open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
London

**London** voi tarkoittaa ainakin seuraavia:

## Paikannimenä
*Lontoo (engl. London), Yhdistyneen kuningaskunnan pääkaupunki
*Greater London, Britannian kreivikunta, joka käsittää Lontoon kaupunkiseudun
*London, kaupunki Ontarion provinssissa Kanadassa
*London, kaupunki Kiribatilla
*London, kaupunki Kentuckyssa, Yhdysvalloissa
*London, kaupunki Arkansasissa, Yhdysvalloissa
*London, kylä Belizessä
*London, kylä Nigeriassa

## Henkilönimenä
### Sukunimenä
* Artur London (1915–1986), tšekkoslovakialainen kommunistipoliitikko
* Barbara Erickson London (1920–2013), yhdysvaltalainen lentäjä
* Brian London (1934–2021), englantilainen raskaansarjan nyrkkeilijä
* Delloreen Ennis-London (s. 1975), jamaikalainen pika-aitajuoksija
* Drake London (s. 2001), yhdysvaltalainen amerikkalaisen jalkapallon pelaaja
* Fritz London (1900–1954), saksalainen fyysikko
* George London (1920–1985), yhdysvaltalainen baritoni
* Jack London (1876–1916), yhdysvaltalainen kirjailija
* Julie London (1926–2000), yhdysvaltalainen laulaja ja näyttelijä
* LaToya London (s. 1978), yhdysvaltalainen R&B- ja soul-laulaja
* Meyer London (1871–1926), yhdysvaltalainen kongressiedustaja
* Paul London (s. 1980), yhdysvaltalainen showpainija
* Peter London (oik. Peter Lunden, s. 1982), ruotsalainen basisti
* Terry London, yhdysvaltalainen lentäjä
* Theophilus London (s. 1987), yhdysvaltalainen rap-artisti ja laulaja
* Wilbert London (s. 1997), yhdysvaltalainen pikajuoksija

### Etunimenä
* London Breed (s. 1974), yhdysvaltalainen poliitikko, San Franciscon pormestari

## Laivoja
;Britannian kuninkaallinen laivasto
*London-luokka (linjalaiva) linjalaivaluokka
*London-luokka (taistelulaiva) Formidable-luokan alaluokka
*London-luokka (risteilijä) County-luokan risteilijöiden alaluokka
* London (1636), 40-tykkinen Itä-Intian purjehtija
* London (1654), 64-tykkinen alus
* HMS Loyal London (1666), 96-tykkinen alus
* HMS London (1670), 96-tykkinen alus
* HMS London (1756), 16-tykkinen prikanteeni
* HMS London (1759), 6-tykkinen alus
* HMS London (1766), 90-tykkinen toisen luokan linjalaiva
* HMS London (1840), 92-tykkinen toisen  luokan linjalaiva
* HMS London (1899), Formidable-luokan taistelulaiva
* HMS London (69), County-luokan risteilijä
* HMS London (D16), County-luokan ohjushävittäjä
* HMS London (F95), Tyypin 22 fregatti

## Muuta
* *[[London (vuoden 1926 elokuva)|London]]*, Herbert Wilcoxin ohjaama mykkäelokuva vuodelta 1926
* *[[London (vuoden 1994 elokuva)|London]]*, Patrick Keillerin ohjaama kokeellinen elokuva vuodelta 1994
* *[[London (vuoden 2005 elokuva)|London]]*, Hunter Richardsin ohjaama draamaelokuva vuodelta 2005
* London, yhdysvaltalainen 1978 perustettu metalliyhtye
* London, brittiläinen 1976 perustettu punkyhtye
* London Records, brittiläinen levy-yhtiö.
Brač

**Brač** on Kroatialle kuuluva saari Adrianmerellä. Sen pinta-ala on noin 396 neliökilometriä, joten se on Adrianmeren kolmanneksi suurin saari. Saarella on noin 13 000 asukasta, joista yli 3 000 asuvat saaren suurimmassa kaupungissa, Supetarissa. Saaren pienin kylä on Novo Selo, jossa on 12 asukasta. Muita kaupunkeja ja kyliä ovat muun muassa Bol, Škrip, Pučišća, Splitska, Postira, Nerežišće, Donji Humac, Mirca, Gornji Humac, Dol, Sutivan, Sumartin, Praznica, Murvica, Povlja ja Dračevica. Saaren vanhin kylä on Škrip.

Saaren korkein vuori on 778 metriä korkea Vidova Gora. Se on myös koko Kroatian saariston korkein huippu. 


Povlja Brac Croatia.jpg|Povlja
Brac-Hafen.jpg|Supetar on saaren suurin kaupunki
Brac beach.jpg|Ranta Bračin saarella
Golden Cape.jpg|Zlatni Rat

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Caudron C.60

**Caudron C.60** oli ranskalainen, kaksipaikkainen ja -tasoinen, yksimoottorinen lentokone kangasverhouksella. Kone kehitettiin vuonna 1921 Caudron C.59 -tyypin rinnalle, poiketen siitä lähinnä moottorityypin osalta. Konetta käytettiin pääasiassa koulukoneena, ja se oli käytössä Ranskan, Suomen, Latvian, Espanjan ja Venezuelan ilmavoimissa.

## Käyttö Suomessa
Suomen ilmavoimille ostettiin vuonna 1923 Ranskasta kaikkiaan 30 Caudron C.60-lentokonetta ja vuosina 1927–1928 rakennettiin Suomessa lisenssillä 34 konetta. Suomen ilmavoimilla oli täten käytössä kaikkiaan 64 Caudron C.60 -konetta. IVL/VL valmisti vuonna 1927 12 konetta ja vuonna 1928 22 konetta, joista 10 luovutettiin Ilmavoimille vasta vuonna 1930. 

Ranskassa rakennettujen koneiden tunnukset olivat 1E20 - 1E30 ja 1F31 - 1F49, myöhemmin CA-20 - CA-9. Suomessa lisenssillä rakennettujen koneiden rekisteri oli CA-61 - CA-94. Tyyppi oli Suomessa käytössä vuosina 1923–1936. Niitä käytti Ilmailukoulussa Utissa ja Santahaminassa ja Kauhavalla . Koneita oli suuren määrän takia jaettu myös muille yksiköille ja kentille. Koneilla lennettiin kaikkiaan 27000 lentotuntia, kuudella yksilöllä kullakin yli tuhat tuntia.

CA-27 lentokone, josta ensi kertaa 26.6.1931 Suomessa pelastauduttiin laskuvarjolla. Koneiden käytössä kuoli yksitoista ihmistä.

## Caudron C.60:t

## Tekniset tiedot
### Yleiset ominaisuudet
* Kärkiväli: 10,24 m
* Pituus: 7,50 m
* Korkeus: 2,60 m
* Siipipinta-ala: 26,00 m²
* Tyhjäpaino: 505 kg
* Lentopaino: 862 kg
* Moottori: Clerget 9B, 9-sylinterinen ilmajäähdytteinen pyörivä tähtimoottori, teho 130 hv.

### Suoritusarvot
* Huippunopeus: 150 km/h
* Lakikorkeus: 4&nbsp;200 m
* Toiminta-aika: noin 5 h.

## Museokoneita Suomessa
Suomen ilmailumuseossa Vantaalla on yksi Suomessa lisenssillä valmistettu Caudron C.60-lentokone, tunnukseltaan CA-84, valmistusnumeroltaan 24.

## Lähteet
*  
*  
* 

### Viitteet

__NOTOC__
Concordia

**Concordia** tai **Konkordia** voi viitata muun muassa:
__NOTOC__
## Paikkoja
### Antiikki

* Concordia, antiikin aikainen kaupunki Germania Superiorissa
* Julia Concordia eli *Colonia Julia Concordia*, antiikin aikainen kaupunki Venetiassa, nykyinen Concordia Sagittaria
* Myrleia eli Apameia, myöhemmin myös *Colonia Julia Concordia*, antiikin aikainen kaupunki Bithyniassa

### Nykyaika

* Concordia, kaupunki Entre Ríosin maakunnassa Argentiinassa
* Concordia, jäävirtojen yhtymäkohta Karakorum-vuoristossa Pakistanissa
* Concordia, tutkimusasema Etelämanterella
* Concordia Sagittaria, kaupunki Venetossa Italiassa

## Laivoja

* S/S ''Concordia'', vuonna 1885 rakennettu suomalainen höyrylaiva
* *[[Costa Concordia]]*, Costa Crocierin risteilyalus, käytössä 2005–2012

## Muita merkityksiä

* Concordia, roomalainen sovun jumalatar (kreikkalaisten Harmonia)
* Concordia, Liber concordiae, luterilaiset tunnustuskirjat
* Leuenbergin konkordia, luterilaisten ja reformoitujen kirkkojen välinen sopimus vuodelta 1973
* Concordia, kansainvälinen yksityinen yliopistoketju
* Concordia-yliopisto, *Concordia University*, yliopisto Montrealissa, Kanadassa
* Condordia-yliopisto, *Concordia University*, useita yliopistoja Yhdysvalloissa
* Concordia Bus, bussiyhtiö
* Suomalainen Konkordia-liitto, apurahoja naisille jakava yhdistys
* Concordia Maritime, ruotsalainen varustamo
** Rederi AB Concordia, Concordia Maritimen tytäryhtiö
London (Kentucky)

**London** on kaupunki Kentuckyn osavaltion eteläosassa, Yhdysvalloissa. Sen asukasluku oli vuoden 2010 väestönlaskennassa 7&nbsp;993 ja pinta-ala 26,75 neliökilometriä. Kaupungin väestötiheys oli 298,8 asukasta neliökilometriä kohden.

## Lähteet
Cork

**Cork** () on Irlannin tasavallan toiseksi suurin kaupunki ja kaupunkikreivikunta maan etelärannikolla Munsterin provinssissa. Asukasluku on 119&nbsp;143 (2006), ja Suur-Corkin alueen väkiluku on noin 274&nbsp;000. Cork on tärkeä satamakaupunki ja teollisuuskeskus, ja siellä on kansainvälinen lentoasema. Kaupungissa on muun muassa autoteollisuutta. Cork oli Euroopan kulttuuripääkaupunki vuonna 2005.

Cork sijaitsee Irlannin etelärannikolta hieman sisämaahan päin. Kaupungin halki virtaa Leejoki, ja kaupungin ydinkeskusta on sen kahden haaran välissä olevalla saarella. Corkin satama kuuluu Irlannin merkittävimpiin satamiin, ja se on yksi maailman suurimmista luonnonsatamista.

Kaupungin iirinkielinen nimi *Corcaigh* tarkoittaa "soista aluetta". Nimi viittaa kaupungin sijaintiin Leejoen varrella. Corkin vaiheet liittyvät merkittävällä tavalla Irlannin itsenäistymiseen ja sisällissotaan. Niinpä Cork tunnetaan "vallankumouksellisena kreivikuntana" ("the Rebel County").

## Historiaa

Corkin nimitti kaupungiksi Juhana Maaton vuonna 1185. Corkilla oli kuitenkin pitkä historia ennen sitä, sillä se oli alussa luostarimainen siirtokunta, jonka Finbarr perusti 500-luvulla. Vuosisatojen kuluessa kaupunki paloi useita kertoja ja kärsi viikinkien ja normannien hyökkäyksistä, niin että se jouduttiin rakentamaan yhä uudestaan. Jossakin vaiheessa koko kaupunkia ympäröi muuri, josta on jäänyt jäljelle useita osia ja portteja. Corkin pormestarinvirka () perustettiin kuninkaallisella perustamiskirjalla vuonna 1318, ja vuonna 1900 virkanimi muutettiin muotoon Lord Mayor. Kaupungin keskusta kärsi pahoja vahinkoja Irlannin itsenäisyyssodassa 1919–1921, kun muun muassa irlantilaiset sissijohtajat ja brittiläiset joukot ottivat siellä yhteen. Irlannin sisällissodan aikana tasavaltalaiset Britannian ja Irlannin sopimuksen vastustajat pitivät jonkin aikaa kaupunkia hallussaan, kunnes Irlannin hallituksen joukot hyökkäsivät mereltä ja ottivat kaupungin uudestaan haltuunsa.

## Ilmasto

Korkein Corkissa mitattu lämpötila on 29&nbsp;°C ja alin &minus;9&nbsp;°C.

## Katso myös
* Cork Harbour

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Gediminas Kirkilas

**Gediminas Kirkilas** (30. elokuuta 1951 Vilna – 20. huhtikuuta 2024) oli liettualainen poliitikko, koulutukseltaan valtiotieteiden kandidaatti. Kirkilas oli pääministerinä 2006–2008 ja puolustusministerinä 2004–2006. Hän oli Liettuan parlamentin Seimasin jäsen 1992–2020.

Kirkilas työskenteli 1972–1978 entistäjänä ja Liettuan kommunistisen puolueen eri komiteoissa ja puolueen ensimmäisen sihteerin Algirdas Brazauskasin avustajana 1989.

Kirkilas valittiin 1990 kommunistisen puolueen seuraajan demokraattisen työväenpuolueen varapuheenjohtajaksi, ja vuonna 1993 hän toimi hetkellisesti puheenjohtajana. Hänet valittiin 1992 Liettuan parlamenttiiin Seimasiin.

Demokraattinen työväenpuolue yhdistyi 2001 sosiaalidemokraattiseen puolueeseen, jonka varapuheenjohtajana Kirkilas toimi 2001–2007. Hänestä tuli 2006 sosiaalidemokraattien johtaman hallituksen pääministeri. Sitä ennen hän oli ollut vuodesta 2004 puolustusministerinä. Kirkilas johti puoluettaan 2007–2009, ja pääministerinä hän oli vuoteen 2008.

Kirkilas erosi 2017 sosiaalidemokraattisesta puolueesta, kun puolue oli päättänyt vetäytyä hallituksesta. Hän perusti muiden sosiaalidemokraateista eronneiden kanssa uuden Liettuan sosiaalidemokraattisen työväenpuolueen, jonka johdossa Kirkilas oli vuoteen 2021. Parlamenttiedustajana hän oli vuoteen 2020.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* bio hallituksen sivuilla
Mem

**Mem** on monen seemiläisen kielen aakkoston 13. kirjain. Se sisältyy muun muassa heprealaiseen, foinikialaiseen ja aramealaiseen kirjaimistoon. Mem on kreikkalaisen myyn, latinalaisen M:n ja kyrillisen М:n edeltäjä. Kirjaimen nimi tulee vettä tarkoittavasta sanasta.

## Mem hepreassa

Heprean kielessä mem ääntyy [m]. Kieliopillisesti se toimii sanan edessä prepositiona, joka vastaa suomen elatiivia (-sta, -stä). Tällöin mem on oikeastaan lyhennys מִן (*min*) -prepositiosta. Se voi osoittaa myös vertailua, sekä komparatiivia että superlatiivia. Heprealaisessa numerojärjestelmässä memillä on lukuarvo 40.

Mem on myös yksi niistä heprean kirjaimista, jotka kirjoitetaan eri tavalla sanan lopussa: sillä on *sofit*- eli loppumuoto **mem sofit**. Mem sofitin lukuarvo on 600.

Esimerkkejä:
* מֹשֶׁה Moše: Mooses
* מָשִׁיחַ mašíaḥ: Messias
* מְתוּשָׁלַח tai מְתוּשֶׁלַח Mətušálaḥ tai Mətušélaḥ: Metusalem
* מים majim: vesi

## Koodit

## Lähteet
Tietokone (lehti)

**Tietokone** oli vuonna 1981 aloittanut ja vuonna 2014 lopetettu, tietotekniikan alaa käsittelevä aikakauslehti. Sen levikki vuonna 2011 oli 33&nbsp;828, ja sillä oli 142&nbsp;000 lukijaa. Lehteä julkaisi alkuvuosina Tecnopress ja sittemmin vuoteen 2013 saakka Sanoma. Vuonna 2014 lehden osti mediatalo Talentum, ja kesäkuussa lehti yhdistettiin Tietoviikko-lehteen. Uuden lehden nimeksi tuli Tivi. Sittemmin Tivin julkaisijasta tuli Alma Talent.

Tietokone-lehdessä julkaistiin vuosina 1983–1984 *Mikro 2000* -liitettä, jolla oli samoja tekijöitä kuin vuonna 1984 sisarlehdeksi perustetulla Mikrobitillä. Mikrobitin perustamisesta tiedotettiin Tietokone-lehdessä. Tietokone-lehti kertoi pysyttelevänsä ammattilinjalla, erotuksena nuorille harrastajille suunnatusta Mikrobitistä. Myös Tietokone-lehden seuraaja Tivi ja Mikrobitti ovat sisarlehtiä. Niillä on sekä yhteinen julkaisija että yhteisiä tekijöitä.

Tietokone-lehden logo ja ilme uudistuivat vuoden 2009 alussa. Lehden artikkelitoimitukseen kuuluivat Ari Karkimo, Sanna Leskinen ja Ari Saarelainen. Varsinaisten toimittajien lisäksi lehden toimituskuntaan kuului vuoden 2013 loppuun saakka Mikrobitin kanssa yhteinen testilaboratorio. Vuoden 2014 alusta toteutuneen Talentum-kaupan jälkeen lehti teki yhteistyötä muiden Talentumin (sittemmin Alma Talent) tekniikkalehtien kanssa.

Lehden vakituisina avustajina toimivat esimerkiksi tietokirjailija Petteri Järvinen sekä kansanedustaja Jyrki Kasvi (1964–2021), jotka jatkoivat myös uuden Tivi-lehden ilmestymisen alusta lehden avustajina. Tätä ennen lehden avustajakaartiin kuuluivat muun muassa professori Osmo A. Wiio (1928–2013) sekä valtiovarainministeriössä ValtIT-yksikön johtajana toiminut Yrjö Benson.

Lehden pitkäaikaisin päätoimittaja oli Eskoensio Pipatti (vuosina 1984–2000).

## Sähköiset julkaisut
Tietokone-lehti aloitti uutistoiminnan Internetissä tammikuussa 1996. Uutisten lisäksi lehden sivuilla oli useita blogeja ja ohjelma-esittelyjä. Vakituisia bloggaajia olivat konsultit Ossi Mäntylähti ja Jarmo Pitkänen sekä Mac-asiantuntija Teemu Masalin. Myös vanhojen lehtien artikkelit olivat luettavissa ilmaisen rekisteröitymisen jälkeen.

Tietokone-lehdestä julkaistiin 1990-luvulla lisäksi *Tietokone Plus CD* -nimistä CD-ROM-levyä, jossa on muun muassa PDF-lehtiä.

## Vakituiset avustajat
* Antti Aromaa
* Tapio Berschewsky
* Kenneth Falck
* Pertti Hämäläinen
* Maija-Liisa Ihanus
* Jani Järvinen
* Petteri Järvinen
* Antti Karkimo
* Jyrki Kasvi
* Vesa Keränen
* Mika Koivusalo
* Olli-Pekka Komonen
* Samuli Kotilainen
* Jukka Lehtinen
* Tapio Loponen
* Olli Majander
* Teemu Masalin
* Ossi Mäntylahti
* Pekka Niemi
* Jarmo Pitkänen
* Kaija Pöysti
* Olli Rinne
* Tommi Saarela
* Lauri Suoranta
* Mika Tähtinen
* Kirsi Willa (ent. Voipio)

## Lähteet
Ulèëlheuë

**Ulèëlheuë** on rannikkokaupunki Banda Acehin vieressä, Acehin erityisalueella, Indonesiassa. Vuoden 2004 Intian valtameren maanjäristyksen aiheuttama tsunami tuhosi sen täysin. Vain moskeija jäi pystyyn. Noin kymmenesosa kaupungin 6 000 asukkaasta jäi eloon.

Tsunami tuhosi rannalta riisipellot, kalalammikot ja mangrovet. Valtio päätti asuttaa asukkaat kauemmas sisämaahan,mutta he halusivat palata entisille sijoilleen.

Kaupungin nimessä on kaksi sanaa, joista *ulèë* tarkoittaa päätä ja *lheuë* niemimaata.

Kaupunki sijaitsi seitsemän kilometriä länteen suuremmasta Banda Acehin kaupungista. 

## Lähteet
Uimaharju

**Uimaharju** on Joensuun kaupungissa sijaitseva taajama. Se sijaitsee noin 48 kilometriä koilliseen kaupungin keskustasta. Uimaharju liitettiin Enon kunnan osana kuntaliitoksella Joensuuhun vuoden 2009 alusta. Uimaharjun taajaman väkiluku on 1&nbsp;301.

Kylä sijaitsee Pielisen Rukaveden rannalla, Pielisjoen alkupäässä. Taajama on Joensuu–Kontiomäki-rautatien varressa. VR:n henkilöjunat pysähtyvät Uimaharjun asemalla. Rata ylittää Pielisjoen Uimasalmen silloilla, jotka valmistuivat 1970-luvulla. Ensimmäinen rautatiesilta Uimaharjuun valmistui vuonna 1909. Uimaharjun rautatieaseman seutu ja sitä ympäröivä puisto ovat yksi Museoviraston vuonna 2009 määrittelemistä Suomen valtakunnallisesti merkittävistä rakennetuista kulttuuriympäristöistä. 

Uimaharju oli entisen Enon kunnan teollinen keskus ja siellä sijaitsee suurin osa entisen Enon alueen teollisuuden työpaikoista. Suurimmat teollisuuslaitokset ovat Stora Enso -konserniin kuuluvat Enocellin tehdas ja Uimaharjun saha. Uimaharjun julkisia palveluja ovat esimerkiksi luokka-asteiden 0-9 yhtenäiskoulu (Uimaharjun koulu), Uimaharjun kirjasto. ja Uimaharjun nuorisotila Noke.

Uimaharjusta on 34 km Patvinsuon kansallispuistoon ja 44 km Kolin kansallispuistoon. Uimaharjun taajamasta alkaa valtion 15&nbsp;000 hehtaarin laajuinen pienriistan metsästysalue. Sen lisäksi Pielinen ja Koitere tarjoavat hyvät mahdollisuudet veneilyyn ja kalastukseen. Alakoitajoen patikointireitit, Pamilon kierto ja luontopolku ovat vain 11 kilometrin päässä taajamasta. Lieksaan ja Ilomantsiin on matkaa 50 km.

## Urheiluseuroja
* Uimaharjun Taimi ry
* Uimaharjun Kari

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Uimaharjun nettisivut
* Uimaharjun taajamayhdistyksen sivut
John Williams

**John Williams** -nimisiä henkilöitä ovat:

*John Williams (1903–1985), brittiläinen näyttelijä
*John George Williams (1913–1997), englantilainen lintutieteilijä
*John A. Williams (1925–2015), yhdysvaltalainen kirjailija
*John Edward Williams (1925–1994), yhdysvaltalainen kirjailija
*John Sharp Williams (1854&ndash;1932), yhdysvaltalainen poliitikko
*John Williams (s. 1941), brittiläis-australialainen kitaristi
*John Williams (s. 1932), yhdysvaltalainen elokuvasäveltäjä
*John Williams (s. 1953), yhdysvaltalainen jousiampuja
*John Williams (1962–2015), yhdysvaltalainen koripalloilija
*John Williams (s. 1966), yhdysvaltalainen koripalloilija
*John Williams (s. 1965), yhdysvaltalainen kenttäratsastaja
*John Williams (1946–1978), brittiläinen ratamoottoripyöräilijä
Kaupunginvanhin

**Kaupunginvanhin** oli Ruotsin vallan aikana kaupungin asioita hoitamaan valittu edustaja. 

Keskiaikana kaupunkien koko asujaimisto oli mukana kaupunkia koskevien asioiden hoitamisessa, ja he valitsivat keskuudestaan raadin. Sen rinnalle muodostettiin 1600-luvulla kaupunginvanhimpien ryhmä. Heidät valittiin eliniäksi luottamustoimeen porvariston keskuudesta. Vanhimmilla ei ollut omaa päätösvaltaa, mutta maistraatti oli velvollinen kuulemaan heitä isoja ratkaisuja tehtäessä. Vuodesta 1758 elin piti olla kaikissa kaupungeissa, ja siinä tuli olla joko 24 tai 48 jäsentä.

Keisarillinen asetus kunnallishallituksesta 8. joulukuuta 1873 lakkautti tämän edustuslaitoksen Suomessa. Kaupunginvanhinten tilalle tulivat kaupunginvaltuutetut.

## Lähteet
Nun (kirjain)

**Nun** on monen seemiläisen kielen aakkoston 14. kirjain. Se sisältyy muun muassa heprealaiseen, foinikialaiseen, aramealaiseen ja arabialaiseen kirjaimistoon (ﻥ). Se on kreikkalaisen nyyn, latinalaisen N:n sekä kyrillisen Н:n edeltäjä. Kirjaimen nimi tulee käärmettä tarkoittaneesta sanasta ja sen muodon alkuperäksi on esitetty egyptiläistä käärmettä, erityisesti kobraa kuvannutta hieroglyfiä.

## Nun hepreassa

Heprean kielessä nun ääntyy /n/. Kieliopillisesti se muun muassa muodostaa verbin eteen liitettynä monikon ensimmäisen persoonan futuurin. Heprealaisessa numerojärjestelmässä nunilla on lukuarvo 50.

Nun on myös yksi niistä heprean kirjaimista, jotka kirjoitetaan eri tavalla sanan lopussa: sillä on *sofit*- eli loppumuoto **nun sofit**. Nun sofitin lukuarvo on 700.

Esimerkkejä:
* נוֹחַ tai נֹחַ Nóaḥ: Nooa
* נתן: Natan
* אָמֵן Amen: Aamen

## Koodit

## Lähteet
Jukka Liedes

**Jukka Antero Liedes** (s. 7. syyskuuta 1946 Helsinki) on suomalainen opetus- ja kulttuuriministeriön entinen virkamies. Koulutukseltaan hän on oikeustieteen kandidaatti. Hän jäi eläkkeelle vuonna 2014.

Ennen siirtymistään virkamieheksi 1980-luvulla Liedes toimi muun muassa Teoston juristina. Vuonna 1991 hän sai Suomen Ääni- ja kuvatallennetuottajat ÄKT ry:n Erikois-Emma-palkinnon. Vuonna 1998 Liedes valittiin Maailman henkisen omaisuuden järjestön (WIPO, World Intellectual Property Organization) tekijänoikeuskysymyksiä käsittelevän komitean puheenjohtajaksi. Liedes toimi WIPO:n tekijänoikeustapaamisissa puheenjohtajana jo 1980-luvun puolivälistä saakka. Hänet oltiin lähellä valita WIPO:n pääjohtajaksi 1990-luvulla.

Liedes toimi kulttuuriministerin alaisen viestintäkulttuuriyksikön päällikkönä opetusministeriössä ja osallistui opetusministeriön asettamaan tekijänoikeustyöryhmään (1. tammikuuta 2004 – 31. joulukuuta 2005), joka valmisteli hallituksen esityksen kulttuuriministeri Tanja Karpelalle Suomen tekijänoikeuslainsäädännön muuttamiseksi (HE 28/2004 vp eli niin kutsuttu Lex Karpela). Liedes edusti opetusministeriötä myös tekijänoikeusjärjestö Gramexin Esittävän Säveltaiteen Edistämiskeskuksessa (ESEK).

Liedes nousi Suomessa ristiriitaiseen julkisuuteen, kun muun muassa ravintola-alan *Suurtalousuutiset*-lehti ja *[[Tietokone (lehti)|Tietokone-lehti]]* kertoivat hänen mahdollisesta jääviydestään tekijänoikeuslain valmistelussa. Liedes oli kohua herättäneen tekijänoikeuslakiesityksen päävalmistelija. Liedeksen toiminnasta ja asemasta tehtiin vuonna 2005 useita kanteluja eduskunnan oikeusasiamiehelle. Apulaisoikeusasiamies Jukka Lindstedt antoi lokakuussa 2007 päätöksen, jossa piti Liedeksen toimintaa ongelmallisena. Vuoden 2022 tammikuussa opetus- ja kulttuuriministeri jälleen palkkasi Liedeksen asiantuntijaksi avustamaan ministeriötä jatkovalmisteluissa tekijänoikeuslain uudistushankkeessa, jolla toimeenpannaan Euroopan unionin DSM-direktiivi.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* 
* Hallituksen esitys 28/2004.
Paalasmaa

**Paalasmaa** on saari ja kylä Pielisessä Juuan kunnassa, Pohjois-Karjalan maakunnassa. Kylä sijaitsee noin 15 kilometrin päässä Juuan kuntakeskuksesta. Asukasluku on noin 140.

Paalasmaa muodostuu kolmesta saaresta, jotka ovat Pääsaari, Toinensaari ja Kolmassaari. Kaikki saaret ovat asuttuja, ja niitä yhdistävät sillat. Lossi liikennöi saaret mannermaasta erottavassa Hirvisalmessa. Saaristoasiain neuvottelukunnan listauksessa Paalasmaan pinta-ala on 27 neliökilometriä, ja se on Pohjois-Karjalan kolmanneksi suurin ja koko maan sisävesien 16:nneksi suurin saari.

Paalasmaa on Suomen korkein saari. Pielisen pinta on noin 93,5 metriä merenpinnan yläpuolella. Paalasmaan saarella on kolme huippua, jotka kohoavat yli 200 metrin korkeuteen merenpinnan yläpuolelle: Lamminvaara, Sydänvaara ja Karhuvaara. Sydänvaaralle pääsee autolla, ja siellä näkötorni, josta avautuvat esteettömät maisemat muun muassa Pieliselle aina Kolille saakka.

Paalasmaa on myös käytössä sukunimenä. Nimenkantajia on Digi- ja väestötietoviraston mukaan noin 50 henkilöä.

## Historia
Nimi *Paalasmaa* juontaa nimestä *Palasmaa*, johon kirkkomatkoillaan Lieksaan soutavat juukalaiset poikkesivat syömään välipalaa (palasta).

Toisensaaren rannalta on tiettävästi löydetty kivikautinen asuinpaikka.

## Paalasmaan veneonnettomuus

Sunnuntaina 4. lokakuuta 1959 kaksi pääosin paikkakuntalaisia nuoria kuljettanutta moottorivenettä törmäsi Pielisellä Paalasmaan rannassa. Toisessa veneistä oli 19 nuorta ja se oli lähdössä Paalasmaan venerannasta Juuan kirkolle sateisessa ja tuulisessa säässä. Muutama minuutti lähdön jälkeen siihen törmäsi toinen, paikallisen kyläkauppiaan pojan ohjaama, 185 hevosvoiman tehoisella moottorilla varustettu pikavene. Veden varaan joutui kaikkiaan 21 ihmistä, joista törmäyksen nähneet ja rannan taloista soutuveneillä apuun lähteneet saivat pelastetuiksi kuusi. 15 henkeä kuoli onnettomuudessa.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Saaristokunta 
*Paalasmaa
Samekh

**Samekh** (myös **sameḥ** tai **samech**) on heprealaisen, foinikialaisen ja aramealaisen kirjaimiston 15. kirjain. Se on kreikkalaisen ksiin ja khiin sekä latinalaisen X:n edeltäjä. Kirjaimen nimi tulee kalaa tarkoittavasta sanasta. Arabiassa samekhia vastaa sīn.

## Samekh hepreassa

Heprean kielessä samekh ääntyy [s]. Kirjaimen nimen translitteroinnissa on vaihtelevuutta, mikä johtuu sen lopussa olevasta kaf sofit-kirjaimesta (ääntyy samaan tapaan kuin saksan 'ch' esimerkiksi sanassa *ich*).

Heprealaisessa numerojärjestelmässä samekhilla on lukuarvo 60.

Esimerkkejä:
* סידור: Siddur
* סְדוֹם Sədom: Sodoma

## Koodit

## Lähteet
Metrojunan kuljettaja

**Metrojunankuljettaja** on ammattinimike henkilöille, jotka työskentelevät metrojunan kuljetustehtävissä. Suomessa metrojunankuljettajia kouluttaa toistaiseksi ainoastaan HKL:n koulutuskeskus, ja ainoa työnantaja on tällä hetkellä HKL-Metroliikenne. Ajon aikana metrojunankuljettajan tehtäviin kuuluvat nopeuden säätely radanvarren merkkien ja opastimien mukaan sekä junan kunnon tarkkailu. Metrojunankuljettajan on noudatettava opasteita ja merkkejä siten, kuin metron turvallisuussäännöissä (MTO) määrätään. 

Metrojunan ja metrotyöjunan kuljettamiseen sekä metron liikenteenohjaustehtäviin oikeuttavat luvat (metroliikennelupa) myöntää HKL:n metroliikenneyksikkö HKL-Metroliikenne. Luvassa on yksilöity, mihin edellä mainituista tehtävistä sen haltijalla on pätevyys. Metrojunankuljettajan pätevyys on myös Helsingin metron liikenteenohjaajilla sekä niillä HKL-Metroliikenteen palveluksessa olevilla teknisillä henkilöillä, jotka työnsä puolesta joutuvat liikuttamaan metrojunia.

## Vaatimukset
Metrojunan kuljettajan työ on suurta tarkkuutta vaativaa. Kuljettajien on pystyttävä työskentelemään turvallisesti stressaavissa olosuhteissa, sillä aikataulut ovat tiukkoja. Kuljettajat ovat vastuussa myös matkustajien turvallisuudesta.

Metroliikenneluvan myöntämisedellytyksistä on säädetty kuntalain nojalla annetussa Helsingin kaupungin sisäisessä ohjesäännössä (metroliikennesääntö). Tärkeimmät vaatimukset metroliikenneluvan saamiseksi ovat hyvä kuulo ja näkö, erityisesti virheetön värinäkö, perehtyneisyys metrojunien rakenteeseen sekä se, ettei luvansaajalla ole sellaista direktiivin 91/439/ETY liitteessä III mainittua sairautta, joka voisi olennaisesti heikentää metron liikenneturvallisuutta. Liikenteenohjaukseen oikeuttavan metroliikenneluvan myöntämisedellytyksenä on edellisen lisäksi myös tehtävän edellyttämä perehtyneisyys metron turvalaitteiden tekniikkaan ja käyttöön.

## Aiheesta muualla
*Liikennealan ammattioppilaitos
Istervo

**Istervo** on käärmeen syntyä selittävissä kalevalaisissa loitsuissa esiintyvä henkilö. Istervo lähtee sotaan poikineen, joskus tyttärineenkin, ja iskee aseensa, miekkansa ja/tai keihäänsä kallioon tai maahan. Aseet särkyvät. Eräässä loitsussa myös kilpi halkeaa. Vääntyneistä aseista tulee käärmeitä, kilvestä ehkä kerällä oleva käärme. Aseen kärjestä syntyy kirjava käärme, keskiöstä kellertävä, ja putkesta (keihään putkesta tai miekan huotrasta) puhalletaan musta käärme. 

Käärmeen syntyloitsu luettiin karjan tai ihmisten suojaamiseksi käärmeenpuremilta, ja käärmeenpuremia hoidettaessa.
## Lähteet
*Martti Haavio: Suomalainen mytologia (1967)
John Williams (säveltäjä)

**John Towner Williams** (s. 8. helmikuuta 1932 Long Island, New York, Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen elokuvasäveltäjä, joka kuuluu merkittävimpiin ja tunnetuimpiin nykyisistä elokuvasäveltäjistä. Hän on säveltänyt musiikkia yleensä George Lucasin ja Steven Spielbergin elokuviin.

## Ura
Williams innostui musiikista ja soittamisesta jo lapsena ja aloitti uransa pianistina. Hän perusti 19-vuotiaana oman jazz-yhtyeen ja opiskeli musiikkia Kalifornian yliopistossa Los Angelesissa muun muassa Mario Castelnuovo-Tedescon johdolla. Varusmiespalveluksen jälkeen Williams opiskeli pianonsoittoa New Yorkin Juilliard Schoolissa, tähtäimenään konserttipianistin ura. Hän palasi Yhdysvaltain länsirannikolle ja teki 1950-luvulla muun muassa monia jazztyylisiä teemoja televisio-ohjelmiin nimellä Johnny Williams.

Williams alkoi säveltää elokuvamusiikkia Hollywood-elokuviin 1960-luvulla. 1970-luvulla hän sävelsi musiikkia katastrofielokuviin ja alkoi työskennellä Steven Spielbergin ja George Lucasin kanssa. Hän on säveltänyt musiikkia yli sataan elokuvaan.

Williams oli vuoteen 2022 mennessä saavuttanut viisi Oscar-, 25 Grammy-, neljä Golden Globe-, kolme Emmy- ja seitsemän Bafta-palkintoa. Hän on ollut Oscar-ehdokkaana 52 kertaa ja on ainoa elossa oleva henkilö, joka on ollut ehdokkaana niin monta kertaa (ennätys on Walt Disneyllä, ehdokkaana 59 kertaa). Vuonna 2016 hän sai Yhdysvaltain elokuvainstituutin elämäntyöpalkinnon.

Kesäkuussa 2022 Williams ilmoitti jäävänsä eläkkeelle ja keskittyvänsä konserttimusiikin säveltämiseen.

## Yksityiselämä
Williams meni naimisiin näyttelijä Barbara Ruickin kanssa vuonna 1956. He saivat kolme lasta. Hänen nuorin poikansa Joseph Stanley Williams nousi kuuluisuuteen vuosina 1986–1988 Toton laulajana.

## Merkittävimpiä elokuvasävellyksiä

## Dokumenttielokuva

* Laurent Bouzereau: *Music by John Williams* (USA, 2024)

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* 
*  
*John Williams Fan Network
*The John Williams Web Pages
*John Williams / Sony Classical 
*Star Wars & Harry Potter Composer John Williams Reveals How He Came Up With Cinemas Biggest Scores Williams *Variety*-lehden videohaastattelussa vuonna 2024
Daniel David Palmer

**Daniel David Palmer** (7. maaliskuuta 1845 Brown’s Corner, nyk. Pickering, Ontario – 20. lokakuuta 1913 Los Angeles) oli kiropraktisen hoidon eli kiropraktiikan luoja.

Daniel Palmer harjoitti parantamista magneettien avulla 1880-luvun lopulla ennen kiropaktisen hoidon kehittämistä. Palmerilla oli kaksi potilasta, joiden oireet viittasivat ongelmiin selkärangassa. Toinen potilaista oli kärsinyt kuulo-ongelmasta. Palmer korjasi tämän potilaan selkärangan siirtymän 18. syyskuuta 1895, jolloin potilaan kuulo palautui. Toisen potilaan sydämen vaivat korjautuivat selkärangan asennon korjaamisen myötä, mikä sai Palmerin uskomaan, että hermoon kohdistuva paine aiheutti sydänongelmia. 

Kokemustensa myötä Palmer perusti kiropraktisen hoidon, kiropraktiikan. Hänen teoriansa perustui ajatukseen, että selkärangan nikaman väärä asento voi aiheuttaa hermopaineen. Hermon heikentynyt toiminta synnyttäisi taudintilan. Palmer perusti koulun, joka tunnettiin myöhemmin nimellä Palmerin kiropraktikkojen koulu. Vuonna 1902 koulusta valmistui 15 kiropraktikkoa.

Palmer myi perustamansa kiropraktikkokoulun pojalleen B. J. Palmerille. Myöhemmin Daniel Palmerin yritti perustaa uutta koulua kiropraktiikalle, muttei onnistunut yrityksessään.

## Lähteet
 

## Aiheesta muualla
* Excerpt from ''The Text-Book of the Science, Art and Philosophy of Chiropractic''
Markku Petander

**Markku Olavi Petander** (s. 11. maaliskuuta 1963 Hämeenkyrö) on suomalainen kitaristi, bassokitaristi ja lauluntekijä. Petander muistetaan erityisesti Yö-yhtyeen kitaristina sekä Popedan basistina.

Yön ja Popedan lisäksi Petander on tehnyt kappaleita myös muille artisteille kuten Mustille Enkeleille. Petanderin säveltämiin kappaleisiin kuuluvat Popedan ”Repe ja Lissu” ja ”Tahdotko mut tosiaan” sekä Yön ”Tia-Maria”. Popedan H.Ö.N.Ö-albumilla oleva ”Erotomania” on Petanderin säveltämä, sanoittama ja esittämä. Pate Mustajärvi oli kieltäytynyt laulamasta kyseistä kappaletta, ja yhtyeen lähipiirin mielestä se ei olisi saanut olla levyllä, mutta Poko-levy-yhtiön johtaja Epe Helenius oli ollut kappaleesta innoissaan. 

## Diskografia

### Yö
**[[Myrskyn jälkeen (Yön albumi)|Myrskyn jälkeen]]* (1985)
**[[Äänet]]* (1986)
**[[Lanka palaa]]* (1987)
**[[Satelliitti (albumi)|Satelliitti]]* (1996)
**[[Pirstaleet]]* (1997)
**[[13. Yö]]* (1999)
**[[Valo (albumi)|Valo]]* (2000)

### Eve
**[[Saura (albumi)|Saura]] ([[1987]])

=== Kari Peitsamon Skootteri ===
**Hellsinkin'* ([[1990]])

=== Toni Lähteenmäki ===
[[Haaveilen|*Haaveilen* (1990)]]

=== Popeda ===
**Svoboda* ([[1992]])
**H.Ö.N.Ö.* ([[1994]])
**Live at the BBC* ([[1995]])

=== Juice Leskinen ===
* *Kiveä ja sämpylää'' (1996)

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* 
* 
* Markku Petanderin sanoitustuotanto Kansalliskirjaston Finna-tietokannassa
* Markku Petander säveltäjänä – Fono.fi
Suomen fauna: Tunnista eläimet

**Suomen fauna: Tunnista eläimet** on CD-romilla julkaistu virtuaalinen tietoteos, joka on osa Heino ja Martti Hanhelan sarjaa. Suomen Fauna -sarjaa kuuluvat myös:
* Suomen fauna: Nisäkkäät
* Suomen fauna: Linnut
* Suomen fauna: Kalat, sammakkoeläimet ja matelijat
* Suomen fauna: Selkärangattomat

Tunnista eläimet -osan opiskelusivulta löytyy 670 värillistä ruuduntäyteistä kuvaa ja pienempiä kuvia noin 80. Lisäksi tehtäväsivulla on yli 650 suurkuvaa ja kuvahakemistossa pikkukuvia saman verran lisää. Levyllä esiintyy kaikki Suomessa esiintyvät tärkeimmät luonnonvaraiset eläimet, yhteensä 670 lajia tai ryhmää. Teoksesta voi opetella tunnistamaan myös 300 eläimen äänet.
Poljčane

**Poljčane** on kaupunki ja kunta itäisessä Sloveniassa. Kaupungissa oli noin 1&nbsp;130 asukasta vuoden 2020 arvioiden mukaan  ja kunnassa noin 4&nbsp;450 asukasta. Poljčane sijaitsee 35 kilometriä Mariborista etelään ja 35 kilometriä Celjestä koilliseen. Kaupungissa on rautatieasema, koulu, terveyskeskus, postitoimisto, kaksi valintamyymälää, pubeja, baareja ja ravintoloita.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Kunnan viralliset sivut
Kellon Kraaseli

**Kellon Kraaseli** eli **Kraaseli** on Perämeren saari Oulun kaupungissa Pateniemenrannan edustalla ja entisen Haukiputaan kunnan alueella, Kiviniemen kylän kohdalla. Nimi *kraaseli* on perua ruotsin kielen sanasta *gråsäl*, joka tarkoittaa harmaahyljettä.

Kellon Kraaseli on matala saari: sen korkein kohta kohoaa vain muutaman metrin merenpinnan yläpuolelle. Saaren rantaviivan kokonaispituus on noin 10 kilometriä. Saari on lähes kauttaaltaan lehtimetsän peitossa. Saarelle tunnusomaisia ovat laajat ranta-alueet, jotka peittyvät meriveden ollessa korkealla. Saaressa on ainoastaan kesäasuntoja ja suojasatama. 

Saarta käytettiin yhteislaitumena aina 1980-luvun alkuun saakka, ja se toimi lehmien ja lampaiden laidunmaana. 

Nykyisin saaren erottaa Rapakarin saaresta Kraaselin kaivanto -niminen huviveneväylä, jonka nimellissyvyys on 1,8 metriä. Väylä tunnetaan myös oululaisittain "Suenväylänä" tai "Sudenväylänä" suunnittelijansa sukunimen "Susi" mukaan. Saaren pohjoispuolinen alue tunnetaan yleisesti Kellonlahtena, ja itäpuolinen merialue Oulun Pateniemen edustalla on nimeltään Kuivasmeri. Vesialue on kohtalaisen suojainen, minkä takia se on yleinen ankkurointipaikka. Kellon Kiviniemen kylän asukkaat ovat ennen vieneet kalastusveneensä myrskyiltä suojaan Kuivasmerelle tai Kraaseliin.

## Lähteet
Birkirkara

**Birkirkara** on liki 26&nbsp;000 asukkaan kaupunki Maltan keskiosassa. Se on ollut asukasluvultaan Maltan suurin kaupunki keskiajalta lähtien, mutta vuoden 2021 väestönlaskennassa St. Paul’s Bayssa ilmeni enemmän asukkaita. Muun muassa Maltan presidentti, Edward Fenech Adami sekä Maltan entinen pääministeri, Alfred Sant ovat kotoisin Birkirkarasta. Kaupungin motto on *In hoc signo vinces* eli *Tässä merkissä voitat*.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Abaújszántó

**Abaújszántó** on kaupunki Borsod-Abaúj-Zemplénin läänissä Unkarin pohjoisosassa. Se sijaitsee 40 kilometrin päässä läänin pääkaupungista Miskolcista. Kaupungin pinta-ala on 47,36 neliökilometriä, asukasluku 3&nbsp;169 (vuonna 2009) ja väestötiheys siten 66,9 asukasta neliökilometrillä.

Abaújszántósta tuli kaupunki vuonna 2004. Aiemmin se oli ollut kaupunki yli 600 vuotta vuoteen 1902 saakka. 

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Kaupungin virallinen sivu
Limbaži

**Limbaži** (, liiviksi *Lämmist nīn*, ) on kaupunki ja kuntakeskus pohjoisessa Latviassa, 90 kilometriä Latvian pääkaupungista Riiasta pohjoiseen. Kaupungin asukasluku oli vuoden 2012 alussa 8&nbsp;290, ja koko Limbažin kunnan (Limbažu novads) 19&nbsp;211. Vuoden 1385 paikkeilla kaupunki oli Riian jälkeen Latvian toiseksi suurin.

Baltiansaksalaisten historioitsijoiden mukaan Lemsalun piispanlinna perustettiin vuonna 1223 arkkipiispa Albertin käskystä Lemsalun liiviläisten puulinnakkeen paikalle.

Limbaži perustettiin 1200-luvulla ja se sai kaupunkioikeudet vuonna 1385. Se on yksi Latvian vanhimmista kaupungeista. Kaupungin asukkaista 87 prosenttia on latvialaisia, ja loput ovat ulkomaalaisia.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Limbažin kotisivut 
* Kunnan matkailusivusto, visitlimbazi.lv
Eve

**Eve** tarkoittaa seuraavia:

* Eve, naisen etunimi
* Eve, oik. *Eve Jihan Jeffers* (s. 1978), yhdysvaltalainen raplaulaja ja näyttelijä
* *[[Eve (albumi)|Eve]]*, Jarkko Even albumi
* *[[Eve (The Alan Parsons Projectin albumi)|Eve]]*, The Alan Parsons Projectin albumi
* *[[Eve (televisiosarja)|Eve]]*, yhdysvaltalainen televisiosarja
* Eve 6, kalifornialainen rockyhtye
* *[[EVE Online]]*, videopeli

* Eve, sukunimenä:
** Alice Eve (s. 1982), englantilainen näyttelijä
** Claudia Eve (s. 1968), suomalainen selvänäkijä
** Dick Eve (1901–1970), australialainen uimahyppääjä
** Jarkko Eve (s. 1963), suomalainen muusikko
** Laverne Eve (s. 1965), bahamalainen keihäänheittäjä
** Matti Eve, suomalainen toimittaja
** Timo Eve (s. 1938), suomalainen ravihevosten kasvattaja ja valmentaja
** Trevor Eve (s. 1951), englantilainen näyttelijä
Rauskut

**Rauskut** (Batomorphi) on leveäsuisiin kuuluva litteäruumiisten rustokalojen lohko. Rauskuilla on leveät rintaevät, joita aaltomaisesti liikuttaen ne uivat. Suu ja kidusaukot ovat ruumiin alapinnalla. Rauskut elävät lähellä pohjaa ja vaanivat saalista pohjaliejussa maaten.

Rauskut on perinteisesti luokiteltu toiseksi nykyisten leveäsuisten kalojen osaluokan kahdesta lohkosta, haiden rinnalle. Tämä on ollut kiistanalaista, kun morfologian perusteella rauskut näyttävät pikemmin sijoittuvan yhdeksi alaryhmäksi haiden joukkoon. Joka tapauksessa tässä käsitelty rauskujen ryhmä (Batomorphi) muodostaa yhtenäisen luonnollisen ryhmän. Se jaetaan nykyisin neljään lahkoon, joissa on 17 heimoa ja noin 540 lajia.

Lahkoista vanhin on sähkörauskukalat, jonka  edustajat lamauttavat saaliinsa sähköiskuilla; lahkossa on monia sokeita lajeja. Saharauskukaloilla on litteä hammaslaitainen kuonolauta.

Suurin rauskulaji on rauhallinen planktonia syövä paholaisrausku.
Piikkirauskulla  on terävä, myrkyllinen väkänen pyrstön päässä. 

## Luokittelu
* Lohko: **Rauskut** (Batomorphi)
** Lahko: Suurrauskut (Myliobatiformes)
*** Alalahko: Platyrhinoidei
**** Heimo: Lapiorauskut (Platyrhinidae)
*** Alalahko: Myliobatoidei
**** Heimo: Keihäsrauskut (Dasyatidae)
**** Heimo: Perhosrauskut (Gymnuridae)
**** Heimo: Nokkarauskut (Hexatrygonidae)
**** Heimo: Kotkarauskut (Myliobatidae)
**** Heimo: Syvännerauskut (Plesiobatidae)
**** Heimo: Jokirauskut (Potamotrygonidae)
**** Heimo: Kiekkorauskut (Urolophidae)
**** Heimo: Pyörörauskut (Urotrygonidae)
**** Heimo: Pannurauskut Zanobatidae
** Lahko: Rauskukalat (Rajiformes)
*** Heimo: †Cyclobatidae
*** Heimo: Rauskut (Rajidae)
** Lahko: Saharauskukalat (Pristiformes)
*** Heimo: Saharauskut (Pristidae)
*** Heimo: †Ptychotrygonidae
*** Heimo: Kiilarauskut (Rhinidae)
*** Heimo: Kitararauskut (Rhinobatidae)
*** Heimo: Rhynchobatidae
*** Heimo: †Sclerorhynchidae
** Lahko: Sähkörauskukalat (Torpediniformes)
*** Heimo: †Archaeobatidae
*** Heimo: Pyörösähkörauskut (Narcinidae)
*** Heimo: Sähkörauskut (Torpedinidae)

## Lähteet
* 
*   (taksonomian lähde)
Murupara

**Murupara** on kaupunki Uuden-Seelannin Pohjoissaarella. Se sijaitsee Kaingaroan metsän ja Te Urewera -kansallispuiston välissä sekä Rangitaiki-joen rannalla. Kaupungista on 65 kilometrin matka Rotoruan kaupunkiin. Muruparan asukkaiden tärkein elinkeino on metsänhoito.

Mutuparassa on vajaat 2000 asukasta, joiosta enemmistö, lähes 90 prosenttia, on maoreja.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*
Moerewa

**Moerewa** on kaupunki Uuden-Seelannin Pohjoissaaren pohjoisosassa. Sen asukasluku on 1&nbsp;533. Yli 80&nbsp;% kaupungin asukkaista on maoreja.

## Lähteet
Murtomäen rautatieasema

**Murtomäen rautatieasema** () sijaitsee Murtomäen kylässä, noin 20 kilometriä Kajaanin keskustasta etelään rataosalla . Murtomäki on risteysasema: liikennepaikalla pääradasta haarautuu Otanmäen rata ja Talvivaaran kaivosrata.

## Asemamiljöö
Murtomäen asemamiljöö on säilynyt lähes alkuperäisessä asussaan ja muodostaa siten kulttuurihistoriallisesti merkittävän kokonaisuuden. Asema-alueen rakennukset on rakennettu Rautatiehallituksen pääarkkitehdin Bruno Granholmin V luokan aseman suunnitelmien pohjalta. Asemarakennus valmistui vuonna 1904. Se on säilynyt ulkoasultaan lähes alkuperäisenä, mutta sisätilat on uusittu.

Asema-alueen rakennukset kuvastavat kansallisromanttisia ihanteita, mikä ilmenee rakennuksissa taidokkaina puuleikkauksina. Alkuperäisistä rakennuksista Murtomäellä ovat säilyneet asemarakennuksen lisäksi ainakin asemapäällikön asunto, makasiini ja maakellari.

Museovirasto on määritellyt Murtomäen rautatieaseman yhdeksi Suomen valtakunnallisesti merkittävistä rakennetuista kulttuuriympäristöistä.

## Historia
Iisalmen ja Kajaanin välisen rautatien rakentaminen aloitettiin 1901. Rata ja asemarakennus valmistuivat vuonna 1904. Asema avattiin liikenteelle 16. lokakuuta 1904. Murtomäki oli ennen radan rakentamista asumaton, mutta asema rakennettiin sinne liikenteenhoidollisista syistä. Murtomäelle muutti muun muassa ratatyöläisiä. Vuonna 1951 Murtomäeltä alettiin rakentamaan rataa Otanmäelle. Otanmäen rata avattiin liikenteelle 1953, jolloin Murtomäestä tuli risteysasema. 1950-luvulla Murtomäestä suunniteltiin vielä suurempaa risteysasemaa, jos Otanmäen rataa olisi jatkettu pidemmälle. Asemarakennusta laajennettiin 1954 ja myöhemmin Murtomäelle rakennettiin kolmioraide. Murtomäki muutettiin miehittämättömäksi vuonna 1973 ja henkilöliikenne lakkautettiin 28. toukokuuta 1983. Tavaraliikenne lakkautettiin 2002. Vuonna 2009 Talvivaaran rata avattiin liikenteelle ja Murtomäelle rakennettiin toinen kolmioraide.

## Liikenne
Henkilöliikenne Murtomäellä lakkautettiin 28. toukokuuta 1983 ja tavaraliikenne vuonna 2002.

Murtomäen liikenteenohjaustoiminnot hoidetaan kaukokäyttöisesti Iisalmesta käsin. Asemarakennus on liikenteenohjauksen päätyttyä siirtynyt yksityisomistukseen.

## Lähteet
Veneheitto

**Veneheitto** on kylä Vaalan kunnan länsiosassa Pohjois-Pohjanmaalla Oulujärven länsipuolella Oulun läänissä. Vuonna 2024 Veneheitossa asui 206 ihmistä. Kylä sijaitsee seututien 800 varressa. Sen etäisyys on Kestilästä 17 kilometriä ja Vaalasta 25 kilometriä.

Veneheitto on valittu vuoden 1997 kainuulaiseksi kyläksi. Veneheiton epävirallisen vaakunan on piirtänyt Aarne Tervonen. Vuonna 2023 kylän 59 työpaikasta 57 oli alkutuotannossa.

Veneheitto sai nimensä siitä, että 1500-luvulla ihmiset tulivat veneellä Siikajokea pitkin kohti Oulujärveä kalastamaan ja kirkkoon. He joutuivat jättämään veneensä nykyisen Veneheiton kylän keskustan kohdalle ja jatkamaan kulkuaan jalkaisin vajaat kymmenen kilometriä.

## Palvelut
* Asiamiesposti (92830 Veneheitto)

## Tapahtumat
* Veneheiton Vertivestivaali -kulttuuritapahtuma

## Lähteet
Rataseläimet

**Rataseläimet** (Rotifera) on eläinkunnan pääjakso. Rataseläimet ovat tavallisemmin alle 2 mm:n pituisia ja läpikuultavia. Niitä elää kaikkialla maapallolla. Lajeja tunnetaan Suomesta yli 400.

Rataseläinten ihon pinnalla on kiinteä panssari ja ruumiin takapäässä jalka, jolla eläin kiinnittyy alustaan. Suun ympärillä on kaksiosainen levy, jonka ripsikiehkurat ohjaavat ravintohiukkasia suuhun ja toimivat myös liikuntaelimenä. Rataseläimet ovat yksineuvoisia ja lisääntyvät munimalla. Niille on tyypillistä sukupolvenvuorottelu partenogeneettisesti lisääntyvän ja hedelmöittyvän sukupolven välillä.

## Esiintyminen
Rataseläimet elävät sammalikoissa, maassa ja suolattomassa vedessä. Osa rataseläimistä on myös loisia. Pikkumatojen ja äyriäisten ravintona niillä on merkitystä sisävesien planktonissa. Kuivuneina rataseläimet kestävät äärimmäisiä olosuhteita ja voivat tällöin pysyä elossa 3–4 vuotta ja levitä tuulen mukana paikasta toiseen. Rataseläimiä on myös tavattu keinotekoisissa ympäristöissä, kuten akvaarioissa ja piha-altaissa. 

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Laji.fi: Rataseläimet (''Rotifera'')
*iNaturalist: Rataseläimet (''Rotifera'')
*ITIS: Rotifera 
*UniProt: Taxonomy -  Rotifera (rotifers) 
*Global Biodiversity Information Facility (GBIF): Rotifera 
*University of Michigan, Animal Diversity Web (ADW): Rotifera, wheel or whirling animals
Sukkulamadot

**Sukkulamadot** (Nematoda) on eläinkunnan pääjakso. Molemmista päistä suipoilla lajeilla on valeruumiinontelo. Jaokkeisuutta ei ole, mutta ihoa peittävässä sitkeässä kutikulassa voi näkyä renkaisuutta. Verenkierto- ja hengityselimistöä ei ole. Ruokatorvea ympäröi hermostorengas, josta lähtee yleensä kuusi hermorunkoa. 

Lisääntymiselimistö on hyvin kehittynyt, useimmat lajit ovat yksineuvoisia. Arviot lajien lukumäärästä vaihtelevat hyvin paljon, mutta lajeja on ainakin kymmeniä tuhansia. Monet mikroskooppiset sukkulamadot elävät maassa, karikkeessa ja sammalikossa, missä niitä voi olla useita miljoonia yksilöitä neliömetrillä. Useat ovat vakavia kasvien ja eläinten loisia.

Sukkulamadot ovat erikoistuneet erilaisiin ravintolähteisiin. Bakteereja syöviä sukkulamatosukuja ovat esimerkiksi *[[Acrobeloides]]*, *[[Plectus]]*, *[[Prismatolaimus]]* ja *[[Wilsonema]]*. Siemensyöjäsukuja ovat esimerkiksi *[[Aphelenchoides]]* ja *[[Filenchus]]*. Juuria syöviä sukkulamatosukuja ovat esimerkiksi *[[Criconema]]* ja *[[Tylenchus]]*. Petona toimiva suku on esimerkiksi Suomessakin tavattava Mononchus. Kaikkiruokainen eli omnivori on *[[Dorylaimus]]*-sukkulamatosuku.

## Sukkulamadot ihmisten ja muiden eläinten loisina
Ihmisen suolistossa voivat loisia muun muassa piiskamadot (*Trichuris*) sekä kaivosmato, kihomato, suolinkaiset ja trikiini. 

Trooppisia lajeja ovat muun muassa imusuonistossa elävä filariamato, joka aiheuttaa norsutautia, ja guineanmato (*Dracunculis medinensis*), joka loisii raajoissa. Silmämadot (*Loa*) elävät sarveiskalvossa, ja *[[Onchocera]]*-lajit aiheuttavat jokisokeutta. Myös kotieläimillä on runsaasti sukkulamatoloisia sekä suolistossa että keuhkoissa. Keuhkomadot (*Crenosoma*) tai (*Dictyocaulus*) vaivaavat etenkin lampaita, mutta myös nautoja ja jäniksiä. Märehtijöiden ja hevosen vaarallisimpia loisia ovat limakalvomadot (*Strongylus*), jotka elävät paksu- ja umpisuolessa. Kasveja haittaavat muun muassa ankeroiset.

Poroissa ja muissa hirvieläimissä on tavattu Setaria tundra -sukkulamatoa.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Laji.fi: Sukkulamadot (''Nematoda'')
* University of Michigan, Animal Diversity Web (ADW): Nematoda roundworms
Suomen Romaniyhdistys

**Suomen romaniyhdistys** (vuoteen 1989 **Suomen mustalaisyhdistys**) on valtakunnallinen vuonna 1967 perustettu uskonnollisesti ja poliittisesti sitoutumaton romanijärjestö. Yhdistys on keskittynyt yhteiskunnallisten asioitten ajamiseen kuten syrjintä- ja ihmisoikeuskysymyksissä poliittisten kanavien ja lehdistön kautta.

Suomen Romaniyhdistyksen tavoitteena on edistää romaniväestön yhdenvertaisuutta, lisätä romanien vaikutusmahdollisuuksia ja osallistaa heitä yhteiskunnalliseen päätöksentekoon. Yhdistys on asiantuntijaorganisaatio, jonka toimintaan kuuluvat romanien kulttuurisen moninaisuuden edistäminen ja syrjinnän ehkäiseminen, romaninuorten yhteiskunnallisen osallisuuden vahvistaminen, romanivanhusten asumisen tukeminen kotona ja laitoksissa, romaninaisten terveyslukutaidon vahvistaminen sekä romanikulttuurin ja -kielen edistäminen. Romaniyhdistys julkaisee myös romanikielistä materiaalia. Toiminta on hankkeistettu ja sitä rahoittavat mm. Taiteen edistämiskeskus (Taike), Sosiaali- ja terveysjärjestöjen avustuskeskus (STEA) ja Erasmus+ -ohjelma. 

Lisäksi Suomen Romaniyhdistys toimii asiantuntijana erilaisissa työryhmissä, tekee aloitteita, ja seuraa ja monitoroi romanipoliittisen ohjelman toimeenpanoa. Se osallistuu kansalaisjärjestökuulemisiin ja kansainvälisten sopimusten varjoraportointeihin. Yhdistys antaa medialle asiantuntijalausuntoja romaniasioissa ja osallistuu yhteiskunnalliseen vaikuttamistyöhön antamalla lausuntoja.

Yhdistyksen toimisto sijaitsee Helsingin Vallilassa, mutta sen työntekijät, kokemusasiantuntijat ja vapaaehtoiset toimivat valtakunnallisesti. 

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Suomen romaniyhdistyksen kotisivut