open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Mineraalivilla

**Mineraalivilla** on lämpö- ja äänieristeenä käytettävä rakennusmateriaali. Mineraalivillalla voidaan tarkoittaa sekä **lasivillaa** että **kivivillaa**.

Mineraalivilla on lahoamatonta. Mineraalivillan sisältämä sideaine, fenoliformaldehydihartsi (bakeliittiliima) on palavaa, mutta yli 50 kg/m3 painava mineraalivilla, tai tyyppihyväksytty kevyempi mineraalivilla hyväksytään Suomessa palamattomaksi rakennustarvikkeeksi. Bakeliittiliima aiheuttaa lasivillan keltaisen värin. Kivivillassa bakeliittiliiman väri peittyy kiviaineksen värillä.

## Valmistus
Mineraalivillan valmistuksessa raaka-aine puhalletaan ohuiksi kuiduiksi, jotka voidaan muovata eristelevyiksi tai -matoiksi, tai puristaa erilaisiin muotoihin.
* **Lasivilla** valmistetaan yleensä jätelasista, joskus myös suoraan lasin raaka-aineista: kvartsihiekasta, soodasta ja kalkkikivestä. Lasivillaa valmistavat Suomessa muun muassa Saint-Gobain Isover Oy sekä Eko-Expert Oy.
* **Kivivilla** eli *vuorivilla* valmistetaan pääasiassa emäksisistä kivilajeista. Kivivillaa valmistavat Suomessa muun muassa Paroc Group -konserniin kuuluva Paroc Oy sekä Rockwool Oy.

## Tuotetyypit
Mineraalivillasta valmistetaan eri tuotetyyppejä:
* pehmeä mineraalivillamatto
* kovahko levyvilla
* purumainen puhalluseriste
* akustointiin kankaalla tai kalvopinnoitteella päällystettyjä mineraalivillalevyjä, akustiikkalevyjä
* muotopuristettuja kovahkoja villaeristeitä esimerkiksi johtovetojen ympärille.
* Vesiviljelyssä kasvualustana käytettävät kivivillakuutiot

## Lämmöneristyskyky
Mineraalivillojen lämmöneristys on perinteisesti ollut arvoiltaan erittäin hyvä. Vuonna 2020 tehdyn tutkimuksen mukaan EU standardien mukaisissa laskennallissa arvioissa on kuitenkin merkittäviä puutteita, sillä standardin mukaiset laskelmat huomioivat vain lämmön johtuminen eristeen läpi, jättäen konvektion laskennan ulkopuolelle. Konvektiota, eli lämmön siirtymistä materiaalin sisältä ilmavirran mukana, ilmenee erityisesti puhallettavissa mineraalivilloissa, joissa laskennallinen lämpöhukka voi olla jopa 50% aiemmin arvioitua suurempi. Ennen EU-standardien käyttöönottoa Suomessa konvektion vaikutus oli mukana laskennassa.

## Historia
Walesissa kokeiltiin kuonan vetämistä kuiduksi jo 1840-luvulla. Samaa tekniikka alettiin hyödyntää Yhdysvalloissa 1860-luvulla ja ensimmäinen mineraalivillatehdas perustettiin vuonna 1875 Yhdysvaltoihin. Euroopassa mineraalivillan teollinen valmistus alkoi vuonna 1885. Lasivilla syrjäytti luonnonkivivillan edullisuutensa vuoksi 1930-luvulla.

Suomeen alettiin tuoda lasivillaa Ruotsista 1930-luvulla ja mineraalivillan kotimainen valmistus alkoi 1940-luvulla. Suomessa kivivillan valmistukseen käytettiin aluksi malminjalostuksessa syntyvää kuonaa, ja villa myytiin joko säkkitavarana tai paperikerrosten väliin ommeltuna mattona. 1950-luvulla kehitettiin menetelmä valmistaa villasta levyjä bitumiliuoksen avulla. Nykyaikaisen muovisideaineisen mineraalivillalevyn valmistus alkoi Suomessa vuonna 1952. Irtonainen puhallettava kivivilla tuli Suomen markkinoille 1978 ja lasivilla 1985.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Työterveyslaitoksen sivu eristevilloista
Tunnuslause

**Tunnuslause** eli **motto** on lause tai hokema, joka ilmaisee jonkin yksilön, ryhmän, liikkeen tai muun organisaation tarkoitusta tai vakaumusta. Eräs kuuluisa tunnuslause on ”Vapaus, veljeys ja tasa-arvo” (), joka on Ranskan suuren vallankumouksen aikainen iskulause ja nykyisen Ranskan tasavallan tunnuslause. Monilla valtioilla, järjestöillä, oppilaitoksilla ynnä muilla organisaatioilla on oma mottonsa. Motot ovat usein latinaksi.

## Motot Suomessa

Suomessa ei ole kovin paljon harrastettu mottoja, eikä esimerkiksi Suomen kansallista mottoa ole. Vuonna 1936 komitea ehdotti tekstin "Vapaa vankka vakaa" lisäämistä Suomen vaakunan yhteyteen, mutta sitä ei hyväksytty.

Akateemisissa piireissä mottoja on jonkin verran. Turun yliopiston motto on "Vapaan kansan lahja vapaalle tieteelle". Vastaavasti Helsingin yliopiston tunnuslause on "Opiskelu ja opettaminen – yliopiston sydän".

Helsingissä Vanhan ylioppilastalon julkisivussa lukee "Spei suae patria dedit ()".

## Tunnuslause heraldiikassa

Heraldiikassa vaakunoiden yhteydessä kilven alapuolella on joskus nauhakiemura, johon on kirjoitettu tunnuslause (kutsutaan myös vaalilauseeksi). Lauseen sisältöä ei ole rajoitettu, mutta usein etenkin vanhoissa vaakunoissa tunnuslause viittaa usein kilvellä tai kypäränkoristeena olevaan kuvioon. Sitä ei pidetä vaakunakokonaisuuden varsinaisena osana, sillä se on henkilökohtainen ja monessa maassa vapaasti valittavissa, muutettavissa tai poistettavissa.

## Eräiden Suomalaisten vaakunoiden hokemia

Tiedosto:Finland greater arms suggestion 1936.svg|Komitean 1936 esittämä ehdotus Suomen suuresta kansallisvaakunasta jonka tunnuslause "Vapaa vankka vakaa".
Tiedosto:Lauri Kristian Relander Coat of Arms.svg|Suomen presidentti Lauri Kristian Relanderin vaakuna jonka motto latinaksi "Patriae servio ()".
Tiedosto:CGE Mannerheim coat of arms.svg|Mannerheim suvun vaakuna, jonka henkilökohtainen motto "Candida pro causa ense candido ()".
Tiedosto:Juho Kusti Paasikivi Coat of Arms.svg|Suomen presidentti Juho Kusti Paasikiven vaakuna, jonka motto "Isänmaan puolesta".
Tiedosto:Urho Kaleva Kekkonen Coat of Arms.svg|Suomen presidentti Urho Kaleva Kekkosen vaakuna, jonka motto "Sitä kuusta kuuleminen".
Tiedosto:Coat of Arms of Mauno Koivisto (Order of Charles III).svg|Suomen presidentti Mauno Koiviston vaakuna, jonka motto "Valtakunnan parhaaksi".


## Katso myös
* Lentävä lause
* Luettelo tunnuslauseista
* Luettelo valtioiden tunnuslauseista
* Mainoslause
* Suomen presidenttien vaakunat

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Irja Tulonen

**Irja Marjatta Tulonen** (o.s. **Saikkonen**, s. 6. tammikuuta 1943 Lumivaara) on suomalainen sairaanhoitaja ja entinen kokoomuksen kansanedustaja. Hänet valittiin eduskuntaan ensimmäisen kerran vuoden 1995 vaaleissa. Tulonen on istunut Tampereen kaupunginvaltuutettuna vuodesta 1982 ja oli sen hallituksen puheenjohtaja 1992&ndash;1995. Hän oli Karjalan liiton varapuheenjohtaja 2002–2005. Tulosella on kaksi lasta miehensä Rauno Tulosen kanssa.

Tulonen sai julkisuutta keväällä 2005, kun hän teki kirjallisen kysymyksen kulttuuriministeri Tanja Karpelalle jääkiekon väkivaltaisuudesta.

Hän ei asettunut enää ehdokkaaksi vuoden 2007 eduskuntavaaleissa.

Irja Tulonen sai vuonna 2011 kunnallisneuvoksen arvonimen.

## Lähteet
* 

### Viitteet
Tietokilpailu

**Tietokilpailu** eli **visailu** tai **visa** on viihdetarkoituksessa järjestetty kilpailu, jossa osanottajat vastaavat erilaista tietämystä vaativiin kysymyksiin.

Tietokilpailu on luonteeltaan eräänlainen peli. Pelaajat voivat pelata yksilöinä tai usean pelaajan joukkueina. Voittaja on yleensä se, joka kerää kilpailun aikana eniten pisteitä oikeista vastauksista.

Tietokilpailussa on järjestetty maailman- ja Euroopan-mestaruuskilpailuja vuodesta 2004 (kokeiluluonteisesti jo vuonna 2003) sekä Pohjoismaiden- ja Suomen-mestaruuskilpailuja vuodesta 2008.

Tietokilpailut ovat yleinen radio- ja televisioviihdeohjelmamuoto. Suomen ensimmäinen radiotietokilpailu oli *[[Herra X]]*, jota Yleisradio tuotti vuosina 1941–1956. Radiosta tietokilpailut siirtyivät myöhemmin myös televisioon. Tunnettuja Suomen televisiossa esitettyjä tietokilpailuja ovat muun muassa *[[Tupla tai kuitti]]*, *[[Thilia Thalia]]*, *[[Heikoin lenkki]]*, *[[Kolmosvisa]]*, *[[Haluatko miljonääriksi?]]* ja *[[Megavisa]]*.

Tietovisat ovat myös sanoma- ja aikakauslehtien vakioaineistoa, jolloin lukijat voivat kilpailla pienissä ryhmissä tai koetella yksin omaa tietämystään. Näissä kilpailuissa ei yleensä jaeta palkintoja, ja vastaukset on kerrottu samassa lehden numeroissa. Tietokilpailuiksi voi laskea myös Trivial Pursuitin kaltaiset seurapelit ja *[[Pakko tietää]]* -kirjasarjan kaltaiset tietokilpailuformaatit. Tietokilpailukirjoja, tietokone-ohjelmia sekä verkossa olevia tietokilpailuja julkaistaan myös.

Tietokilpailuja pidetään säännöllisesti myös ravintoloissa (pubivisat). Visailu on usein myös erilaisten työpaikka- tai perhejuhlien vakio-ohjelmaa.

## Katso myös
*Visailuohjelma
*Paneelishow

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Bio Menace

**Bio Menace** on Apogeen vuonna 1993 julkaisema sivustapäin kuvattu kaksiulotteinen toimintapeli. Peli on julkaistu MS-DOS-käyttöjärjestelmälle. Peli tehtiin Id&nbsp;Softwarelta lisensoidun Commander Keen -pelimoottorin päälle. Jim Norwoodin suunnittelema peli julkaistiin sharewarena siten, että pelin kolmesta episodista ensimmäistä sai pelata ilmaiseksi ja muut kaksi olivat maksullisia.

Pelissä pelataan CIA-agenttina, jonka täytyy tappaa Maahan hyökänneitä avaruusolioita, mutantteja ja robotteja. Pelissä täytyy pelastaa panttivankeja, jotka antavat avaimen seuraavaan kenttään.

23. joulukuuta 2005 peli laitettiin ilmaiseen levitykseen freewarena. Peli toimii ainakin Windows XP -käyttöjärjestelmällä DOSBoxin kautta ja levityspaketti sisältääkin päivitystiedoston pelin DOSBox-yhteensopivuuden parantamiseksi.

## Aiheesta muualla
* 
* Viralliset sivut
Päällystö

**Päällystöllä** (lyhenne pääll.) tarkoitetaan varsinaisesti sotilas-, poliisi- ja pelastuslaitoksen organisaatiossa työskenteleviä henkilöitä, jotka eivät kuulu miehistöön tai alipäällystöön. Näiden lisäksi myös monissa siviiliorganisaatioissa (esim. kauppalaivastossa) on ylemmässä esimiesasemassa olevia henkilöitä. 

## Suomen puolustusvoimat
Suomen puolustusvoimissa päällystöön kuuluvat upseerit, erikoisupseerit, sotilaspapit, opistoupseerit (siltä osin kun heitä on vielä palveluksessa), sotilasvirkamiehet ja kadetit. Upseerikokelaat ja upseerioppilaat ovat aliupseereita ja kuuluvat alipäällystöön varusmiespalveluksen ajan. Muut sotilaspukuiset miehistön sotilas- tai palvelusarvoissa olevat kuuluvat miehistöön.

Myös kadetit kuuluvat päällystöön, vaikka heidät nimitetään upseerin virkaan ja ylennetään luutnantin arvoon vasta valmistumisen yhteydessä. Jokaisen kadetin on kuitenkin oltava suorittanut reserviupseerikurssin siihen mennessä kun he aloittavat sotatieteiden kandidaatin tutkintoon johtavat opinnot.

## Suomen poliisi
Suomen poliisin organisaatiossa päällystöön kuuluvat komisario ja kaikki sitä ylemmät arvot. Poliisipäällystössä on perinteisesti toiminut merkittävä määrä ylemmän oikeustieteen tutkinnon (OTK tai OTM) suorittaneita poliisimiehiä.

## Kauppalaivasto
Kauppalaivoilla päällystö jaetaan kahteen osaan, kansi- ja konepäällystöön. Kansipäällystöön kuuluvat aluksen päällikkö, perämiehet ja mahdollinen radiosähköttäjä (radiosähköttäjät ovat sittemmin jääneet pois alalta kehittyneempien ja helpompikäyttöisten kommunikaatiolaitteiden vuoksi). Konepäällystöön kuuluvat konepäällikkö, konemestarit ja sähkömestari. Matkustaja-aluksilla päällystöön rinnastetaan lisäksi talousosaston esimiehet: intendentti, hotelli-, ravintola-, ja myymäläpäälliköt, sekä mahdollinen risteilypäällikkö.

## Lähteet
Ömnögovi

**Ömnögovi** () on yksi Mongolian 21 provinssista. Se sijaitsee maan eteläosassa Gobin autiomaan alueella ja rajautuu Bajanhongorin, Övörhangain, Dundgovin ja Dornogovin provinsseihin sekä etelässä Kiinaan. Siellä on vuoden 2010 väestönlaskennan mukaan 60&nbsp;855 asukasta ja sen pinta-ala on 165&nbsp;400 neliökilometriä. Provinssin pääkaupunki on Dalanzadgad.

## Aluejako
Alue jakaantuu 15 pienempään osaan, sumiin. Ne ovat:

## Kuvia

Tiedosto:Aimag Administration Dalanzadgad.JPG|Provinssin hallintorakennus Dalanzadgadissa
Tiedosto:Demchig Monastery 23.JPG|Demtšigin luostari
Tiedosto:10 2 Proti Kermen Tsav (28).JPG|Gobi Gurvansaihanin kansallispuistoa
Tiedosto:Tsogttsetsii 04.JPG|Tsogttsetsii
Tiedosto:ÖmnöGobi18.JPG|Kameleita Ömnögovissa
Tiedosto:Oyu Tolgoi - Shaft 2 and 5.JPG|Oju Tolgoin kaivos


## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Provinssin internetsivut
Martin Saarikangas

**Jarl-Martin Alexander Saarikangas** (s. 24. tammikuuta 1937 Helsinki) on espoolainen vuorineuvos, diplomi-insinööri, Masa-Yards Oy:n (myöhemmin Kvaerner Masa-Yards Oy) perustaja ja toimitusjohtaja ja Kokoomuksen kansanedustaja 2003–2007. Hänet valittiin eduskuntaan vuoden 2003 vaaleissa. Vuorineuvoksen arvonimen Saarikangas sai vuonna 1996. 

Hänellä on aikaisemman vaimonsa Lea Mailan (o.s. Jokihaara, k. 1996) kanssa kolme lasta. Hänen nykyinen vaimonsa on Maija-Liisa Raunio-Saarikangas (1998). Sotilasarvoltaan Saarikangas on reservin luutnantti.

Saarikangas on toiminut useissa tehtävissä myös urheilujärjestöissä. Hän oli SLU:n puheenjohtaja vuosina 1993–1997 ja SM-liigan puheenjohtajana 1992–2002 ja sai myöhemmin kunniapuheenjohtajan tittelin. Hän oli vuosina 1998–1999 Helsinki 2006 -talviolympialaisten hakukomitean puheenjohtajana. Saarikangas on aateloitu Suomen Jääkiekkoleijonaksi numerolla 154. Hän on myös pelannut 57-vuotiaana noin kolme minuuttia Veikkausliigaa oltuaan mukana TPS:n avauskokoonpanossa 14. elokuuta 1994 pelatussa HJK–TPS-ottelussa. Hän on vanhin pelaaja Suomen jalkapallon pääsarjassa.

"Pullamössösukupolvi" on  tiettävästi Saarikankaan vuonna 1993 ensimmäisenä esittämä käsite.

## Lähteet
* 

### Viitteet

## Aiheesta muualla

* 
* Saarikankaan tiedot Jääkiekkomuseon sivulla
Sühbaatar (provinssi)

**Sühbaatar** () on yksi Mongolian 21 provinssista. Se sijaitsee maan itäosassa ja rajautuu Dornogovin, Hentiin ja Dornodin provinsseihin sekä etelässä Kiinaan. Siellä on vuoden 2010 väestönlaskennan mukaan 51&nbsp;091 asukasta ja sen pinta-ala on 82&nbsp;300 neliökilometriä. Provinssin pääkaupunki on Baruun-Urt.

Provinssi on saanut nimensä vallankumoustaiselija Damdiny Sühbaatarilta.

## Aluejako
Alue jakaantuu 13 pienempään osaan, sumiin. Ne ovat:

## Kuvia

Tiedosto:Barun-Ger00.JPG|*[[Jurtta|Gerien]]* rakentajia Baruun-Urtissa, 1972
Tiedosto:Sukh-Aszgatkut2.jpg|Kaivolla Asgatin sumissa, 1972
Tiedosto:SukhbaatarSquare.jpg|Damdiny Sühbaatarin patsas Baruun-Urtissa


## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Provinssin internetsivut
Yksityisen kielen argumentti

**Yksityisen kielen argumentilla** tarkoitetaan Ludwig Wittgensteinin väitettä, jonka mukaan on mahdotonta, että olisi kieli, jonka kuvaamat merkitykset tuntee vain yksi henkilö. Argumentti on Wittgensteinin kielifilosofian keskeisimpiä.

Teoksessaan *[[Filosofisia tutkimuksia]]* Wittgenstein kuvitteli yksityisen kielen: *"Tämän kielen sanojen on määrä viitata siihen, mistä vain puhuja voi tietää; hänen välittömiin, yksityisiin aistimuksiinsa. Kukaan toinen ei näin ollen voi ymmärtää tätä kieltä"*. Hän kuitenkin totesi, että tällainen kieli on mahdoton, sillä kielelliset ilmaisut saavat merkityksensä vain osana sosiaalista, julkista kieliyhteisöä. 

Wittgensteinin mukaan Descartesin jälkeinen kieli- ja mielenfilosofia nojaa oletukseen tällaisen idealistisen kielen mahdollisuudesta. Hänen filosofiansa oli kritiikkiä tällaista olettamusta kohtaan.

## Lähteet

## Kirjallisuus

* 

## Aiheesta muualla

* Aalto, Maija: Descartes ja Wittgensteinin yksityiskieliargumentti. *niin & näin* 4/2000, 43–47.
*Pihlström, Sami: Jaakko Hintikka, Ludwig Wittgenstein ja vuosisatamme filosofian kahtiajako *niin & näin* 3/1998.
*
Pienlepakot

**Pienlepakot** (Microchiroptera) on perinteisessä luokittelussa käytössä ollut lepakoiden (Chiroptera) alalahko, johon on luettu 17 eri heimoa ja noin 900 eri lepakkolajia. Kaikki Euroopassa esiintyvät lepakot on luokiteltu pienlepakkojen alalahkoon ja Suomessa elävät siippojen heimoon. Uudemmissa luokituksissa lepakoiden lahkoa ei aina enää jaeta alalahkoihin – suurlepakoihin ja pienlepakoihin – vaan suoraan 18 eri heimoon.

Pienlepakot ovat ruokatottumuksiltaan hyvin erilaisia. Osa on puhtaasti hyönteissyöjiä, mutta joukosta löytyy myös kalan, lihan ja hedelmien syöjiä. Pienlepakoilla on pienet silmät ja niiden pääasiallinen ympäristönhahmotustapa on kaikuluotaus. Pienlepakoiden pituus vaihtelee 4–16 sentin välillä.

Erot pienlepakoiden ja suurlepakoiden (Megachiroptera) välillä ovat
* pienlepakot käyttävät kaikuluotausta, suurlepakot eivät
* pienlepakoilla ei ole kynttä toisessa sormessa
* korvat eivät muodosta ehjää kaarta, korvan reunassa on koloja
* pienlepakoilla ei ole alusturkkia

## Heimoja
Alla esitellään vain osa pienlepakoihin luetuista lepakkoheimoista, kaikki heimot ovat listattuina sivun oikean laidan laatikossa.

Hautalepakot eli tuppihäntälepakot (Emballonuridae) ovat pieniä ja yleensä ruskeitä tai harmaita lepakkoja. Ainoastaan suvun *[[Diclidurus]]* lepakot ovat valkoisia. Hautalepakoita esiintyy kaikkialla maailmassa trooppisilla ja subtrooppisilla alueilla. Niihin kuuluu 51 lepakkolajia.

Hiirenhäntälepakot (Rhinopomatidae) ovat hyönteissyöjiä, jotka ovat saaneet nimensä pitkästä hiirimäisestä hännästä. Hiirenhäntälepakoita löytyy Euroopasta, Pohjois-Afrikasta Thaimaahan ja Sumatraan. Ne pesivät luolissa, taloissa ja jopa Egyptin pyramideissa. Hiirenhätälepakoihin kuuluu vain yksi suku (*Rhinopoma*) ja neljä lajia.

Siankuonolepakot (Craseonycteridae) sisältävät vain yhden suvun, *Craseonycteris* ja yhden lajin, siankuono- eli kimalaislepakko (*Craseonycteris thonglongyai*). Siankuonolepakko on 3–4 senttiä pitkä, siipienväli on 15 senttiä ja se painaa 1,5 grammaa.

Hevosenkenkäyököt (Rhinolophidae) on suuri lepakkoheimo, joka sisältää yhden suvun ja lähes 80 lajia. Kaviokuonoyököt (Hipposideridae) luokitellaan usein samaan heimoon hevosenkenkäyökköjen kanssa.

Valkopäälepakot (Nycteridae) sisältää vain yhden suvun, *Nycteris*. Valkopäälepakkoja elää Itä-Malesiassa, Indonesiassa ja monissa Afrikan osissa.

Siipat (Vespertilionidae) on suurin ja tunnetuin lepakkojen heimo, jonka yli 400 eri lajia ovat levinneet ympäri maailmaa. Kaikki Suomessa elävät lepakot kuuluvat siippojen heimoon.

## Lähteet
* Lappalainen, Markku: *Lepakot* (Tammi, 2003, 2. painos)

### Viitteet

## Aiheesta muualla
* Tree of Life: Echolocating Bats
Kangaslimaseitikki

**Kangaslimaseitikki** (*Cortinarius collinitus*) on limapintainen, punaruskealakkinen sieni jonka vaaleassa jalassa on violetin vivahdetta. Se on kuusen mykorritsasieni.

## Ulkonäkö ja koko
Kangaslimaseitikki lakki on 3-10 cm leveä ja nimensä mukaisesti limainen, nuorena puolipallomainen tai kellomainen, vanhemmiten kuperaksi laakeneva, lakissa on keskuskohouma, keskikokoinen helttasieni, Väriltään lakki on puna- tai oranssinruskea ja malto on kellanvalkoista. Kostealla säällä itiöemä on limainen, mutta kuivuessaan kiiltävän tahmea. Heltat tiheitä, nuorina vaalean harmaat ja vanhempana vaalean harmaan- tai kanelinruskeat. Jalka pitkä ja tasapaksu, paksun vaalean sinivioletin limakerroksen peittämä, limapinta vuoksi katkeileva. Se juurikaan tuoksu.

## Kasvupaikka ja elinympäristö
Suomessa se kasvaa tuoreissa ja kuivahkoissa sammaleisissa tuoreissa kangasmetsissä elokuusta syyskuulle. Hyvin yleinen koko maassa (LC). Se on kuivissa ja tuoreissa havumetsissä tavattava sieni.

## Erityistä
Kangaslimaseitikki ei ole myrkyllinen muttei myöskään erityisen hyvän makuinen sieni. Seitikkilajeja on Suomessa satoja ja osa niistä on hankalasti tunnistettavia, niitä ei suositella perusruokasienestäjien kerättäväksi.

## Kuvia

Tiedosto:Cortinarius collinitus T67.1.jpg
Tiedosto:Cortinarius collinitus T67.jpg
Tiedosto:Cortinarius collinitus.jpg
Tiedosto:C. collinitus Blaustiel Schleimfuss.jpg
Tiedosto:Cortinarius collinitus G4.JPG
Tiedosto:2016-09-14 Cortinarius collinitus (Pers.) Fr 689589.jpg
Tiedosto:2008-07-25 Cortinarius collinitus (Pers.) Fr 39406.jpg


## Lähteet

## Aiheesta muualla
* ''Cortinarius collinitus'', kangaslimaseitikki @ Natural Fungi in Finland
* MushroomExpert: Cortinarius collinitus group
Prince of Persia 2: The Shadow and the Flame

**Prince of Persia 2: The Shadow and the Flame** on Brøderbundin kehittämä ja vuonna  julkaisema jatko-osa vuoden 1989 *[[Prince of Persia (vuoden 1989 videopeli)|Prince of Persia]]* -tasohyppelypelille.

Peli on ulkoasultaan ja pelattavuudeltaan hyvin samanlainen kuin edeltäjänsäkin. Jatko-osassa taisteluissa voi kuitenkin olla vastassa enemmän kuin yksi vihollinen. Pelin grafiikka on monimutkaisempaa ja värikylläisempää.

## Aiheesta muualla
* 
* Epävirallinen Prince of Persia -sivusto
Korpirousku

**Korpirousku** (*Lactarius uvidus*) on kosteissa metsissä tavattava rouskulaji. Sen lakki on 3–10 senttimetriä leveä, kupera ja väriltään harmaanruskea. Jalka on 5–12 senttimetriä pitkä ja kellanvalkoinen. Sen malto on valkoista ja haurasta. Myös maitiaisneste on valkoista, mutta vioittuneet kohdat värjäytyvät violeteiksi. Maku on mieto. Sieni on kiehautettuna ruokasieni ja sitä tavataan yleisenä koko Suomessa. Kasvuaika on elokuusta syyskuuhun. Korpirousku on ainakin koivun ja kuusen juurisieni. Sitä kasvaa tuoreissa kangasmetsissä, korvissa, soistuneissa painanteissa ja tunturikoivikoissa. Laji on luokiteltu Suomessa elinvoimaiseksi.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* 
* Laji.fi: Korpirousku (''Lactarius uvidus'')
Övörhangai

**Övörhangai** () on yksi Mongolian 21 provinssista. Se sijaitsee maan keskiosassa Ulan Batorin lounaispuolella ja rajautuu Tövin, Dundgovin, Ömnögovin, Bajanhongorin, Arhangain ja Bulganin provinsseihin. Siellä on vuoden 2010 väestönlaskennan mukaan 100&nbsp;444 asukasta ja sen pinta-ala on 62&nbsp;900 neliökilometriä. Provinssin pääkaupunki on Arvaiheer.

Provinssissa sijaitsevat Šanhin luostari, yksi Mongolian vanhimmista ja tärkeimmistä, Erdene Zuun luostari ja Tövhönin luostari.

## Aluejako
Provinssi on jakautunut 19 pienempään osaan, sumiin. Ne ovat:

## Kuvia

Tiedosto:ArwaicheerZentralplatz.jpg|Arvaiheerin keskusaukio
Tiedosto:TövkhönKhiid2.jpg|Tövhönin luostari Arhangain provinssin rajalla
Tiedosto:Widok na miasto Karakorum 15.jpg|Harhorin
Tiedosto:Mongołka w pobliżu Złotej Stupy w klasztorze Erdene Dzuu 03.jpg|Erdene Zuun luostari
Tiedosto:Jeźdźcy na stepie na lokalnym festiwalu Naadam (01).jpg|*[[Naadam]]*-festivaali Harhorinissa
Tiedosto:05 2-2 Razgled (19).JPG|Orhonjoen laaksoa


## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Provinssin internetsivut
Koivuvinokas

**Koivuvinokas** (*Pleurotus pulmonarius*) on Suomessakin tavattava sieni.

Koivuvinokas on erottunut tunnetummasta osterivinokkaasta useilla tieteellisillä perusteilla, jotka tukevat sen lajistatusta biologisena, morfologisena ja fylogeneettisenä lajina. Tämä sieni eroaa osterivinokkaasta ulkonäöltään, sillä se on vaaleampi ja usein pienempi, ja kehittyy useammin varrella. DNA-todisteet ja ekologiset erot tukevat sen erillistä lajistatustaan, sillä se esiintyy lämpimämmissä sääolosuhteissa keväästä syksyyn, kun taas osterivinokas suosii kylmempää säätä.

Sienen lakki (3–10 cm) on vaalean valkoinen tai beige, ja se kuivattaessa haalistuu usein kaksiväriseksi. Pillit ovat valkoisia ja muuttuvat vanhetessaan kellertäviksi. Sienen varsi voi olla olematon tai lyhyt, mutta se on usein läsnä ja valkoinen. Malto on paksua ja valkoista, eikä muutu viipaloidessa. Haju muistuttaa osterivinokkaan hajua, ja maku on mieto. Sienen itiöjälki on vaalea, harmahtava tai lila, ja mikroskooppisesti itiöt ovat sileitä ja läpikuultavia.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Tuomainen, Raija: Luontonetti: Koivuvinokas (''Pleurotus pulmonarius'') (Arkistoitu versio sivustosta)
Eero Akaan-Penttilä

**Eero Erkki Emanuel Akaan-Penttilä** (vuoteen 1968 *Penttilä*, s. 17. huhtikuuta 1943 Heinola) on suomalainen lääkäri ja poliitikko. Hän oli kokoomuksen kansanedustaja Uudenmaan vaalipiiristä vuosina 1999–2011 ja Espoon kaupunginvaltuuston jäsen vuosina 1985–2008. Hän toimi vuosina 1993–2008 vuorotellen kaupunginvaltuuston puheenjohtajana (1993–1994, 1997, 2001 ja 2005–2006) ja varapuheenjohtajana (1995–1996, 1998–2000, 2002, 2004 ja 2007–2008).

## Ura
Akaan-Penttilä valmistui ylioppilaaksi Helsingin normaalilyseosta vuonna 1962 ja lääketieteen lisensiaatiksi vuonna 1971 Helsingin yliopistosta. Vuonna 1978 hänestä tuli yleislääketieteen ja korva-, nenä- ja kurkkutautien erikoislääkäri. Akaan-Penttilä väitteli lääketieteen ja kirurgian tohtoriksi vuonna 1981. Vuonna 1982 hänestä tuli työterveydenhuollon erikoislääkäri ja vuonna 1995 hän hankki vakuutuslääketieteen erityispätevyyden.

Akaan-Penttilä on työskennellyt Joroisten kunnanlääkärinä (1971–1973), Nurmijärven terveyskeskuslääkärinä (1973–1975), Alkon Rajamäen tehtaan työterveyslääkärinä (1973–1975), Hyksin korvaklinikan apulais- ja erikoislääkärinä (1975–1988), Valvillan (1979–1981) ja Strömbergin (1981–1990) vastaavana työterveyslääkärinä, Helsingin yliopiston apulaisopettajana (1984–1988) ja Kuulonhuoltoliiton ylilääkärinä ja kuntoutusjohtajana (1988–2002). Vuosina 1987–1999 hän toimi myös Ilmarisen asiantuntijalääkärinä. Hän johti vuosina 1992–1999 tinnitusprojektia ja oli vuonna 1997 kansainvälisen tinnitussymposiumin presidenttinä.

Vuoden 1999 vaaleissa Akaan-Penttilä valittiin eduskuntaan 6&nbsp;038 äänellä. Hänet valittiin jatkokausille vuonna 2003 (6&nbsp;076 ääntä) ja vuonna 2007 (3&nbsp;985 ääntä). Vuonna 2011 hän sai 2&nbsp;939 ääntä ja putosi eduskunnasta. Vuosina 2003–2007 Akaan-Penttilä oli sosiaali- ja terveysvaliokunnan ja vuosina 2007–2011 suuren valiokunnan varapuheenjohtaja. Hän oli myös Pohjoismaisen neuvoston Suomen valtuuskunnan jäsen vuosina 1999–2003 ja varapuheenjohtaja vuosina 2002–2003. Vuoden 1988 presidentinvaalissa Akaan-Penttilä oli valitsijamiehenä.

## Yksityiselämä
Akaan-Penttilä on ollut naimisissa vuodesta 1968, ja hänellä on kolme lasta. Sotilasarvoltaan Akaan-Penttilä on lääkintäyliluutnantti (1998).

## Tuotanto
* Väitöskirja: Middle ear mucosa in newborn infants. 1980
* Julkaisuja melusta, kuulonhuollosta ja kuntoutuksesta sekä tinnituksesta

## Lähteet
Pyhärannan kirkko

**Pyhärannan kivikirkko** on massiivinen Josef Stenbäckin suunnittelema kirkko Pyhärannassa. Kirkko on rakennettu vuosina 1907–1909 ja sen tyyli on puhdasta kansallisromantiikkaa. Sakaroiden päätyjen yläosissa on mukailtu keskiaikaisten kivikirkkojen aiheita. Kirkon pohjakaava on lyhytsakaraisen ristin muotoinen. Kellotorni on sijoitettu keskiakselista sivuun. Pohjoisessa sakarassa on katon harjaa matalampi rakennelma. Torni on nelitahkoinen ja sen huippu on pyöristetty ja koristettu neljällä pienellä kulmatornilla. Tornin muureissa on keskiaikaisten linnojen ampuma-aukkoja mukailevia ikkunoita. Sisätiloissaan kirkolla on betonista tehtyjä holvikaaria. Alttari on pohjoissakarassa. Kirkkoon mahtuu 700 henkeä. Nykyisen kiirkon paikalla on seissyt aiemmin kaksi kirkkoa, jotka oli rakennettu vuosina 1690 ja 1758. 

Ilmari Heinonen on maalannut vuonna 1939 kirkon alttaritaulun "Jeesus ristillä". Kirkon urut on valmistanut Kangasalan urkutehdas 1936 alun perin Rauman kirkkoon, josta ne ostettiin Pyhärantaan 1965. Niissä on 25+2 äänikertaa. Kirkon vitriinissä on uusikaupunkilaisen laivan *[[Port Caledonia]]n* pienoismalli. Laiva ajoi karille paluumatkalla Australiasta Biskajanlahdella 2. joulukuuta 1924 vieden mukanaan 10 pyhärantalaista. Kirkon edustalla olevan muualle haudattujen muistomerkin on suunnitellut Reijo Paavilainen.

Museovirasto on vuonna 2009 määritellyt Pyhärannan kirkon yhdeksi Suomen valtakunnallisesti merkittävistä rakennetuista kulttuuriympäristöistä. 

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* 
* Pyhärannan seurakunnan kotisivut .
* Kuva
Herra Kerhonen

**Herra Kerhonen** oli Veli Giovannin (H. J. Viherjuuri) ideoima sarjakuva, joka ilmestyi säännöllisesti *[[Suomen Kuvalehti|Suomen Kuvalehdessä]]* vuosina 1930–1936. Herra Kerhosta piirsi Gösta Thilén vuodesta 1930 kuolinvuoteensa 1934 saakka. Viherjuuri pyysi sen jälkeen Olavi Vikaista jatkamaan sarjan piirtämistä. Vikainen käsikirjoitti *Herra Kerhosta* itse. Sarjakuva ilmestyi myös muissa lehdissä kuten *[[Uusi Suomi|Uuden Suomen]]* sunnuntailiitteessä, *[[Kalle Viksari]]ssa* ja *[[Joulukärpänen|Joulukärpäsessä]]* aina vuoteen 1950 saakka. *Herra Kerhonen* -albumi ilmestyi 1933 Otavan julkaisemana.

Sarjakuvan päähenkilö herra Kerhonen oli tupsutukkainen ja pönäkkä liivipukua käyttävä arvokas porvarisherra, joka joutui usein vähemmän arvokkaisiin tilanteisiin. Hän esiintyi aluksi yksin vain satunnaisten sivuhenkilöiden vaikuttaessa tapahtumiin. Muutaman vuoden kuluttua mukaan tuli vakituinen hahmo: iso italialaisen näköinen ja isoviiksinen painija, joka käsitteli Kerhosta kuin rukkasta silmät huolettomasti puoliummessa.

Sarjat sisälsivät lähes aina sanatonta huumoria. Itsenäisyyspäivän juhliin Kerhonen ripusti rintapieleensä niin paljon mitaleja, että lapset luulivat häntä joulukuuseksi ja pistivät piiritanssiksi hänen ympärillään. Rouva Kerhonen näytti aina kaapin paikan, ja herra Kerhonen sai ommella itse omat takinnappinsa.

*Herra Kerhonen* oli aikanaan hyvin suosittu, ja hahmosta oli Arabian valmistama pöytäveistos, joka samalla toimi säästölaatikkona. 

Helsingissä Etu-Töölössä oli myös Kerhonen-niminen ravintola Mechelininkatu 13:ssa.

*Herra Kerhosesta* julkaistiin vuonna 2011 postimerkki.

## Albumi
* 

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* S. Santikko: Herra Kerhonen haastelee . Kvaak.fi 19.8.2008.
* Reijo Valta: Herra Kerhonen. Pois työpöydältä 18.4.2012.
Teologia (uskontotiede)

Uskontotieteessä teologialla (jumaluusoppi) tarkoitetaan uskonnon opillista puolta, joka on uskonnon pelkistetty, käsitteellistetty muoto. Niin sanottu *[[kansanusko]]* taas on käytännön uskontoa, jossa teologiset käsitteet saattavat olla alkuperäisestä muuttuneita ja uudelleentulkittuja. Teologia on usein uskonnollisen eliitin tulkitsema ja ylläpitämä järjestelmä.
Varjokissa

**Varjokissa** (), oikealta nimeltään **Katherine Pryde**, on Marvelin sarjakuvahahmo, joka seikkailee Ryhmä-X:n joukoissa. Hänen lempinimensä on Kitty tai Katja.

Kittyn mutanttikykynä on kyky muuttaa molekyylirakennettaan ja näin kävellä esimerkiksi seinän lävitse. Hän pystyy myös muuttamaan jonkun muun aineettomaksi ja
pääsee myös maan alle. Kitty on myös tietokonenero sekä lahjakas tanssija. Kittyllä on pienikokoinen lemmikkilohikäärme nimeltä Lockheed.

Kitty liittyi Ryhmä-X:ään, kun professori Xavier oli havainnut Kittyn voimat Cerebro-laitteellaan. Xavier tuli Kolossin, Stormin ja Wolverinen kanssa kysymään Kittyn vanhemmilta saako hän liittyä "Professori Xavierin lahjakkaiden nuorten kouluun", jotta Kitty voisi opetella hallitsemaan voimiaan Professorin jäätyä juttelemaan vanhemmille muu joukko vei Kittyn kahville läheiseen kuppilaan jossa Ryhmä-X joutui Valkoisen Kuningattaren väijytykseen. 

Myöhemmin Varjokissa (joka on tunnettu myös nimillä Ariel ja Sprite) ihastui Kolossiin ja he seurustelivat pitkään. Heidän suhteensa katkesi myöhemmin, ja aikanaan Kitty siirtyi Yhdysvalloista Isoon-Britanniaan Excaliburin riveihin yhdessä Painajaisen kanssa. 

Myöhemmin Kitty palasi Ryhmä-X:n mukaan. Kun Kolossi näennäisesti kuoli, Kitty vei Peterin tuhkat Venäjälle ja vetäytyi supersankarin roolista keskittyäkseen yliopisto-opiskeluihinsa. 

Kitty palasi kuitenkin Ryhmä-X:n riveihin Kykloopin pyynnöstä, ei enää opiskelijana vaan tietotekniikan opettajana. Kittyn paluun jälkeisellä tehtävällä ryhmä löysi Kolossin elävänä. Kolossi palasi Ryhmä-X:n riveihin, ja nykyisin hänen ja Kittyn suhde on syttynyt jälleen (Ryhmä-X:n lehdet 2006).

Elokuvissa Varjokissaa on näytellyt yhteensä kolme näyttelijää. Ensimmäisessä elokuvassa häntä esittää Sumela Kay, elokuvassa *[[X-Men 2]]* Katie Stuart, sekä elokuvissa *[[X-Men: Viimeinen kohtaaminen]]* ja *[[X-Men: Days of Future Past]]* Ellen Page.

## Lähteet
Zavhan

**Zavhan** () on yksi Mongolian 21 provinssista. Se sijaitsee maan luoteisosassa ja rajautuu Hövsgölin, Arhangain, Bajanhongorin, Govi-Altain, Hovdin ja Uvsin provinsseihin sekä pohjoisessa Venäjään. Siellä on vuoden 2010 väestönlaskennan mukaan 64&nbsp;924 asukasta ja sen pinta-ala on 82&nbsp;500 neliökilometriä. Provinssin pääkaupunki on Uliastai.

Provinssi on saanut nimensä Zavhanjoelta.

## Aluejako

Provinssi on jaettu Uliastain kaupunkiin ja 23 pienempään alueeseen, sumiin. Ne ovat:

## Kuvia

Tiedosto:Prostration Boards Facing Otgontenger Mountain - Zavkhan Aimag, Mongolia.JPG|Rukoiluun käytettyjä alustoja suunnattuna Otgontengervuorelle
Tiedosto:Otgon tenger uul 2009.jpg|Pyhä Otgontengervuori
Tiedosto:Donoi Airport - Uliastai, Zavkhan aimag, Mongolia.JPG|Donoin lentoasema Uliastaissa


## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Provinssin internetsivut
Joonas Ikonen

**Joonas Janne Juhani Ikonen** (8. maaliskuuta 1987 Kuopio – 18. elokuuta 2024) oli suomalainen mäkihyppääjä. 

Keväällä 2005 Ikonen voitti nuorten maailmanmestaruuden normaalimäessä ja oli mukana voittamassa joukkuemäen pronssia. Kaudella 2004–2005 hän kiersi Continental cupia, missä hänen paras osakilpailusijoituksensa oli neljäs.

Kaudella 2005–2006 Ikonen kiersi maailmancupia ja sijoittui kahdesti kymmenen parhaan joukkoon. Seuraavilla kausilla hän kilpaili Continental Cupissa. 

Ikonen oli 187 senttimetriä pitkä. Seuratasolla hän edusti Puijon Hiihtoseuraa. Päätettyään oman kilpauransa Ikonen valmensi Puijon Hiihtoseuran ja Siilinjärven Ponnistuksen mäkihyppyjunioreja.

Ikonen kuoli 37-vuotiaana veneonnettomuudessa 18. elokuuta 2024. 

## Lähteet
Kuninkaallinen laivasto

**Kuninkaallinen laivasto** voi viitata seuraaviin nykyisiin tai entisiin laivastoihin:

*Alankomaiden kuninkaallinen laivasto
*Australian kuninkaallinen laivasto
*Belgian kuninkaallinen laivasto
*Britannian kuninkaallinen laivasto
*Brunein kuninkaallinen laivasto
*Jugoslavian kuninkaallinen laivasto
*Italian kuninkaallinen laivasto
*Intian kuninkaallinen laivasto
*Itävalta-Unkarin kuninkaallinen laivasto
*Kanadan kuninkaallinen laivasto
*Kreikan kuninkaallinen laivasto
*Malesian kuninkaallinen laivasto
*Marokon kuninkaallinen laivasto
*Norjan kuninkaallinen laivasto
*Omanin kuninkaallinen laivasto
*Preussin kuninkaallinen laivasto
*Ruotsin kuninkaallinen laivasto
*Saudi-Arabian kuninkaallinen laivasto
*Sardianian kuninkaallinen laivasto
*Skotlannin kuninkaallinen laivasto
*Tanskan kuninkaallinen laivasto
*Thaimaan kuninkaallinen laivasto
*Uuden-Seelannin kuninkaallinen laivasto
Hirmuvalta

**Hirmuvalta** eli **terrori** on valtaa, joka perustuu väkivaltaisiin keinoihin ja herättää kauhua.

Alkuaan terroriksi (ransk. *terreur*) kutsuttua toimintaa harjoittivat Ranskan suuren vallankumouksen myötä valtaan nousseet radikaalit jakobiinit, jotka teloittivat todellisia ja luuloteltuja poliittisia vastustajiaan giljotiinilla. Ranskalaiset itse viittaavat tuohon ajanjaksoon terrorin aikana. Jakobiinijohtaja Maximilien Robespierre näki sanassa myönteisen merkityksen ja hänen mukaansa terrori edusti oikeutta ja hyvettä.

Terrorin psykologiset vaikutukset vastustajan kannattajiin edistävät sen käyttäjän omia poliittisia, sotilaallisia tai uskonnollisia tavoitteita. Sodankäynnin kiinalainen teoreetikko Sun Tzu määritteli 400-luvulla ennen ajanlaskun alkua terrorin ytimen seuraavasti: *Tapa yksi, pelota tuhansia*.

## Katso myös
* Tyranni
* Despotismi
* Terrorismi

## Lähteet
Dundgovi

**Dundgovi** () on yksi Mongolian 21 provinssista. Se sijaitsee maan keskiosassa Ulan Batorin eteläpuolella ja rajautuu Tövin, Govisümberin, Dornogovin, Ömnögovin ja Övörhangain provinsseihin. Siellä on vuoden 2010 väestönlaskennan mukaan 38&nbsp;543 asukasta ja sen pinta-ala on 74&nbsp;700 neliökilometriä. Provinssin pääkaupunki on Mandalgovi.

## Aluejako
Provinssi jakaantuu 15 pienempään osaan, sumiin. Ne ovat:

## Kuvia

Tiedosto:ErdenedalaiTemple.jpg|Temppeli Erdenedalaissa
Tiedosto:Ongiin Chiid9.JPG|Ongin luostarin raunioita
Tiedosto:Baga Gazaryn Chuluu15.JPG|Baga Gazryn Tšuluun kivimuodostelmia


## Lähteet

## Aiheesta muualla
Tyranni

**Tyranni** () eli **hirmuhallitsija** on nykykielenkäytössä hallitsija, joka harjoittaa väkivaltaisiin keinoihin perustuvaa, kauhua herättävää vallankäyttöä. Tällaisesta hirmuhallinnosta käytetään vastaavasti nimeä **tyrannia**. 

## Antiikki

Alkujaan antiikin Kreikassa tyranni tarkoitti henkilöä, joka puoluetaisteluissa 600- ja 500-luvuilla eaa. anasti kansan avulla vallan. Sanaan ei aluksi sisältynyt moraalista paheksuntaa. Ateenalaisen demokratian kehittyessä 500-luvulta eaa. lähtien tyranni-nimikkeeseen alkoi kuitenkin liittyä nykyisenkaltaisia kielteisiä mielleyhtymiä.

## Nykyaika

Nykyään tyrannilla tarkoitetaan yleensä nimenomaan hirmuhallitsijaa. Aristoteleelta on peräisin jaottelu valistuneeseen itsevaltiuteen ja tyranniuteen, jossa valtaa väärinkäytetään alamaisten kaltoin kohtelemiseen. Valistusaikakaudelta lähtien monia vallankumouksia, muun muassa Ranskan suurta vallankumousta ja Yhdysvaltain itsenäistymistä, perusteltiin itsevaltaisen kuninkaan tyrannimaisella vallankäytöllä.

## Katso myös
*Sic semper tyrannis
*Despotismi
*Diktaattori

## Lähteet

* 

### Viitteet
Real Salt Lake

**Real Salt Lake** on yhdysvaltalainen jalkapalloseura, jonka joukkue pelaa Major League Soccer -liigassa. Seuran kotistadion on 20&nbsp;000&nbsp;-paikkainen America First Field Utahin Sandyssä.

Real Salt Lake kuuluu MLS:n läntiseen konferenssiin. Seura pelasi ensimmäisen kautensa MLS:ssä vuonna 2005. MLS:n pudotuspeleihin se pääsi ensimmäisen kerran kaudella 2008, ja vuotta myöhemmin kaudella 2009 se saavutti liigan mestaruuden. Tuolloin se voitti MLS Cup -loppuottelussa Los Angeles Galaxyn.

Real Salt Laken pääkilpakumppani on Colorado Rapids. Seurat ovat pelanneet vuodesta 2005 lähtien Rocky Mountain Cupin voitosta. Palkinnon voittaa vuosittain se seura, joka kerää enemmän pisteitä keskinäisistä otteluista MLS:n runkosarjassa.

Seuran nimi Real (äännetään ) tulee espanjan kielestä ja tarkoittaa ”kuninkaallista”. Espanjassa näin nimettyjä seuroja on useita, tunnetuimpana Real Madrid, jonka kanssa Real Salt Lake on luonut yhteistyösuhteen.

Real Salt Laken merkittävin kannattajaryhmä on The Loyalists.

## Joukkue
### Kokoonpano
*Päivitetty: [[28. helmikuuta]] [[2025]]*

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Seuran sivusto
The Razors Edge

**The Razors Edge** on hard rock -yhtye AC/DC:n kahdestoista studioalbumi, joka julkaistiin lokakuussa 1990. Se oli yhtyeelle menestys, hittisinglejä albumilta olivat muun muassa "Thunderstruck" ja "Moneytalks" - molemmat kappaleita, joista on sittemmin muodostunut vakionumeroita yhtyeen liveshow'ssa. 

Albumi nousi toiseksi Billboardin Top 200 -listalla ja se on myynyt Yhdysvalloissa viisi miljoonaa kappaletta. 

Uutena jäsenenä yhtyeessä soitti levyllä rumpali Chris Slade. Kaikki kappaleet levyllä ovat Youngin veljesten käsialaa. Koska Johnson oli hiljattain joutunut läpikäymään vaikean avioeron, ensimmäistä kertaa AC/DC:n historiassa Youngin veljekset Angus ja Malcolm myös kahdestaan kirjoittivat kaikki sanoitukset. *The Razor's Edge* julkaistiin remasteroituna vuonna 2003 osana *AC/DC remasters* -sarjaa.

## Kappaleet

## Kokoonpano
*Brian Johnson – laulu
*Angus Young – soolokitara
*Malcolm Young – rytmikitara, taustalaulu
*Cliff Williams – basso, taustalaulu
*Chris Slade – rummut, perkussiot

## Tuotanto
*Tuottaja: Bruce Fairbairn
*Miksaus: Mike Fraser
*Remasterointi (2003): George Marino (Sterling Sound)

## Arvostelut
*All Music Guide -sivuston arvostelu: 
**[[Rolling Stone]]* -lehden arvostelu: 

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*
Damian Marley

**Damian Robert Nesta "Jr. Gong" Marley** (s. 21. heinäkuuta 1978 Kingston, Jamaika) on jamaikalainen muusikko. Hän on reggaemuusikko Bob Marleyn nuorin poika. Hänen äitinsä on Cindy Breakspeare. Hänen isoin hittinsä on kappale "Welcome to Jamrock", joka on myös elokuvan *Shottas* tunnusmusiikki. Kappaleessa on samplattu reggaelaulaja Ini Kamozen kappaletta "World a reggae", joka sai myös nostetta tästä uudelleenversioinnista.

## Elämä ja ura
Marley syntyi Jamaikalla Kingstonissa vuonna 1978. Hän on esiintynyt jo 13-vuotiaasta lähtien. Hänen debyyttialbuminsa *[[Mr. Marley]]* julkaistiin vuonna 1996, seuraava levy *[[Halfway Tree]]* vuonna 2001 ja kolmas albumi *[[Welcome to Jamrock]]* syyskuussa 2005. Viimeisenä mainittu levy on tuonut Gongille kaksi Grammy-palkintoa sekä reggaen historian parhaita albumimyyntilukuja. 

## Diskografia
* 1996 - *[[Mr. Marley]]*
* 2001 - *[[Halfway Tree]]*
* 2003 - *Educated Fools Riddim*
* 2005 - *[[Welcome to Jamrock]]*
* 2008 - *Rare Joints*
* 2010 - *[[Distant Relatives]]* (Nasin kanssa)
* 2011 - *[[SuperHeavy]]* (Damian Marley, Mick Jagger, Dave Stewart, Joss Stone, A. R. Rahman)
* 2012 - *[[Make It Bun Dem After Hours]]* (Skrillexin kanssa)
* 2013 - *Set Up Shop Volume 1*
* 2014 - *Set Up Shop Volume 2*
* 2015 - *Set Up Shop Volume 3*
* 2017 - *Stony Hill*

## Lähteet
Hammarlandin kirkko

**Hammarlandin kirkko** () eli **Pyhän Katariina Aleksandrialaisen kirkko** () on Hammarlandissa Ahvenanmaalla sijaitseva keskiaikainen punagraniittinen harmaakivikirkko. Kirkon runkohuone on rakennettu 1300-luvun alkupuolella. Yksilaivaisen kirkkosalin harmaakivestä tehty holvaus on saatettu tehdä joitain vuosikymmeniä seinien muuraamisen jälkeen, mikä saattaa johtua 1400-luvun alussa sattuneesta palosta. Tyypiltään ruoteettomat ristiholvit koristeltiin 1460-luvulla kasviaiheisin koristeellisin kalkkimaalauksin. Kirkko on pyhitetty Katariina Aleksandrialaiselle.

Vuoden 1837 korjauksessa muun muassa suurennettiin runkohuoneesta kirkon kuoriin johtavaa holviaukkoa. Samalla myös peitettiin keskiaikaiset kalkkimaalaukset. Näin tehtiin myös monissa muissa uskonpuhdistusta edeltävältä ajalta peräisin olleissa kirkoissa. Seinämaalaukset restauroitiin esiin vuosina 1913 ja 1960 tehdyissä korjauksissa.

Kirkossa on istumapaikat 350 henkilölle. Kirkon urut ovat peräisin vuodelta 1977 ja ne on rakentanut Hans Heinrich. Alttaritaulu on R. W. Ekmanin 1869 maalaama *Kristuksen kirkastus*. Kirkossa on kalkkikivinen kastemalja, jonka arvellaan olevan peräisin 1200-luvulta, joitakin 1400-luvulta peräisin olevia puuveistoksia sekä vuodelta 1650 saarnatuoli ja suunnilleen samanikäinen ns. piispanpenkki. Kirkon kaksi kelloa ovat vuosilta 1778 ja 1883. 

Kaksi saatananpalvojiksi itseään kutsunutta nuorta tyttöä yritti polttaa kirkon polttopulloin 25. helmikuuta 2010. Kirkon vahingot jäivät vähäisiksi automaattisen palohälytyksen ja paikallisten vapaapalokuntien ripeiden toimien ansiosta.

Kirkon lounaispuolella olevassa metsikössä on rautakauden aikainen kalmisto.

## Katso myös
*Luettelo Suomen keskiaikaisista kivikirkoista

## Lähteet

## Aiheesta muualla

*
Metsäntaka

**Metsäntaka** (vepsäksi Mecantaga, ) on pieni vepsäläiskylä Soutjärvellä Karjalan tasavallan vepsäläisalueella. Kylä sijaitsee pienen Saraijärven pohjoisrannalla. Kylä kukoisti 1930-luvulla, kunnes se lähes autioitui jatkosodan aikana. Neuvostoaikana kylä tuhoutui lähes täysin ja nykyisin alueella on tullut ekologista uudisasutusta.

## Lähteet
Northrop XB-35

**Northrop XB-35** oli kokeellinen raskas pommikone, ja ensimmäinen lentävä siipi, joka kehitettiin Yhdysvaltain ilmavoimien käyttöön.
Koneen ensilento oli 25. kesäkuuta 1946.

Konetta valmistettiin muutama prototyyppi, mutta operatiiviseen käyttöön sitä ei koskaan hyväksytty. Samalla periaatteella rakennettiin myöhemmin kokeellinen YB-49. 

Valmistetut prototyypit romutettiin testien jälkeen.

## Teknisiä tietoja
### Yleiset ominaisuudet
* Miehistö: 9 (kaksi lentäjää, pommittaja, navigaattori, radisti, 3 lentosotamiestä ja lentomekaanikko)
* Pituus: 16,2 m
* Siipien kärkiväli: 52,2 m
* Korkeus: 6,2 m
* Siipien pinta-ala 370 m²
* Rungon halkaisija 2,9 m  
* Tyhjäpaino 54 432&nbsp;kg
* Norm. lentoonlähtöpaino: 82 000&nbsp;kg
* Suurin lentoonlähtöpaino: 95 000&nbsp;kg
* Moottorit: 2 × Pratt & Whitney R-4360-17 ja 2 × R-4360-21, 3 000&nbsp;hp (2 200&nbsp;kW) /kpl

### Suorituskyky
* Suurin nopeus: 629&nbsp;km/h
* Lentomatka: 13 100&nbsp;km
* Lentokorkeus: 12 100 m
* Nousunopeus: 190 m/min
* Siipikuormitus: 220&nbsp;kg/m²
* Teho/painosuhde 0,11&nbsp;kW/kg

### Aseistus
* 20 × 0.50" (12,7 mm) konekivääriä
* max. 23 200&nbsp;kg pommikuorma

## Lähteet
*

### Viitteet

## Aiheesta muualla
*The Low-Drag World of Jack Northrop
Rauni Ranta

**Rauni Kaarina Ranta** (oik. **Hellström**; 4. joulukuuta 1928 Viipuri – 29. tammikuuta 2019 Helsinki) oli suomalainen näyttelijä ja ohjaaja. Hän oli muun muassa Yleisradion Radioteatterin kuunnelmaklassikon *[[Knalli ja sateenvarjo]]* löytäjä ja toinen ohjaaja.

Rauni syntyi musiikkiperheeseen: isä oli säveltäjä Sulho Ranta ja äiti laulaja ja näyttelijä Elli Ranta. Rauni Rannan tie vei teatterikouluun, josta hän valmistui 1949. Ranta työskenteli teatterissa, josta hän löysi puolisonsa näyttelijä Kauko Helovirran. 1970-luvulla Ranta siirtyi Yleisradioon ohjaamaan viihdekuunnelmia. Hänet on haudattu aviomiehensä Kauko Helovirran viereen Malmin hautausmaalle Helsinkiin.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* 
*
Abruzzo

**Abruzzo** on alue Keski-Italian itärannikolla. Sitä rajaavat alueet ovat Marche pohjoisessa, Latium lännessä ja lounaassa sekä Molise kaakossa. Idässä Abruzzo rajautuu Adrianmereen. Vuoteen 1963 saakka se oli osa *[[Abruzzi e Molise]]n* aluetta yhdessä Molisen kanssa. Sana *Abruzzi* on monikko sanasta Abruzzo ja juontaa juurensa ajalta, jolloin Bourbonit hallitsivat aluetta nimellä *Lähempi Abruzzo* ja *Kauempi Abruzzo*.

Alueen pääkaupunki on L'Aquila. Alue on jakautunut neljään provinssiin: L'Aquilaan (pinta-alaltaan suurin), Teramoon, Chietiin (asukasluvultaan suurin) ja Pescaraan, Abruzzon taloudelliseen keskukseen. Nämä neljä maakuntaa muodostuvat 305 kunnasta. Asukkaita alueella on noin 1,3 miljoonaa.

## Maantiede
Alue on kooltaan 10&nbsp;794 km², josta lähes kaksi kolmasosaa on vuoristoa. Loput alueesta on kukkuloita, jotka laskeutuvat alas kapealle kaistaleelle tasankoa, joka kattaa suurimman osan 129 kilometriä pitkästä Adrianmeren rantaviivasta. Apenniinien vuoristo kulkee läpi Abruzzon, ja alueen korkeimmat kohdat ovat Gran Sasso (2&nbsp;914 m) ja Maiella Massif (2&nbsp;795 m). Suurimmat joet ovat Aterno-Pescara, Sangro ja Tronto.

### Luonto
Kolmasosa alueesta on osa kansallispuistoa tai alueellista puistoa. Mm. seuraavat puistot sijaitsevat osittain tai kokonaan Abruzzossa:
* Abruzzon, Lazion ja Molisen kansallispuisto
**Lago di Barrea (Barreajärven suot)
*Gran Sasson ja Monti della Lagan kansallispuisto 
*Majellan kansallispuisto 
*Sirente Velinon alueellinen puisto 

Suojelluilla alueilla on harvinaisia eläimiä ja kasveja, kuten ruskeakarhu, susi ja gemssi.

## Matkailu
Alueen luonto on kaunista ja historia laajaa, mutta massaturismi on vasta hiljattain löytänyt tiensä Abruzzoon. Etenkin L'Aquilan ympärillä on pieniä keskiaikaisia kaupunkeja ja linnoja. Vuoristojen ansiosta alueelta löytyy myös laskettelukeskuksia. Alueella tuotetaan viiniä.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

*Regione Abruzzo 
*Abruzzon kartta