Hiitolanjoen vesistö

**Hiitolanjoen vesistö** (vesistöaluetunnus 03) on Suomessa Suomen päävesistöalue, joka laskee Hiitolanjokea myöten Laatokkaan. Vesistöalueen pinta-ala on 1&nbsp;415,15 neliökilometriä, josta 1&nbsp;029,28 neliökilometriä kuuluu Suomelle ja 385,87 neliökilometriä Karjalan tasavallassa Venäjälle. Valuma-alueeksi ilmoitetaan myös 1&nbsp;340&nbsp;km² . Alueen järvisyys on 12,46&nbsp;%. Eräässä tutkimuksessa on järvisyydeksi ilmoitettu 13,5&nbsp;% . Joen keskivirtaama on joensuussa 14,7&nbsp;³/s.

## Yleistä
### Vesistön sijainti
Hiitolanjoki kuuluu Nevan vesistöalueessa Laatokan valuma-alueen Hiitolanjoen valuma-alueeseen, jonka pääuoman alaosan Hiitolanjoki muodostaa. Hiitolanoki laskee Laatokkaan, jonka laskujoki Neva laskee Pietarissa Itämeren Suomenlahteen. Hiitolanjoen valuma-alue jää alajuoksullansa lounaassa Vuoksen vesistön ja idässä Laatokkaan laskevien Savijoen eli Titon kanavan ja Kirikko-ojan valuma-alueiden väliin. Hiitolanjoen valuma-alue pohjoisreuna seuraa Toista Salpausselkää. Salpausselän lounaispuolella sijaitsee Vuoksen vesistöalueen eteläosa, luoteispuolella Saimaan Puruveden ja Pihlajaveden alueet ja itäpuolellai Pielisjoki–Pyhäselkä–Orivesi-alue. Venäjän puolella valuma-alueen pohjoisosat rajautuvat idässä vielä Soskuanjoen ja Iijoen valuma-alueisiin. Vesistöalueen koko laajuus on 1&nbsp;340&nbsp;neliökilometriä  tai 1&nbsp;370&nbsp;kilometriä , ja Suomen puolella se jaetaan seitsemään pienempään valuma-alueeseen tai vesistöalueeseen.

Valuma-alue alkaa lounaassa Pohja-Lankilasta ja päättyy koillisessa Tarnalaan, jolloin se on yli 50 kilometriä leveä. Valuma-alue on Suomen puolella rajan suuntaisesti yhtä leveä, mutta heti Venäjän puolella sen leveys kapenee nopeasti alle puoleen ja pian se on enää 5–10 kilometriä leveä. Alajuoksulla valuma-alue seuraa Hiitolanjokea vaim muutaman kilometrin levyisenä. Suomen puolella valuma-alue ulottuu koko matkaltaan noin 20 kilometriä rajalta.

### Vesistöalueen jakovaiheita
Vesistöalueen toisessa jakovaiheessa on seuraavat alueet tai valuma-alueet. Sisennys tarkoittaa luettelossa sitä, että vesistöalue laskee tai yhtyy ylempänä sijaitsevaan vesistöalueeseen. Samalle tasolle sisennetyt vesistöalueet laskevat kaikki yläpuoliseen vesistöalueeseen vastaavassa järjestyksessä niin, että ylin yhtyy lähempänä alajuoksua :
* Hiitolanjoen alue (03.01)
:* Torsanjärven valuma-alue (03.05)
:* Simpelejärven alaosan alue (03.02)
::* Sammallammen valuma-alue (03.07)
::* Simpelejärven yläosan alue (03.03)
:::* Suuri Rautjärven valuma-alue (03.06)
:::* Tyrjänjärven–Pieni Rautjärven valuma-alue (03.04)

## Pääuoma
Valuma-alueen pääuoma on alajuoksulla lyhyen matkaa Asilanjoki (Асиланйоки tai Аилан-йоки, *Ailanjoki*), sitten Venäjän puolella Kokkolanjoki (Кокколанйоки) eli suomalaisittain useimmiten Hiitolanjoki. Joki virtaa Venäjällä 44 kilometriä ja Suomessa 9&nbsp;kilometriä . Hiitolanjoen yläpuolista ja pääuomaksi katsottua vesireittiä ei ole esitelty missään lähteessä. Jos pääuomaksi valittaisiin Silamusjoen vesistöreitti, olisi tämän vesistöreitin valuma-alueen pinta-ala on 262&nbsp;neliökilometriä . Simpelejärven kautta virtaavan vesistöreitin valuma-alueen pinta-ala on 792&nbsp;neliökilometriä , joten vesistöreitti seuraa järven eri selkiä järven koillisosaan (32&nbsp;km), josta se jatkuu Joensuunjoen reittiä Venäjän puolelle . Joensuunjoen reitin valuma-alueen pinta-ala on 192&nbsp;neliökilometriä ja sille vaihtoehtoinen pohjoisesta tuleva Vääräjoen valuma-alueen pinta-ala on 174&nbsp;neliökilometriä . Joensuunjoen reitillä Joensuunjoki (3&nbsp;km) alkaa Tyrjänjärvestä (5–6&nbsp;km), johon laskee Ylä-Tyrjästä alkava venäläinen Haisuanjoki (7&nbsp;km ). Ylä-Tyrjään (2&nbsp;km) laskee Pienestä Rautjärvestä alkava Myllyjoki ja ylimpänä sijaitsee lyhyt Palokummunjoki (yhteensä 15&nbsp;km ). Kartoista Silamusjoesta alkaen mitattu pääuoman yläosan pituus on noin 64&nbsp;kilometriä, ja joko Hiitolanjoen valuma-alueen pääuoman pituudeksi alle 120&nbsp;kilometriä.

## Pääuoman sivujokia
### Hiitolanjoen sivu-uomia

### Simpelejärven osuuden laskujoet
**[[Simpelejärvi]]** ja Kivijärvi laskevat tehtaan voimalaitoksen läpi Hiitolanjokeen. Valuma-alueen pääuomaan kuuluva Joensuunjoki on merkitty lihavoidulla nimellä taulukkoon.

Lähteet: 1&nbsp;=&nbsp;sivujoen oma artikkeli, 3&nbsp;=&nbsp;katsottu Internetin karttapalveluista, 4&nbsp;=&nbsp;katsottu joen venäjänkielisen wikipedian artikkelista, 5&nbsp;=&nbsp;Karttapaikan verkkopalvelu, 6&nbsp;=&nbsp;katsottu vanhoista suomalaiskartoista , 7&nbsp;=&nbsp;katsottu Suomen ympäristökeskuksen VALUE-palvelusta ()

### Tyrjänjärven–Pieni Rautjärven valuma-alueen sivu-uomat

## Katso myös
* Luettelo Suomen vesistöistä

## Huomioita

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Pajunen, Hannu: Järvisedimentit kuiva-aineen ja hiilen varastona, GTK, 2004