä tavanomaisesti. Puolustusaseet kattoivat sekä 2x 12,7 mm että 12x 7,62 mm konekiväärit.

## Kuuluisa pudotus
Yksinäinen Australian kuninkaallisten ilmavoimien (RAAF) Sunderland Mark III lensi Biskajanlahdella sukellusveneiden etsintälentoa 2. kesäkuuta 1943, kun kahdeksan Junkers Ju 88 C -pommikonetta havaitsi sen. Sunderland onnistui pääsemään hyökkäyksestä huolimatta takaisin Englantiin. Saksalaisten koneista Luftwaffen tietojen mukaan vain kaksi pääsi takaisin tukikohtaan. Sunderlandin miehistönä oli yhdeksän australialaista ja kaksi englantilaista. Toinen tehtävä oli etsiä matkustajakonetta, joka oli noussut 1. kesäkuuta 1943 Gibraltarilta, ja joka myös oli ammuttu alas. Matkustajakoneen matkustajiin kuului elokuvanäyttelijä Leslie Howard. Erään legendan mukaan kyseiseen matkustajakoneeseen oli noussut myös Winston Churchillin näköinen mies, jonka saksalaiset olivat pyrkineen eliminoimaan.

## Versiot
### Short S.25 Sunderland MkI

## Operaattorit
### Royal Air Force
* 88.  laivue

*95. laivue

*119. laivue

*201. laivue

*202. laivue

*204. laivue

*210. laivue

## Lähteet
* 
* 

### Viitteet

## Aiheesta muualla

* Greg Goebel's AIR VECTORS: The Short Sunderland Flying Boat 
* Short Sunderland sukellusvenejahdissa
Muuraus

**Muuraus** on rakennustekniikka, jossa pienemmistä kappaleista, kuten kivistä, tiilistä tai harkoista saadaan limityksen ja (muuri)laastin avulla aikaan yhtenäinen muurimainen rakenne. Ennen muurausta laasti sekoitetaan esimerkiksi laastisekoittimella. Apuvälineenä muurauksen suoruuden tarkistamisessa voi käyttää vesivaakaa tai linjalankaa. Tiiliä on mahdollista muurata myös syrjälleen, jolloin muodostuu ohuempi seinä. Mikäli muurataan leivinuunia, täytyy kuumuudelle eniten altistuviin kohtiin käyttää niin sanottuja tulitiiliä, jotka kestävät paremmin kuumuutta.

## Historia
Muuratut tiili- ja kivirakenteet tulivat Ruotsiin 1100-luvun lopulla. Suomessa ensimmäiset tiilirakenteet on löydetty Räntämäeltä eli Koroisissa sijainneen piispankirkon kaivauksilta. Kirkko ajoittuu todenäköisesti 1200-luvun alkupuolelle. Laajemmin tiilimuurausta on Suomessa alettu käyttämään 1300-luvun alussa kivikirkoissa ja linnoissa.

## Katso myös
* holvi 
* valeholvi 
* muuri
* kylmä muuri
* limitys

## Lähteet
Halli (taajama)

**Halli** on kylä ja taajama entisen Kuoreveden kunnan alueella nykyisessä Jämsän kaupungissa. Vuoden 2023 lopussa taajamassa oli 889 asukasta. Taajama oli Kuoreveden kunnan hallinnollinen keskus.

Halli on Suomen ilmailutekniikan keskus. Pitkän ilmailuhistorian muistomerkkeinä kylän keskustassa on jalustalle nostettu Draken-hävittäjä ja Karhumäen lentäjäveljeksille nimetty toriaukio. Karhumäen veljesten jälkeen tunnetuin hallilainen lienee 1800-luvulla postiryöstön tehnyt Hallin Janne, josta on sävelletty myös ooppera.

Taajaman keskustan lähellä sijaitsevat Patrian lentokonetehdas, Hallinportin ilmailumuseo ja Ravintola Hallin Janne. Lentokonetehdas sai alkunsa Veljeksen Karhumäen toisen maailmansodan alussa perustamasta lentokonetehtaasta. Halliin siirrettiin myös Valtion lentokonetehtaan toimintoja sodan aikana. Hallin peruspalveluihin kuuluvat omatoimikirjasto, peruskoulu, paloasema, terveyskeskus, hammaslääkäri, palvelutalo ja ruokakauppa. Kylässä sijaitsee myös Taipaleen tavaratalo, Hallin Janne -baari, Seon kylmäasema ja parturi-kampaamoja.

”Halliwoodiksikin” kutsutulla kylän alueella sijainneeseen Ilmavoimien varuskuntaan kuuluivat:
* Ilmavoimien Teknillinen Koulu (lyh. *ILMAVTK*) toimi Hallissa vuoden 2013 loppuun
* Hallin lentoasema (sotilaslentoasema)
* Ilmavoimien Koelentokeskus, joka oli osa silloista Ilmavoimien materiaalilaitosta ja toimi Hallin lentokentällä kesäkuun 2013 loppuun
* Puolustushallinnon Rakennuslaitoksen yksikkö

Kaikkiaan Teknillisen koulun palveluksessa oli alkuvuodesta 2013 noin 120 henkilöä ja koko varuskunnassa työskenteli noin 150 henkilöä. Vuonna 2014 armeijan palveluksessa oli enää muutamia henkilöitä, jotka vastasivat sotilaslentokentän toiminnasta.

## Lähteet
Farnakes II

**Farnakes II** (, ; n.  97–47 eaa.) oli Pontoksen kuningas vuosina 63–47 eaa. Hän oli Mithridates VI:n poika. Kun Mithridates teki itsemurhan Pompeiuksen kukistettua hänet vuonna 63 eaa., Farnakes solmi rauhan Pompeiuksen kanssa ja tämä julisti hänet Rooman ystäväksi ja liittolaiseksi.

Kun sisällissota Pompeiuksen ja Julius Caesarin välillä alkoi, käytti Farnakes sitä hyväksi ja valtasi Kolkhiin ja Vähän-Armenian. Armenian kuningas pyysi Caesarin apulaista Domitius Calvinusta apuun, mutta Farnakes löi helposti roomalaiset. Seuraavaksi hän valtasi Amisoksen kaupungin, joka oli Rooman liittolainen. Hän myi sen asukkaat orjiksi ja antoi kuohia kaikki pojat. 

Lopulta Caesar palasi Egyptistä ja kukisti Farnakeen Zelan taistelussa nopeasti ja perusteellisesti. Caesar antoi valtaamansa Pontoksen Farnakeen veljelle kiitokseksi siitä, että tämä oli tuonut Caesarille apujoukkoja Egyptiin. Farnakes pääsi pakoon, mutta hänen entinen alaisensa Asandar salamurhasi hänet vuonna 47 eaa.

## Aiheesta muualla

## Lähteet
Seppo Jääskeläinen

**Seppo Ilmari Jääskeläinen** (24. toukokuuta 1939 Helsinki – 6. toukokuuta 2014 Pärnu, Viro) oli suomalainen kirjailija. Hän opiskeli koneteknikoksi Helsingin teknillisestä oppilaitoksesta ja työskenteli 40 vuotta metalliteollisuuden palveluksessa, pääosin Lahdessa. Lisäksi hän opiskeli avoimessa korkeakoulussa muun muassa kasvatustiedettä, sosiologiaa ja kirjallisuutta. Hän toimi muun muassa kirjallisuuden opetustehtävissä ja konsulttina. Jääskeläinen alkoi kirjoittaa vakavissaan 1980-luvulla. Hänet tunnetaan myös näytelmäkirjailijana. Esikoisteos oli 1989 valmistunut näytelmä *Valo on voittanut*.

Jääskeläinen kuului Salpausselän kirjailijoihin vuodesta 1985 ja toimi puheenjohtajana vuosina 1988–1996. Kunniajäseneksi hänet valittiin 2004. Hän oli myös Suomen kirjailijayhdistysten neuvottelukunnan jäsen vuosina 1997–1999.

## Tuotanto
### Romaanit
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 

Pakinakokoelmat
* 

Lyhytproosakokoelmat
* OMITUISIA, Ivan Rotta & Co, 2012 toukokuu, 

### Näytelmät
* Valo on voittanut, 1989
* Vieras, 1992
* Aikaretki, 1992
* Perheniemen kolhoosi, 1995

### Tietokirjat
* 
*  
* 

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Seppo Jääskeläinen Kirjasampo.fi:ssä
* Sanojen ajan artikkeli Seppo Jääskeläisestä Kirjasampo.fi:ssä
* Seppo Jääskeläinen Lahden kaupunginkirjaston sivuilla
Daimler-Benz

**Daimler-Benz AG** oli saksalainen autonvalmistaja.

Daimler-Benz perustettiin 28. kesäkuuta 1926, kun kaksi saksalaista yhtiötä Benz & Cie. ja Daimler Motoren Gesellschaft yhdistyivät. Yhtiöt olivat tehneet jo kahden vuoden ajan yhteistyötä, mutta yhteensulautumisen myötä uuden konsernin kaikki automerkit nimettiin Mercedes-Benzeiksi.

Vuonna 1998 Daimler-Benz yhdistyi yhdysvaltalaisen Chrysler Corporationin kanssa DaimlerChrysler AG:ksi. Fuusio kuitenkin purettiin Chryslerin myynnillä vuonna 2007, ja yhtiön nimi muutettiin Daimler AG:ksi.

## Katso myös
* Mercedes-Benz

## Lähteet
Regulus

**Regulus**, **&alpha; Leonis**, on Leijonan tähdistön päätähti ja taivaan 21. kirkkain tähti. Tähden nimi on latinaa, ja se tarkoittaa ’pientä kuningasta’, sillä Reguluksen uskottiin aiemmin hallitsevan taivaan tapahtumia. Tähden arabiankielinen nimi on Al Kalb Al Asad (Kabelaced), joka tulee arabian ’leijonan sydäntä’ tarkoittavasta sanasta القلب الأس (*al-qalb[u] al-´asad*). Nimi viittaa tähden sijaintiin kuviossa. Muita tähden latinankielisiä nimiä ovat *Rex* (’kuningas’) ja *Cor Leonis* (’leijonan sydän’ arabiankielisestä nimestä). Regulus sijaitsee vain noin puolen asteen päässä ekliptikasta, ja se peittyy usein Auringon tai Kuun taakse. Se koostuu kolmesta erikokoisesta pääsarjan tähdestä.

Regulus A on kolmoistähden komponenteista suurin ja ylivoimaisesti kirkkain. Se on nuori sininen pääsarjan tähti, jonka suuri pyörimisnopeus on aiheuttanut tähden voimakkaan litistymisen: sen läpimitta päiväntasaajalla on noin 32 prosenttia suurempi kuin navoilla. Tähden pyörimisaika on vain 15,9 tuntia. Lisäksi tähdellä on erittäin voimakas magneettikenttä. Regulus A:n iäksi on arvioitu noin 50 miljoonaa vuotta.

A-komponenttia kiertävät suhteellisen kaukana noin 4&nbsp;200 AU:n päässä korkeintaan kerran 130&nbsp;000 vuodessa Regulus B ja C . Regulus B on oranssinpunainen pääsarjan kääpiötähti, joka on jonkin verran Aurinkoa pienempi ja himmeämpi. C puolestaan on pääsarjan punainen alikääpiö, joka on huomattavasti Aurinkoa pienempi. Tähdet kiertävät toisiaan 98,9 AU:n etäisyydellä noin 2&nbsp;000 vuoden jaksoissa. Kaksoistähtien mahdollisilta kiertolaisilta tarkasteltuna Regulus A näyttäisi kuusi kertaa täysikuuta kirkkaammalta sinertävältä tähdeltä.
Hiiden hirvi

**Hiiden hirvi** on vaikeasti pyydystettävä, voimakas ja nopea hirvi kalevalaisessa runoudessa. Louhi asettaa tyttärensä kosijan tehtäväksi Hiiden hirven pyydystämisen elävänä. Eräässä kuvauksessa Hiidet tekevät hirven luonnonaineksista.

Hirvi säntää valtavalla voimalla lapinkylään, jossa kaataa padan tulelta ja aiheuttaa muutakin vahinkoa. Hirvi saadaan kuitenkin lopulta kiinni.

Olento voi olla samaa kantaa kuin samojedien ja obinugrilaisten taivaallinen peura, kuusijalkainen olento, jonka ensimmäinen samaani pyydysti.

On myös uskottu, että mitä useamman hirven (Hiiden hirven) miehet pyytävät kuluvan talven aikana ennen kevättä, sitä pikemmin koittaa kesä.
## Lähteet
* 
* 
## Katso myös
*Tarvas
Spiritualismi

**Spiritualismi** (< , ’henkinen, hengellinen’) on 1840-luvulla syntynyt hengellinen liike. Sen keskeinen ajatus on, että ihminen siirtyy kuollessaan henkimaailmaan ja että näihin vainajahenkiin on mahdollista saada yhteys meedion välityksellä. 

Spiritualismiin kuuluu myös ihmiskäsitys ja maailmankatsomus, jossa ihminen nähdään hyvään pyrkivänä henkisenä olentona, ja käsitys, että ihminen kuoltuaan siirtyy henkisille tasoille. Nykyisin spiritualismiin on vakiintunut käsitys, että henkimaailma ei ole vain henkien oleskelupaikka, vaan korkeampi taso, jossa henget jalostuvat.

Spiritualismi samastetaan usein spiritismin kanssa. Varsinaisesti spiritismillä kuitenkin tarkoitetaan spiritualismin ranskalaista versiota, joka perustuu Allan Kardecin kirjoituksiin. Varsinaisesta spiritualismista se eroaa varsinkin siinä, että se uskoo myös jälleensyntymiseen, joka on siinä keskeinen opinkappale. Kardecilainen spiritismi on tullut hyvin suosituksi Latinalaisessa Amerikassa, varsinkin Brasiliassa, jossa se on saanut uskontoihin verrattavan aseman.

## Spiritualismi Suomessa

Suomessa spiritualismin keskuksena toimii Spiritualistisen seuran huoneisto Helsingissä (Karjalankatu 2). Seura julkaisee Henkinen Kehitys -lehteä. Seuralla on noin 1&nbsp;500 jäsentä (2007).

## Katso myös
* Spiritismi

## Lähteet

## Kirjallisuutta
* *Spiritualismin muotoutuminen Suomessa*, Unigrafia, 2016
* *Perhosvaikutus — Kuinka spiritualismin siivenisku muutti maailmaa*, Basam Books, 2019
* Tiina Mahlamäki & Nina Kokkinen (toim.): *Moderni esoteerisuus ja okkultismi Suomessa*, Vastapaino, 2020

## Aiheesta muualla
* Suomen Spiritualistinen Seura ry 
* Suomen Spiritualistinen Seura ry , Uskonnot Suomessa
Gallipolin niemimaa

**Gallipolin niemimaa** () on niemimaa Turkin Euroopan puoleisessa osassa.

Gallipolin kapea niemimaa kulkee koillisesta lounaaseen ja se alkaa Marmaranmeren muuttuessa Dardanellien salmeksi. Pituutta niemimaalla on noin 203 kilometriä. Niemimaalla sijaitsee Gallipolin (turkiksi Gelibolu) kaupunki.

Gallipolin nimi on johdettu kreikankielisestä nimestä *Kallipolis* (vaihtoehtoisesti *Kalliopolis* tai *Kallioupolis*). Niemimaalla on pitkään ollut strategista merkitystä Istanbulin puolustamisen kannalta. Se oli ensimmäinen osmanien Euroopassa valtaama alue 1300-luvulla. Ensimmäisen maailmansodan aikana niemimaalla käytiin Gallipolin taistelu osmanien ja ympärysvaltojen välillä.

## Lähteet
Joseph P. Kennedy, Jr.

**Joseph Patrick Kennedy, Jr.** (25. heinäkuuta 1915 – 12. elokuuta 1944) oli vanhin Joseph P. Kennedyn ja Rose Kennedyn yhdeksästä lapsesta, ja hänen veljensä oli presidentti John F. Kennedy. Hänen haluttiin jatkavan suvun poliittista työtä. 29-vuotiaana kuollut Kennedy ei koskaan mennyt naimisiin, mutta hänet yhdistettiin kahteen naiseen: Edith Bouvier Bealeen, Jacqueline Kennedy Onassisin serkkuun ja New Yorkin seurapiirinaiseen Katharine Mortimeriin.

Joseph Jr. opiskeli Harvardin yliopistossa, josta hän valmistui vuonna 1938. Sieltä hän jatkoi Harvardin lakikouluun, mutta viimeisenä vuotenaan hän ilmoittautui vapaaehtoisena merivoimiin lentäjäksi. Lentäjäksi valmistuttuaan vuonna 1942 hänet lähetettiin Englantiin ja oli siellä jatkuvasti komennuksella talvella 1943–1944.

Heinäkuussa 1944 hän ilmoittautui vapaaehtoiseksi tehtävään, jossa Consolidated B-24 Liberator-pommikoneella (joka tunnettiin Yhdysvaltain laivastossa tunnuksella PB4Y) oli tarkoitus lähettää radio-ohjattu pommikone kohti kohdetta Saksassa vastatoimena V-2-iskuille Englantia vastaan. Koneeseen lastattiin 9&nbsp;600 kilogrammaa räjähteitä. Tarkoitus oli, että ohjaajat lentävät sen Englannin kanaalin yli, ja sen jälkeen lentäjät hyppäisivät koneesta laskuvarjolla. Lopun matkaa kone lentäisi radio-ohjauksella, ja se syöksyisi V-2-ohjustukikohtaan. Kone kuitenkin räjähti ennen kuin Kennedy ehti hypätä ulos. Kennedyn ruumista ei ole löydetty.
Ruteenit

**Ruteenit** eli **rusynit** ovat itäisen Keski-Euroopan eri alueilla hajallaan elävä slaavilainen kansa, joka puhuu itäslaavilaisiin kieliin kuuluvaa ruteenin kieltä. Ruteenien perinteisenä kotiseutuna pidetään Ruteniaa. Suurimmat nykyiset ruteenien keskittymät ovat Slovakiassa, Ukrainassa (karpatoruteenit), Puolassa ja Serbian Vojvodinassa.

Ruteenien asema on monin paikoin melko epämääräinen ja sekava. Esimerkiksi neuvostoaikana Ukrainan Taka-Karpatian alueella ruteenien kansalliset pyrkimykset tukahdutettiin melko voimakkaasti, ja heidät laskettiin virallisesti ukrainalaisiksi.

Ruteenin kieli on lähimpänä ukrainan kieltä. Ukrainan valtio katsookin, että ruteeni on vain ukrainan murre. Varsin lähellä se on myös valkovenäjän kieltä, jota kutsutaan myös valkoruteeniksi. Myös ukrainan kieltä on lännempänä kutsuttu ruteeniksi.

Tšekkoslovakiassa ruteeneja, ukrainalaisia ja venäläisiä ei pitkään aikaan tilastoitu erillisiksi kansoiksi, ja sosialismin aikana ruteenit olivat virallisesti vain ukrainalainen heimo, jonka kieltä ei tunnustettu. Vastaavasti Unkarissa Slovakian rajan läheisyydessä eläneet ruteenit laskettiin slovakeiksi ja pantiin slovakinkielisiin kouluihin. Nykyään ruteenin kieli on Slovakiassa tunnustettu, mutta kansa on vieraantunut siitä. 

Länsislaaviseksi luokiteltu Pannonian eli Vojvodinan ruteenien kieli, joka voimakkaita paikallisvaikutteita saatuaan on läheistä sukua sekä serbin että slovakin kielille, normitettiin vuonna 1923, ja myöhemmin siitä tuli yksi alueen seitsemästä virallisesta kielestä. Nykyään ruteeneja elää Vojvodinassa noin 30&nbsp;000 henkeä, ja alueella on sadan vuoden aikana ilmestynyt yli 200 ruteeninkielistä kaunokirjallista teosta. 

Katolisessa Puola-Liettuassa elettyään useimmat ruteenit ovat ortodoksista riitusta noudattavia mutta paavin ylivallan tunnustavia uniaatteja.

Puolan ja Galitsian Karpaateilla elävät ruteenit jaetaan kolmeen heimoon, jotka ovat lännestä itään lueteltuna lemkot, boikot ja hutsulit.

## Kuuluisia ruteeneja
*Andy Warhol, taiteilija

## Aiheesta muualla

* John-Paul Himka, Ruthenians, Internet Encyclopedia of Ukraine 
*Ruteenien kansainvälinen mediakeskus 
*Rusynska obroda (Slovakia)
*Carpatho-Rusyn Society 
*Ruteenien sukututkimusta