open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Jani Karppanen

**Jani Karppanen** (s. 1990) on suomalainen pesäpalloilija, joka edustaa Superpesiksessä pelaavaa Jyväskylän Kiriä.

Karppanen pelasi ensimmäisen kerran Superpesiksessä vuonna 2007, jolloin pelasi yhden ottelun Jyväskylän Kirin paidassa. Vuoteen 2011 asti hän pelasi myös poikien Superpesiksessä otteluita jokaisella kaudella. Hän pelasi Kirissä vuoteen 2012 asti. Tänä aikana hän pelasi 45 ottelua.

Vuosina 2013 ja 2014 Karppanen pelasi Jyväskylän Valon joukkueessa Suomen kolmanneksi korkeimmalla sarjatasolla Suomensarjassa. Vuonna 2015 hän palasi Superpesikseen Kirin joukkueessa, jonka lisäksi pelasi muutamia otteluita myös Ykköspesis-joukkue Lievestuoreen Kisassa.

Yhteensä Karppanen on pelannut urallaan 74 ottelua miesten Superpesiksessä.

## Lähteet
Zinovi Kolobanov

**Zinovi Grigorjevitš Kolobanov** (; 25. joulukuuta 1910 – 8. elokuuta 1994) oli neuvostoliittolainen panssarivaunun komentaja toisessa maailmansodassa. Hänen johtamansa viiden KV-1 -panssarivaunun ryhmä tuhosi 43 saksalaista panssarivaunua Hatsinan (tuolloiselta nimeltään *Krasnogvardeisk*) lähellä käydyssä taistelussa 20. elokuuta 1941. Näin monen vaunun tuhoaminen onnistui, koska alueen ainoa tie kulki suon keskeltä, ja venäläiset olivat naamioituneet suon laidoille siten, etteivät saksalaiset pystyneet paikantamaan vihollisen sijaintia.

Kolobanov osallistui talvisotaan Karjalankannaksella. Venäläisen Krasnaja Zvezda -lehden mukaan hän sai talvisodan jälkeen tuomion ”veljeilystä vihollisen kanssa”. Tapaus liittyi ilmeisesti tilanteeseen, jossa suomalaiset ja venäläiset sotilaat kommunikoivat keskenään ystävällisessä hengessä sotatoimien päätyttyä.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Kolobanovin mukaan nimetty tie Hatsinan länsipuolella elokuun 1941 taistelun tapahtumapaikalla *Google Maps*.
Antti Jämsén

**Antti Jämsén** on suomalainen kunnanjohtaja. Sodankylän vastaavana talous- ja hallintojohtajana toiminut Jämsén valittiin Kittilän väliaikaiseksi kunnanjohtajaksi 1.1.2019 alkaen ja elokuussa 2020 kunnanjohtajaksi määräajaksi vuoden 2021 loppuun. Aiemmin hän on työskennellyt kunnanjohtajan virassa Miehikkälässä, Enonkoskella, Nummi-Pusulassa, Taivassalossa ja Honkajoella. Lisäksi hän on toiminut vs. kunnanjohtajana Sammatissa, Sysmässä, Sodankylässä, Kinnulassa ja vt. kunnanjohtajana Humppilassa. Koulutukseltaan Jämsén on yhteiskuntatieteiden maisteri ja sotilasarvoltaan vääpeli.

Jämsén sai 24. tammikuuta 2021 sydänpysähdyksen tultuaan hiihtämästä. Hänelle tehtiin sydämen pallolaajennus Lapin keskussairaalassa Rovaniemellä samana päivänä. Jämsen palasi työhönsä maaliskuussa 2021 ja työskenteli Kittilän kunnanjohtajana vuoden loppuun.

Jämsén palasi Kittilän vs. hallintojohtajaksi huhtikuussa 2022. Kunnanvaltuusto valitsi hänet Kittilän kunnanjohtajaksi ajalle 1.9.-31.12.2022 tai siihen saakka kunnes uusi kunnanjohtaja aloittaa virassaan.

Jämsén valittiin Humppilan hallintojohtajan virkaan 8.3.2023. Työnsä hän aloitti vt. hallintojohtajana seuraavana päivänä 9.3.2023 ja vakituisessa hallintojohtajan virassa 21.4.2023. Humppilan vt. kunnanjohtajana hän toimi 11.10.2024-6.1.2025. 

## Lähteet
Lauttalammit (Jämijärvi)

**Lauttalammit**  on Pirkanmaalla Ikaalisten ja Satakunnassa Jämijärven väisellä rajalla sijaitsevat suolammet, jotka kuuluvat Kokemäenjoen vesistössä Ikaalisten reitin valuma-alueen Kyrösjärven alueeseen. Lauttalammit ovat osa Mylly-Kartun joen valuma-aluetta.

## Maantietoa
Lammet sijaitsevat Unnannevan ja Lauttakankaan välisellä Lauttalamminnevalla Ikaalisten ja Jämijärven rajalla. Lampia on neljä ja suurimman lammen pinta-ala on 2,7 hehtaaria. Suurin lampi on 230 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Kuntaraja ylittää lammen kahdesti itärannalla olevan rajapyykin kautta niin, että suurin osa lammesta jää Jämijärven puolelle. Jämijärvellä sijaitsevat kaksi pientä lampea, joiden halkaisijat ovat 30 metriä ja 15 metriä. Neljäs ja eteläisin lampi sijaitsee Ikaalisissa ja sen pituus on 200 metriä ja leveys 80 metriä. Kaksi suurinta lampea on yhdistetty toisiinsa ojalla. Ympäröivä suo on osittain ojitettu ja lampien vesi päätyy suo-ojiin eteläisen lammen laskuojan kautta, josta ne jatkavat Lauttaojaa myöten Hangasjärveen. Lammille ei johda tietä.

## Lähteet
Heinilampi (Ikaalinen)

**Heinilampi**  on Pirkanmaalla Ikaalisissa, mutta Parkanon Pihnarin kylän lähellä, sijaitseva lampi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Ikaalisten reitin valuma-alueen Kyrösjärven alueeseen. Heinilampi on osa Kokemusjoen valuma-aluetta.

## Maantietoa
Lampi on 200 metriä pitkä, 170 metriä leveä ja sen pinta-ala on 2,2 hehtaaria. Se sijaitsee soisessa metsämaastossa lähellä Pihnarin kylää ja Rautalampea. Järvi sijaitsee Kiimasuon pohjoisosissa. Siihen laskee seitsemän suo-ojaa ympäröivältä suolta ja Kokemusjoki virtaa sen läpi. Lampi on soistumassa umpeen eikä sen 600 metriä pitkällä rantaviivalla ole enää kovaa rantaa. Rannoille ei ole rakennettu mitään eikä järvelle kulje teitä. Parkanon ja Ikaalisten väliselle rajalle on matkaa 200 metriä.

## Lähteet
Alkukoti Afrikassa

**Alkukoti Afrikassa** on nykyisin laajimmin hyväksytty teoria nykyihmisen alkukodista. Sen mukaan kaikki nykyihmisväestöt ovat Afrikassa kehittyneen heidelberginihmisen jälkeläisiä, jotka levittäytyivät Afrikasta viimeisen kerran Lähi-idän kautta 60&nbsp;000 vuotta sitten muualle maapallolle ja syrjäyttivät Euroopan ja Aasian alkuperäiset väestöt osin risteytyen niiden kanssa. Yhden syntykodin hypoteesia tukevat fossiilit, arkeologiset löydöt sekä biokemialliset ja geneettiset todisteet. Käsitystä Afrikasta ihmisen alkukotina vahvistaa sekin, että Afrikassa ihmisen geneettinen vaihtelu on paljon suurempaa kuin muualla maailmassa, mikä kertoo siitä, että Afrikan väestö on vanhempaa kuin muun maailman. Afrikan sisällä geneettisesti vanhinta ja monipuolisinta väestöä ovat tutkimusten mukaan eteläisen Afrikan Kalaharin sanit. He tosin asuivat kymmeniä tuhansia vuosia sitten paljon nykyistä laajemmalla alueella Saharan eteläpuolisessa Afrikassa, joten vielä ei voida sanoa, missä päin Afrikkaa ihminen syntyi.

Alkukoti Afrikassa -teoria on pitkälti syrjäyttänyt monialuehypoteesin, jonka mukaan nykyiset Afrikan, Euroopan ja Aasian väestöt olisivat kehittyneet näiden maanosien erillisistä pystyihmispopulaatioista kahden miljoonan vuoden aikana.

## Katso myös
* Ihmisen evoluutio

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Rautalampi (Parkano)

**Rautalampi**  on Pirkanmaalla Parkanossa Pihnarin kylässä sijaitseva lampi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Ikaalisten reitin valuma-alueen Kyrösjärven alueeseen. Rautalampi on osa Kokemusjoen valuma-aluetta.

## Maantietoa
Lampi on 350 metriä pitkä, 350 metriä leveä ja sen pinta-ala on 7,1 hehtaaria. Se sijaitsee asutuksen reunassa metsässä aivan Ikaalisten ja Parkanon rajan tuntumassa. Raja seuraa rantaan lammen kaakkoiskulmassa. Maasto on soistuvaa ja siihen laskeekin kolme suo-ojaa. Laskuoja lähtee itään lammen kaakkoiskulmasta ja laskee 500 metrin jälkeen Heinilampeen. Rantaviivan pituus on kilometri. Länsirannan tuntumassa on useita rakennuksia, mutta etelässä vain yksi vapaa-ajan asunto. Rantaan ei johda suoraan teitä.

## Lähteet
Ville Viita

**Ville Viita** (s. 10. heinäkuuta 1989 Seinäjoki) on suomalainen pesäpalloilija, joka edustaa Superpesiksessä pelaavia Seinäjoen Jymyjusseja.

Viita pelasi ensimmäisen kerran miesten Superpesiksessä vuonna 2007, jolloin edusti JymyJusseja. Hän pelasi kahden kauden aikana joukkueessa 27 ottelua, jonka jälkeen siirtyi vuonna 2009 edustamaan Ykköspesiksessä pelaavia Köyliön Lalleja. Hän pelasi Lalleissa 20 ottelua, jonka lisäksi esiintyi Koskenkorvan Urheilijoiden riveissä yhdessä Superpesis -ottelussa. 

Vuonna 2010 Viita siirtyi Superpesikseen nousseeseen Ulvilan Pesä-Veikkojen joukkueeseen. Hän pelasi joukkueessa yhden kauden, jonka päätteeksi se putosi takaisin Ykköspesikseen.

Kaudeksi 2011 Viita siirtyi Koskenkorvan Urheilijoihin, jossa pelasi kahden kauden aikana 45 runkosarjaottelua sekä 12 pudotuspeliottelua. Viita siirtyi kaudeksi 2013 Seinäjoelle JymyJussien joukkueeseen, jossa kolmen pelatun kauden aikana hän on esiintynyt runkosarjassa 77 ottelussa.

Viita valittiin vuonna 2009 Ykköspesiksessä Köylien Lalleissa pelatessa vuoden pelaajaksi.

## Saavutukset
### Pelaajana
* 1 Itä-Länsi-ottelu: 2014

## Lähteet
Janne Kivipelto

**Janne Kivipelto** (s. 30. toukokuuta 1990 Alajärvi)  on suomalainen pesäpalloilija, joka edustaa Superpesiksessä pelaavaa Kempeleen Kiriä ottelukohtaisella sopimuksella. 

Aikuisten tasolla Kivipelto edusti vuoteen 2017 asti Alajärven Ankkureita. Hän debytoi joukkueessa Ykköspesiksessä vuonna 2007, jolloin pelasi yhden ottelun. Hän pelasi joukkueessa Ykköspesiksessä vuoteen 2011 asti 94 ottelussa. Vuonna 2012 Ankkurit nousi Superpesikseen.

Kaudella 2012 Ankkureiden noustua Superpesikseen, Kivipelto pelasi 26 ottelua. 

Kaudet 2017-2022 Kivipelto edusti Kouvolan Pallonlyöjiä.

Kivipellon viimeisin sopimus KPL:n kanssa ulottui kauteen 2022.  Kivipelto siirtyi Ankkureista KPL:llään ennen 2017 kauden alkua.

## Saavutukset
### Pelaajana
* 3 SM-hopeaa: 2018, 2020, 2021 
* 1 SM-pronssi: 2019
* 1 Itä-Länsi-ottelu: 2018 
** Kentän paras: 2018
* Vuoden lukkari (3): 2018, 2020, 2021  

## Lähteet
Iso Kokevesi

**Iso Kokevesi**  on Pirkanmaalla Ikaalisissa sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Ikaalisten reitin valuma-alueen Kyrösjärven alueeseen. Iso Kokevesi on osa Kokemusjoen valuma-aluetta.

## Maantietoa
Järvi on 550 metriä pitkä, 250 metriä leveä ja sen pinta-ala on 9,6 hehtaaria. Se sijaitsee metsalueella ja sen rannat ovat soistuneita. Ympäristössä on laajempia soita, jotka muodostavat yhdessä ojitetun Isonevan. Seitsemän suo-ojaa ja Vähä Kokeveden laskuoja laskevat järveen. Järven oma laskuoja on 2,5 kilometriä pitkä ja yhtyy Kokemusjokeen Lähdekylässä. Rantaviivan pituus on 1,4 kilometriä ja se on pääosin kapeaa avosuota. Pohjoisrannassa on yksi vapaa-ajan asunto, jolle johtaa metsäautotie.

## Lähteet
Nikke tulee kotiin

**Nikke tulee kotiin** on Nikke Ankaran ensimmäinen studioalbumi, joka julkaistiin 20. marraskuuta 2015. Albumin on tuottanut Henri ”MGI” Lanz, joka on myös säveltänyt kaikki albumin kappaleet. Albumi nousi ensimmäisellä listaviikollaan Suomen virallisen albumilistan 11:nneksi, mutta nousi alkuvuodesta 2016 korkeimmalle sijalleen viidenneksi. Ankara sai levystä jo ennakkoon kultalevyn ja vuoden 2016 alussa platinalevyn.

## Taustaa ja julkaisu
Vuodenvaihteessa 2014–2015 Ankara joutui psykoosiin, jonka myötä hän ilmoitti vetäytyvänsä julkisuudesta sekä lopettavansa musiikkiuransa. Levy-yhtiö Universal Music kertoi, etteivät tiedä tulevatko he julkaisemaan tuolloin jo lähes valmista albumia. Kuitenkin jo toukokuussa 2015 Ankara pyörsi lopettamispäätöksensä ja julkaisi ”Koska sä eroot” -singlen.

Albumilta on julkaistu neljä singleä: vuoden 2014 aikana kappaleet ”Perjantai 13.” toukokuussa ja ”Spesiaali” lokakuussa. Vuonna 2015 albumilta julkaistiin ”Koska sä eroot” -kappaleen lisäksi singlenä ”Värifilmi”-kappale lokakuussa. 

Kaikki singlet ovat nousseet Suomen virallisen singlelistan kymmenen kärkeen, ”Värifilmi” parhaimmillaan listan ensimmäiseksi. Singleistä ”Perjantai 13.” ja ”Värifilmi” ovat saaneet kultalevyn ja ”Spesiaali” ja ”Koska sä eroot” platinalevyn.

Singlejen lisäksi albumin avausraita ”Rullaa” on noussut latauslistan kahdeksanneksi ja singlelistan neljänneksi.

## Kappaleet

## Lähteet
Pyhitysvaara

**Pyhitysvaara** eli **Pyhitys** on maankohouma Taivalkoskella Kostonjärven länsipuolella 25 kilometriä kirkonkylästä pohjoiseen. Sen korkeus merenpinnasta on 422 metriä.

## Lähteet
Pyhtäänsaari

**Pyhtäänsaari** on Suomenlahden sekä Kymijoen läntisen Strukan suuhaaran ja itäisen Langinkosken suuhaaran välinen maa-alue, joka kattaa pääosan Pyhtään kuntaa ja osan Kotkaa. Sen suurin leveys on 20 kilometriä, pituus 21 kilometriä ja pinta-ala noin 260 km2. Aluetta ei pidetä määritelmällisesti saarena, sillä sitä ympäröivät vedet ovat eri korkeuksissa: alueen pohjoisimmassa kärjessä Kymijoen itäisen ja läntisen haaran risteymäkohdassa vedenpinta on +17,90 m merenpinnan yläpuolella.

Vastaavia mereen ja sisävesiin rajautuvia saaria ovat esimerkiksi Tornionjoen suulla sijaitseva Näätsaari ja Kemijoen suun Kuivanuoro.

## Lähteet
Konrad von Pyhy

**Konrad von Pyhy** eli **Pihi**, alkujaan **Peutinger** (k. 1553) oli Kustaa Vaasan kansleri. Pyhy oli syntyisin Saksasta ja tuli kansleriksi Ruotsiin vuonna 1538. Hän aloitti hallinnon uudistamisen soveltaen saksalaisia hallintomalleja.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Sven Lundkvist: Conrad Pyhy, von, Svenskt biografiskt lexikon
Pyhävuori

**Pyhävuori** (ruots. *Bötombergen*) on vuorenselänne Lapväärtissä Kristiinankaupungissa. Sen korkeus merenpinnasta on 130 metriä, ja se on Pohjanmaan maakunnan korkein kohta. Siellä on runsaasti harvinaisia kasvilajeja, kuten siperiankärhö, ja muinaisia rantakivikkoja.
Pyhävuoren huipun läheisyydessä on radioasema ja sen länteen laskevalla rinteellä on laskettelurinne.

## Lähteet
Helena Pylkkänen

**Helena Marjatta Pylkkänen** (s. 2. helmikuuta 1945 Helsinki) on suomalainen kuvanveistäjä. Hänet mainitaan herkkien mutta voimakkaiden henkilökuvien tekijäksi ja taitavaksi piirtäjäksi. Hänen realistiset pronssiveistoksensa hyödyntävät materiaalin pintavaikutusta.

Pylkkänen on opiskellut Suomessa ja Ranskassa. Hän järjestänyt yksityisnäyttelyitä Suomessa ja ulkomailla vuodesta 1972 alkaen. Hänelle on myönnetty muun muassa Suomen taideyhdistyksen dukaattipalkinto vuonna 1975 ja Alfred Kordelinin säätiön tunnustuspalkinto vuonna 2002.

Pylkkäsen vanhemmat olivat taidehistorioitsija Riitta Pylkkänen ja jääkärieversti Kosti Pylkkänen.

## Julkisia teoksia

Tiedosto:Helena Pylkkänen Portinvartija 1981.JPG|*Portinvartija*, 1981, Helsinki.
Tiedosto:Siivet by Helena Pylkkänen.JPG|*Siivet*, 1992), Espoo.


## Lähteet
Juhani Pylkkänen

**Hannu Juhani Pylkkänen** (s. 1947) on suomalainen tekniikantutkija ja emeritusprofessori- Hän oli Oulun yliopiston mekaanisen teknologian professori 1983–1997. Hänen tutkimusalaansa olivat lastuava työstä, konepaja-automaatio, valmistusjärjestelmät ja yleinen konepajatekniikka. Hän on ollut sen jälkeen ABB:n teknologiajohtaja ja konsulttiyritys T2O Consulting Oy:n toimitusjohtaja.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Happihyrra.com (sisältää mainintoja urasta)
Martti Emanuel Juusela

**Martti Emanuel Juusela** (27. maaliskuuta 1908 Pihlajavesi – 7. lokakuuta 1979 Jyväskylä) oli maakuntaneuvos ja *[[Keskisuomalainen]]*-lehden pitkäaikainen päätoimittaja, vuodesta 1947 aina vuoteen 1973 asti.

Juuselan vanhemmat olivat maanviljelijä, talousneuvos Eemeli Juusela ja Iina Vuorimäki. Hänen puolisonsa oli vuodesta 1935 toiminnanjohtaja Annikki (Anne-Maria) Hartikainen. Sotiin osallistuneella Juuselalla oli vankka järjestö- ja sanomalehtitausta viidentoista vuoden ajalta, kun hän tuli *Keskisuomalaisen* päätoimittajaksi. Esimerkiksi 1930-luvulla hän toimi *[[Pohjois-Savo (1932–1941)|Pohjois-Savon]]* toimitussiheerinä ja päätoimittajana. Yhteiskunnallisessa korkeakoulussa kesken jääneet opintonsa Juusela suoritti loppuun seuraavalla vuosikymmenellä. Hän oli Maalaisliiton aktiivi, mutta ennen muuta lehtimies, joka kirjoitti yksistään *Emanuelin alakerta* -pakinoita yhteensä noin 5&nbsp;500 kappaletta 25 vuodessa. Julkisuudessa Juusela esiintyi melko harvoin, mutta hänellä oli vankkoja tukijoita kuten kansanedustaja, ministeri ja maaherra Eino Palovesi. Juuselan päätoimittajakaudella *Keskisuomalainen* toimi maltillisesti ja riskejä kaihtaen, mutta kasvoi vähitellen maakuntansa ykköslehdeksi ja etääntyi samalla puoluesidoksistaan. Juuselalle myönnettiin tunnustuksena ansioistaan Suomen ensimmäinen maakuntaneuvoksen arvo vuonna 1974.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Martti Juusela, päätoimittaja ja ensimmäinen maakuntaneuvos. Keskisuomalainen, 25.3.2008  (Viitattu 24.11.2015)
Riitta Pylkkänen

**Riitta Valpuri Pylkkänen** (o.s. **Kilpi**; 10. elokuuta 1910 Kustavi – 28. marraskuuta 1982 Espoo) oli suomalainen taidehistorioitsija ja filosofian tohtori. Hän oli pukuhistorian tutkija. Hän valmistui ylioppilaaksi Turun suomalaisesta yhteiskoulusta vuonna 1928, suoritti filosofian kandidaatin tutkinnon vuonna 1935 ja sai maisterin arvon seuraavana vuonna. Pylkkäsen väitöskirja oli nimeltään *Säätyläispuku Suomessa vanhemmalla Vaasa-ajalla 1550–1620* (Helsingin yliopisto 1956). Hän oli muinaistieteellisen toimikunnan historian osaston johtaja vuodesta 1979. Hänelle myönnettiin professorin arvonimi 1973.

Riitta Pylkkäsen puoliso oli jääkärieversti Kosti Edvard Pylkkänen (1892–1974). Heidät vihittiin vuonna 1941, ja he saivat kaksi lasta: Jaakko (s. 1943) ja Helena (s. 1945).

Pylkkäsen isä oli kirjailija Volter Kilpi ja äiti kirjailija Hilja Vanhakartano.

## Teokset
**Säätyläispuku Suomessa vanhemmalla Vaasa-ajalla 1550–1620*. Suomen muinaismuistoyhdistys, 1956 väitöskirja
**Renessanssin puku Suomessa 1550–1620*. WSOY, 1956.
* Rácz, István – Pylkkänen, Riitta: *Suomen keskiajan taideaarteita*. Otava, 1960.
**Vanhat tuolimme*. WSOY, 1965
**Ryijyperinteitä 1500- ja 1600-luvulta.* (Kansatieteellinen arkisto, 18: 1.) Suomen muinaismuistoyhdistys, 1967.
**Barokin pukumuoti Suomessa 1620–1720*. (Suomen muinaismuistoyhdistyksen aikakauskirja, 71.) 1970.
**Säätyläisnaisten pukeutuminen Suomessa 1700-luvulla*. (Suomen muinaismuistoyhdistyksen aikakauskirja, 84.) Suomen muinaismuistoyhdistys, 1982.  .
**Kaksi pukuhistoriallista tutkielmaa*. (Suomen muinaismuistoyhdistyksen aikakauskirja, 85.) Suomen muinaismuistoyhdistys, 1984.  .

## Lähteet
Mustapha (Queenin kappale)

**Mustapha** on brittiläisen rock-yhtye Queenin kappale heidän seitsemänneltä albumiltaan *[[Jazz (Queenin albumi)|Jazz]]* (1978). Kappaleen on tehnyt yhtyeen laulaja Freddie Mercury.

”Mustapha” julkaistiin vuonna 1979 singlenä ainoastaan Saksassa, Espanjassa, Jugoslaviassa ja Boliviassa. Singlen B-puolella olivat kappale ”Dead on Time” ja ”In Only Seven Days”, joista jälkimmäinen vain Jugoslaviassa. 

Mustapha koostuu englannin, arabian ja persiankielisistä lausahduksista. Kappaleessa laulettavat Mustapha ja Ibrahim ovat miesten nimiä ja Allah islamin jumala. Kappaleen alun intro parodioi moskeijan rukouskutsua. ”Mustaphaa” on pidetty historian oudoimpana levyn aloituskappaleena.

## Lähteet
Astraterra

**Astraterra** on Miska Fredmanin vuonna 2014 Ironspine-kustantamon kautta julkaisema roolipeli. Nuoremmille pelaajille suunnattu roolipeli rahoitettiin joukkorahoituksella

Astraterran maailma koostuu avaruudessa leijuvista saarista ja mantereista. Sen eri taivaankappaleet ovat täynnä omituisia otuksia ja hirviöitä, taikutta ja ihmeitä, mutta myös höyryvoimaa ja aurinkopurjelaivoja. Maailmassa sijaitsevia teleportteja voi käyttää aarteiden etsintään.

## Historia

*Astraterra* on suunnattu erityisesti nuoremmille pelaajille. Pelin pääsuunnittelija Miska Fredman suunnitteli pelin yhdessä lastensa kanssa. Pelin suunnittelu lähti käyntiin, kun Fredman ei löytänyt sellaista lapsille sopivaa peliä, jota olisi halunnut omien lastensa kanssa pelata. Lopputuloksena syntyi seikkailullinen peli, joka soveltuu kaikille yli 7-vuotiaille. 

Astraterra oli Ironspinen ensimmäinen joukkorahoituksella rahoitettu peli. Sille kerättiin indiegogo-kampanjalla yli 7 000 euroa rahoitusta. Pelin ensimmäinen 500 kirjan painos on myyty loppuun. Pelin toinen ja päivitetty laitos keräsi joukkorahoituksessa yli 8 000 euroa. Suurin ero aikaisempaan laitokseen on pelin jakaminen kahteen erilliseen sääntökirjaan, eli pelaajille tarkoitettuun Löytöretkeilijän oppaaseen ja pelinjohtajille tarkoitettuun Kertojan käsikirjaan.

Astraterran edistymistä saattoi seurata kehitysblogista.

## Vastaanotto

Spiegel Online kehui pelin kuvitusta fantastiseksi ja kiitteli pelin tapaa ottaa lapset huomioon ja tarjota heille mahdollisuuksia luovuuden käyttämiseen. 

## Lähteet
Kastalian lähde

**Kastalian lähde** (, ; ) on lähde Delfoissa Kreikassa. Se virtaa Faidriadien kallioiden välistä ja sijaitsee Apollonin pyhäkköalueen ja Athene Pronaian pyhäkköalueen puolivälissä. Antiikin aikana se oli yksi Kreikan tunnetuimmista lähteistä. Se sijaitsi ylös Apollonin temppelille johtavan tien varressa ja siitä alkoi ylös temppelille johtanut Pyhä tie.

Lähteellä oli antiikin aikana merkittävä rooli paikan uskonnollisissa toimituksissa. Kaikkien temppelille joko Delfoin oraakkelille tai muusta syystä saapuneiden toiviomatkalaisten sekä Python kisoihin saapuneiden urheilijoiden tuli puhdistautua siinä. Myös ennuspapitar Pythia peseytyi lähteessä ennen ennustusten antamista. Usein kuvataan, että lähteessä pestiin hiukset. Murhasta sovitusta etsineet peseytyivät siinä mahdollisesti kokonaan. Myöhemmin lähteen veden juomisen uskottiin antavan runollista innoitusta hieman Pierian lähteen tavoin. Tämä oli peräisin roomalaisilta runoilijoilta sillä ajatuksella, että Apollon oli muusien suojelija.

Pausaniaan mukaan lähteen vesi oli ”makeaa juoda ja miellyttävää kylpeä”. Hän kertoo, että lähde oli nimetty joko Kastalian, joka oli joko Akhelooksen tytär tai paikallinen neito, tai Kastalios-nimisen miehen mukaan. Yhden version mukaan lähde oli Kefisoksen lahja Kastalialle.

Myöhemmin lähde on tunnettu myös Pyhän Johanneksen lähteenä sen lähellä olevan kappelin mukaan.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Omfalos (Delfoi)

**Omfalos** (, ”Napa”) oli Delfoissa Kreikassa antiikin aikana ollut maailmannapaa merkinnyt kivi, joka oli yksi kulttipaikan symboleista.

Kreikkalaisen mytologian kertomuksen mukaan Zeus lähetti Olymposvuorelta kaksi kotkaa lentämään päinvastaisiin suuntiin. Maailman ympäri lennettyään kotkat kohtasivat toisensa Delfoin kohdalla. Tästä lähtien Delfoita pidettiin maailmannapana eli maailman keskipisteenä. Paikka merkittiin kivellä.

Napakivi oli olemassa Delfoissa viimeistään arkaaisella kaudella. Sitä pidettiin sisällä Apollonin temppelin *[[adyton]]issa* eli kaikkein pyhimmässä. Kiven hellenistiseltä tai roomalaiselta ajalta peräisin oleva marmorista valmistettu kopio on säilynyt ja se on nykyisin esillä Delfoin arkeologisessa museossa. Se löydettiin alueen arkeologisissa kaivauksissa temppelin läheltä. Kivi muistuttaa muodoltaan munaa tai mehiläispesää. Sen korkeus on 1,23 metriä ja halkaisija 0,92 metriä. Sen koristelu jäljittelee alkuperäisen kiven päällä ollutta villasta tehtyä vaatetta. Omfaloksesta oli Delfoissa myös lukuisia muita kopioita.

Omfalos-kiviä tunnetaan lukuisia myös muualta. Niitä oli useita eri puolilla antiikin Kreikkaa, ja niitä on löydetty temppeleistä muun muassa Roomasta ja Egyptistä sekä nykyisestä Irakista.

## Katso myös

* Betyyli (Pyhä kivi)

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Kangaslampi (Parkano, pohjoinen)

**Kangaslampi** (pohjoinen)   on toinen **Kangaslampina**  tunnetuista kahdesta suolammesta, jotka sijaitsevat Pirkanmaalla Parkanossa. Ne kuuluvat Kokemäenjoen vesistössä Ikaalisten reitin valuma-alueen Kyrösjärven alueeseen. Kangaslammit ovat osa Kokemusjoen valuma-aluetta.

## Maantietoa
Pohjoinen lampi on 450 metriä pitkä, 400 metriä leveä ja sen pinta-ala on 11 hehtaaria. Se sijaitsee Kangaslamminnevalla ja sen pohjoisrantaa seuraa turvetuotantoalue ja itärantaa matalala harjunkannas. lampeen laskee turvetuotantoalueelta kaksi kuivatusojaa ja laskuoja lähtee itään kannaksen yli. Sen vedet yhtyvät suo-ojiin, jotka päätyvät Kokemusjoen siihen haaraan, joka virtaa Heinilammen läpi. Itärannalla on aidattu alue, missä sijaitsee kymmenen rakennusta. Eteläiseen Kangaslampeen on kaakossa 200 metrin päässä.

## Lähteet
Kangaslampi (Parkano, etelä)

**Kangaslampi** (etelä)   on toinen **Kangaslampina**  tunnetuista kahdesta suolammesta, jotka sijaitsevat Pirkanmaalla Pihnarissa  Parkanossa. Ne kuuluvat Kokemäenjoen vesistössä Ikaalisten reitin valuma-alueen Kyrösjärven alueeseen. Kangaslammit ovat osa Kokemusjoen valuma-aluetta.

## Maantietoa
Eteläinen lampi on 250 metriä pitkä, 200 metriä leveä ja sen pinta-ala on 3,1 hehtaaria. Se sijaitsee Kangaslamminnevalla ja sen etelärantaa seuraa turvetuotantoalue ja luoteisrantaa matalala harjunkannas, josta on otettu hiekkaa. Lampeen laskee turvetuotantoalueelta useita kuivatusojia ja laskuoja lähtee kaakkoon ja yhtyy suo-ojiin. Laskuojan vedet päätyvät Kokemusjoen siihen haaraan, joka virtaa Heinilammen läpi. Pohjoiseen Kangaslampeen on luoteessa matkaa  200 metriä. lammelle ei johda tietä eikä sen rannoilla ole rakennuksia.

## Lähteet
Vähä Kokevesi

**Vähä Kokevesi**  on Pirkanmaalla Ikaalisissa sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Ikaalisten reitin valuma-alueen Kyrösjärven alueeseen. Vähä Kokevesi on osa Kokemusjoen valuma-aluetta.

## Maantietoa
Järvi on 550 metriä pitkä, 100 metriä leveä ja sen pinta-ala on 4,8 hehtaaria. Se sijaitsee useiden soiden ympäröimänä alueella, jota kutsutaan Isonevaksi. Ympäröiviltä ojitetuilta soilta laskeekin ojia järveen ja laskuoja, joka lähtee luoteiskärjestä, virtaa 300 metriä Iso Kokeveteen. Rantaviivaa on yli kilometrin ja se on pääasiassa suota. Vain kaakkoiskulmassa on ranta kovalla maalla ja sinne onkin rakennettu pari loma-asuntoa. Nille johtaa tie Lapiolahdelta. Parkanon ja Ikaalisten välinen raja kulkee vain 800 metrin päässä.

## Lähteet
Pekka Pyykkö

**Veli Pekka Pyykkö** (s. 12. lokakuuta 1941 Hinnerjoki) on suomalainen kemisti. Hän oli Helsingin yliopiston kemian professori 1984–2009. Hänen tutkimusalaansa oli magneettinen resonanssispektroskopia ja raskaiden alkuaineiden kvanttikemia.

## Tunnustukset
Professori Pyykkö on ollut Suomalaisen Tiedeakatemian jäsen vuodesta 1989. Hänet kutsuttiin Academia Europæan jäseneksi vuonna 2007.
* Schrödinger-mitali 2014, perusteluna: "For his pioneering contributions to relativistic quantum chemistry."

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Pekka Pyykkö  (iaqms.org)
* Pekka Pyykkö. Professor, Foreign Academy Member nr: 1236 (The Royal Swedish Academy of Sciences)   (kva.se)
* CV (per Pyykön kotisivu)  (www.chem.helsinki.fi/~pyykko/curriculum/CV_2019.pdf )
Apaches

**Apaches** () on Yhdistyneessä kuningaskunnassa vuonna 1977 valistuskäyttöön tehty lyhytelokuva (*Public Information Film*). Sen tarkoitus on varoittaa lapsia maatiloilla leikkimisen vaaroista, ja se on raakuutensa ja pelottavuutensa vuoksi yksi kaikkien aikojen tunnetuimmista valistuselokuvista. Sen ohjasi John Mackenzie, käsikirjoitti Neville Smith ja tuotti John Arnold. Se kertoo apasseja leikkivistä lapsista, jotka kuolevat yksi kerrallaan erilaisissa onnettomuuksissa.

## Juoni

Lapsijoukko leikkii karjapaimenia ja apassisotureita maatilalla, jossa valmistellaan teekutsuja. Yksi lapsista, Danny, toimii kertojana. Maanviljelijä ajaa traktorillaan sen pellon läpi, jolla lapset leikkivät. Lapset lähtevät juoksemaan sen perään, ja Kim hyppää perävaunulle kuvitellen sen olevan juna. Kun traktori tulee mutkaan, Kim putoaa kyydistä, jää renkaan alle ja kuolee.

Lapset leikkivät taas pelloilla, kun heidän vanhempansa ovat lähdössä teekutsuille. Pojat haluavat pelata jalkapalloa, mutta lapset päätyvät lopulta leikkimään *kick the can* -nimistä hippaleikkiä (samankaltainen kuin kymmenen tikkua laudalla). Dannyltä piileskellessään Tom kävelee lieteallasta ympäröivällä aidalla, mutta liukastuu ja putoaa altaaseen. Kukaan ei kuule hänen avunhuutojaan, ja hän hukkuu.

Lasten vanhempien valmistellessa lastenkutsuja lapset leikkivät ratsuväkeä ja apasseja. Leikin loputtua he menevät työkaluvajaan, josta he löytävät kemikaalia sisältävän astian. Danny ehdottaa, että he juovat siitä juhlistaakseen voittojaan. Michael huomauttaa, että neste voi olla myrkyllistä, ja lapset päättävät vain olla juovinaan sitä. Sharon nielaisee kuitenkin sitä vahingossa, mutta vaikuttaa olevan kunnossa syljettyään aineen ulos. Myöhemmin hän kuitenkin sairastuu ja herää keskellä yötä koviin kipuihin kirkuen ja huutaen äitiä.

Loput lapset leikkivät taas pelloilla, ja yksi heistä on vähällä jäädä traktorin alle. Kun he leikkivät olevansa *[[Starsky ja Hutch]]* -ohjelmassa, Michael irrottaa vahingossa raskaan rautaportin, joka murskaa Robertin kuoliaaksi. Danny lähtee etsimään muita lapsia ja löytää tauolla olevia maatyöläisiä. Hän pyytää päästä istumaan traktorin kyytiin ja saa luvan. Kilpakuljettajaa leikkiessään hän vapauttaa vahingossa käsijarrun, ajaa traktorilla kolarin ja katkaisee niskansa.

Danny jatkaa kertojana toimimista omissa hautajaisissaan kertoen rauhallisena ”juhlista”, joita valmisteltiin pitkin elokuvaa. Hän sanoo, että juhlat olivat oikein mukavat ja kaikki hänen sukulaisensa olivat siellä. Lopuksi hän sanoo surullisesti toivovansa, että olisi itsekin ollut siellä. Lopputeksteissä on pitkä lista lapsista, jotka olivat kuolleet maatilaonnettomuuksissa elokuvan tekoa edeltäneen vuoden aikana.

## Näyttelijät

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* ''Apaches'' katsottavissa British Film Instituten sivuilla 
*
Luettelo YK:n pakkausnumeroista 0001–0100

Alla on esitetty YK:n asettamat kemikaalien sekä teollisten valmisteiden **pakkaus- ja kuljetusmerkinnät** aineille, joiden YK-numerot ovat **0001–0100**.

## YK-numerot 0001-0100

## Katso myös
* Luettelo YK:n pakkausnumeroista 0101–0200

## Aiheesta muualla
*ADR:n vaarallisten aineiden lista, viitattu 24.11.2015.
*YK:n vaarallisten aineiden lista vuodelta 2015, viitattu 24.11.2015.
*YK:n vaarallisten aineiden lista vuodelta 2013, viitattu 24.11.2015.

## Lähteet
Dismaland

**Dismaland** oli poliittinen aktivisti ja graffititaiteilija Banksyn järjestämä väliaikainen taideprojekti Weston-super-Maressa Englannissa. Yhteiskuntakriittinen Dismaland-antihuvipuisto rakennettiin salassa Tropicanaan, käyttämättömään maauimalaan, ja se avautui viikonloppuna 21. elokuuta 2015 ja sulkeutui lopullisesti 27 syyskuuta 2015. Banksy loi pop-up taideprojektiaan varten 10 uutta teosta ja rahoitti itse sen rakentamisen. Tempaukseen osallistui 58 taiteilijaa Banksyn alun perin osallistumaan kutsumista 60 taiteilijasta. Suomesta osallistui taiteilija Jani Leinonen.

Päivän aikana 4&nbsp;000 lippua oli myytävänä, ja yksi lippu maksoi 3 puntaa. Jokainen antihuvipuiston arviolta noin 150&nbsp;000 kävijästä saapui pahvista tehdyn valetarkastuspisteen läpi, jonka oli suunnitellut taiteilija Bill Barminski. Lippujen kova kysyntä sai Dismalandin sivuston kaatumaan toistuvasti. Jotkut miettivät, oliko tämä Banksyn tarkoituksella suunnittelemaa ja osa Dismaland-kokemuksen ironiaa.

## Rakentaminen

Weston-super-Maren paikallisille asukkaille kerrottiin, että Atlas Entertainment -niminen Hollywoodyritys käyttää kohdetta kuvatakseen rikostrilleriä nimeltään *Grey Fox*. Kohteen sisäänpääsyjen yhteyteen oli pystytetty *Grey Foxin* tuotannosta huomauttavia kylttejä. Elokuun 2015 alussa Internetiin alkoi ilmestyä kuvia paikan rakentamisesta, ja nähtävissä oli mm. ”satulinna ja massiivisia veistoksia”. Holly Cushing, jonka nimi esiintyi Banksysta kertovan dokumentin lopputeksteissä ja jonka usein raportoidaan olevan hänen managerinsa, havaittiin kohteen rakennustyömaalla ennen avaamista, mikä edisti osaltaan suunnitelman paljastumista.

## Osallistujat

Dismaland pop-up -taideprojektiin osallistuivat seuraavat henkilöt ja tahot:

* Shadi Alzaqzouq
* The Astronaut's Caravan
* Tammam Azzam
* Banksy
* Ronit Baranga
* Bill Barminski
* Michael Beitz
* Huda Beydoun
* Block9
* Julie Burchill
* Fares Cachoux
* Dorcas Casey
* Jimmy Cauty
* Caitlin Cherry
* Darren Cullen
* Brock Davis
* Tinsel Edwards
* El Teneen
* Escif
* Espo
* Zaria Foreman
* Jeff Gillette
* Ed Hall
* Greg Haberny
* Neta Harari Navon
* Jessica Harrison
* Damien Hirst
* Jenny Holzer
* Scott Hove
* Andreas Hykade
* Severija Inčirauskaitė-Kriaunevičienė
* Paul Insect & BAST
* James Joyce
* Peter Kennard & Cat Phillips
* Josh Keyes
* Laura Lancaster
* Maskull Lasserre
* Jani Leinonen
* Ben Long
* Lush
* Kate MacDowell
* Lee Madgwick
* Suliman Mansour
* Caroline McCarthy
* Polly Morgan
* Leigh Mulley
* Sami Musa
* Mana Neyestani
* Paco Pomet
* Joanna Pollonais
* Pure Evil
* Mike Ross
* Amir Schiby
* Barry Reigate
* David Shrigley
* Axel Void
* Nettie Wakefield
* Wasted Rita
* Dietrich Wegner

## Lähteet
Repentless

**Repentless** on yhdysvaltalaisen thrash metal -yhtye Slayerin järjestyksessään 12. studioalbumi. Se julkaistiin 11. syyskuuta 2015, ja se on yhtyeen ensimmäinen Exodusin kitaristin Gary Holtin sekä viimeksi vuoden 2001 albumilla *[[God Hates Us All]]* soittaneen rumpalin Paul Bostaphin kanssa. Albumi on myös yhtyeen ensimmäinen ilman vuonna 2013 kuollutta Jeff Hannemania, sekä ensimmäinen Nuclear Blast -levymerkin alla julkaistu albumi.

Albumi ylsi Yhdysvalloissa Billboard 200 -listan neljännelle sijalle, mikä on yhtyeen historian korkein listasijoitus. Suomessa se nousi virallisen albumilistan kolmannelle sijalle.

Kappaleista "Repentless", "You Against You", sekä "Pride in Prejudice" kuvattiin musiikkivideot, jotka muodostavat tarinaltaan yhtenäisen trilogian.

## Kappaleet
#
#
#
#
#
#
#
#
#
#
#
#

### Japanin bonuskappaleet
#
#

## Kokoonpano
* Tom Araya – laulu, basso
* Kerry King – kitara
* Gary Holt – kitara
* Paul Bostaph – rummut

### Tuotanto
* Terry Date – tuottaja, äänittäjä, miksaaja
* Howie Weinberg – masteroija
* Peter Mack – muu äänittäjä
* Derrick Stockwell – avustava äänittäjä
* Marcelo Vasco – kansikuva, layout
* Rob Kimura – layout
* Andrew Stuart – valokuvat

## Arvostelut
* Metacritic: 70/100
* Allmusic: 
* Imperiumi.net: 
* Kaaoszine: 
* Rolling Stone: 
* Rumba: 8,1/10
* Soundi: 
* V2.fi: 

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Repentless discogs.com -sivustolla
*
Hirvenhiihtäjät

**Hirvenhiihtäjät** (Elgskyttarne, 1832) on Johan Ludvig Runebergin kirjoittama yhdeksän laulua käsittävä heksametrirunoelma, joka kuvaa kansanelämää. Sen aiheena on hirvenajo, johon kietoutuu myös kosiotarina. Itse tapahtumilla ei kuitenkaan ole itsenäistä merkitystä. Ne muodostavat kuvauksen kehykset.

## Kuvaus

Teos on osa niin kutsuttua suomalaista sarjaa, joka käsittää kolme eeposta: *Hirvenhiihtäjät*, *[[Hanna (runoelma)|Hanna]]* ja *[[Jouluilta]]*. Runeberg oli Suomea kuvanneiden joukossa ensimmäinen, joka jäsensi maan esteettisesti ja kokonaisvaltaisesti.

*Hirvenhiihtäjät* ammentaa idyllin traditiosta. Sille on ominaista paikan yhteisyys ja rajoittuminen muutamiin elämän peruselementteihin. Runeberg kuvaa talonpoikaisten pirttien elämää ja yhteisön monenkirjavaa väkeä kerjäläisistä loisiin, piikoihin ja laukkuryssiin. Kukin henkilöistä edustaa jotakin yleistä ideaa, joka esitetään epiteettinä (”toimekas Anna” ja ”mielevä Pekka”).

Ihanteellisina ominaisuuksina mainitaan alamaisuus, nöyryys, vaatimattomuus, työteliäisyys ja omillaan toimeen tuleminen. Nämä ominaisuudet tukivat pyrkimystä vallitsevan yhteiskunnallisen tilanteen säilyttämiseen, joka oli keskeinen 1830-luvun rauhaa ja kuria korostavassa ilmapiirissä. *Hirvenhiihtäjien* ihanteilla oli kirjallisuudessa useita vastineita. Suomalaisen Kirjallisuuden Seura esimerkiksi julkaisi moralisoivan romaanin *[[Kultala (romaani)|Kultala]]*, joka oli sovitettu sveitsiläisen Heinrich Zschokken alkutekstistä. Siinä osoitettiin, että työ ja uskollisuus tekevät elämästä kultalan, eivät suinkaan vaatimiset, vallankumoukset ja kapinointi.

*Hirvenhiihtäjien* vallitsevana vaikutelmana on levollisuus ja sopusointu. Ihmiset elävät viattomuuden tilassa, jossa he ovat saavuttaneet keskinäisen harmonian ja sisäisen rauhan. Välitöntä luontosuhdetta kuvaa se, että luonnonilmiöillä ja ihmiselämän tapahtumilla on sama rytmi ja sama kieli.

Runebergin heksametriepiikka on lähellä arkikieltä. Jos säkeet kirjoitettaisiin peräkkäin ilman mittaa lauseiden ajatussisältöjen mukaisesti, kerronta muuttuisi miltei realistiseksi proosaksi.

## Galleria


Ekman, Kohtaus Hirvenhiihtäjistä.jpg|*Kohtaus Hirvenhiihtäjistä*, Robert Wilhelm Ekmanin maalaus vuodelta 1848
Robert Wilhelm Ekman - Kohtaus Hirvenhiihtäjistä - A I 45 - Finnish National Gallery.jpg|*Kohtaus Hirvenhiihtäjistä*, Ekmanin maalaus vuodelta 1856
Godenhjelm, Kohtaus Hirvenhiihtäjistä.jpg|*Kohtaus Hirvenhiihtäjistä*, Berndt Godenhjelmin maalaus 1840-luvulta
Berndt Abraham Godenhjelm - Scene from J. L. Runeberg´s "Elk Hunters" - A V 4584 - Finnish National Gallery.jpg|*Kangaspuiden ääressä*, Berndt Godenhjelm
Johan Knutson - Kerjäläis-Aaro, kohtaus J. L. Runebergin Hirvenhiihtäjistä - A I 637-2 (13) - Finnish National Gallery.jpg|*Kerjäläis-Aaro*, Johan Knutson


## Lähteet
*   (painettu)

### Viitteet
Albert Valtin

**Albert Ivаnovytš Vаltin** (, , 17. marraskuuta 1937 Harkova, Ukrainan SNT – 18. helmikuuta 2015 Kiova, Ukraina) oli Neuvostoliittoa edustanut koripalloilija, olympiamitalisti ja Euroopan mestari.

Valtin saavutti Neuvostoliiton koripallomaajoukkueen pelaajana olympiahopeaa Roomassa 1960. EM-kilpailuissa hän voitti kultaa vuonna 1961.

Valtin kuoli 77-vuotiaana 18. helmikuuta 2015.

## Lähteet
* Albert Valtin Bio, Stats and Results  Olympics at Sports-Reference.com 
* Profiili archive.fiba.com 

### Viitteet
Cēzars Ozers

**Cēzars Ozers** (, 17. helmikuuta 1937 Riika – 5. marraskuuta 2023) oli Neuvostoliittoa edustanut, latvialainen koripalloilija ja olympiamitalisti.

Ozers saavutti Neuvostoliiton koripallomaajoukkueen pelaajana olympiahopeaa Roomassa 1960.

## Lähteet
* 
* Profiili archive.fiba.com 

### Viitteet
Spaceport Florida LC-36

**Spaceport Florida Launch Complex 36** (**LC-36**), aiemmin **Space Launch Complex 36** (**SLC-36**) on rakettien laukaisukompleksi Cape Canaveral Space Force Stationissa Floridassa. Kompleksia on käytetty vuosina 1962–2005 Atlas-rakettien laukaisuihin.

Laukaisukompleksi koostui aiemmin kahdesta alustasta, SLC-36A:sta ja SLC-36B:stä, ja siltä laukaistiin NASAn Pioneer, Surveyor ja Mariner -luotaimia 1960–1970-luvuilla. Alustalta 36A tehtiin 69 laukaisua ja 36B:ltä 76. Alustalta aiemmin laukaistut Atlas-raketin aiemmat mallit korvasi vuonna 2002 lentotoimintansa aloittanut Atlas V, jonka myötä laukaisut siirtyivät pohjoisempana sijaitsevalle SLC-41-alustalle.

Alusta siirtyi yksityisen Spaceport Floridan liisaukseen vuonna 2010, joka liisasi alustan Blue Origin -avaruustekniikkayritykselle vuonna 2015.

## Historia
Atlas-raketin laukaisuissa käytetyt laukaisutornit purettiin vuonna 2006 ja siirrettävät huoltotornit vuotta myöhemmin kesäkuussa 2007.

Yhdysvaltain ilmavoimat liisasi alustan vuonna 2008 Space Floridalle suunniteltuja Athena III -raketin laukaisuja varten. Athena III:n laukaisuja ei ollut tosin tehty vuoteen 2013 mennessä eikä ohjelma ollut muutenkaan edennyt. 45th Space Wing luovutti Space Floridalle kiinteistönvälitysoikeuden laukaisukomplekseihin 36 ja 46 maaliskuussa 2010. 

Vuoden 2015 alulla Moon Express -yhtiö liisasi alustan MTC-1X -kuulaskeutujansa lentokokeita varten. Sanan vuoden syyskuussa Blue Origin liisasi alustan, ja suunnitteli vuonna 2015 laukaisevansa ensimmäisen lentonsa siltä ennen vuotta 2020. Yhtiö rakentaa rakettinsa ja BE-4-rakettimoottorit Space Floridan Exploration Park -teollisuusalueella.

Alustan tulevasta rakenteesta ei ollut tarkempaa tietoa helmikuussa 2015.
Vladimer Ugrekhelidze

**Vladimer Ugrekhelidze** (, , 18. elokuuta 1939 Tbilisi, Georgian SNT – 3. helmikuuta 2009) oli Neuvostoliittoa edustanut georgialainen koripalloilija, olympiamitalisti ja Euroopan mestari.

Ugrekhelidze saavutti Neuvostoliiton koripallomaajoukkueen pelaajana olympiahopeaa Roomassa 1960, MM-pronssia Brasiliassa 1963 ja Euroopan mestaruuden Jugoslaviassa 1961.

## Lähteet
* Vladimer Ugrekhelidze Bio, Stats and Results  Olympics at Sports-Reference.com 
* Profiili archive.fiba.com 

### Viitteet
Juri Kornejev

**Juri Ivanovitš Kornejev** (, 26. maaliskuuta 1937 Moskova, Venäjän SFNT – 17. kesäkuuta 2002 Moskova, Venäjä) oli Neuvostoliittoa edustanut koripalloilija, olympiamitalisti ja Euroopan mestari.

Kornejev saavutti Neuvostoliiton koripallomaajoukkueen pelaajana olympiahopeaa Roomassa 1960 ja Tokiossa 1964, MM-pronssia Brasiliassa 1963 ja Euroopan mestaruuden Turkissa 1959 sekä Jugoslaviassa 1961.

## Lähteet
* Yury Korneyev Bio, Stats and Results  Olympics at Sports-Reference.com 
* Profiili archive.fiba.com 

### Viitteet
Aleksandr Petrov (koripalloilija)

**Aleksandr Pavlovitš Petrov** (, 14. toukokuuta 1939 Baku, Azerbaidžanin SNT – 2001) oli Neuvostoliittoa edustanut koripalloilija, olympiamitalisti ja Euroopan mestari.

Petrov saavutti Neuvostoliiton koripallomaajoukkueen pelaajana olympiahopeaa Roomassa 1960 ja Tokiossa 1964, MM-pronssia Brasiliassa 1963 ja neljä peräkkäistä Euroopan mestaruutta (1959, 1961, 1963 ja 1965).

## Lähteet
* Aleksandr Petrov Bio, Stats and Results  Olympics at Sports-Reference.com 
* Profiili archive.fiba.com 

### Viitteet
Aleksandr Petrov

**Aleksandr Petrov** -nimisiä henkilöitä ovat:

* Aleksandr Petrov (1939–2001), neuvostoliittolainen koripalloilija ja olympiamitalisti
* Aleksandr Petrov (1794–1867), venäläinen shakinpelaaja
* Aleksandr Petrov (1876–1941), venäläinen painija ja olympiamitalisti
* Aleksandr Petrov, ohjaaja
* Aleksandr Petrov (1925–1972), neuvostoliittolainen jalkapalloilija
* Aleksandr Petrov (s. 1983), virolainen jääkiekkoilija
* Aleksandr Petrov (s. 1986), venäläinen pituushyppääjä

## Katso myös
* Aleksandra Petrovna (1838–1900), venäläinen aatelinen
Wolter Stenbäck

**Carl Wolter Stenbäck** (13. joulukuuta 1884 Tyrvää – 2. joulukuuta 1956 Porvoo) oli suomalainen sortokausien aktivisti, joka myöhemmin teki pitkän uran Suomen Matkailijayhdistyksen johtajana. Häntä pidetään myös Lapin ja Petsamon alueiden matkailutoiminnan käynnistäjänä.

## Elämä
### Lapsuus ja nuoruus
Tyrväällä syntyneen Stenbäckin vanhemmat olivat piirilääkäri Edvard Otto Stenbäck ja Sofia Ramsay. Hän kirjoitti ylioppilaaksi Helsingin Nya svenska läroverketista vuonna 1902 ja valmistui sen jälkeen filosofian maisteriksi Helsingin yliopistosta 1909. 

### Sortovuosien aktivismi
Sortovuosien aikana Stenbäck oli mukana muun muassa aktivistien taistelujärjestön toiminnassa. Erään kertomuksen mukaan hän oli myös yksi kenraalikuvernööri Bobrikovin murhanneen Eugen Schaumanin arkunkantajista. Lokakuussa 1907 Stenbäck joutui Pietarissa pidätetyksi yhdessä kolmen muun aktivistin Johannes Gummeruksen, Aino Malmbergin ja Filemon Tidermanin kanssa. Aktivistien johtohahmoihin lukeutunut Arvid Neovius teki pidätyksen johdosta eduskunnassa välikysymyksen. Vietettyään viisi kuukautta Pietarissa sijaitsevassa Krestyn vankilassa, Stenbäck tuomittiin kolemn vuoden pituiseen karkotukseen. Hänet kuljetettiin aluksi Vologdan alueelle Vjatkaan, josta matka jatkui edelleen Komin alueen Ust-Sysolskiin. Stenbäck onnistui kuitenkin karkaamaan ja oli maanpaossa aina vuoteen 1917 saakka. Stenbäck asui aluksi Kööpenhaminassa, jossa hän suoritti fysioterapeutin tutkinnon 1910 ja harjoitti sen jälkeen ammattiaan myös Englannissa, Italiassa ja Ranskassa. 

Stenbäck kirjoitti vankeusajastaan muistelmateoksen *Åtta månader i rysk fångenskap*, joka julkaistiin Ruotsissa vuonna 1914. Suomessa se ilmestyi 1919.

### Itsenäistymisen jälkeen
Kotimaahansa palattuaan Stenbäck auttoi sisällissodan aikana talvella 1918 bolševikkien syrjäyttämää Venäjän väliaikaisen hallituksen pääministeriä Aleksandr Kerenskiä piileskelemään Suomessa. Sodan jälkeen hän toimi Suomen Paperitehtaitten Yhdistyksen osastopäällikkönä vuosina 1918–1920 ja myöhemmin Suomen Matkailijayhdistyksen pääsihteerinä vuodesta 1921 lähtien. Stenbäck tunnettiin erityisesti Lapin matkailutoiminnan käynnistäjänä ja kehittäjänä, jonka johdolla 1920–1930-luvuilla luotiin Lapin ja Petsamon matkailupalvelut. Stenbäck erosi Suomen Matkailijayhdistyksen johdosta talvisodan jälkeen keväälla 1940 ja muutti erakoksi Inarin Sotkaniemeen vuonna 1935 sieltä ostamalleen erämaatilalle Inarin Paadarjärven rannalla. Sotavuosien jälkeen hän kuitenkin työskenteli vielä vuodesta 1945 alkaen kahden vuoden ajan Hotelli Aulangon johtajana Hämeenlinnassa. Sotkaniemen tila säilyi Lapin sodan tuhoilta ja Stenbäck myi tilan 1948.  

## Perhe
Stenbäck avioitui vuonna 1916 brittiläisen Mary Longmanin (1881–1926) kanssa ja he muuttivat Suomeen 1917. Mary Longman oli lontoolaisen kustantajaperheen tytär ja hän toimi Helsingissä toimittajana ja kääntäjänä. Stenbäck myi Maryn kuoltua heidän Kulosaaren kotinsa 1927. Heidät on haudattu Helsinkiin Kulosaaren hautausmaalle.

## Teokset
**Åtta månader i rysk fångenskap*. Alb. Bonniers boktryckeri, Tukholma, 1914.

## Lähteet
HMS Dreadnought (1801)

**HMS Dreadnought** oli Britannian kuninkaallisen laivaston vuonna 1801 vesillelaskettu Dreadnought-luokan 98-tykkinen toisen luokan linjalaiva.

## Valmistus

Sir John Henslowin suunnittelema alus tilattiin 17. tammikuuta 1788 Portsmouthin telakalta, jossa sen vastaavana rakennusmestarina oli maaliskuuhun 1793 saakka George White ja sen jälkeen lokakuuhun 1799 Edward Tippett. Aluksen rakennustyöt saattoi päätökseen Henry Peake. Köli laskettiin heinäkuussa 1788. Amiraliteetti julkisti aluksen nimen 23. lokakuuta 1788. Alus laskettiin vesille 13. kesäkuuta 1801 ja valmistui 9. elokuuta 1801, jolloin se lähti merelle. Aluksen valmistuskustannukset olivat 60&nbsp;484 puntaa, mihin sisältyi varustaminen.

## Palvelus
Keväällä vuonna 1805 amiraali Cornwallis korvattiin lordi Gardnerilla, joka salli saartolaivaston siirtyvän kauemmas merelle. Toulonissa ollut Ranskan laivasto murtautui 30. maaliskuuta merelle saapuen Cadiziin 9. huhtikuuta. Ranskan ja Espanjan laivastot lähtivät omina osastoinaan merelle yhtyen Martiniquella 26. toukokuuta. Collingwoodin seitsemän linjalaivan osasto sai 15. toukokuuta Amiraliteetin määräyksen siirtyä Barbadokselle. Ennen osaston merelle lähtöä saapui Horatio Nelsonin ranskalaisia takaa-ajava Välimeren laivasto, joka lähetti *Dreadnoughtin* viemään uuden määräyksen Collingwoodille. Käskyn mukaan Collingwoodin tuli jatkaa Cadizin saartoa. 

Alus osallistui 21. lokakuuta Trafalgarin taisteluun suojanpuolen jonon kahdeksantena aluksena. Se avasi tulen *[[San Juan Nepomuceno]]a* vastaan kello kaksi ja 15 minuuttia myöhemmin pakotti espanjalaisaluksen antautumaan. *Dreadnought* yritti päästä taisteluun *[[Príncipe de Asturias (1794)|Príncipe de Asturiasin]]* kanssa, mutta espanjalainen vältti taistelua. Taistelun aikana aluksella sai surmansa seitsemän ja haavoittui 26 miehistönjäsentä. Taistelun jälkeen alus palasi valvomaan Cadizin saartoa.

Alus poistettiin palveluksesta 1812 Portsmouthissa. Siitä tehtiin 1827 karanteenialus Milfordiin. Siitä tuli toinen alus, joka luovutettiin Seamen's Hospital Societyn käyttöön sairaalalaivaksi vuosiksi 1831–1857. Alus romutettiin 1857.

## Lähteet

*

### Viitteet
Harjulampi (Parkano)

**Harjulampi**  on Pirkanmaalla Parkanossa Lapinnevalla sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Ikaalisten reitin valuma-alueen Kyrösjärven alueeseen. Harjulampi on osa Kokemusjoen valuma-aluetta.

## Maantietoa
Lampi on 200 metriä pitkä, 80 metriä leveä ja sen pinta-ala on 1,1 hehtaaria. Se sijaitsee Niininevan suolla harjun kupeessa, mutta ympäröivä suo on tavallisuudesta poiketen ojittamaton. Lammella ei ole myöskään laskuojaa. Harjun toisella puolella sijaitsee Lapinkylän peltoaukea, mutta sillä ei ole vaikutuksia lammen ekologiaan. Rantaviivaa on 400 metriä. Pohjoisrannalla on rakennus ja hiekkapohjainen kenttä, joka palvelee uimarantaa. Lammessa on kaksi laituria. Noin 100 metriä lounaaseen sijaitsee Pikku Harjulampi.

## Lähteet
Peilisametti

**Peilisametti** on pehmeä, sileäpintainen, pitkänukkainen silkki- tai viskoosisametti, johon on saatu aikaan peiliä muistuttava kiilto siten, että valmistuksessa sametin nukka on kuumalla höyryllä latistettu lappeelleen kankaan pintaan määrättyyn suuntaan. Peilisametin pohjakudos on usein puuvillaa.

## Lähteet
Pikku Harjulampi (Parkano)

**Pikku Harjulampi**  on Pirkanmaalla Parkanossa Lapinnevalla sijaitseva lampi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Ikaalisten reitin valuma-alueen Kyrösjärven alueeseen. Pikku Harjulampi on osa Kokemusjoen valuma-aluetta.

## Maantietoa
Soikean muotoinen lampi on halkaisijaltaan 100 metriä. Se sijaitsee Niininevan suolla harjun kupeessa, mutta ympäröivä suo on tavallisuudesta poiketen lähes ojittamaton. Lammella ei ole tulo-ojia, mutta laskuoja on kaivettu turvetuotantoalueen ojituksen yhteyteen. Harjun toisella puolella sijaitsee Lapinkylän peltoaukea, mutta sillä ei ole vaikutuksia lammen ekologiaan. Noin 100 metriä koilliseen sijaitsee Harjulampi, jonka vedenpinta on hieman alempana.

## Lähteet