Coton de tuléar

**Coton de tuléar** on madagaskarilainen kääpiökoira, joka kuuluu FCI:n seurakoiraryhmään (nro 9). Sen FCI-vastuumaa on Ranska. Vuosina 2021–2025 Suomessa rekisteröitiin vuosittain 500–700 coton de tuléaria ja vuonna 2025 rotu oli 19. suosituin koirarotu Suomessa. 

## Ulkonäkö
Coton de tuléarin tavaramerkki on vaalea, pitkä ja puuvillamaisen pehmeä erittäin runsas turkki, jossa ei ole aluskarvaa. Coton de tuléar saattaa aiheuttaa vähemmän allergiaoireita kuin moni muu koirarotu, mutta täysin allergiaa aiheuttamatonta koiraa ei ole olemassakaan. Turkki pysyy kauniina säännöllisellä hoidolla,mutta se vaatii aikaa, säännöllisyyttä ja järjestelmällisyyttä sekä kunnolliset välineet. Pentuturkin vaihtuessa aikuisen koiran turkkiin saattaa pesukertoja kertyä useampi viikossa.

Rodun edustajat ovat lyhytraajaisia ja coton de tuléarin pituus on korkeutta pidempi. Säkäkorkeuden suhde rungon pituuteen tulisi olla 2 : 3.

## Luonne ja käyttäytyminen
Coton de tuléarit ovat luonteeltaan iloisia, valppaita, hauskoja ja lapsirakkaita. Ne sopeutuvat nopeasti ja ovat erittäin seurallisia. Ne ovat helposti koulutettavia ja oppivat nopeasti. Niillä on halu viihdyttää ihmistä, minkä vuoksi niitä kutsutaan usein koiramaailman klovneiksi. Coton de tuléarin kanssa voi harrastaa vaikka agilityä tai tokoa, mutta myös muita koiraharrastuksia.

## Alkuperä
Coton de tuléarin alkuperää ei tarkkaan tunneta, mutta ilmeisesti ne periytyvät lyhytkarvaisista bichon tenerif -koirista, jotka rantautuivat espanjalaisten laivojen mukana Madagaskarin saarelle 1600-luvulla ja risteytyivät sittemmin myös paikallisten koirien kanssa. Rotu on siis syntynyt osittain tahattomasti, vaikka sitä on myöhemmin toki systemaattisesti jalostettu. Puolivilleistä koirista kesytettiin Madagaskarilla paikallisen yläluokan seurakoiria. 1900-luvulle asti tavalliset ihmiset eivät saaneet omistaa ollenkaan coton de tuléareja.

Eurooppaan rotu tuli ranskalaisten mukana. FCI hyväksyi rodun vuonna 1971. Kanta eri Euroopan maissa pohjautuu melko suurelta osin samoihin koiriin: Useimpien linjojen esi-isinä ovat James ja Okazaki-Pong, jotka molemmat ovat TI-coton de tuléareja eli niiden vanhempien nimiä ei ole tiedossa tai vanhemmat ei ole rotuun otettuja.

Suomeen ensimmäiset coton de tuléarit (narttu Jolly Little Fellows Blanca Bonita ja uros Jacky of Woodland Cottage) tulivat vuonna 1989. Ensimmäinen pentue Suomessa syntyi Kin-Sei-kenneliin 3. toukokuuta 1990 ja samana vuonna rekisteröitiin myös kaksi muuta pentuetta. Koiria on tuotu Suomeen muun muassa Belgiasta, Saksasta, Ranskasta, Hollannista ja muutamia myös Yhdysvalloista. Suomeen on tuotu kaksi koiraa suoraan Madagaskarilta (Lamba de la Case Creole (* 5.5.1995, † 16.7.2010 Kangasalla) ja Moumoute de la Case Creole). 

## Terveystilanne
Coton de tuléar elää usein sangen pitkäikäiseksi. Rodun keskimääräinen elinikä on noin 11 vuotta, kun tarkastellaan vuosina 2011–2025 kuolleita rodun edustajia. Tyypillisimmät kuolinsyyt ovat vanhuus, syöpäsairaudet, selkäsairaudet ja sydänsairaudet. Coton de tuléarin merkittävimmät terveysongelmat ovat parodontiitti, patellaluksaatio, muutamat silmäsairaudet, välilevyntyrät, ruoka-aineallergiat, atopia ja myksomaattinen mitraaliläpän rappeuma.

Coton de tuléar on matalaraajainen koirarotu, mikä voi altistaa käyrille eturaajoille ja kyynärnivelen inkongruenssille. Käyräjalkaisuus taas altistaa koiran iän myötä nivelongelmille, esimerkiksi nivelrikolle. Johtuen coton de tuléarin pienestä koosta on rodulla alttius parodontiittiin eli hampaiden kiinnityskudoksen tulehdukselliseen sairauteen. Sairautta voi ennaltaehkäistä hampaiden harjaamisella. Rodulla esiintyy myös erittäin harvinaisena sairautena hyperoksaluriaa, joka on kuolemaan johtava perinnöllinen aineenvaihduntasairaus.

Coton de tuléar kuuluu Suomen Kennelliiton PEVISA-ohjelmaan (perinnöllisten vikojen ja sairauksien vastustamisohjelma) ja jalostukseen käytettävillä koirilla tulee olla voimassa oleva polvinivellausunto ja silmälausunto. Eriasteista patellaluksaatiota esiintyy noin 22 %:lla rodun edustajista, kun tarkastellaan vuosina 2015–2025 tutkittuja coton de tuléareja. Erilaisista silmäsairauksista rodulla esiintyy ylimääräisiä ripsiä (distichiasis), kaihia ja puutteellista kyynelkanavan aukkoa.

Coton de tuléarilla on perinnöllinen alttius välilevyntyrille. Retrogeeni 2-FGF4 (CDDY) aiheuttaa välilevyjen varhaista rappeutumista, mikä tekee niistä alttiita vaurioille. Pitkälle edennyt rappeutuminen johtaa välilevyjen kalkkeutumiseen, joita voidaan nähdä röntgenkuvista. Tämä retrogeeni nostaa välilevysairauden riskin jopa 5–15-kertaiseksi. Periytyminen on vallitsevaa, joten välilevysairauden riski kasvaa jo yhden geenikopion myötä. CDDY-retrogeenia voidaan seuloa geenitestien avulla. Selkäsairaudet ovat yksi rodun merkittävimmistä kuolinsyistä. 

Rodulla esiintyy jonkun verran atopiaa ja ruoka-aineyliherkkyyttä. Molemmissa elimistön puolustusmekanismi reagoi normaalista poikkeavalla tavalla tavallisiin, useimmiten vaarattomiin asioihin (allergeeni). Atopia ja ruoka-aineyliherkkyys ovat elinikäisiä vaivoja, jotka ovat usein kontrolloitavissa, mutta eivät parannettavissa. Oireina ovat usein ihon kutina ja punoitus ja usein koira nuolee tai raapii kutisevia alueita. Korvatulehdukset ovat yleisiä atopiasta kärsivillä koirilla sekä myös tassujen ihotulehduksia voi esiintyä.

Yksi coton de tuléarin yleisimmistä kuolinsyistä ovat sydänsairaudet. Eräs koirien ja myös coton de tuléarin tyypillisimmistä sydänsairauksista on myksomaattinen mitraaliläpän rappeuma, jota esiintyy erityisesti pienikokoisilla koiraroduilla. Sairaus alkaa usein vasta vanhemmalla iällä ja sairaus aiheuttaa edetessään sivuäänen sekä johtaa vuosien myötä sydämen vajaatoimintaan.

Yleisellä tasolla sisäsiittoisuus lisää sairastavuutta ja heikentää rodun elinvoimaa. Coton de tuléar ei ole sisäsiittoinen koirarotu verrattuna muihin koirarotuihin. Geenitutkimuksessa vähiten sisäsiittoisen koirarodun sisäsiittoisuusluku oli hieman alle 10 %. Täysin eri sukulinjoista peräisin olevien serkusten jälkeläisen sisäsiittoisuusluku on 6,25 % ja täyssisarusten jälkeläisellä luku on vastaavasti 25 %, mikä on melkein sama, mitä keskimääräisellä koirarodulla on havaittu geenitutkimuksissa. Coton de tuléarin jälkeläisen luku on geenitutkimuksissa ollut vain 12 %.

## Polveutumisongelmat Suomessa
Suomessa on ollut ongelmia pentujen rekisteröinneissä 2000-luvun alussa, jonka vuoksi rodussa on ilmennyt epäselviä sukutauluja jopa 700:lla koiralla. Tarkastamattomat koirat ja niiden jälkeläiset on siirretty liiton rekisteristä niin sanotulle EJ-listalle (ei jalostukseen). Ongelmaa tutkittaessa kuitenkin suurinosa väärin polveutuneista koirista osoittautui olevan merkitty oikein, ja nämä koirat palautettiin FI-rekisteriin.

## Katso myös
* Bolognese
* Bichon frisé
* Havannankoira
* Löwchen
* Maltankoira

## Lähteet

* KoiraNet-jalostustietojärjestelmä

### Viitteet

## Aiheesta muualla
* Suomen Kennelliitto: Coton de tulear
* Suomen Coton de Tulear ry