open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Tabasaranin kieli

**Tabasaranin kieli** (tabasaraniksi табасаран чIал, *tabasaran č’al*) on tabasaranien puhuma dagestanilainen kieli. Sillä on virallinen asema Dagestanin tasavallassa Venäjällä.

## Levinneisyys ja puhujamäärä
Tabasarania puhutaan Dagestanin tasavallan Tabasaranin ja Hivin piireissä. Osa tabasaraneista on muuttanut Derbentin piiriin ja tasavallan kaupunkeihin. Vuoden 1989 väestönlaskennan mukaan tabasaranin puhujia oli Venäjällä 90&nbsp;700 henkeä, joista 77&nbsp;000 Dagestanissa. Vuoden 2002 väestönlaskennan mukaan tabasarania puhui 128&nbsp;400 henkeä, joista 112&nbsp;800 Dagestanissa. (lukuihin sisältyvät myös tabasarania toisena tai vieraana kielenä puhuvat). 

Vuonna 1989 Venäjän tabasaraneista 96,6 % puhui tabasarania äidinkielenään ja 0,3 % toisena kielenä. Vuonna 2002 Dagestanin tabasaraneista 98,8 % osasi tabasarania.

Kansallisuudeltaan tabasaraneista 87,3 % osaa venäjää (64,9 % vuonna 1989). Osa tabasaraneista osaa myös azeria ja lezgiä.

Vuoden 2010 väestönlaskennan mukaan Venäjällä on 126&nbsp;100 tabasaranin puhujaa.

## Historia ja murteet
Tabasaran kuuluu dagestanilaisten kielten lezgiläiseen ryhmään, jossa se muodostaa lezgin ja agulin kanssa itäisen alaryhmän. Eri aikoina siihen ovat vaikuttaneet iranilaiset ja turkkilaiset kielet, arabia ja venäjä. Kieli jakautuu etelä- ja pohjoismurteeseen, joissa on molemmissa useita paikallismurteita.

## Muoto-oppi
Tabasaranin kieli on tiettävästi maailman runsassijaisin – sen kirjakielessä on 48 sijamuotoa, mutta jossakin sen murteessa jopa 53. Kirjakielen sijoista 40 on paikallissijoja.

Pohjoismurteessa nomineilla on kaksi sukua: järjelliset oliot sekä järjettömät oliot ja esineet. Etelämurteissa sukuja ei ole. Verbi taipuu persoonissa, luvuissa ja aikamuodoissa. Kieli on ergatiivinen.

## Kirjakieli
Tabasaranin kielellä ei ole merkittäviä kirjallisia muistomerkkejä. Ennen Venäjän vallankumousta sille käännettiin muutamia uskonnollisia tekstejä, joissa käytettiin mukautettua arabialaista kirjaimistoa. Kirjakieli syntyi vuonna 1932. Aluksi käytettiin latinalaista kirjaimistoa ja vuonna 1938 siirryttiin kyrilliseen kirjaimistoon, jossa Dagestanin muiden kielten tapaan venäjästä poikkeavia äänteitä merkitään erilaisten kirjainyhdistelmien ja merkin Ӏ avulla. Kirjakielen normit perustuvat eteläryhmän Nitrikin murteeseen.

Tabasarania käytetään opetusvälineenä koulujen alaluokilla. Ylemmillä luokilla opetus tapahtuu venäjäksi ja tabasarania opiskellaan aineena. Kielellä julkaistaan oppikirjoja, kauno- ja lastenkirjallisuutta. Tabasaraniksi ilmestyy kaksi piirilehteä, naistenlehti *Dagustan dišagli*, lastenlehti *Plazi*, kaunokirjallinen aikakausjulkaisu *Literaturajin Tabasaran* ja islamilainen lehti *Assalam*. Kieltä käytetään myös radiossa ja televisiossa. Derbentissä toimii tabasaraninkielinen teatteri.

### Kirjaimisto
Kirjainten äännearvot on esitetty kansainvälistä foneettista aakkostoa käyttäen. Punaisella korostettuja kirjaimia käytetään vain venäjän kielestä omaksutuissa lainasanoissa.

## Nykytilanne
Tabasaranin asema kieliyhteisön keskinäisen kanssakäymisen välineenä on vahva ja kieltä voidaan pitää varsin elinvoimaisena.

## Lähteet
Tabasarani

**Tabasarani** voi tarkoittaa seuraavia asioita:

* Tabasaranit, Dagestanissa asuva kansa
* Tabasaranin kieli, Dagestanissa puhuttu kieli
* Tabasaranin piiri, kunnallinen itsehallintoalue Dagestanissa Venäjällä
Netiketti

**Netiketti** (sanoista ''netti'' ja *[[etiketti]]*) viittaa tietoverkon käyttöä koskeviin epävirallisiin sopivaisuussääntöihin. Netikettiä sovelletaan erilaisissa yhteyksissä, kuten sähköpostissa, verkkosivuilla ja chatissa.  Netiketti tarkoittaa arkikielessä Internetissä noudatettavaa etikettiä eli yleisiä käyttäytymistapoja ja -sääntöjä . Alkujaan netiketillä tarkoitettiin Internetissä toimivia sähköpostilistoja ja Usenet-keskusteluryhmiä varten laadittuja käyttäytymisohjeita. Ohjeita kirjasivat ylös monet eri ihmiset vuosien kokemuksen pohjalta. Ohjeet saattoivat olla tiiviitä tai laajoja, joskus ironisiakin.
## Netiketin periaatteet
Netiketti kieltää muun muassa toisten käyttäjien häirinnän, väärällä nimellä esiintymisen, kaupallisen mainonnan tavallisilla keskustelufoorumeilla ja määrittelee muita yleisiä käyttäytymissääntöjä kansainväliseen viestintään. Muun muassa sähköpostin käyttöön on kehitetty käyttäytymissääntöjä aivan kuten tavallisen postin käyttöön ja muuhun sosiaaliseen toimintaan. 
Netiketin yleisiä periaatteita ovat esimerkiksi:

* Ole kohtelias, sillä kirjoitetut sanat vaikuttavat voimakkaammilta kuin puhe.
* Sarkasmi ja pienet vitsit eivät aina toimi.
* Älä kirjoita vihaisena, vältä ylireagoivaa rähinöintiä (*flame*).
* Kirjoita lyhyesti ja ytimekkäästi.
* Allekirjoita viestisi.
* Käytä välimerkkejä ja isoja kirjaimia normaalisti, älä ”karju” isoilla kirjaimilla.
* Opettele yleisimmät akronyymit eli lyhennesanat.
* Käytä tarvittaessa hymiöitä tunnetilojen viestimiseen.
* Muista olla hyväkäytöksinen.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Timo Kiravuo: News-etiketti. 6.3.2002.
* Netiketti. Suomen internetopas.
* Sähköpostinetiketti. Jyväskylän yliopiston IT-tiedekunta ja avoin yliopisto.
* IETF:n RFC: .
Opistoseurat

**Opistoseurat** ovat vanhoillislestadiolaisen herätysliikkeen kolmen kansanopiston jokakesäiset seurat, jotka pidetään Ranuan ja Reisjärven opistoilla sekä Jämsän opiston seurat Keuruulla Ison Kirjan alueella. Jämsän opistoseurat pidetään kolme viikkoa suviseurojen jälkeen. Jämsän opistoseurojen jälkeisenä viikonloppuna on vuorossa Ranuan opistoseurat ja niiden jälkeisenä viikonloppuna Reisjärven opistoseurat. Opistoseurat alkavat torstaina aattoseuroilla.  Avajaisia vietetään perjantaina ja seurat päättyvät sunnuntaina.

Opistoseurojen ohjelma koostuu noin 30 seurapuheesta. Lauantaina on ehtoollinen ja sunnuntaina jumalanpalvelus. Lisäksi seuroissa pidetään alustus ja laulutuokioita. Seura-alueella on seurateltta ja kaiutinjärjestelmä, joka kuuluttaa puheet ja laulut seurakentälle. Seurat lähetetään myös internetin välityksellä ja seura-alueen ympäristössä kuuluvalla seuraradiolla. Muita järjestelyjä ovat muun muassa seuraravintola, jäätelönmyynti, kioski ja myymälä.

Seuravieraita on vilkkaimpama päivänä Reisjärvellä ja Keuruulla molemmissa 15&nbsp;000–20&nbsp;000 ja Ranualla 20&nbsp;000–25&nbsp;000. Seura-alueella majoittaudutaan muun muassa opistorakennuksessa, asuntovaunuissa ja -autoissa sekä teltoissa. Lisäksi on päiväkävijöitä. Kokonaiskäyntimäärää eri päiviltä yhteensä ei julkaista.

Suviseurojen ja opistoseurojen lisäksi vanhoillislestadiolaiset järjestävät isompina kesätapahtumina juhannusseuroja viidessä eri leirikeskuksessa.

## Katso myös
* Seurakalenteri
* Jämsän kristillinen kansanopisto
* Ranuan kristillinen kansanopisto
* Reisjärven kristillinen opisto

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Jämsän opistoseurat
* Ranuan opistoseurat
* Reisjärven opistoseurat
Heronin kaava

**Heronin kaavalla** voidaan laskea kolmion pinta-ala, kun tiedetään sen kaikkien sivujen pituudet.

Formaalisti: Olkoon kolmion sivujen pituudet *a*, *b* ja *c*. Tällöin kolmion pinta-ala *A* saadaan kaavasta 
:A=\sqrt{p(p-a)(p-b)(p-c)}, jossa p=(a+b+c)/2 on puolet kolmion piiristä.

Heronin kaava saa muodon
:A={\ \sqrt{(a+b+c)(a+b-c)(b+c-a)(c+a-b)\,}\ \over 4}\rm,
kun p:n lauseke sijoitetaan yllä olevaan kaavaan.

Kun merkitään S_2=a^2+b^2+c^2 ja S_4=a^4+b^4+c^4, saa kaava muodon
:A={1\over 4}\sqrt{S_2^2-2S_4}.

## Historiaa

Kaava on nimetty ensimmäisellä vuosisadalla eläneen Heron Aleksandrialaisen mukaan. Heronin kaavan todistus esiintyy hänen kirjoittamassaan kirjassa **Metrica**. On myös uskottu, että jo Arkhimedes tunsi kaavan, mutta on myös mahdollista, että kaava tunnettiin paljon ennen Arkhimedesta.

## Heronin kaava korkeusjanojen pituuksien avulla

Heronin kaava voidaan kirjoittaa myös sellaiseen muotoon, jossa pinta-ala lausutaan kolmion sivujen pituuksien sijasta sen korkeusjanojen pituuksien h_1, h_2 ja h_3 avulla.

Asetetaan d=\frac{2}{h_1}, e=\frac{2}{h_2} ja f=\frac{2}{h_3}.

Tällöin 
:A=\frac{1}{\sqrt{q(q-d)(q-e)(q-f)}}, jossa q=(d+e+f)/2

## Katso myös
* Brahmaguptan kaava

## Aiheesta muualla

* http://mathworld.wolfram.com/HeronsFormula.html  Kaava ja trigonometrinen todistus.
* http://jwilson.coe.uga.edu/EMT668/EMAT6680.2000/Umberger/MATH7200/HeronFormulaProject/GeometricProof/geoproof.html  Heronin kaavan geometrinen todistus.
* http://www.cut-the-knot.org/pythagoras/herons.shtml  Suorakulmaisille kolmioille
Abraham Wetter

**Abraham Wetter** (1690 Tukholma – 8. toukokuuta 1737 Helsinki) oli suomalainen porvari ja laivanvarustaja, joka toimi merkittävänä teollisuuden kehittäjänä ja Helsingin pormestarina.  

Wetterin isä oli meritullintarkastaja Petter Wetter ja äiti Brita Eriksdotter. Wetterin puoliso vuodesta 1719 oli Birgitta Margareta Åhman. Heille syntyi kymmenen lasta. Yksi lapsista oli poika Gustaf, joka tuomittiin kuolemaan törkeästä purjehdusrikoksesta eli salakuljetuksesta. Kuolemantuomio muutettiin kuitenkin seitsemäksi kujanjuoksuksi sadan miehen rivin editse sekä kahdeksi vuodeksi kuritushuonetta. Gustaf selvisi raippatuomiosta hengissä. 

Wetterin suku oli todennäköisesti alkujaan saksalainen ja saksankielinen, kuten monet aikakauden porvarisuvut Helsingissä. Paitsi sahamyllyn Helsingin pitäjän kirkonkylässä, Wetter omisti myös useita laivoja, joista suurin oli alkuperältään Helsingin edustalle uponnut venäläinen kaljuuttialus, jonka hän oli nostattanut ylös. Alus sai kunnostettuna saksankielisen nimen *Die Stadt Hellsingfors*. Se aloitti suolan tuonnin Hollannista ja romahdutti tärkeän suolan hinnan kaupungissa. 

Vuonna 1725 Wetter sai ennakkoperintönä isältään Herttoniemen kartanon, mutta hänen jälkeensä se myytiin pois suvun hallusta. Isovihan aikana Wetter toimi tykistön ylisotatuomarina. Sodan ja venäläismiehityksen jälkeen hän nousi Helsingin pormestariksi vuonna 1722 ilman vaaleja, sillä monet kaupungista paenneista porvareista eivät miehityksen päätyttyä palanneet takaisin. Wetter toimi pormestarin virassa jälleenrakennuskautena kuolemaansa saakka, vuoteen 1737. Hän edusti Helsingin porvaristoa Tukholman valtiopäivillä 1723. Hänen seuraajansa pormestarina oli maatullintarkastaja Olof Bidenius Renhoorn. Forsius antaa Wetteristä lyhyen, mutta hyvän maininnan: ”Tätä herraa aikanaan kaupungin asukkaat suuresti rakastivat, koska hän kaikin tavoin oli koettanut edistää heidän parastaan.”

Wetterin mukaan nimettiin vuonna 1954 Porolahdentie Helsingin Herttoniemenrannassa ja Roihuvuoressa uudestaan Abraham Wetterin tieksi. Lähellä kulkee myös hänen isänsä mukaan nimetty Petter Wetterin tie.

## Lähteet
* 
*Arkio, Leena – Lampinen, Marja-Liisa (toim.): *Herttoniemen säteritilasta, kaakelitehtaasta ja kartanosta.* Narinka (Helsingin kaupunginmuseo 1981).

### Viitteet
Soittakaa Paranoid!

**Soittakaa Paranoid!** on Suomessa suosituksi tullut humoristisessa mielessä rock- tai pop-konsertissa esiintyjälle huudettava toivomus soittaa heavy metal -yhtye Black Sabbathin kappale ”Paranoid”. Huudosta on tullut vitsi sen takia, että pyyntöä on alettu esittää niin usein ja hyvin erilaisille esiintyjille.

Vastaavasti Yhdysvalloissa Lynyrd Skynyrd -yhtyeen kappaleen ”Free Bird” toivomisesta on muodostunut rock-klisee. Ruotsissa puolestaan vastaavassa merkityksessä on käytetty "spela Shoreline" -huudahdusta.

WikiRock-yhtye julkaisi 2018 kappaleen nimeltä Soittakaa Paranoid!. Tumppi Varonen & Problems -yhtye julkaisi kappaleen nimeltä Soita Paranoid vuonna 2019.

## Tarinoita huudon alkuperästä
Huudon on arveltu olevan alun perin Tampereen musiikkisisäpiirin vitsi, koska se esiintyy 1980-luvun alkupuolen *[[Pahkasika_(lehti)|Pahkasika]]*-lehdissä sekä Alivaltiosihteeri-orkesterin radiosketseissä – sekä *Pahkasika* että Alivaltiosihteeri ovat Tampereelta. Myöhemmin huutoon on viitattu esimerkiksi rock-lehti *[[Soundi]]n* sarjakuvissa. Huudon isäksi onkin usein mainittu lehden sarjakuvapiirtäjä ja rock-toimittaja Juho Juntunen, jolla oli tapana huudella ”Soittakaa Paranoid” erilaisten yhtyeiden konserteissa.  

Eräs tarina kertoo huudon syntyneen seuraavasti: 

”Soittakaa Paranoid” -huutoa kuultiin konserteissa kuitenkin jo 1980-luvun alussa.

## Lähteet
Suzuki Kantarō

**Suzuki Kantarō** (, 24. joulukuuta 1867 – 17. huhtikuuta 1948) oli japanilainen paroni, amiraali ja poliitikko, joka toimi Japanin pääministerinä toisen maailmansodan loppuvaiheessa vuonna 1945.

Suzuki oli Kiinan ja Japanin (1894–1895) sekä Japanin ja Venäjän (1904-1905) välisien sotien veteraani. Ensimmäisessä maailmansodassa hän oli laivastoministeriön varaministerinä. Laivastonkomentajan tehtävistä, laivastonesikunnan komentajaksi 1925–1929. Suzuki nimitettiin 1929 suurkamariherraksi (*jijucho*) ja valtakunnanneuvoston jäseneksi. Vuoden 1936 sotilasvallankumous yrityksen yhteydessä Suzukia ammuttiin rintaan. Suzuki erosi haavoittumisensa jälkeen julkisen vallan palveluksesta.

Elokuussa 1944 hänet pyydettiin takaisin valtakunnanneuvoston presidentiksi. Suzuki toimi viiden kuukauden ajan pääministerinä. Aikalaislähteiden mukaan Suzuki oli pääministerikaudellaan jo hieman senilisoitunut, mutta Suzukin aiemmat meriitit ja arvovalta mahdollistivat Japanin hallinnon maltillisemman puolen rauhaan pyrkimisen. Suzukin pääministerikausi päättyi Japanin myönnyttyä liittoutuneiden vaatimukseen ehdottomasta antautumisesta. Suzuki piti antautumiskysymyksistä tärkeänä keisarin asemaa, joka olisi säilytettävä ennallaan yhä antautumisen jälkeenkin. 14. elokuuta 1945 Suzuki ilmoitti Japanin hyväksyvän liittoutuneiden Potsdamin julistuksessa määrittelemät ehdot antautumiselle. Suzuki erosi ilmoituksen jälkeen pääministerin tehtävistä. Suzuki joutui tekemänsä ilmoituksen jälkeen vielä murhayrityksen kohteeksi, kun kansallismielisistä nuorista upseereista koostunut joukko tunkeutui hänen kaupunkiasuntoonsa. Suzuki onnistui piiloutumaan vaatekomeroon ja vältti siten upseereiden kostoaikeet.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Carol Twombly

**Carol Twombly** (s. 13. kesäkuuta 1959 Concord) on yhdysvaltalainen kirjainsuunnittelija ja kalligrafi. Twombly on suunnitellut kirjaintyyppejä useille alan yrityksille, muun muassa Bigelow & Holmesille ja Adobelle. Useat Twomblyn suunnittelemista kirjaintyypeistä ovat saaneet innoituksensa menneistä kirjainmuodoista. Twomblyn suunnittelemista kirjaintyypeistä tunnetuimpia ovat Lithos, Trajan ja Mirarae.

Carol Twombly opiskeli Rhode Island School of Designissa ja Stanfordin yliopistossa. Vuonna 1984 hänet palkittiin Morisawan kirjaintyyppien kilpailussa kirjaintyyppi Miraraen suunnittelusta. Vuonna 1988 Twombly aloitti työt Adobessa. Carol Twombly suunnitteli Adoben ensimmäiset omat kirjaintyypit, Trajanin, Charlemagnen ja Lithosin.

## Carol Twomblyn suunnittelemia kirjaintyyppejä
* FB Californian
* Adobe Caslon 
* Chaparral 
* Charlemagne
* Lithos 
* Mirarae
* Myriad 
* Myriad Wild
* Nueva
* Pepperwood
* Rosewood 
* Trajan
* Viva
* Zebrawood

## Lähteet
Circuit de Nevers Magny-Cours

**Circuit de Nevers Magny-Cours** on moottorirata Magny-Coursin ja Saint-Parize-le-Châtelin kunnissa lähellä Neversin kaupunkia Ranskassa.

Circuit de Nevers Magny-Cours rakennettiin 1960-luvulla. Radan lähes jokainen mutka on nimetty muiden kilparatojen mukaan, koska ne muistuttavat näiden ratojen jotain mutkaa. Näitä ovat muun muassa nopea Estoril-mutka tai Adelaiden neulansilmä. Radalla on ajettu F1:siä vuodesta 1991 asti, mutta rata tiputettiin kalenterista kauden 2008 jälkeen, koska se sijaitsee ”keskellä ei mitään”. Rata on keskellä Ranskan maaseutua ja tarpeeksi hyvätasoiset hotellit ovat kaukana. Rataa on myös kritisoitu liian kapeasta varikkosuorasta ja huonoista varikkotiloista.

## Voittajat
### Formula 1

### Porsche Supercup

### GP2

## Lähteet
*French Round WorldSBK.com 
*Circuit de Nevers Magny-Cours circuitmagnycours.com 
*Description of the circuit  circuitmagnycours.com
Hartwall

**Hartwall**-nimisiä henkilöitä:

* August Ludvig Hartwall (1837–1906), liikemies
* Erik Hartwall (s. 1941), yritysjohtaja
* John Hartwall (1945–2020), yritysjohtaja
* Kay Hartwall (1906–1997), yritysjohtaja, teollisuusneuvos
* Ragnar Hartwall (1899–1958), elokuvantekijä
* Victor Hartwall (1800–1857), liikemies, Hartwall-kivennäisvesien tuotannon perustaja

Muodossa **Hartvall**:
* Erik Hartvall (1875–1939), suomalainen kilpapurjehtija

Yrityksiä:
* Oy Hartwall Ab, suomalainen juomatehdas.
* Hartwall Capital, suomalainen sijoitusyhtiö
* K.Hartwall, suomalainen logistiikan materiaalinkäsittelyratkaisuja valmistava yritys.

Paikkoja:
* Helsinki-halli (aik. Hartwall Arena), monitoimihalli Helsingin Pasilassa.
Mallaskoski

**Oy Mallaskoski Ab** on Seinäjoella vuonna 1997 perustettu olutpanimo, joka aloitti tuotannollisen toimintansa 1999. Yritys valmistaa oluiden lisäksi lonkeroa ja siidereitä ja energiajuomia. Sen tuotemerkkejä ovat Kuohu-oluet, Häjy-lonkero, Komia-, Makia- ja Twist-siiderit sekä Pure!-energiajuoma. Alkoholituotteiden kokonaisvolyymi on n. 4 miljoonaa litraa vuodessa. Panimo työllistää 5-10 henkeä ja vuoden 2012 arvioitu liikevaihto on n. 2 miljoonaa euroa. 

## Historia
Seinäjoella oluen valmistuksen aloitti vuonna 1921 Johan Walleniuksen perustama Mallaskosken Tehtaat Oy, joka lopetti toimintansa itsenäisenä 1960-luvulla. Jo tuolloin tuotannossa oli Kuohu olut, jota vietiin myös ulkomaille. 1960-luvulla toiminta siirtyi usean omistajan kautta Hartwallille, joka viimein lopetti toiminnan Seinäjoella. Vuonna 1999  samalle paikalle perustettu uusi panimo sai kuin ihmeen kaupalla vanhan panimon käyttämän perinnehiivan Helsingin yliopiston bioteknologian laitokselta käyttöönsä. 

Vuonna 2008 Mallaskoski teki yhteistyötä RFSUn kanssa jakamalla Häjy -lonkeroiden mukana Sultan Play -kondomeja. Sosiaali- ja terveysministeriön tuotevalvontakeskus (STTV) kuitenkin kielsi kampanjan vedoten tutkimuksiin, joiden mukaan seksin tavoittelu lisää alkoholin käyttöä.

Vuonna 2009 alkoholijuomia maahantuovan Servaali Oy:n emoyhtiö Captol Invest Oy osti Mallaskosken. Panimon tuotteiden myynti ja markkinointi siirtyi samalla Servaalille.

Vuonna 2012 Mallaskosken Kuohu Amber Lager -olut sijoittui ensimmäiseksi Suomen paras olut -kilpailun enintään 6% lager -oluiden sarjassa .

## Esimerkkejä tuotteista
*Kuohu Valioluokka Pils
*Kuohu Valioluokka Stout
*Kuohu Amber Lager
*Kuohu Kristallivehnä
*Longi Salmiakki-Sitruuna 

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Mallaskosken panimo
* Mallaskosken Panimoravintola
* https://www.porssitieto.fi/osake/lisaa/mallaskoski.shtml
Sydän, sydän

**Sydän, sydän** on suomalainen viisihenkinen rockyhtye, joka aloitti toimintansa Helsingin Herttoniemessä vuonna 2002. Sen alkuperäisjäseniä ovat laulaja-kitaristi Tuomas Skopa, kitaristi Juho Minerva, basisti Tomi Flyckt ja rumpali Mikko Rekonen. Vuodesta 2013 yhtyeen livekokoonpanossa vaikuttanut kosketinsoittaja ja perkussionisti Jussi Liukkonen liittyi virallisesti yhtyeeseen Tavastialla 22. lokakuuta 2016.

Sydän, sydän on vuoteen 2018 mennessä julkaissut seitsemän levyä: EP:n *[[Tårta på tårta]]* ja kokopitkät levyt *[[Auto (albumi)|Auto]]* (2005), *[[Au (albumi)|Au]]* (2006), *[[Usko itseesi]]* (2008), *[[Kapseli (albumi)|Kapseli]]* (2012), *[[Molskis]]* (2016) ja *[[Keskiyöllä]]* (2018). Ensilevy *Auto* sisälsi raskasta ja melodista musiikkia pääosin akustisesti esitettynä. *Au* on hieman perinteisempi rocklevy ainakin yhtyeen omalla mittapuulla mitattuna. *Usko itseesi* -albumilla yhtye liikkuu jälleen uusissa äänimaisemissa midisyntetisaattorien ja rumpukoneiden maailmassa.

Yhtyeen nimen alkuperästä on useita tarinoita. Yhtyeen jäsenet ovat muun muassa kertoneet, että he eräänä vappuna näkivät pakettiauton, jonka kyljessä komeili teksti ”Sydän, sydän”. 

## Historia
Sydän, sydän perustettiin kesällä 2002. Muutamia kuukausia myöhemmin yhtye julkaisi omakustanteen *Reilu puoli hetkeä*, jota painettiin sata kappaletta. Vuosi 2003 sujui harvakseltaan keikkaillen. Yhtye osallistui myös Ääni ja Vimma -kilpailuun ja esiintyi pariin otteeseen Gloriassa. Vuoden 2004 alussa kuultiin ensimmäiset huhut mahdollisesta levysopimuksesta Johanna Kustannuksen kanssa. Yhtye julkaisi kuitenkin samalla toisen omakustanteen *[[Kännykkä (albumi)|Kännykkä]]*. Vuoden 2004 lopulla yhtye aloitti uuden levyn äänitykset Vuosaaren telakalla.

Vuosi 2005 alkoi tiedoilla, että uusi levy julkaistaisiin maaliskuussa. Levy julkaistiin virallisesti konsertissa Stella Star -klubilla. *Auto* oli poikkeuksellisesti akustinen.  Seuraava julkaisu *Tårta på tårta* -EP oli huomattavasti edeltäjäänsä raskaampi. 

## Jäsenet
*Tuomas Skopa – laulu, kitara (2002–2025)
*Tomi Flyckt – basso (2002–)
*Juho Minerva – kitara (2002–2018)
*Mikko Rekonen – rummut (2002–)
*Jussi Liukkonen – kosketinsoittimet, perkussiot (2016–)
*Ville Leppilahti – keytar, theremin (2018)

## Diskografia
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*http://www.sydansydan.fi 
*http://www.johannakustannus.fi/artistit/130 
*Livetaltiointi Ääni ja vimma 03 - Kettutien aluetapahtumasta
Lin–Itōn kokous

**Lin–Itōn kokous** (, Tianjinin sopimus) oli vuonna 1885 pidetty kokous, jossa Japani ja Kiina sopivat molempien valtioiden vetävän joukkonsa pois Koreasta. Kokouksessa Kiinaa edusti Li Hongzhang ja Japania Itō Hirobumi. Sopimuksessa määriteltiin myös, että jos allekirjoittaneet valtiot siirtäisivät uudelleen joukkojaan Koreaan, oli toista sopimusosapuolta siitä informoitava. Käytännössä Koreasta tuli Lin–Itōn kokouksen jälkeen Japanin ja Kiinan välillä jaettu protektoraatti.
Ammoniumkloridi

**Ammoniumkloridi** eli **salmiakki** (NH4Cl) on puhtaana valkoinen, vesiliukoinen 28,3&nbsp;g/100ml H2O (25&nbsp;°C) ja pistävän makuinen kiteinen suola. Se sublimoituu eli muuttuu kiinteästä olomuodosta suoraan kaasumaiseksi lämpötilassa 338&nbsp;&deg;C. Lisää kuumennettaessa se hajoaa ammoniakiksi ja vetykloridiksi. Ammoniumkloridin vesiliuos on ammoniumionin vuoksi lievästi hapan. Ammoniumkloridin moolimassa on 53,5&nbsp;g/mol, kiehumispiste 520&nbsp;°C, tiheys 1,5&nbsp;g/cm3 (vesi = 1,0&nbsp;g/cm3) ja CAS-numero 12125-02-9. Ammoniumkloridin E-koodi on E510.

## Etymologia
Muinaiset kreikkalaiset löysivät Ammonin temppelin läheltä ammoniumkloridia, jota alkoivat kutsua nimellä *ammōniakos*. Roomalaiset antoivat yhdisteelle nimeksi *sal ammoniacus*, "Ammonin suola", mistä on johdettu sanat *[[salmiakki]]* ja *[[ammoniakki]]*.

## Käyttö
Ammoniumkloridia hyödynnetään lannoitteissa, kuivaparistoissa, kylmäseoksissa, puhdistusaineissa ja yskänlääkkeissä. Sitä käytetään myös galvanointiin, juottamiseen, värjäykseen ja muiden ammoniumsuolojen valmistukseen. Salmiakkimakeisten suolainen maku johtuu ammoniumkloridista. Hajusuola on yleensä ammoniumkloridin ja hajuaineiden seos. Ammoniumkloridi ei ole pieninä määrinä myrkyllistä vesieliöille.

## Valmistus
Ammoniumkloridia voidaan valmistaa esimerkiksi neutraloitumisreaktion avulla johtamalla ammoniakkia väkevään suolahappoon:

:NH3 + HCl &rarr; NH4Cl.

Ammoniumkloridia syntyy myös ammoniumsulfaatin (NH4)2SO4 ja natriumkloridin NaCl liuosten välisessä reaktiossa. Ammoniumkloridia saadaan sivutuotteena natriumkarbonaatin valmistuksesta.

## Reaktioita
* Ammoniumkloridin avulla voi valmistaa ammoniakkikaasua:
: NH4Cl + NaOH → NH3 + NaCl + H2O

* Kun petrimaljalle laittaa muutaman pisaran ammoniakkia ja toiseen reunaan pisaran HCl:a, ammoniumkloridia härmistyy pisaroiden väliin.

## Terveysvaikutukset
* Karamellisalmiakissa on ammoniumkloridia hyvin vähän. Lisäainerajoitukset E 510: Ammoniumkloridi; vain makeisiin ja purukumiin sekä keksien ja vohvelien täytteeseen ja kuorrutteeseen 35&nbsp;g/kg, salmiakkimakeisiin 70&nbsp;g/kg 
* Pöly voi ärsyttää voimakkaasti silmiä, lievästi ihoa. Pölyn hengittäminen saattaa aiheuttaa ärsytystä limakalvoilla, yskimistä ja hengenahdistusta. 
* Nieltynä saattaa aiheuttaa välittömän myrkytyksen (happomyrkytystila) oireinaan päänsärky, pahoinvointi, oksentelu ja jopa tajuttomuus.
* Välitön myrkyllisyys:
**LD50 = 1&nbsp;650&nbsp;mg/kg (suun kautta, rotta).
**LD50 = 1&nbsp;300&nbsp;mg/kg (suun kautta, hiiri).
**LDLo = 1&nbsp;000&nbsp;mg/kg (suun kautta, rotta).

## Lähteet
* Lisäainerajoitukset (NH4Cl) Finlex.fi

### Viitteet

## Aiheesta muualla

*
* PubChem: Ammonium Chloride 
* DrugBank: Ammonium chloride 
* The Comparative Toxicogenomics Database (CTD): Ammonium Chloride
Pötsi

**Pötsi** () on useampimahaisten eläinten ruuansulatusjärjestelmän osa.
Pötsi on märehtijöiden (tärkeimpiä nauta, vuohi, lammas) etumahoista ensimmäinen ja suurikokoisin. Kamelieläinten etumaha toimii myös pötsin tapaan.

## Rakenne ja kehitys

Useimmilla märehtijöillä on kolme etumahaa: pötsi, verkkomaha ja satakerta eli lehtimaha. Pötsi-verkkomaha on yhtenäinen sekoittumispooli ja tilavuudeltaan suurin märehtijöiden ruoansulatuskanavan osa. Vastasyntyneillä ja nuorilla vasikoilla, kileillä ja vasoilla muodostuu niiden juodessa etumahoihin märekouru, joka johtaa maidon suoraan juoksutusmahaan etumahojen ohi. Pötsin ja muiden etumahojen laajuus sekä lihaksiston ja sisäpinnan rakenne (ns. papillit) kehittyvät aikuisen märehtijän kaltaisiksi ensimmäisten elinviikkojen ja -kuukausien aikana eläimen alkaessa syödä kiinteää ravintoa maidon ohella. Aikuisella märehtijällä pötsi täyttää valtaosan vatsaontelon vasemmasta puolesta. Pötsissä on voimakas lihaksisto, jota tarvitaan ruokasulamassan kääntelyyn ja sekoittamiseen sekä märepalojen nostamiseen märehdittäviksi.

## Toiminta

Pötsissä tapahtuu suurin osa märehtijöiden ruoansulatuksesta ja ravintoaineiden imeytymisestä. Hiilihydraatit, joiden energiaa mikrobit käyttävät energianlähteenään glykolyysissä, pilkkoutuvat haihtuviksi rasvahapoiksi (VFA = volatile fatty acids). 
Haihtuvat rasvahapot ovat pääasiassa etikkahappoa (60 %), voihappoa (10–15 %) sekä propionihappoa (20–25 %). Suurin osa pötsissä muodostuvista haihtuvista rasvahapoista imeytyy pötsin seinämän läpi verenkiertoon, ja eläin käyttää näitä energianlähteenään. Propionihappoa myös muunnetaan märehtijän maksassa ja munuaisissa glukoosiksi, joten se on myös märehtijän verensokerin lähde.

Mikrobit hajottavat pötsiin niellyt valkuaisaineet. Hajoamistuotteina syntyy ammoniakkia ja hiilidioksidia, joita mikrobit käyttävät omaksi rakennusaineekseen hiilihydraattien energiaa hyväksi käyttäen. Märehtijä käyttää bakteerimassaa valkuaisenlähteenään. Märehtijät kierrättävät myös virtsa-ainetta syljen kautta uudestaan pötsiin ja pieneliöt käyttävät myös sen typpeä valkuaissynteesissään.

Pötsin lihaksiston liikkeet sekoittavat ruokasulamassaa säännöllisesti sulatusprosessin edistämiseksi. Myös säännöllinen käymiskaasujen poisto röyhtäilemällä ja märepalojen nosto ruokatorvea pitkin uudelleen pureskeltavaksi eli märehdittäväksi ovat välttämätön osa pötsi-verkkomahan normaalia toimintaa.
Pilsner Urquell

**Pilsner Urquell** (, ) on japanilaisen Asahin omistama, Tšekin Plzeňissä sijaitsevan Plzeňský Prazdroj -panimon valmistama olut (4,4&nbsp;t-%). Se on maailman ensimmäinen pilsner-olut, ja sitä on valmistettu vuodesta 1842. Sen kehitti baijerilainen panimomestari Josef Groll. Valmistuksessa on erikoista se, että käyminen ja varastointi tapahtuvat pihkatuissa tammitynnyreissä. Pilsner Urquell sopii hyvin aperitiiviksi.

Olut tunnetaan kansainvälisesti saksankielisellä nimellään *Pilsner Urquell*, jonka merkitys on suunnilleen "pilsnerin alkulähde" tai "Pilsenin (=Plzeňin) alkulähde".

## Lähteet
Shimonosekin rauha

**Shimonosekin rauhansopimus** (), Kiinassa nimellä **Maguanin sopimus** (), 17. huhtikuuta 1895 lopetti Kiinan ja Japanin välisen sodan, joka oli alkanut Japanin sodanjulistuksella 1. elokuuta 1894. Sotaan oli syynä kiista Koreasta. Japani halusi vahvistaa otettaan Koreasta ja alistaa koko Korean omaksi protektoraatikseen. Sopimus solmittiin Shimonosekin kaupungissa, Yamaguchin prefektuurissa. Sopimuksen allekirjoittivat Japanin osalta Itō Hirobumi ja Mutsu Munemitsu sekä Kiinan osalta Li Hongzhang ja Li Jingfang.Shimonosekin rauhansopimuksessa Kiina tunnusti Korean täyden itsenäisyyden ja autonomisen aseman. Kiina velvoitettiin sopimuksessa maksamaan suuret sotakorvaukset (200 000 000 taelia) Japanille sekä luovuttamaan alueita Japanin haltuun. Japanin haltuun siirtyi Formosan saari (nyk. Taiwan), Peskadorit ja Liaotungin niemimaa.

Eurooppalaiset siirtomaavallat eivät katsoneet suopeasti Japanin aluelaajennuksia vaan Japani pakotettiin niin sanotulla kolmoisinterventiolla luopumaan nopeasti vaatimuksistaan Liantungin niemimaahan. Japani sai tästä hyvästä vielä 30 000 000 taelia lisää sotakorvauksia.

Taiwanilaisille Shimonosekin rauhansopimus edustaa ensimmäistä askelta kohti omaa itsenäistä valtiota. Shimonosekin sopimuksen synnyttyä Taiwanissa syntyi 1895 kapinallisten kapinoinnin seurauksena vähäksi aikaa itsenäinen Taiwanin tasavalta. Japanin keisarilliset joukot murskasivat kuitenkin vastarinnan muutamassa kuukaudessa.

Korealle sopimus merkitsi "vapautta" siinä mielessä, että sen ei enää tarvinnut maksaa suojelurahaa Kiinalle; kyseinen järjestely oli alkanut 500-luvulla.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Petsamo (Murmanskin alue)

**Petsamo** (, , ) on  kaupunkityyppinen taajama Barentsinmeren rannalla Petsamon piirissä Murmanskin alueella Luoteis-Venäjällä. Se oli samannimisen kaupunkikunnan (*gorodskoje poselenije*) keskus vuoteen 2020 saakka; hallintouudistuksen jälkeen Petsamon piiriä ei enää ole jaettu kuntiin.

Vuoden 2024 alussa taajamassa oli arviolta 1&nbsp;819 asukasta. Vuoden 2010 väestönlaskennassa asukkaita oli 3&nbsp;188.

Petsamon läpi virtaa Petsamonvuonoon laskeva Petsamonjoki, jonka suulla Petsamon taajama sijaitsee.

Liinahamarissa Petsamonvuonon länsirannalla sijaitsee Petsamon satama, joka on jäätön läpi vuoden. Petsamoon ja Liinahamariin on rautatieyhteys Muurmannin radalta, ja paikkakunnan läpi kulkee M18-valtatie Pietarista Murmanskin kautta Norjaan.

## Petsamon kaupunkikunta

Petsamon kaupunkikunta perustettiin joulukuussa 2004. Vuoden 2010 väestönlaskennan mukaan kunnassa oli 7&nbsp;418 asukasta.

Kaupunkikunta kattoi seuraavat asutuskeskukset:
* Petsamo (kaupunkityyppinen taajama, kunnan hallintokeskus)
* Vaitolahti (Vaida-Guba)
* Liinahamari
* Tsypnavolok
* Sputnik
* Zubovka
* Petsamon asema

## Historia

1900-luvun alussa *Petšenga* oli yhteisnimitys Petsamonjoen suulla ja Petsamonvuonon rannalla sijainneille kylille, joita olivat Näsykkä (*Knjažuha*), Parkkina (*Barkino*) ja Trifona (*Trifonov Rutšei*) länsirannalla sekä Kaakkuri (*Gagarka*) ja Porovaara (*Olenja Gora*) itärannalla. Nykyinen Petsamon taajama perustettiin vuonna 1945.

## Lähteet

### Lähteet joihin ei viitata
*Petsamo Murmanskin aluehallinnon sivustossa
Saku Õlletehas

**Saku Õlletehase AS** on Viron suurin panimoalan yritys. Sakun historia alkaa kreivi Karl Friedrich Rehbinderin vuonna 1820 perustamasta olutkeittiöstä. Vuodesta 2008 Sakun on omistanut kansainvälinen panimokonserni Carlsberg.

## Historia

Saku on Viron vanhin oluentuottaja. Sen voidaan katsoa saaneen alkunsa vuonna 1820, jolloin Sakun kartanon omistanut kreivi Karl Friedrich Rehbinder perusti olutkeittiön lähelle Tallinnaa. Vuonna 1849 oluenvalmistus siirtyi Rehbinder-suvulta Baggehufwudt-suvulle. Olutkeittiö oli varsin vaatimaton aina vuosiin 1876–1877 saakka, jolloin kilpailukyvyn ja tuotteen laadun nostamiseksi olutkeittiö muutettiin höyrykäyttöiseksi oluttehtaaksi. Vuonna 1880 tehtaan olut sijoittui toiseksi Riiassa järjestetyssä näyttelyssä ja vuonna 1899 tehtaasta tehtiin osakeyhtiö. Vuoteen 1911 Saku oli saavuttanut monopoliaseman oluentuottajana Tallinnassa ja Harjumaalla sen kilpailijoiden kuihtuessa vähitellen pois. Ensimmäisen maailmansodan jälkeen Saku oli yksi yhdeksästä virolaisesta oluenvalmistajasta ja Neuvostoliiton miehitettyä maan sen tehdas kansallistettiin. Neuvostoaikana Sakun tehtaan tuotteet vajosivat alennustilaan, mutta niiden uusi nousu alkoi Viron itsenäistyttyä uudelleen 1990-luvun alussa. Vuonna 1993 tuotiin markkinoille ensimmäisenä uutena laatuoluena Saku Originaal. Sakusta tuli jälleen julkinen osakeyhtiö vuonna 1995 ja se listattiin Tallinnan pörssissä vuonna 1996. Vuodesta 2008 Sakun on omistanut kansainvälinen panimokonserni Carlsberg.

## Tuotteet

Saku Õlletehas valmistaa oluita, kivennäisvesiä, siidereitä, lonkeroita ja virvoitusjuomia. Sen tuotemerkkejä ovat muun muassa Saku-oluet ja KISS-siiderit.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Sakun kotisivut
A. Le Coq

**AS A. Le Coq** on virolainen panimoalan yritys, joka kuuluu suomalaiseen Olvi Oyj -konserniin. A. Le Coq on Viron suurin juomien myyjä.

A. Le Coqin historia on yhtiön mukaan alkanut preussilaisen Albert Le Coqin vuonna 1807 Lontooseen perustamasta olutpanimosta. Tunnustetun oluthistorioitsijan Martyn Cornellin mukaan Le Coqin esivanhemmat olivat itse asiassa Ranskan hugenotteja, jotka olivat 1700-luvulla muuttaneet Lorrainesta Preussiin. Berliinissä syntynyt Albert Le Coq oli Cornellin mukaan vuonna 1807 vain seitsenvuotias ja muutti Lontooseen vasta 1830-luvulla. Vuonna 1826 Justus Reinhold Schramm perusti olutpanimon Tarttoon. A. Le Coq & Co kiinnostui yhtiön toiminnasta ja osti sen vuonna 1913.

AS A. Le Coq valmistaa oluiden lisäksi long drinkejä, energiajuomia, siidereitä, virvoitusjuomia, urheilujuomia, mehuja ja kivennäisvesiä. Yhtiön tunnetuimpia tuotteita ovat A. Le Coq -oluet. 

Yhtiö omistaa 20% kivennäisvesivalmistaja Verska Mineraalvee OÜ:sta.

## Lähteet
Mustajalkahilleri

**Mustajalkahilleri** (*Mustela nigripes*) on Pohjois-Amerikassa elävä näätäeläin. Ne ovat noin 45&nbsp;cm pitkiä ja painavat noin yhden kilogramman. Ne metsästävät öisin ja niiden ruokavalio koostuu lähes pelkästään preeriakoirista. Yksi mustajalkahilleriperhe voi syödä vuodessa jopa 700 preeriakoiraa. Päivisin mustajalkahillerit hakeutuvat suojaan preeriakoirien pesäkoloihin.

Mustajalkahillerit olivat harvinainen näky jo ennen kuin ne tulivat uhanalaisiksi. Ne tunnisti omaksi lajikseen vasta John James Audubon ja John Bachman vuonna 1851. Heidän havaintonsa kyseenalaistettiin, ja seuraava havainto mustajalkahillereistä tehtiin vasta yli 20 vuoden jälkeen.

## Uhanalaisuus

Mustajalkahilleri julistettiin Kanadassa sukupuuttoon kuolleeksi vuonna 1937 ja Yhdysvalloissa uhanalaiseksi vuonna 1967. Vuonna 1986 maailmassa arveltiin olevan elossa vain 50 yksilöä. 18 niistä otettiin kiinni ja ne on saatu lisääntymään vankeudessa.

Vuodesta 1991 lähtien mustajalkahillereitä on yritetty palauttaa luontoon. Niitä on vapautettu kahdeksan osavaltion alueella Yhdysvalloissa sekä yhdessä kohteessa Meksikossa. Istutuksia on tehty 18 eri alueella, joista kolmessa mustajalkahilleripopulaatiosta on muodostunut omavaraisia. Omavaraiset populaatiot sijaitsevat Pohjois-Dakotan ja Wyomingin alueella. Kevään 2008 laskennan mukaan luonnossa elää noin 500 lisääntymiskykyistä aikuista mustajalkahilleriä.

Lajin sukupuuttoon oli johtamassa sen luontaisen elinympäristön häviäminen, preeriakoirien lukumäärän raju lasku sekä taudit.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Laji.fi: Mustajalkahilleri (''Mustela nigripes'')
*iNaturalist: Mustajalkahilleri (''Mustela nigripes'')
*Tunturisusi: Mustajalkahilleri (''Mustela nigripes'')
*ITIS: Mustela nigripes 
*University of Michigan, Animal Diversity Web (ADW): Mustela nigripes, black-footed ferret 
*Global Biodiversity Information Facility (GBIF): Mustela nigripes
Lahti-Vesivehmaan lentokenttä

**Lahti-Vesivehmaan lentokenttä**  sijaitsee Päijät-Hämeessä, Asikkalan kunnan Vesivehmaan kylässä. Kentältä on matkaa Vääksyyn noin kahdeksan ja Lahteen noin 20 kilometriä. Kenttä sijaitsee Lahden pohjoispuolella seututien 313 varrella. Kenttää käyttävät eri lentokerhot pääsääntöisesti laskuvarjourheiluun ja purjelentoon. Kentällä toimivista kerhoista suurin on Hämeen laskuvarjourheilijat. Moottorilentokerhoista Heinolan ilmailukerho pitää kenttää kotikenttänään. Kentältä toimii myös lukuisia yksityiskoneita. 

## Historia

### Sorapäällysteiset sotilaslentokentät

Vesivehmaan lentokenttä on yksi Suomen ilmavoimien toisen maailmansodan aikaisista kolmestakymmenestä sorapäällysteisestä lentokentästä, joita alettiin rakentaa talvisodan kestäessä neljän talvikuukauden aikana, ja jotka valmistuivat välirauhan aikana kuin jatkosotaa varten. Päijät-Hämeeseen rakennettiin neljä sorapäällysteistä sotilaslentokenttää: Hollolan, Padasjoen, Selänpään ja Vesivehmaan lentokentät

### Onnettomuudet

## Käyttö

Lentopaikkaa käyttävät monet ilmailuun liittyvät yhdistykset.

#### Yhdistyksiä

Kiitotiekaksviis ry on lentokenttää kotikenttänään pitävä lahtelainen ultrakevytkerho. Kiitotiekaksviis ry on perustettu vuonna 2007. Kerho kouluttaa ultrakevytlentäjiä keväästä syksyyn. 

Hämeen Laskuvarjourheilijat ry on 1971 perustettu laskuvarjohyppykerho ja käyttää kenttää kotikenttänään. Maaliskuusta lokakuuhun on vilkasta hyppytoimintaa.  

### Ilmailumuseo

Kentällä sijaitsee maksullinen Päijät-Hämeen ilmailumuseo, joka on avoinna kesäkuun alusta elokuun loppuun lauantaisin ja sunnuntaisin klo 11–17 sekä muulloin sopimuksen mukaan.

## Lähteet

## Aiheesta  muualla

*VFR Suomi/Finland – Lahti-Vesivehmaan lentopaikka 
*Lentopaikat.fi – Lahti-Vesivehmaan lentopaikka
*Kentän historiikki
Hannu Harju

**Hannu Harju** (s. 1947) on vantaalainen sähköasentaja ja poliitikko. Hän toimi Rauhan ja Sosialismin puolesta – Kommunistisen Työväenpuolueen (KTP) puheenjohtajana vuosina 1997–2016. Ennen KTP:n perustamista 1980-luvun lopulla Harju toimi aktiivisesti ssä.

## Lähteet
Seepra

**Seeprat** ovat eteläisessä ja itäisessä Afrikassa eläviä valkomustaraidallisia kavioeläimiä, jotka kuuluvat hevoseläinten (*Equidae*) heimon *Equus*-sukuun.
 
## Lajit ja alalajit
Seeproihin kuuluu kolme elossa olevaa lajia, jotka jakaantuvat useampiin alalajeihin. 
* Aroseepra (*Equus quagga*) on seepralajeista yleisin. Sen elinpiiri ulottuu Etelä-Sudanista ja Etelä-Etiopiasta Etelä-Afrikkaan. Sen alalajeja ovat muun muassa *E. q. boehmi*, *E. q. burchellii* ja *E. q. selousi* sekä sukupuuttoon kuollut *E. q. quagga* (kvagga).
* Vuoriseepra (*Equus zebra*) puolestaan elää Lounais-Afrikan vuoristoissa. Laji on uhanalainen. Sen alalajeja ovat *E. z. zebra* ja *E. z. hartmannae*. 
* Kolmas seepralaji, grevynseepra eli kuningasseepra (*Equus grevyi*), elää Etiopiassa, Somaliassa ja Keniassa. Lajin raidat ovat kapeampia kuin muilla seeproilla.


Tiedosto:Zebras in Tanzania 2765 Nevit.jpg|Aroseepra (*Equus quagga*)
Tiedosto:Equus zebra - Disney's Animal Kingdom Lodge, Orlando, Florida, USA - 20100119.jpg|Vuoriseepra (*Equus zebra*)
Tiedosto:Grevy's Zebra Stallion.jpg|Grevynseepra (*Equus grevyi*)
Tiedosto:Quagga photo.jpg|Kvagga (*Equus quagga*)


## Raidat
Seepran silmiinpistävin tuntomerkki on sen mustavalkoinen raidoitus. Seepran valkoisen vatsan takia aiemmin ajateltiin, että seepra on valkoinen eläin mustilla raidoilla. Sittemmin huomattiin, että seeprat ovat aikaisessa sikiövaiheessa väriltään mustia ja valkoiset raidat kehittyvät vasta myöhemmin.

Seepran raidoille on pitkään etsitty evolutiivisia syitä. Perinteisesti seepran raitojen ajateltiin olevan eläimen peiteväri, mutta myöhemmin raitojen on ehdotettu toimivan myös kärpästen karkottajana, lauman keskinäisenä viestintävälineenä ja kehon lämmönsäätelyjärjestelmänä. Todennäköisesti seepran raidoitukselle ei löydy vain yhtä evolutiivista syytä, vaan raidat ovat syntyneet monen ympäristötekijän summana.

* Seepralauman raidat voivat luoda petoeläimille optisia harhoja. Petoeläin ei välttämättä erota liikkuvasta seepralaumasta yksittäisiä eläimiä. Kun petoeläimen näköhavainto saaliista häiriintyy, se saattaa ajoittaa hyökkäyksensä epätarkasti.
* Eräs ehdotus on, että seeprat tunnistaisivat toisensa raitojen avulla. Ehdotusta puoltaa se, että jokaisen seepran raitakuvio on yksilöllinen.
* Raitakuvio saattaa suojata seepraa tsetsekärpästen ja nautapaarmojen puremilta.
* Vuonna 2015 julkaistun tutkimuksen mukaan seepran raidat saattavat auttaa pitämään eläimen kehon viileämpänä savannin kuumuudessa.

## Risteyttäminen

Seeprat voivat risteytyä hevosen ja aasin kanssa. Jälkeläistä kutsutaan seepraristeytykseksi tai zebroidiksi. Jälkeläinen on yleensä aasin näköinen seepran raidoilla. Raidat näkee yleensä helposti jaloissa, mutta ruumissa raidat voi havaita huonommin.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Aroseepra

**Aroseepra** eli **savanniseepra** (*Equus quagga*, aiemmin *Equus burchellii*) on seepralajeista yleisin ja laajimmalle levittäytynyt. Aroseeprasta tunnetaan kuusi alalajia, joista yksi, kvagga (*Equus quagga quagga*), on kuollut sukupuuttoon. Se luokiteltiin aiemmin toisinaan omaksi lajikseen.

## Koko ja ulkonäkö
Aroseepra painaa 155–320 kilogrammaa, on 2,2-2,5 metriä pitkä ja sen säkäkorkeus on 1,1–1,45 metriä. Sen ruumis on tanakka ja jalat lyhyehköt. Aroseepran mustavalkoinen raidoitus on etuosasta pystysuoraa ja takaosassa vaakasuoraa. Pohjoisemmassa elävillä yksilöillä raidat ovat kapeammat kuin etelässä elävillä.

## Levinneisyys ja elinympäristö
Aroseepra elää tasangoilla ja ruohikkomailla Etelä-Etiopiasta Angolaan ja itäiseen Etelä-Afrikkaan asti. Yksilöitä arvioidaan olevan noin 500&nbsp;000, mutta niiden kanta on pienenemässä. Metsästys ja ihmisen levittäytyminen seepran asuttamille alueille ovat kuitenkin harventaneet aroseeprakantaa. Savanniseeprat elävät joko avoimella savannilla tai jossain määrin metsittyneillä mailla, mutteivat Itä- ja Etelä-Afrikan tiheissä metsissä. Myöskään kuivilla alueilla seepra ei viihdy, vaan vettä on oltava alle 30 kilometrin päässä. Aroseeprat saattavat laiduntaessaan lyhentää heinät antiloopeille sopiviksi.

## Elintavat ja ravinto
Aroseeproilla on haaremeita, joissa ori johtaa jopa kuuden tamman laumaa. Toisaalta on poikamieslaumoja, joissa on noin 15 urosta. Orit taistelevat keskenään tammoista. Tammat synnyttävät varsoja parin vuoden välein, melko harvoin, vain silloin kun tuoretta ruohoa on saatavilla. Seepra syö enimmäkseen heinää, mutta myös pensaita, puuntaimia, oksia ja lehtiä.

Aroseeprat muodostavat pieniä perheryhmiä, joihin kuuluu yksi uros ja muutama naaras sekä näiden nuorimmat jälkeläiset. Toisinaan ne muodostavat suuria laumoja tasangoilla.

Tansanian Serengetin kansallispuistossa seeprat vaeltavat joka vuosi noin 150 km 300–600 km² alueella. Yleensä runsaskasvisella alueella seepralauma liikkuu kohtalaisen suurella, noin 200 km² alueella, mutta Ngorongoron laaksossa seeprojen tiheys on 10 kertaa suurempi, jopa 20 seepraa neliökilometriä kohden. Siellä muutama seepralauma elää 30 km² alueella. Pienet seepralaumat saattavat joskus yhdistyä suurlaumoiksi varsinkin vaellusten ajaksi.

## Lähteet
Triftongi

**Triftongi** eli **kolmoisääntiö** on vokaaliäänne, joka muodostuu kolmesta laadullisesti erilaisesta mutta samaan tavuun kuuluvasta vokaalielementistä. Se vertautuu siis diftongiin, joka muodostuu kahdesta samaan tavuun kuuluvasta vokaalielementistä. Vokaalia, jonka laatu ei äänteen keston aikana muutu, kutsutaan monoftongiksi.

Triftongi ääntyy esimerkiksi espanjan sanassa *buey*  ’härkä’. Hyvin runsaasti triftongeja on kiinassa (esim. sanassa *piāo* ’leijua’). Suomen kielessä triftongeja sen sijaan ei tavata, jollei sellaiseksi tulkita onomatopoeettiseen sanaan *miau* sisältyvää vokaalisarjaa taikka tau-sanan monikkomuodoissa (tauitten, tauita, tauihin jne.) esiintyvää vokaalisarjaa. Suomalaisissa sanoissa tosin esiintyy kolmen ja jopa neljän vokaalin jonoja (esim. *aie* , *tauoissa* ) – ja yhdyssanoissa joskus pitempiäkin – mutta enintään kaksi vokaalia voi kuulua samaan tavuun.

Joskus voi olla vaikea hahmottaa, onko jokin vokaalisarja triftongi vai eri tavuihin kuuluvista diftongista ja monoftongista muodostuva vokaaliyhtymä. Esimerkiksi huolitellulla oxfordinenglannilla lausuttu sana *fire*  ’tuli’ mielletään useimmiten yksitavuiseksi, ja koska siinä ääntyy kolme vokaalielementtiä, kyseessä on siis triftongi. Toisaalta sanassa *higher*  ’korkeampi’ on tavunraja (hiatus) diftongin  ja monoftongin  välissä. Joidenkin foneetikkojen mielestä englannissa ei lainkaan esiinny triftongeja, vaan myös sana *fire* ääntyy oikeasti kaksitavuisena , vaikka on mahdollista, että joskus keskimmäinen vokaalielementti surkastuu  ja jäljelle jääneet monoftongit sulautuvat diftongiksi .

## Lähteet
Ilmestys

**Ilmestys** on uskonnoissa tiedon, moraalikäskyjen tai joskus varmuudentunteen saamista jumalallisesta lähteestä. Monen uskonnon opetukset perustuvat ilmestyksiin.

Uskontojen mukaan ilmestys voi tulla suoraan jumalalta, kuten Raamatun mukaan Moosekselle ensin palavasta pensaasta ja sen jälkeen hänen saadessaan kymmenen käskyä Jumalan omakätisesti kivitauluihin kirjoittamina. Ilmestys voi tulla myös sanansaattajan välityksellä: esimerkiksi islamin profeetan Muhammedin saama *[[Koraani]]* oli Jumalan hänelle sanelema epäsuorasti enkeli Gabrielin välityksellä. Joskus ilmestyksen voi välittää jokin muu kuin sanansaattaja, kuten luonnonesine tai myrsky.

Kertomuksiin ilmestyksistä liittyy usein näky tai jokin havaittava merkki. Ilmestys voi kuitenkin olla myös havaitsematon ja esimerkiksi ohjata paavia tekemään erehtymättömiä julistuksia, tai profeettoja ja teologeja ymmärtämään jotain hankalaa teologista kysymystä kuten kolminaisuuden olemusta.

## Katso myös
* Apokalypsi
* Profetia

## Lähteet
Evil twin

**Evil twin** (suomeksi myös *paha kaksonen*) on tietotekniikassa englanninkielinen nimitys langattoman lähiverkon tukiasemalle, joka tekeytyy luotettavaksi yhteyden tarjoajaksi. Tavoitteena on luottamuksellisten tietojen kalastelu eli phishing.

Langattoman lähiverkon paha kaksonen saadaan aikaan esimerkiksi laittamalla avoimen tukiaseman läheisyyteen vahvempaa signaalia tuottava tukiasema. Tällöin väärennetty tukiasema syrjäyttää alkuperäisen tukiaseman, jolloin käyttäjien kannettavien ja matkapuhelinten yhteydenotot ohjautuvat helposti pahalle kaksoselle. Kun liikenne ohjautuu krakkerin hallitseman tukiaseman kautta, hän pääsee ohjaamaan käyttäjät haluamalleen huijaussivustoille ja lukemaan sivuille syötettyä tietoa.
 
Tällaiselta huijaukselta voi suojautua esimerkiksi tarkistamalla laitteen langattoman yhteyden asetukset ja estämällä yhteydenotot salaamattomiin tukiasemiin, joiden luotettavuudesta ei ole varma. Salattujen sivujen suojaussertifikaatin kelvollisuus on syytä tarkistaa välistävetohyökkäyksen varalta. Helpoimmin ja varmimmin huijaukselta välttyy, jos ei syötä luottamuksellista tietoa käyttäessään julkista verkkoyhteyttä.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Laakerinlehti

**Laakerinlehti** on laakeripuun lehti, jota käytetään mausteena. Sitä käytetään perinteisesti liharuokien, patojen, keittojen ja liemien maustamiseen. Se on yksi perusosa maustekimpussa, bouquet garnissa. Immuniteettia kohottavana laakerilehteä on käytetty myös suolisto- ja virtsatieinfektioiden hoitoon. 

## Maustekäyttö
Ruokien maustamiseen riittää yleensä 1–2 kuivattua laakerinlehteä. Lehtiä voidaan käyttää myös tuoreena, mutta kuivattuna lehtien kitkeryys vähenee. Kypsistä ruoista laakerinlehdet poistetaan, eikä niitä pidä käyttää sellaisenaan sisäisesti, koska ne ovat suolistolle haitallisia raapiessaan suolenseinämiä. Hienoksi jauhettuna ruokaan tarkoitettuja laakerinlehtiä voi syödä turvallisesti, mutta maku on kokonaista lehteä paljon voimakkaampi. Laakerinlehti on etenkin ranskalaisen keittiön ainesosa. Kreikan Korfulla puolestaan laakerinlehtiä kääritään kuivatuista viikunoista tehtyjen maustettujen kakkusten ympärille.

Laakerinlehdistä puristetaan myös öljyä, jota käytetään leivonnaisten, pikkelssien, säilykkeiden ja lihatuotteiden maustamiseen. Samaa öljyä käytetään myös hajusteteollisuudessa, esimerkiksi hammastahnoissa.

## Lääkekäyttö
Laakerinlehdet sisältävät paljon rautaa, fenoleja ja C-vitamiinia. Laakerin tiedetään lisäävän ruokahalua, poistavan ilmavaivoja ja edistävän kuukautisia. Pieninä määrinä lehdet ovat diureettisia, suurina määrinä niitä käytetään oksettavina aineina. Laakeri sisältää ainesosia, jotka estävät migreeniä ja erilaisia tulehduksia. Sitä käytetään myös yskän torjuntaan. Myös laakerin vaikutuksia erilaisten syöpien torjunnassa tutkitaan. Suurina määrinä laakeri on narkoottista.

## Käyttö hyönteiskarkotteena
Laakerinlehtiä voi käyttää jauhopusseissa karkottamaan tuhohyönteisiä. Sitä on käytetty myös koiden torjumiseen.

## Katso myös
* Laakeripuu

## Lähteet
* Piippo, Sinikka: *Elinvoimaa mausteista. Terveelliset maustekasvit ja niiden käyttö*. 2. painos. Minervakustannus Oy, Helsinki 2012. .

### Viitteet