open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Formula V8 3.5

**Formula V8 3.5** (vuosina 1998–2004 **World Series by Nissan** ja vuosina 2005–2015 **Formula Renault 3.5 Series**) oli autourheilusarja, jota järjesti RPM Racing. Sarjaa pidettiin GP2-sarjan ohella toiseksi korkeimpana sarjana ennen mahdollista siirtymistä kuninkuusluokkana pidettävään Formula 1 -sarjaan. Sarjasta ovat Formula 1:een nousseet muun muassa Sebastian Vettel, Fernando Alonso, Heikki Kovalainen, Robert Kubica ja Daniel Ricciardo.

## Historia
Kaikki alkoi kun vuonna 1991 perustettiin *Espanjan Formula Renault* -luokka jota kilpailitiin aina vuoteen 1997 asti. Kaudeksi 1998 sarjan haltuun otti RPM Comunicacion sekä espanjalainen liikemies Jaime Alguersuari Tortajada. Sarjan nimi muuttui aina pääsponsorin mukaisesti vuosina 1998–2003. Kaudella 2004 sarjan nimeksi muuttui *[[World Series by Nissan]]*. Kaudella 2005 sarjan nimi muuttui jälleen ja se nimettiin *Formula Renault 3.5* -luokaksi. Kausi 2015 oli viimeinen vuosi sarjalle kun Renault Sport ilmoitti lopettavansa World Series by Renault -luokan tukijana. Sarjan otti haltuun RPM Racing ja uudelleennimesi sarjan *Formula V8 3.5* -luokaksi. Sarja lakkautettiin vuoden 2017 päätteeksi.

## Auto
Kausina 1998–2001 kilpailtiin kaksilitraisella ja neljäsylinterisellä moottorilla varustetuilla Coloni CN1 -autoilla. Vuonna 2002 otettiin käyttöön Dallaran valmistamat autot ja V6-moottorit. Koneet olivat aluksi kolmelitraisia, mutta kun World Series by Nissan yhdistettiin Formula Renault V6 Eurocupin kanssa World Series by Renault'ksi 2005, otettiin aikaisemmin FRV6-luokan Tatuuseissa käytetty 3,5-litrainen Nissan-moottori uuteen FR3.5-luokkaan. Autona säilyi Nissan-sarjan Dallara T02. Vuonna 2008 luokan kalusto uudistui jälleen, kun se siirtyi Dallaran T08-malliin.

Kaudeksi 2012 FR 3.5-luokka uudistui jälleen, kun runko vaihtui täysin uuteen Dallara T12 -runkoon ja Zytekin valmistamaan 3,4-litraiseen V8-moottoriin. Tämä oli ensimmäinen kerta, kun sarjassa käytettiin tuotantoautopohjaisen moottorin sijaan aitoa kilpakonetta. Uudet autot pystyivät lähes samoihin kierrosaikoihin GP2-sarjan kanssa.

## Kisaviikonloppu
Perjantaina ajetaan tunnin kestävät yhdet vapaa harjoitukset. Viikonloppuisin ajetaan molempiin kilpailuihin omat tunnin mittaisaiset aika-ajo jaksot jotka määräävät lähtöjärjestyksen viikonlopun kilpailuun.

Lauantain kilpailu on pituudeltaan 40 minuuttia + 1 kierros. Pakollista varikolla käyntiä ei ole. Sunnuntain kilpailussa ajetaan saman pituinen kilpailu mutta silloin jokaisella kuljettajalla on pakollinen varikolla käynti jonka aikana täytyy vaihtaa molemmat etu- tai takarenkaat.

## Pistelasku
Nykyinen pistelaskujärjestelmä on samanlainen kuin Formula 1:ssä eli molemmissa starteissa kymmenen parasta kuljettajaa kerää pisteitä järjestyksessä 25, 18, 15, 12, 10, 8, 6, 4, 2, 1. Paalupaikoista tai kilpailun nopeimmasta kierroksesta ei jaeta ylimääräisiä pisteitä.

## Mestarit
### World Series by Nissan

### World Series Light

### Formula Renault 3.5

### Formula V8 3.5

## Lähteet
Torsten Ekström

**Victor Torsten Ekström** (12. elokuuta 1926 Helsinki – 25. syyskuuta 2015 Sipoo) oli suomalainen graafikko, joka suunnitteli postimerkkejä ja seteleitä.

Torsten Ekström opiskeli Ateneumin graafisella linjalla vuosina 1947–1949. Opintojensa päätyttyä hän työskenteli vapaana mainospiirtäjänä Tanskassa ja Ruotsissa. Hän avioitui Kööpenhaminassa vuonna 1955 Elsebeth Nielsenin kanssa ja työskenteli  vuodesta 1972 alkaen Suomen Pankin setelipainossa ja suunnitteli sekä suomalaisia että ulkomaisia postimerkkejä. Hän oli mukana muotoilemassa vuoden 1986 suomalaista setelisarjaa.

Ekström asui Sipoossa vuodesta 1975 lähtien. Hän kuoli syyskuussa 2015 lyhyen sairauden jälkeen 89-vuotiaana.

## Lähteet
* Nekrolog: Victor Torsten Ekström. *Hufvudstadsbladet* 18.10.2015, s. 49.
Henkesi edestä

**Henkesi edestä** on Petri Kotwican ohjaama suomalainen draamaelokuva vuodelta 2015, jonka on tuottanut Minna Virtanen. Elokuva sai Suomen ensi-iltansa Nordisk Filmin levittämänä 10. huhtikuuta 2015 ja esitettiin Varsovan elokuvajuhlien pääkilpasarjassa lokakuussa 2015.

## Juoni
Yksi hetki muuttaa peruuttamattomasti neljän ihmisen elämän. Kiia ja Lauri kiitävät yössä kohti sairaalaa. Kiia pitelee tuskissaan toisella kädellä rattia ja toisella vatsaansa - synnytys on alkanut etuajassa. Yllättäen auto törmää johonkin. Kiia säikähtää ja jarruttaa, auto heittelehtii ennen pysähtymistään. Lauri nousee autosta tarkistamaan tilanteen ja kertoo, ettei nähnyt mitään. Kiia synnyttää terveen lapsen ja ystävystyy sairaalassa Hanna-nimisen naisen kanssa. Hannan mies on jäänyt samalla seudulla auton alle ja päälle ajanut kuski on paennut paikalta.

## Näyttelijät

## Tuotanto
Elokuva kuvattiin kokonaisuudessaan Turussa huhti–kesäkuun välisenä aikana vuonna 2014. Laura Birn opetteli rooliaan varten soittamaan urkuja.
 
Elokuvan kaikki jälkityöt tehtiin Dublinissa, Irlannissa. Elokuvan musiikin on säveltänyt irlantilainen Stephen McKeon.

## Lähteet
Punikki (pilalehti)

**Punikki** oli Yhdysvalloissa vuosina 1911–1938 ilmestynyt suomenkielinen vasemmistolainen pilalehti. Vuoteen 1921 saakka sen nimenä oli *Lapatossu* ja vuodesta 1936 lähtien  *Kansan Huumori*.

Sosialistisen *[[Työmies (Yhdysvallat)|Työmies]]*-lehden yhteyteen perustetun *Lapatossun* ensimmäinen toimittaja ja pitkäaikainen taiteilija oli muun muassa *[[Kurikka (lehti)|Kurikassa]]* toiminut Kaarlo Aleksanteri Suvanto. Kahdesti kuukaudessa ilmestyneen lehden tehtävänä oli ”pilan ja ivan muodossa repiä lukijoistaan irti vanhoillisia katsomuksia ja agiteerata niille siinä muodossa sosialismia”. Sen tarkoituksena oli vedota myös poliittisesti välinpitämättömämpään lukijakuntaan ja tuoda *Työmiehelle* lisätuloja. Lehden tunnushahmona toimi Suvannon piirtämä Lapatossu, joka kävelee knallihattu päässä pitkin rautatietä vasen silmä ikuisessa iskussa.

Kesällä 1912 Suvanto siirtyi Kanadan Port Arthuriin, jossa hänestä tuli *[[Työkansa]]n* yhteydessä ilmestyneen vanhemman pilalehden *[[Väkäleuka|Väkäleuan]]* toimittaja. *Lapatossun* toimittajaksi palkattiin John Salminen ja ”piirustajaksi” taiteilija Tyko Sallinen Suomesta. Hyvin menestynyttä lehteä vastaan nostettiin erään pilakuvan johdosta oikeusjuttu, jonka takia Salminen ja *Työmiehen* liikkeenhoitaja Johan Nummivuori tuomittiin vuonna 1914 kahdeksi kuukaudeksi vankilaan. Samana vuonna Suvanto palasi *Lapatossuun*, josta *Väkäleuan* lakattua vuoden 1915 lopussa tuli Pohjois-Amerikan ainoa suomenkielinen sosialistinen pilalehti.

1920-luvun alussa *Lapatossu* siirtyi *Työmiehen* mukana kommunistien leiriin ja sai uuden nimen *Punikki*. Vuodesta 1931 lähtien sitä julkaistiin *[[Eteenpäin (Yhdysvallat)|Eteenpäin]]*-lehden yhteydessä New Yorkin Brooklynissa. *Punikin* levikki oli enimmillään yli 15&nbsp;000 kappaletta, kun *Lapatossulla* oli ollut parhaimmillaan yli 12&nbsp;000 tilaajaa. Kuvan ja sanan voimalla se herjasi amerikkalaisen kapitalismin lisäksi maltillisempaa *[[Raivaaja (amerikansuomalainen lehti)|Raivaaja]]*-lehteä ja porvarillisia amerikansuomalaisia. *Punikki* suhtautui hyvin myönteisesti Neuvostoliittoon, mutta arvosteli ankarasti valkoista Suomea.

Levikkiään menettänyt ja tappiota tuottanut lehti sai vuonna 1936 neutraalimmalta kuulostaneen nimen *Kansan Huumori*, joskaan sen linjassa ei tapahtunut suurta muutosta. Kommunistiseen ideologiaan pettynyt ja poikansa Stalinin vainoissa menettänyt Suvanto vetäytyi lehdestä vuoden 1937 lopussa. Lyhytikäiseksi jääneen *Kansan Huumorin* toimittajaksi tuli Toivo Korpela ja piirtäjäksi suomalaissyntyinen Charlie Carlson.

## Lähteet
*  

### Viitteet

## Aiheesta muualla
* ''Lapatossu'' digitoituna kansalliskirjastossa
* ''Punikki'' digitoituna kansalliskirjastossa
* ''Punikin'' numeroita digitoituna
Kahvila Kampela

**Kahvila Kampela** on Helsingissä Vuosaaren Aurinkolahdessa sijaitseva kahvila, joka toimii vanhassa kalastajamökissä. Kahvila sijaitsee meren rannalla, Uutelan ulkoilupuiston, Uutelankanavan ja pienvenesataman kupeessa ja on avoinna ympäri vuoden. 

Kahvilasta on 1. toukokuuta 2009 alkaen vastannut yrittäjä Riina Dursun. Kahvilassa on työskennellyt runsaasti nuoria työntekijöitä, joita Riina Dursun on palkannut muun muassa yhteistyössä Helsingin sosiaalitoimen kanssa tarjoten työtä nuorille työelämään astuville työntekijöille. 

Kahvila valittiin Helsingin Sanomien 1. maaliskuuta 2015 julkaisemassa lukijaäänestyksessä parhaaksi talviterassiksi.

## Lähteet
Katleri

**Katleri** on asuinalue () Lasnamäen kaupunginosassa Tallinnassa. Sen pinta-ala on 38 hehtaaria ja väkiluku 5 084 henkeä (1.1.2018). Vuoden 2014 alussa asuinalueen väestöstä 35 prosenttia oli virolaisia.


Kuva:Katleri 002.JPG|Katlerin kerrostaloja


## Lähteet

## Aiheesta muualla
Veskimetsa

**Veskimetsa** on asuinalue () Haaberstin kaupunginosassa Tallinnassa. Sen pinta-ala on 140 hehtaaria ja väkiluku 16 henkeä (1.1.2018). Vuoden 2014 alussa asuinalueen väestöstä 76 prosenttia oli virolaisia.

Veskimetsassa sijaitsee Tallinnan eläintarha.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Herkku Hernesniemi

**Herkku Mauri Tapio Hernesniemi** (14. syyskuuta 1955 Oulu – 10. lokakuuta 2015 Nokia) oli suomalainen kommunistipoliitikko.

Hernesniemi oli Asukasliiton puheenjohtaja sekä Nokian kaupunginvaltuuston jäsen vuodesta 1984. Hernesniemi valittiin valtuustoon Suomen Kansan Demokraattisen Liiton (1984), Demokraattisen Vaihtoehdon (1988), Rauhan ja Sosialismin puolesta – Kommunistisen Työväenpuolueen (1996) ja Suomen Kommunistisen Puolueen (2000, 2004, 2008 ja 2012) listoilta. Vuoden 2000 kunnallisvaaleissa Hernesniemi keräsi kuntansa suurimman äänimäärän. Hän oli läsnä jokaisessa valtuuston kokouksessa 31 vuoden ajan. Hänet muistetaan muun muassa Kennonnokan uimarannan uudesta hyppytornista tekemästään hypystään.

Hernesniemi toimi aktiivisesti myös ammattiyhdistysliikkeessä ja sai Suomen Ammattiliittojen Keskusjärjestön kultaisen ansiomerkin. Tasavallan presidentti myönsi hänelle Suomen Valkoisen Ruusun 1. luokan mitalin kultaristein vuonna 2005.

Hernesniemi aloitti poliittisen toimintansa Suomen Demokratian Pioneerien Liitossa 1960-luvulla. 15-vuotiaana Hernesniemi liittyi Nokian demokraattisiin nuoriin, joka oli Suomen Demokraattisen Nuorisoliiton suurin jäsenjärjestö. Hernesniemi toimi myöhemmin pitkään paikallisjärjestönsä puheenjohtajana.

Hernesniemi liittyi vanhaan Suomen Kommunistiseen Puolueeseen vuonna 1973. Hän kuului alusta asti puolueen taistolaiseen oppositioon. SKP:n hajottua 1980-luvun puolivälissä Hernesniemi siirtyi Suomen kommunistisen puolueen (yhtenäisyys) ja sen vaalijärjestökseen perustaman Demokraattisen Vaihtoehdon riveihin. Devan ja SKDL:n valtuustoryhmät yhdistyivät 1990-luvun alussa Vasemmistoliiton ryhmäksi, mutta Hernesniemi perusti jo 1991 oman Kommunistisen valtuustoryhmänsä, joka vaaleissa 1996 laajeni kaksijäseniseksi. Uuden SKP:n ehdokkaana vuoden 1999 eduskuntavaaleissa Hernesniemi sai enemmän ääniä kuin kukaan muu puolueen ehdokkaista koko maassa. Hän oli myös Pirkanmaan maakuntavaltuuston jäsen.

*[[Nokian Uutiset|Nokian Uutisten]]* järjestämässä Vuoden Nokinäätä -lukijaäänestyksessä vuonna 2012 Hernesniemi keräsi kaikista muista erottuvan äänisaaliin niin, että tulos oli yksiselitteisen selvä.

Hernesniemi kuoli kotonaan sairauskohtaukseen todennäköisesti lauantaina 10. lokakuuta 2015.

## Lähteet
Jalkapallon III divisioonan kausi 1992

**III divisioonan kausi 1992** oli Suomen jalkapallon neljänneksi korkeimman sarjatason kausi, joka pelattiin yhdeksässä alueellisessa lohkossa. Lohkovoittajat nousivat II divisioonaan kaudeksi 1993.

## Lohkojen sarjataulukot
### 1. lohko

 

### 2. lohko

 

### 3. lohko

 

### 4. lohko

 

### 5. lohko

 

### 6. lohko

### 7. lohko

 

### 8. lohko

### 9. lohko

 

## Parhaat maalintekijät

### 1. lohko
#Toni Aaltonen (MPS), 20
#Simo Skogster (K-UP), 19 
#Mika Kottila (MPS), 17 
#Pertti Jantunen (HyPS), 14
::Mika Vuori (HyPS)

### 2. lohko
#Jyrki Seppälä (FC Espoo), 28
#John Gymer (FC Espoo), 16
::Paul Lazarus (Gnistan), 16
# Aleksi Valta (PK-35), 14
#Sami Salonen (LePa), 13

### 3. lohko
#Jan-Ove Fellman (JIK), 25
#Jonas Henriksson (MIFK), 17
::Reijo Pelkonen (Inter)
#Thomas Fonsell (MIFK), 16
::Kyösti Kulju (LTU)
::Kenneth Nylund (MIFK)

### 4. lohko
#Janne Marjamäki (MuSa), 23
#Jussi Laihanen (K-Team), 19
#Juha Kokko (K-Team), 15
#Timo Järvi (ToiP-49), 13
::Timo Taka-aho (UTU)

### 5. lohko
#Andrejs Aizazars (KeuPa), 27
#Raul Mäkelä (PP-70), 16
::Petri Mäkinen (JIlves)
#Jouni Kaipainen (FC Tampere), 14
::Jouni Santanen (FC Tampere)

### 6. lohko
#Ari Korhonen (PaSa), 19
#Harri Liimatta (FC Savonlinna), 18
#Zdzisław Sławuta (PaSa), 17
#Jarkko Lönnblad (HaPK), 15
#Ari Pasanen (SaPo), 12

### 7. lohko
#Pertti Roth (KiuPa), 23
#Pekka Korhonen (IiPV), 17
::Seppo Naakka (JuPS)
::Igor Surovkin (Karpalo)
#Jukka Rissanen (Pyrkivä), 16

### 8. lohko
#Rauno Lesonen (GBK), 26
::Kim Strang (Esse IK)
#Craig Ramsay (NIK), 20
#Sergei Jemeljanov (TUS), 16
::Petteri Haara (Karhu)
::Jyrki Ojala (KPS)
::Jerzy Ozowski (LappBK)

### 9. lohko
#Jukka Kuusisto (OPS), 35
#Esa Takala (OPS), 31
#Malcolm Dunkley (Tarmo), 25
#Sergei Bondar (TP-47), 24
#Yrjö Rosenqvist (TP-47), 15

## Lähteet
*Lahtinen, Esko S. & Malmberg, Kirsti & Soininen, Heidi: *Jalkapallokirja 1993*, s. 218–233. Suomen Palloliitto, Helsinki, 1993. ISSN 0787-7188.
Kurepõllu

**Kurepõllu** on asuinalue () Lasnamäen kaupunginosassa Tallinnassa. Sen pinta-ala on 68 hehtaaria ja väkiluku 4 042 henkeä (1.1.2018). Vuoden 2014 alussa asuinalueen väestöstä 17 prosenttia oli virolaisia.


Kuva:Kurepõllu1 2008-12-07.JPG|Kerrostaloja Kurepõllussa


## Lähteet

## Aiheesta muualla
Antonin Rouzier

**Antonin Rouzier** (s. 18. elokuuta 1986 Saint-Martin-d’Hères) on ranskalainen lentopalloilija, joka edustaa Turkin lentopalloliigassa pelaavaa Arkas Sporia ja Ranskan lentopallomaajoukkuetta. Pelipaikaltaan 201 senttimetriä pitkä ja 100 kilogrammaa painava Rouzier on hakkuri. Hänen iskulyöntinsä ylettyy 350 ja torjuntalyöntinsä 330 senttimetrin korkeuteen.

Rouzier aloitti uransa kotimaassaan Toulouse VB:n riveissä ja pelasi neljässä eri seurassa vuoteen 2008 asti. Kauden 2008–2009 hän pelasi Belgian Knack Randstad Roeselaressa. Vuodet 2009–2011 Rouzier edusti kotimaansa Stade Poitevin Poitiersia, jossa hän voitti Pro A-liigan mestaruuden kaudella 2010–2011. Vuonna 2011 Rouzier siirtyi puolalaiseen ZAKSA Kędzierzyn-Koźleen, jossa hän pelasi kaksi kautta. Hän voitti seuran paidassa Puolan cupin kaudella 2012–2013. Kauden 2013–2014 Rouzier pelasi Italian A1-liigan Piemonte Volleyssä. Kaudeksi 2014–2015 Rouzier siirtyi Turkkiin Ziraat Bankası Ankaraan, ja siirtyi vuonna 2015 saman sarjan Arkas Sporiin.

Ranskan lentopallomaajoukkueessa Rouzier debytoi vuonna 2006. Vuoden 2009 EM-kilpailuissa hän oli saavuttamassa hopeaa. Vuonna 2015 Rouzier voitti Ranskan kanssa sekä maailmanliigan ja EM-kultaa. EM-kilpailuissa hänet valittiin turnauksen parhaaksi pelaajaksi.

## Saavutukset
**Seurajoukkue**
* Ranskan Pro A-liiga: 2010–2011
* Puolan cup: 2012–2013

**Maajoukkue**
* EM-kilpailut: kultaa (2015), hopeaa (2009)
* Maailmanliiga: 2015

**Henkilökohtainen**
* EM-kilpailuiden paras pelaaja: 2015
* EM-kilpailuiden paras pistemies: 2009
* Mestareiden liigan paras hakkuri: 2013
* Ranskan Pro A-liigan paras hakkuri: 2011

## Lähteet
Ruotsin maatalous

**Ruotsin maatalous** on elinkeino, jonka tuotannosta 47 % koostuu viljasta, perunasta, puutarha- ja muista viljelyskasveista sekä vajaat 45 % eläintuotannosta (liha, maito ja kananmunat). Maan pinta-alasta noin kymmenen prosenttia on maatalousmaata, ja tästä suurin osa keskittyy eteläosiin kuten Skåneen, Blekingeen ja Hallandiin. Ruotsin bruttokansantuotteesta maatalouden osuus vuonna 2007 oli noin kaksi prosenttia. Maan omavaraisuusaste on 80 prosenttia.

Ruotsin maatalous on tehokasta. Maatilojen lukumäärä on vähentynyt ja tilakoko kasvanut viimeisen sadan vuoden aikana. Euroopan unioni on vaikuttanut maatalouden tukijärjestelmiin. Vuonna 1930 maatalouden osuus maan pinta-alasta oli peltoa, puutarhaa ja luonnonniittyä yli 12%. Vuonna 2007 osuus oli kymmenisen prosenttia, mutta tiloja oli alle neljännes aikaisemmasta. Nykyinen viljelys on sangen koneistettua. Ympäristötukien osuus Ruotsin maataloustuista on kansainvälisesti arvioituna korkea. Kuriositeettina voi sanoa, että muun muassa Ruotsin kuningas saa merkittäviä maataloustukiaisia.

Uppsalassa sijaitsee Ruotsin maatalousyliopisto, ja sillä on osastoja Uumajassa, Alnarpissa ja Skarassa.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Pelgulinn

**Pelgulinn** on asuinalue () Põhja-Tallinnan kaupunginosassa Tallinnassa. Sen pinta-ala on 238 hehtaaria ja väkiluku 16 025 henkeä (1.1.2018). Vuoden 2014 alussa asuinalueen väestöstä 56 prosenttia oli virolaisia.


Kuva:Pelgulinn,_Härjapea_-_2009.JPG|Pelgulinnan vanhin osa, Härjapean katu
Kuva:Tallinn-pelgulinn-preesi-2008-10-11.JPG|1930-luvulla rakennettuja puutaloja


## Lähteet

## Aiheesta muualla
Torupilli

**Torupilli** on asuinalue () Kesklinnan kaupunginosassa Tallinnassa. Sen pinta-ala on 51 hehtaaria ja väkiluku 4 160 henkeä (1.1.2018). Vuoden 2014 alussa asuinalueen väestöstä 65 prosenttia oli virolaisia.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Jari Åhman

**Jari Åhman** (s. 14. elokuuta 1971 Kemi) on suomalainen jalkapallovalmentaja, joka toimii Veikkausliigassa pelaavan PS Kemi Kingsin päävalmentajana.

Åhman edusti peliurallaan FC-88:aa, Visan Palloa sekä Kemin Palloseuraa korkeimmillaan Kakkosessa ja Kolmosessa. Åhman toimi vuonna 2011 kemiläisen FC-88:n päävalmentajana. Vuodet 2013–2014 Åhman toimi PS Kemi Kingsissä Tommy Taylorin apuvalmentajana. Kaudeksi 2015 seura nousi Ykköseen ja Åhmanista tuli seuran päävalmentaja Taylorin astuttua sivuun. Åhman johti PS Kemin Ykkösen mestaruuteen ja Veikkausliigaan kaudeksi 2016. Suomen jalkapallovalmentajien yhdistys palkitsi Jari Åhmanin vuonna 2015 ansiokkaasta työstä.

Jalkapallon ulkopuolella Åhman on toiminut muun muassa myyntijohtajana.

## Lähteet
Kuristiku

**Kuristiku** on asuinalue () Lasnamäen kaupunginosassa Tallinnassa. Sen pinta-ala on 84 hehtaaria ja väkiluku 11 065 henkeä (1.1.2018). Vuoden 2014 alussa asuinalueen väestöstä 23 prosenttia oli virolaisia.


Kuva:EU-EE-Tallinn-LAS-Läänemeri_street.JPG|Kuristikun kerrostaloja talvella


## Lähteet

## Aiheesta muualla
Mustjõe

**Mustjõe** on asuinalue () Haaberstin kaupunginosassa Tallinnassa. Sen pinta-ala on 179 hehtaaria ja väkiluku 3 174 henkeä (1.1.2018). Vuoden 2014 alussa asuinalueen väestöstä 70 prosenttia oli virolaisia.

Alue on nimetty samannimisen joen (Mustjõgi) mukaan.


Kuva:Mustjõgi170315.jpg|Mustjõgi
Kuva:Tallinna Mustjõe Gümnaasium.jpg|Mustjõe Gümnaasium


## Lähteet

## Aiheesta muualla
Agía Varvára (Iraklion)

**Agía Varvára** () on Kreikan kaupunki sekä samanniminen Górtynan kunnan kunnallisyksikkö (Δημοτική Ενότητα Αγίας Βαρβάρας, *Dimotikí Enótita Agías Varváras*) ja entinen itsenäinen kunta. Se sijaitsee Iraklionin alueyksikössä Kreetan alueella. Koko kunnallisyksikön väkiluku on 4&nbsp;587 ja varsinaisen Agía Varváran kaupungin väkiluku 2&nbsp;020 (vuonna 2011).

Agía Varváran kaupunki sijaitsee linnuntietä noin 26 kilometriä Iraklionista lounaaseen. Agía Varváran kunnallisyksikkö käsittää alueen Kreetan saaren keskiosissa Messarán tasangon pohjoispuolella. Agía Varvára oli itsenäinen kunta vuoden 2010 loppuun saakka. Vuoden 2011 alussa se yhdistettiin Kallikrates-suunnitelmana tunnetun aluehallintouudistuksen myötä Górtynan kuntaan yhdessä Kófinaksen ja Roúvaksen kanssa, jolloin se muuttui uuden kunnan kunnallisyksiköksi.

## Kunnallisyksikön osat

Agía Varváran kunnallisyksikkö muodostuu seuraavista kylä- ja kaupunkiyhdyskunnista ja asutuksista:

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Infosota

**Infosota** on sotatieteen tohtori Saara Jantusen kirjoittama kirja informaatiosodankäynnistä. Sen on julkaissut vuonna 2015 Otava.

Kirjan aiheena on erityisesti Venäjä. Jantunen kertoo, että Ukrainan kriisin aikana hänelle tuli paljon haastattelu- ja luentopyyntöjä. Hän kirjoitti kirjan näiden luentojen pohjalta. Jantunen teki väitöskirjan Yhdysvaltojen käymästä informaatiosodasta. Kirjoittajan mukaan *Infosota* ei ole kuitenkaan akateeminen tutkimus, vaan Jantunen sanoo haluavansa kertoa informaatiosodankäynnin ilmiöistä siten, että kirja antaa jotakin juuri suomalaisille lukijoille. Teoksessa ei ole lähteitä.

Jantunen kertoo nostaneensa työnsä kannalta keskeisiksi Umberto Econ teoksen *Matka arkipäivän epätodellisuuteen* ja Jean Baudrillardin ajatukset. *Infosota*-kirjassaan Jantunen soveltaa nyky-Venäjään samaa lähestymistapaa kuin Eco ja Baudrillard Yhdysvaltoihin.

Jantunen joutui työnsä vuoksi verkkopalstoilla solvausten kohteeksi. Esimerkiksi MV-lehti-nimisellä verkkosivulla julkaistussa henkilöesittelyssä hänen väitöskirjaansa väitettiin plagiaatiksi ja hänen edustamaansa Maanpuolustuskorkeakoulua sanottiin idioottilaitokseksi.

## Kirja-arvostelut
Unto Hämäläinen vertaa Jantusen esittämää kuvaa Suomen ja Venäjän suhteiden tilasta siihen aurinkoiseen kuvaan, jota esiteltiin Sergei Lavrovin ja Timo Soinin tapaamisessa Rovaniemellä juuri kirjan ilmestymisaikaan. Venäjän käymän informaatiosodan erikoisuus Hämäläisen mukaan on, että trolleja on onnistuttu värväämään myös Suomesta. Heidän yhteistoimintamiehenään toimii dosentti Johan Bäckman avustajineen. Hämäläinen myös huvittuu siitä, että Bäckman ja Jon Hellevig saivat aivan äsken  venäläisen Rauhantekijä-ansiomerkin, ja katsoo, että kunniamerkkitapaus on hyvä todiste Jantusen väitteiden paikkansapitävyydestä. Hämäläisen mukaan kirja tekee suomalaisille suuren palveluksen tarjoamalla kokonaiskuvan siitä, minkälaisia menetelmiä verkkosodassa käytetään.

Jarmo Koponen arvioi tutkijan osoittavan selkeästi, mitä on hyvä tietää propagandasta, sananvapaudesta, informaatiovaikuttamisesta, vihapuheesta, rauhanpuolustamisesta, kanssakeskustelijoiden marginalisoinnista ja monesta muusta asiasta. Koposen mukaan henkilökohtainen ote, julkiseen keskusteluun antautuminen ja siitä raportointi on kirjan vahvuus, mutta se on myös kysymyksiä herättävä tapa lähestyä mutkikasta kokonaisuutta.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Arto Nyberg -ohjelmassa mukana myös Saara Jantunen, Yle Areena
* 
* 
*
Elefthérios Venizélos (kunnallisyksikkö)

**Elefthérios Venizélos** (; virallisesti Δημοτική Ενότητα Ελευθερίου Βενιζέλου, *Dimotikí Enótita Eleftheríou Venizélou*) on yksi Chanián kunnan kunnallisyksiköistä ja entinen itsenäinen Kreikan kunta. Se sijaitsee Chanián alueyksikössä Kreetan alueella. Kunnallisyksikön väkiluku on 13&nbsp;145 (vuonna 2011).

Elefthérios Venizéloksen kunnallisyksikkö sijaitsee Kreetan saaren länsiosassa Chanián kaupungin eteläpuolella. Se on nykyisin Chanián esikaupunkialuetta. Kunnallisyksikkö on nimetty sen alueella Mourniésissa syntyneen merkittävän poliitikko Elefthérios Venizéloksen mukaan.

Elefthérios Venizélos oli itsenäinen kunta vuoden 2010 loppuun saakka. Vuoden 2011 alussa se yhdistettiin Kallikrates-suunnitelmana tunnetun aluehallintouudistuksen myötä Chanián kuntaan yhdessä Akrotírin, Keramián, Néa Kydonían, Soúdan ja Thérison kanssa, jolloin se muuttui uuden kunnan kunnallisyksiköksi.

## Kunnallisyksikön osat

Elefthérios Venizéloksen kunnallisyksikkö muodostuu seuraavista kylä- ja kaupunkiyhdyskunnista ja asutuksista:

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Harri Järvinen

**Harri Järvinen** (s. 12. maaliskuuta 1958 Kuusankoski) työskenteli ennen eläköitymistään SAK:n yhteyspäällikkönä 2009-2023. Hänen vastuulleen kuuluivat muun muassa järjestön yhteiskuntavaikuttamista, puheenjohtajan avustamista, palkansaajakeskusjärjestösuhteet sekä kunta-, maakunta-, turvallisuus- ja valtion omistajaohjauspolitiikka.

SAK:hon Järvinen valittiin jo vuonna 2006 viestintäpäälliköksi. Hän johti SAK:n viestintää ja toimi Palkkatyöläisen päätoimittajana.

Lukion jälkeen Järvinen työskenteli paperitehtaassa, lastenkodissa ja kehitysvammalaitoksessa. Hän valmistui nuorisotyöntekijäksi Suomen Nuoriso-opistosta vuonna 1983 ja toimi nuoriso-ohjaajana Kuusankoskella vuosina 1983–1985. Hän on suorittanut myös tiedottajan tutkinnon (MTi) Markkinointi-instituutissa vuonna 1993.

Toimittajana Järvinen oli vuosina 1985–1997; ensin Kouvolan Sanomissa alue-, uutis- ja politiikan toimittajana sekä Demarissa politiikan, työmarkkinoiden ja talouden toimittajana. Vuosina 2000–2006 Järvinen toimi myös Suomen Sosialidemokraattisen Sanomalehtimiesliiton puheenjohtajana.

Viestintäuransa Järvinen aloitti Kunta-alan Ammattiliitto KTV:ssä vuonna 1997 tiedottajana ja toimi myöhemmin viestintäyksikön vastaavana ja viestintäpäällikkönä. 

Vuoden 2003 eduskuntavaaleissa Järvinen oli SDP:n viestintäpäällikkö. Vaalien jälkeen valitussa hallituksessa hän toimi valtiovarainministeri Antti Kalliomäen ja Eero Heinäluoman erityisavustajana ja demariryhmän viestintävastaavana. Useaan otteeseen hän toimi myös puolueensa hallitusryhmän sihteerinä/ykkösavustajana.

Järvinen on toiminut parlamentaarisen Maanpuolustustiedotuksen suunnittelukunnan (MTS) puheenjohtajana kaudella 2019–2023. Hän on ollut MTS:n jäsen vuodesta 2011 ja sitä ennen sen asiantuntijana vuosina 2006–2011. 

Järvinen on harrastanut keilailua vuodesta 1973 ja ollut mukana juniorien maajoukkueryhmässä. Täyden 300 sarjan hän on tehnyt kahdesti. Suomen Keilailuliiton puheenjohtajana Järvinen toimi vuosina 2008–2016. Hänet kutsuttiin SKL:n kunniapuheenjohtajaksi joulukuussa 2019.

Järvinen on saanut Suomen liikuntakulttuurin ja urheilun kultaisen ansioristin vuonna 2017 ja Suomen Valkoisen Ruusun ritarimerkin vuonna 2018.

Järvinen on naimisissa ja hänellä on tytär.
Gorgolaḯnis

**Gorgolaḯnis** (; virallisesti Δημοτική Ενότητα Γοργολαΐνη, *Dimotikí Enótita Gorgolaḯni*) on yksi Iraklionin kunnan kunnallisyksiköistä ja entinen itsenäinen Kreikan kunta. Se sijaitsee Iraklionin alueyksikössä Kreetan alueella. Kunnallisyksikön väkiluku on 2&nbsp;930 (vuonna 2011).

Gorgolaḯniksen kunnallisyksikkö sijaitsee Kreetan saaren keskiosissa noin 20 kilometriä lounaaseen Iraklionin kaupungista. Se on saanut nimensä Gorgolaḯniksen luostarista. Kunnallisyksikön suurin asutus on Káto Asítesin kylä. Gorgolaḯnis oli itsenäinen kunta vuoden 2010 loppuun saakka. Vuoden 2011 alussa se yhdistettiin Kallikrates-suunnitelmana tunnetun aluehallintouudistuksen myötä Iraklionin kuntaan yhdessä Néa Alikarnassóksen, Palianín ja Témenoksen kanssa, jolloin se muuttui uuden kunnan kunnallisyksiköksi.

## Kunnallisyksikön osat

Gorgolaḯniksen kunnallisyksikkö muodostuu seuraavista kyläyhdyskunnista ja asutuksista:

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Anatolikó Sélino

**Anatolikó Sélino** (; virallisesti Δημοτική Ενότητα Ανατολικού Σελίνου, *Dimotikí Enótita Anatolikoú Selínou*) on yksi Kántanos-Sélinon kunnan kunnallisyksiköistä ja entinen itsenäinen Kreikan kunta. Se sijaitsee Chanián alueyksikössä Kreetan alueella. Kunnallisyksikön väkiluku on 1&nbsp;021 (vuonna 2011).

Anatolikó Sélino, suomeksi ”Itäinen selleri”, käsittää Kántanos-Sélinoksen kunnan itäosan Kreetan saaren lounaisosassa. Kunnallisyksikön alueella sijaitsevat muun muassa Agía Eirínin rotko sekä pienimuotoiseksi turistikohteeksi kehittynyt Soúgian kylä saaren etelärannikolla.

Anatolikó Sélino oli itsenäinen kunta vuoden 2010 loppuun saakka. Vuoden 2011 alussa se yhdistettiin Kallikrates-suunnitelmana tunnetun aluehallintouudistuksen myötä Kántanos-Sélinon kunnaksi yhdessä Kántanoksen ja Pelekánoksen kanssa, jolloin se muuttui uuden kunnan kunnallisyksiköksi.

## Kunnallisyksikön osat

Anatolikó Sélinon kunnallisyksikkö muodostuu seuraavista kyläyhdyskunnista ja asutuksista:

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Arkádi

**Arkádi** (; virallisesti Δημοτική Ενότητα Αρκαδίου, *Dimotikí Enótita Arkadíou*) on yksi Réthymnon kunnan kunnallisyksiköistä ja entinen itsenäinen Kreikan kunta. Se sijaitsee Réthymnon alueyksikössä Kreetan alueella. Kunnallisyksikön väkiluku on 6&nbsp;936 (vuonna 2011).

Arkádi sijaitsee Kreetan saaren pohjoisrannikolla Réthymnon kaupungin ja kunnallisyksikön itäpuolella ja Ídavuoren luoteispuolella. Kunnallisyksikkö on saanut nimensä siellä sijaitsevasta merkittävästä Arkádin luostarista. Kunnallisyksikön alueella sijaitsevat myös muun muassa antiikin Eleuthernan kaupungin rauniot.

Arkádi oli itsenäinen kunta vuoden 2010 loppuun saakka. Vuoden 2011 alussa se yhdistettiin Kallikrates-suunnitelmana tunnetun aluehallintouudistuksen myötä Réthymnon kuntaan yhdessä Láppan ja Nikifóros Fokáksen kanssa, jolloin se muuttui uuden kunnan kunnallisyksiköksi.

## Kunnallisyksikön osat

Arkádin kunnallisyksikkö muodostuu seuraavista kyläyhdyskunnista ja asutuksista:

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Jenia Grebennikov

**Jenia Grebennikov** (s. 13. elokuuta 1990 Rennes) on ranskalainen lentopalloilija. Pelipaikaltaan 188 senttimetriä pitkä ja 85 kilogrammaa painava Grebennikov on libero. Hänen iskulyöntinsä ylettyy 345 senttimetriin ja torjuntalyönti 330 senttimetriin.

Grebennikov aloitti uransa synnyinkaupunkinsa Rennes Volley 35:ssä. Hän voitti seuran kanssa Ranskan cupin kaudella 2011–2012. Vuonna 2013 Grebennikov siirtyi Saksan Bundesliigan VfB Friedrichshafeniin. Hän edusti seuraa kaksi kautta voittaen Saksan cupin kaudella 2013–2014 ja Saksan mestaruuden seuraavalla kaudella.

Grebennikov siirtyi vuonna 2015 Italian A1-liigan Lube Macerataan. Hän edusti italialaisseuraa kolmen kauden ajan. Seura voitti tuona aikana hopeaa seurajoukkueiden MM-kilpailun sekä hopeaa ja kaksi pronssia Mestareiden liigasta. Grebennikov itse valittiin kolma kertaa putkeen Mestarien liigan parhaaksi liberoksi. Lube Macerata voitti lisäksi 2017 Italian-mestaruuden ja 2016 Italian cupin.

Grebennikov siirtyi Lube Maceratasta Itas Diatec Trentinoon, jonka kanssa hän oli voittamassa 2018 seurajoukkueiden maailmanmestaruutta. Grebennikov valittiin MM-turnauksen tähdistökentälliseen. Trentinosta hän siirtyi kaudeksi 2020–2021 Modenaan. Grebennikov vaihtoi Italiasta kaudeksi 2021–2022 Venäjän superliigan VK Zenit Pietariin.

Grebennikov debytoi Ranskan lentopallomaajoukkueessa vuonna 2011. Hän oli mukana vuoden 2014 MM-kilpailuissa, joissa Ranska sijoittui neljänneksi ja Grebennikov palkittiin parhaana liberona. Vuoden 2015 EM-kilpailuista Grebennikov saavutti kultaa ja jälleen parhaan liberon palkinnon.

Grebennikov on ollut voittamassa kahdesti olympiakultaa Ranskalle, Tokiossa 2020 ja Pariisissa 2024. Grebennikov valittiin kummankin olympiaturnauksen parhaaksi liberoksi.

Grebennikovin isä, venäläinen Boris Grebennikov on lentopalloilija ja lentopallovalmentaja.

## Saavutukset

**Seuratasolla**
* Ranskan cup: 2011–2012
* Saksan cup: 2013–2014
* Bundesliiga: 2014–2015

**Maajoukkuetasolla**
* EM-kilpailut: kultaa (2015)

**Henkilökohtainen**
* MM-kilpailuiden paras libero: 2014
* EM-kilpailuiden paras libero: 2015

## Lähteet
Ítanos

**Ítanos** (; virallisesti Δημοτική Ενότητα Ιτάνου, *Dimotikí Enótita Itánou*) on yksi Siteían kunnan kunnallisyksiköistä ja entinen itsenäinen Kreikan kunta. Se sijaitsee Lasíthin alueyksikössä Kreetan alueella. Kunnallisyksikön väkiluku on 2&nbsp;108 (vuonna 2011).

Ítanos käsittää Kreetan saaren itäpään. Kunnallisyksikkö on saanut nimensä antiikin ajan Itanoksen kaupungista, joka sijaitsi sen alueella. Kunnallisyksikön alueella sijaitsee myös lukuisia minolaisen ajan kohteita, kuten Káto Zákros ja Palaíkastron Rousolákos, sekä Toploún luostari ja Váin palmuranta.

Ítanos oli itsenäinen kunta vuoden 2010 loppuun saakka. Vuoden 2011 alussa se yhdistettiin Kallikrates-suunnitelmana tunnetun aluehallintouudistuksen myötä Siteían kuntaan yhdessä Léfkin kanssa, jolloin se muuttui uuden kunnan kunnallisyksiköksi.

## Kunnallisyksikön osat

Ítanoksen kunnallisyksikkö muodostuu seuraavista kyläyhdyskunnista ja asutuksista:

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Kántanos

**Kántanos** () eli **Kándanos** (Κάνδανος) on Kreikan kylä sekä samanniminen Kántanos-Sélinon kunnan kunnallisyksikkö (Δημοτική Ενότητα Καντάνου tai *Κανδάνου*, *Dimotikí Enótita Kantánou* tai *Kandánou*)  ja entinen itsenäinen Kreikan kunta. Se sijaitsee Chanián alueyksikössä Kreetan alueella. Kunnallisyksikön väkiluku on 1&nbsp;118 (vuonna 2011).

Kántanoksen kylä sijaitsee Kreetan saaren lounaisosan sisämaassa saaren pohjoisrannikolta etelärannikon Palaióchoraan johtavan tien varressa. Etäisyys Chaniásta on noin 60 kilometriä ja Palaióchorasta noin 14 kilometriä. Kylä oli olemassa jo bysanttilaisena aikana, ja sen lähellä on useita tuon ajan kirkkoja ja luostareita. Toisen maailmansodan aikana saksalaiset miehittäjät tuhosivat kylän kostotoimenpiteenä sen asukkaiden vastarinnasta Kreetan taistelun aikana, ja pystyttivät paikalle kivilaattoja, joihin on kirjoitettu mm. ”Kándanos hävitettiin maan tasalle 3.6.1941, niin ettei sitä milloinkaan jälleenrakenneta”. Sodan jälkeen kylä jälleenrakennettiin. Kivilaatat on säilytetty muistona.

Kántanos oli itsenäinen kunta vuoden 2010 loppuun saakka. Vuoden 2011 alussa se yhdistettiin Kallikrates-suunnitelmana tunnetun aluehallintouudistuksen myötä Kántanos-Sélinon kunnaksi yhdessä Anatolikó Sélinon ja Pelekánoksen kanssa, jolloin se muuttui uuden kunnan kunnallisyksiköksi.

## Kunnallisyksikön osat

Kántanoksen kunnallisyksikkö muodostuu seuraavista kyläyhdyskunnista ja asutuksista:

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Makrý Gialós

**Makrý Gialós** (; myös *Makrí Gialós*) eli **Makrygialós** (Μακρυγιαλός; myös *Makrigialós*) on Kreikan kylä sekä samanniminen Ierápetran kunnan kunnallisyksikkö (Δημοτική Ενότητα Μακρύ Γιαλού, *Dimotikí Enótita Makrý Gialoú*) ja entinen itsenäinen kunta. Se sijaitsee Lasíthin alueyksikössä Kreetan alueella. Koko kunnallisyksikön väkiluku on 3&nbsp;894 ja varsinaisen Makrý Gialóksen kylän väkiluku 760 (vuonna 2011).

Makrý Gialóksen kylä, suomeksi ”Pitkä ranta”, sijaitsee Kreetan saaren kaakkoisosassa sen etelärannikolla noin 38 kilometriä etelään Siteíasta ja 25 kilometriä itään Ierápetrasta. Kylä on nykyisin turistikohde. Makrý Gialós oli itsenäinen kunta vuoden 2010 loppuun saakka. Vuoden 2011 alussa se yhdistettiin Kallikrates-suunnitelmana tunnetun aluehallintouudistuksen myötä Ierápetran kuntaan.

Kylän lähellä sijaitsee minolaisaikaisen huvilan arkeologinen kohde, joka tunnetaan kylän mukaan nimellä Makgygialóksen minolainen huvila.

## Kunnallisyksikön osat

Makrý Gialóksen kunnallisyksikkö muodostuu seuraavista kylä- ja kaupunkiyhdyskunnista ja asutuksista:

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Pelekános

**Pelekános** (; virallisesti Δημοτική Ενότητα Πελεκάνου, *Dimotikí Enótita Pelekánou*) on yksi Kántanos-Sélinon kunnan kunnallisyksiköistä ja entinen itsenäinen Kreikan kunta. Se sijaitsee Chanián alueyksikössä Kreetan alueella. Kunnallisyksikön väkiluku on 3&nbsp;292 (vuonna 2011).

Pelekános, suomeksi ”Pelikaani”, käsittää Kreetan saaren lounaiskulman. Sen suurin asutus on saaren etelärannikolla sijaitseva Palaióchoran kylä. Pelekános oli itsenäinen kunta vuoden 2010 loppuun saakka. Vuoden 2011 alussa se yhdistettiin Kallikrates-suunnitelmana tunnetun aluehallintouudistuksen myötä Kántanos-Sélinon kunnaksi yhdessä Anatolikó Sélinon ja Kántanoksen kanssa, jolloin se muuttui uuden kunnan kunnallisyksiköksi.

## Kunnallisyksikön osat

Pelekánoksen kunnallisyksikkö muodostuu seuraavista kylä- ja kaupunkiyhdyskunnista ja asutuksista:

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Soúda (kaupunki)

**Soúda** () on Kreikan kaupunki sekä samanniminen Chanián kunnan kunnallisyksikkö (Δημοτική Ενότητα Σούδας, *Dimotikí Enótita Soúdas*) ja entinen itsenäinen kunta. Se sijaitsee Chanián alueyksikössä Kreetan alueella. Koko kunnallisyksikön väkiluku on 8&nbsp;442 ja varsinaisen Soúdan kaupungin väkiluku 6&nbsp;358 (vuonna 2011).

Soúdan kaupunki sijaitsee Soúdanlahden pohjukassa noin kuusi kilometriä Chanián kaupungista itäkaakkoon. Se on nykyisin käytännössä Chanián esikaupunkialuetta. Soúda on satamakaupunki, ja sen satama on Kreetan toiseksi suurin ja yksi koko Kreikan suurimmista. Siellä toimii myös Naton laivastotukikohta. Soúdan kunnallisyksikkö käsittää lahden etelärannikon. Siihen kuuluu myös pieni Soúdan saari, joka sijaitsee lähempänä lahden pohjoisrantaa ja Akrotírin niemeä. Saarella on venetsialaisaikainen linnoitus. Kunnallisyksikön alueella sijaitsevat myös muun muassa antiikin ajan Apteran kaupungin rauniot sekä turkkilaisten rakentama Izzeddinin linnoitus.

Soúda oli itsenäinen kunta vuoden 2010 loppuun saakka. Vuoden 2011 alussa se yhdistettiin Kallikrates-suunnitelmana tunnetun aluehallintouudistuksen myötä Chanián kuntaan yhdessä Akrotírin, Elefthérios Venizéloksen, Keramián, Néa Kydonían ja Thérison kanssa, jolloin se muuttui uuden kunnan kunnallisyksiköksi.

## Kunnallisyksikön osat

Soúdan kunnallisyksikkö muodostuu seuraavista kylä- ja kaupunkiyhdyskunnista ja asutuksista:

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Soúda

**Soúda** (; myös *Súda*) voi viitata seuraaviin:

* Soúdanlahti, lahti Kreetan saaren pohjoisrannikolla
** Sóuda, kaupunki ja Chanián kunnan kunnallisyksikkö Chanián alueyksikössä Kreetan alueella
** Sóuda, saari Soúdanlahdessa
* *[[Suda]]*, bysanttilainen ensyklopedia
Témenos

**Témenos** (; virallisesti Δημοτική Ενότητα Τεμένους, *Dimotikí Enótita Teménous*) on yksi Iraklionin kunnan kunnallisyksiköistä ja entinen itsenäinen Kreikan kunta. Se sijaitsee Iraklionin alueyksikössä Kreetan alueella. Kunnallisyksikön väkiluku on 3&nbsp;260 (vuonna 2011).

Témenoksen kunnallisyksikkö käsittää Iraklionin kunnan kaakkoisosan Kreetan saaren keskiosissa. Se on ottanut nimensä seudulla sijaitsevasta Témenoksen linnoituksesta. Kunnallisyksikön suurin asutus on Profítis Ilíaksen kylä. Témenos oli itsenäinen kunta vuoden 2010 loppuun saakka. Vuoden 2011 alussa se yhdistettiin Kallikrates-suunnitelmana tunnetun aluehallintouudistuksen myötä Iraklionin kuntaan yhdessä Gorgolaḯniin, Néa Alikarnassóksen ja Palianín kanssa, jolloin se muuttui uuden kunnan kunnallisyksiköksi.

## Kunnallisyksikön osat

Témenoksen kunnallisyksikkö muodostuu seuraavista kyläyhdyskunnista ja asutuksista:

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Keramiá

**Keramiá** (; virallisesti Δημοτική Ενότητα Κεραμιών, *Dimotikí Enótita Keramión*) on yksi Chanián kunnan kunnallisyksiköistä ja entinen itsenäinen Kreikan kunta. Se sijaitsee Chanián alueyksikössä Kreetan alueella. Kunnallisyksikön väkiluku on 678 (vuonna 2011).

Keramiá sijaitsee Kreetan saaren länsiosassa ja käsittää Chanián kunnan kaakkoisosan. Se oli itsenäinen kunta vuoden 2010 loppuun saakka. Vuoden 2011 alussa se yhdistettiin Kallikrates-suunnitelmana tunnetun aluehallintouudistuksen myötä Chanián kuntaan yhdessä Akrotírin, Elefthérios Venizéloksen, Néa Kydonían, Soúdan ja Thérison kanssa, jolloin se muuttui uuden kunnan kunnallisyksiköksi.

## Kunnallisyksikön osat

Keramián kunnallisyksikkö muodostuu seuraavista kyläyhdyskunnista ja asutuksista:

## Lähteet
Láppa

**Láppa** (; virallisesti Δημοτική Ενότητα Λαππαίων, *Dimotikí Enótita Lappaíon*) on yksi Réthymnon kunnan kunnallisyksiköistä ja entinen itsenäinen Kreikan kunta. Se sijaitsee Réthymnon alueyksikössä Kreetan alueella. Kunnallisyksikön väkiluku on 2&nbsp;216 (vuonna 2011).

Láppan kunnallisyksikkö käsittää Réthymnon kunnan länsiosan ja sijaitsee Nikifóros Fokáksen kunnallisyksikön länsipuolella Kreetan saaren pohjoisrannikolla. Kunnallisyksikkö on saanut nimensä antiikin ajan Lappan kaupungista, joka sijaitsi sen alueella nykyisen Argyroúpolin kylän paikalla. Kunnallisyksikön suurin asutus on Episkopí.

Láppa oli itsenäinen kunta vuoden 2010 loppuun saakka. Vuoden 2011 alussa se yhdistettiin Kallikrates-suunnitelmana tunnetun aluehallintouudistuksen myötä Réthymnon kuntaan yhdessä Arkádin ja Nikifóros Fokáksen kanssa, jolloin se muuttui uuden kunnan kunnallisyksiköksi.

## Kunnallisyksikön osat

Láppan kunnallisyksikkö muodostuu seuraavista kylä- ja kaupunkiyhdyskunnista ja asutuksista:

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Thériso

**Thériso** (; ) on Kreikan kylä sekä samanniminen Chanián kunnan kunnallisyksikkö (Δημοτική Ενότητα Θερίσου, *Dimotikí Enótita Therísou*) ja entinen itsenäinen kunta. Se sijaitsee Chanián alueyksikössä Kreetan alueella. Koko kunnallisyksikön väkiluku on 8&nbsp;596 ja varsinaisen Thérison kylän väkiluku 113 (vuonna 2011).

Thérison kylä sijaitsee vuoristossa noin 13 kilometriä Chanián kaupungista etelään. Kunnallisyksikkö käsittää alueen, joka ulottuu Chanián kaupunkialueen eteläosista sisämaan vuoristoon läpi Thérison rotkon. Sen suurimmat asutukset ovat aivan Chanián kupeessa sijaitsevat Perivólian ja Vamvakópoulon kaupungit.

Thériso oli itsenäinen kunta vuoden 2010 loppuun saakka. Vuoden 2011 alussa se yhdistettiin Kallikrates-suunnitelmana tunnetun aluehallintouudistuksen myötä Chanián kuntaan yhdessä Akrotírin, Elefthérios Venizéloksen, Keramián, Néa Kydonían ja Soúdan kanssa, jolloin se muuttui uuden kunnan kunnallisyksiköksi.

## Kunnallisyksikön osat

Thérison kunnallisyksikkö muodostuu seuraavista kylä- ja kaupunkiyhdyskunnista ja asutuksista:

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Norjan maatalous

**Norjan maatalous** ei ole maan luonnonolosuhteiden johdosta maan pääelinkeinoja. Maatalous keskittyy viljelyksen osalta eteläiseen Norjaan. Esimerkiksi vuonna 1929 viljelysmaana oli vain runsaat kaksi prosenttia maan pinta-alasta ja laidunmaana runsas prosentti. Parhaat viljelysmaat ovat Gudbrandsdalslågenjoen ympäristön maakunnissa, Gudbrandsdalenissa Oslon pohjoispuolella.

Norja kuuluu Euroopan talousalueeseen ETA:an, mutta sitä koskevat Euroopan unionin säännöksistä vain ne, joihin se on itse sitoutunut. Tilakoon muutoskehitys on ollut kuitenkin selvää Norjassakin viimeisen sadan vuoden aikana. Kun vuonna 1933 keskimääräinen tilakoko on ollut alle 0,5 hehtaaria, se on kasvanut. Maa keskittyy enemmän eläintentuotantoon. Vertailussa vuoteen 1933 maassa oli vuonna 2010 yli kaksi miljoona lammasta, määrä hienoisessa nousussa, 67&nbsp;000 vuohta, määrä selvässä laskussa, 37&nbsp;000 hevosta, määrä huomattavasti laskenut, 875&nbsp;000 nautaa, jossa on selkeää laskua sekä 850&nbsp;000 sikaa, joka on taas selvästi kohonnut 80 vuoden aikana. Poroja arvioitiin olevan 1930-luvulla noin 100&nbsp;000, nykyisestä määrästä ei ole varmuutta. Porotaloutta pidetään Norjassa perinteisesti saamelaisten elinkeinona. Søgnen ja Hardangerin vuonoalueet ovat vanhastaan tunnettuja puutarhanhoidostaan. Mesjuusto on tunnettu erikoistuote, joka on usein ainakin osittain kutunjuustoa.

Maataloutta opetetaan Åsissa sijaitsevassa Norjan ympäristötieteen ja biologian yliopistossa, joka on entinen Norjan maatalouskorkeakoulu.

## Lähteet
Tauno Olkkonen

**Tauno Toivo Olkkonen** (13. helmikuuta 1925 Helsinki – 21. syyskuuta 2018 Helsinki) oli suomalainen tekniikantutkija ja professori. Hän oli Teknillisen korkeakoulun teollisuustalouden professori vuodesta 1975. Hän tutki teollisuustaloutta ja tuotantotekniikkaa.

Olkkonen diplomi-insinööriksi 1950, tekniikan lisensiaatiksi 1968 Teknillisestä korkeakoulusta ja väitteli tohtoriksi 1973 Lappeenrannan teknillisestä korkeakoulusta. Hän työskenteli Kone oy:n tehdasinsinöörinä 1950–1952, Rastorin konsulttina ja tutkimusjohtajana 1952–1965, tutkimusjohtajana 1966–1967, ja Suomen Kaapelitehdas oy:n tutkimusinsinööri hän oli 1965–1966.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

*Tauno Olkkosen muistokirjoitus Helsingin Sanomissa
Busto Arsizio

**Busto Arsizio** on kaupunki Pohjois-Italiassa Varesen maakunnassa Lombardian alueella. Se on maakunnan väekkäin kunta. 

## Talous
Kunnan talous perustuu kauppaan ja teollisuuteen. Kaupungin tekstiiliteollisuudella on pitkät perinteet.

## Urheilu
Kaupunkia edustava lentopallojoukkue Futura Volley Busto Arsizio pelaa naisten pääsarjassa A1-liigassa. Joukkueen kotiareenalla (Palazzo dello Sport Maria Piantanida eli PalaYamamay) pelattiin vuonna 2015 miesten lentopallon Euroopan-mestaruuskilpailujen välieräotteluita.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Futura Volley Busto Arsizio

**Futura Volley Busto Arsizio** on italialainen naisten lentopallojoukkue. Joukkueen kotikaupunki on Lombardiassa sijaitseva Busto Arsizio. Joukkue on pelannut ylimmällä sarjatasolla kaudesta 2007–2008 lähtien.

Suomalainen Saara Esko pelasi joukkueessa kolme kautta vuosina 2006–2009.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Joukkueen kotisivut
Malcolm Dunkley

**Malcolm Mark Dunkley** (12. heinäkuuta 1961 Wolverhampton, Englanti – 24. syyskuuta 2005 Englanti) oli brittiläinen jalkapalloilija. Hän edusti Rovaniemen Palloseuraa vuosina 1988–1990, pelaten kolmen kauden aikana yhteensä 75 ottelua SM-sarjassa ja Veikkausliigassa. Dunkley kuoli sydänkohtaukseen kotonaan Englannissa syyskuussa 2005. 

## Saavutukset
*SM-pronssia 1988, 1989

## Lähteet
20 kilometrin kävely olympialaisissa

**[[20 kilometrin kävely]]** on kuulunut olympialaisten lajivalikoimaan vuoden 1956 olympialaisista lähtien. Naisten 20 km kävelymatka on ollut olympiaohjelmassa vuoden 2000 kisoista lähtien. Menestynein 20 km kävelyn olympiaurheilija on Neuvostoliittoa edustanut Vladimir Golubnitši, joka on voittanut kaksi olympiakultaa, yhden hopean ja yhden pronssin.

## Mitalitaulukot

## Lähteet
Vrachási

**Vrachási** (; myös *Vrahási*; ) on Kreikan kylä sekä samanniminen Ágios Nikólaoksen kunnan kunnallisyksikkö (Δημοτική Ενότητα Βραχασίου, *Dimotikí Enótita Vrachasíou*) ja entinen itsenäinen kyläkunta. Se sijaitsee Lasíthin alueyksikössä Kreetan alueella. Koko kunnallisyksikön väkiluku on 1&nbsp;932 ja varsinaisen Vrachásin kylän väkiluku 311 (vuonna 2011).

Vrachásin kylä sijaitsee Kreetan saaren itäosassa noin neljä kilometriä luoteeseen Neápolista ja noin 17 kilometriä luoteeseen Ágios Nikólaoksesta. Vrachásin kunnallisyksikkö käsittää Ágios Nikólaoksen kunnan luoteisosan. Sen suurin asutus on saaren pohjoisrannikolla sijaitseva Sísin kylä. Seudun nähtävyyksiin lukeutuvat muun muassa Selinárin rotko ja Selinárin Pyhän Georgioksen luostari.

Vrachási oli itsenäinen kyläkunta vuoden 2010 loppuun saakka. Vuoden 2011 alussa se yhdistettiin Kallikrates-suunnitelmana tunnetun aluehallintouudistuksen myötä Ágios Nikólaoksen kuntaan yhdessä Neápolin kanssa, jolloin se muuttui uuden kunnan kunnallisyksiköksi.

## Kunnallisyksikön osat

Vrachásin kunnallisyksikkö muodostuu seuraavista kylistä tai muista asutuksista:

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Finland Times

**Finland Times** on joulukuussa 2012 perustettu Rovaniemellä toimitettava englanninkielinen verkkolehti. Sen perustaja ja päätoimittaja on Bangladeshista vuonna 2007 Suomeen muuttanut Ofiul Hasnat. Finland Times on Suomen luetuin englanninkielinen verkkomedia, jonka sivuilla vierailee päivittän noin 5 000 ihmistä. Lisäksi lehteä luetaan paljon myös Yhdysvalloissa ja Britanniassa.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Finland Timesin kotisivut
Sulforidatsiini

**Sulforidatsiini** (lääkenimiä: *Imagotan*, *Psychoson*, *Inofal*) on eräs tyypillinen antipsykootti, jolle likeistä sukua ovat tioridatsiini ja mesoridatsiini. Se on neuroleptinen lääkeaine, ja vaikuttaa hillitsevästi psykoottisiin tiloihin sekä maniaan. Lääke ei ilmeisesti ole ollut käytössä Suomessa aktiivisti.

Sulforidatsiini on myös tioridatsiinin ja  mesoridatsiinin metaboliitti, eli aineenvaihdunnan tuote. Tällä nimenomaisella lääkeaineella on tunnettu haittavaikutuksia, ne ovat samansuuntaiset kuten muillakin ensimmäisen polven neuroleptisillä lääkeaineilla.

Sulforidatsiinin kemiallinen kaava on C21H26N2O2S2, moolimassa 402,573&nbsp;g/mol ja CAS-numero 14759-06-9.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*PubChem: Sulforidazine 
*Human Metabolome Database (HMDB): Sulforidazine 
*ChemBlink: Sulforidazine
Milnasipraani

**Milnasipraani** (Suomessa: *Ixel*) on ei-trisyklinen masennuslääke. Lääke vaikuttaa noradrenaliinin ja serotoniinin aineenvaihduntaan aivoissa, josta syystä sitä on kutsuttu kaksikanavaiseksi. Lääke on kielletty alle 18-vuotiailta, eikä sitä suositella alle 25-vuotiaille. Lääkkeellä voidaan hoitaa myös fibromyalgiaa.

Milnasipraanin kemiallinen kaava on C15H22N2O, moolimassa 246,348&nbsp;g/mol ja CAS-numero 92623-85-3. Milnasipraanin enantiomeeri on levomilnasipraani (CAS 96847-55-1).

## Lähteet

*Lääkeinfo.fi – IXEL kapseli, kova 25 mg, 50 mg (PIERRE FABRE MÉDICAMENT)
*Terveyskirjasto: Ixel

## Aiheesta muualla
*PubChem: Milnacipran 
*DrugBank: Milnacipran 
* Kyoto Encyclopedia of Genes and Genomes (KEGG): Milnacipran 
* Kyoto Encyclopedia of Genes and Genomes (KEGG): Levomilnacipran
Robert John ”Mutt” Lange

**Robert John ”Mutt” Lange** on (s. 11. marraskuuta 1948 Mufulira, Rhodesia) on brittiläinen äänitetuottaja ja lauluntekijä. Hän on työskennellyt lukuisten yhtyeiden ja artistien kanssa, joihin lukeutuvat AC/DC, Def Leppard, The Boomtown Rats, Foreigner, The Cars, Bryan Adams, Billy Ocean, The Corrs, Nickelback ja Maroon 5. Hän myös kirjoitti ja tuotti lauluja entisen vaimonsa Shania Twainin kanssa.