Mihály Babits

**Mihály Babits** (26. marraskuuta 1883 Szekszárd – 4. elokuuta 1941 Budapest) oli unkarilainen runoilija, prosaisti, kääntäjä ja kirjallisuushistorioitsija.

## Elämä ja ura
Babits opiskeli vuosina 1901–1905 Budapestin yliopistossa unkarilaista, ranskalaista ja latinalaista filologiaa. Hän oli erityisen kiinnostunut Schopenhauerin, Nietzschen ja opettajansa László Négyesyn filosofiasta. Opintojensa jälkeen Babits toimi opettajana Szegedissä, Fogarasissa ja vuodesta 1912 lähtien Budapestissä. Hän toimi myös kääntäjänä ja kuului tuohon aikaan Budapestin kirjallisen elämän keskeisiin vaikuttajiin ja oli *[[Nyugat]]*-aikakauslehden toimittaja. Hän oli vuodesta 1919 Budapestin yliopiston professori.

Esikoisrunokokoelmassaan *Levelek Irisz koszorujabol* (1909) hän on vielä ranskalaisvaikutteinen esteetikko, mutta ensimmäisen maailmansodan jälkeen tuotantoon tuli yhteiskunnallisia sävyjä.

Babits on tärkeimpiä unkarilaisia kirjallisuuden kääntäjiä. Hän käänsi muun muassa Sofokleen, Goethen, Shakespearen, Wilden ja Baudelairen teoksia. Hänen merkittävin käännöstyönsä oli Danten *[[Jumalainen näytelmä|Jumalaisen näytelmän]]* kääntäminen kokonaisuudessaan unkariin.

Babits meni vuonna 1921 naimisiin Ilona Tannerin kanssa, joka myöhemmin julkaisi runoja nimellä Sophie Török. Kaksi vuotta myöhemmin Babits muutti asumaan Esztergomiin. Vuonna 1937 hän sairastui kurkunpään syöpään ja kuoli vuonna 1941. Hänen kuolemaansa päättyi myös Unkarin kirjallisuuden *Nyugat*-kausi.

## Suomennetut teokset
Luettelon lähteet:
* *A gólyakalifa* (1916); suom. *Haikarakalifi*, suom. Ilkka Firon; Karisto, 1978 
Babitsin lyriikkaa on julkaistu seuraavissa kokoelmissa:
* *[[Unkarin lyyra|Unkarin lyyra. Unkarilaista lyriikkaa keskiajasta nykyaikaan]]*. Toim. ja suom. Toivo Lyy. Helsinki: SKS, 1970.
* Lajos Szopori Nagy, *Taivas irtosi maasta*, suom. Anna-Maija Raittila. Hki: Kirjayhtymä 1986 
Lisäksi Babitsin runojen suomennoksia on ilmestynyt lehdissä.

;Suomennettuja runoja
* *[[Unkarin lyyra|Unkarin lyyra. Unkarilaista lyriikkaa keskiajasta nykyaikaan]]*. Toim. ja suom. Toivo Lyy. Helsinki: SKS, 1970.
** Ehkä vedenpaisumus...
** In Horatium
** Italia
** Joonan kirja: Ensimmäinen luku
** Koiralleni
** Lyyrinen epilogi
** Mustalainen kuolemansellissä

* *Taivas irtosi maasta: unkarilaista lyriikkaa 1900-luvulta*, suom. Anna-Maija Raittila, Helsinki: Kirjayhtymä 1986 
** Fortissimo
** Isäntä taloaan aitaamassa
** Joonan kirja 2.
** Joonan rukous
** Kade karuselli
** Kaksi sisarta
** Kolme enkeliä
** Kuin kuumat luut roviolla...
** Lyyrikon epilogi
** Mustalainen kuolemansellissä
** On aikaa Sapfon päivien helinästä
** Psalmi lapsenäänelle
** Silmät ummessa...
** Syksyn ja kevään välissä
** Vain laulua : I–IV

* *Kutsut minua nimeltä: uskonnollista runoutta 1900-luvun Euroopassa*, suom. Anna-Maija Raittila, Helsinki: Kirjapaja 1981 
** Joonan rukous
** Psalmi lapsenäänelle

* *Suurempi kuin sydämeni: uskonnollista runoutta 1900-luvun Euroopassa*, suom. Anna-Maija Raittila, Helsinki: Kirjapaja 1982 
** Tähteä seuraten

* *Heimotyö*, 1942; nro V: s. 68., Suomalais-ugrilaisen kulttuuritoimikunnan Suomen osasto
** Koirani Raju, suom. Otto Manninen

## Lähteet

## Kirjallisuutta
* Sándor Kulai, *Mihály Babitsin runous*, Suomalainen Suomi 1942, 4, s. 204–210. – Julkaistu myös eripainoksena.
* Eliisaz Pitkäsalo, *Äitejä ja huoria, isiä ja rakastajia. Mihály Babitsin jakaantunut maailmankuva*. Julkaisussa: Hungarologische Beiträge s. 43–50 
* Henna Salo, *"Oi, vaunuun! takaisin! valoon! kehäkadulle!": kaupunki teemana Mihály Babitsin, Dezső Kosztolányin ja Attila Józsefin lyriikassa*, pro gradu, Helsingin yliopisto 2002.

## Aiheesta muualla
* Mihály Babits Memorial House