open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Saksan naisten jalkapallomaajoukkue

**Saksan naisten jalkapallomaajoukkue** () on Saksan naisten edustusjoukkue jalkapallossa. Se toimii Saksan jalkapalloliiton alaisuudessa. Saksa on vuoden 2016 olympiavoittaja ja kaksinkertainen maailmanmestari, ja se on voittanut kuusi peräkkäistä Euroopan-mestaruutta ja yhteensä kahdeksan. Saksa on toistaiseksi ainoa maa, joka on voittanut jalkapallon maailmanmestaruuden ja maanosan mestaruuden sekä miesten että naisten puolella.

## Maailmanmestaruuskilpailut ja olympialaiset

Saksa voitti MM-kilpailujen loppuottelussa vuonna 2003 Ruotsin kultaisella maalilla 2–1 ja vuonna 2007 Brasilian 2–0. Vuonna 1995 se hävisi loppuottelussa Norjalle 0–2 ja vuonna 1991 pronssiottelussa Ruotsille 0–4. Vuoden 1999 MM-kisoissa Saksa hävisi puolivälierissä Yhdysvalloille ja vuoden 2011 kotikisoissaan Japanille. Vuonna 2015 Saksa hävisi pronssiottelussa Englannille 0–1 ja sijoittui neljänneksi.

Vuoden 2019 MM-kilpailuissa Saksa voitti alkulohkossa Kiinan 1–0, Espanjan 1–0 ja Etelä-Afrikan 4–0. Saksa pääsi lohkovoittajana neljännesvälieriin, joissa se voitti Espanjan 3–0. Puolivälierissä Saksa hävisi Ruotsille 1–2. Saksan paras maalitekijä oli kolme maalia tehnyt Sara Däbritz. Joukkuetta valmensi Martina Voss-Tecklenburg.

Vuonna 2023 Saksa jäi ensi kertaa MM-kilpailuissa alkulohkoon. Se voitti ensin Marokon 6–0 mutta hävisi sitten Kolumbialle 1–2 ja pelasi Etelä-Korean kanssa tasapelin 1–1. Saksa sijoittui alkulohkossaan kolmanneksi. Alexandra Popp teki Saksan maaleista neljä.

Olympialaisissa Saksa on voittanut kultaa Rio de Janeirossa 2016. Se voitti loppuottelussa Ruotsin maalein 2–1. Saksa on saavuttanut olympialaisissa pronssia vuosina 2000, 2004, 2008 ja 2024.

## Euroopan-mestaruuskilpailut

EM-kilpailujen loppuottelussa Saksa voitti vuonna 1989 Norjan 4–1, vuonna 1991 Norjan jatkoajalla 3–1, vuonna 1995 Ruotsin 3–2, vuonna 1997 Italian 2–0, vuonna 2001 Ruotsin kultaisella maalilla 1–0, vuonna 2005 Norjan 3–1, vuonna 2009 Englannin 6–2 ja vuonna 2013 Norjan 1–0 kärsittyään Norjalle alkulohkossa ensimmäisen EM-kisaottelutappionsa sitten vuoden 1993. Vuoden 1993 EM-kilpailuissa Saksa pelasi välierissä Italian kanssa tasan jatkoajan jälkeen 1–1, mutta hävisi rangaistuspotkukilpailun 3-4 ja putosi loppuottelusta. Pronssiottelun Saksa hävisi Tanskalle 1–3, mikä oli Saksan edellinen EM-lopputurnaustappio ennen vuotta 2013. EM-kilpailuissa 2017 Saksa jäi ensi kertaa EM-lopputurnauksessa välierien ulkopuolelle, kun se hävisi puolivälierissä Tanskalle 1–2. EM-kilpailuissa 2022 Saksa sijoittui hopealle hävittyään loppuottelussa Englannille jatkoajalla 1–2.

## Turnaushistoria
### Maailmanmestaruuskilpailut
Saksa on toiseksi menestynein maa naisten MM-kisoissa kahdella mestaruudella ja yhdellä hopealla.

### Olympialaiset

### Euroopan-mestaruuskilpailut
Saksa karsiutui naisten EM-kisoista 1984 ja 1987, mutta sen jälkeen maa on voittanut kahdeksan mestaruutta, joista kuusi peräkkäin.

## Tilastoja

### Eniten otteluita

*Aktiiviset pelaajat lihavoitu. Tilastot päivitetty 19. syyskuuta 2019 asti.*

### Eniten maaleja

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* viralliset sivut
Paide

**Paide** () on historiallinen kaupunki ja Järvamaan maakunnan keskus Keski-Virossa.

Hallinnollisesti Paide on epäitsenäinen kaupunki (linn, asustusüksus). Se on kuulunut vuoden 2017 kuntauudistuksen jälkeen laajempaan Paiden kaupunkiin (linn, haldusüksus), joka muodostettiin yhdistämällä vanha Paiden kaupunki, Paiden kunta ja Roosna-Allikun kunta.

Paiden asukasluku oli vuonna 2010 9&nbsp;761, pinta-ala 10,03 neliökilometriä ja asukastiheys 973,2 asukasta neliökilometrillä.

Paiden ystävyyskaupunki Suomessa on Hamina.

## Väestö
Vuoden 2011 väestönlaskennan mukaan Paiden kaupungissa oli 8 228 asukasta, joista 7 602 (92,4 %) oli virolaisia, 360 (4,4 %) venäläisiä ja 255 (3,1 %) muita kansallisuuksia.

## Paidelaisia henkilöitä
* Ita Ever (1931–2023), näyttelijä
* Carmen Kass (s. 1978), huippumalli
* Arvo Pärt (s. 1935), säveltäjä
* Siim Liivik (s. 1988), jääkiekkoilija

## Kuvia

Paide ordulinnuse varemed 2013.JPG|Paiden ritarikuntalinna
Paide kirik.jpg|Paiden kirkko
Paide raehoone.JPG|Paiden raatihuone


## Lähteet
TraxX

**TraxX** (aiemmin **TRAX**) oli kolmijäseninen korealainen rock- ja sittemmin EDM-yhtye, joka on muun muassa soittanut DBSK:n ensimmäisellä levyllä. Yhtye syntyi kesällä 2004 SM Entertainmentin muodostamana, ja tuottajana toimi Yoshiki X-Japan-nimisestä yhtyeestä. Nimi ”TRAX” viittaa kappaleiden nauhoitukseen, mutta myös merkitsee yhtyeen jokaisen jäsenen ensimmäistä kirjainta lavanimistään (**T**yphoon of the **R**ose **A**ttack on **X**-mas). Yhtyeen ensimmäinen esiintyminen tapahtui BoA:n 11. singlellä ”Rock With You.” TraxX lopetti toimintansa 2019.

## Jäsenet
* Typhoon (oik. Jay Kim 제이김), laulaja
* Rose (oik. No Min Woo 노민우), entinen rumpali ja kitaristi
* Attack (oik. Kang Jungwoo 강정우), basisti
* X-mas (oik. Kim Jungmo 김정모), kitaristi

## Aiheesta muualla
* Virallinen sivu
Vilkkuluomi

**Vilkkuluomi** on ihmisellä surkastuma, jonka jäänne on nenänpuoleisessa silmän päädyssä oleva punertava piste, caruncula, joka sisältää erittäviä rauhasia. Carunculan eli lihakkeen alla sijaitsee "plica semilunaris", vilkkuluomi, jonka sileät lihakset pitävät sen tiiviisti silmämunaa vasten. Tällaisena se pystyy nestevirtausta ohjailemalla keräämään pois esimerkiksi ilmavirran silmää vasten painamia, kyynelnesteessä kelluvia roskia ja pölyhiukkasia, jotka muuten saattaisivat tunkeutua silmämunan sivuitse silmäkuoppaan. 

Useimmilla eläimillä vilkkuluomi on ikään kuin kolmas silmäluomi, ja se suojaa silmää. Vilkkuluomi ponnahtaa elastisen jänteen vetämänä silmän eteen kun silmän liikuttajalihakset vetävät silmää taaksepäin. Monissa silmän alueen tulehduksissa tai vaivoissa vilkkuluomi tulee myös silmän eteen. Eläimen vilkkuluomen saa esiin painamalla yläluomen läpi silmää kevyesti sisäänpäin. Vilkkuluomen takana on monilla lajeilla kyynelrauhanen. Varsinkin koirilla tämän rauhasen tulehtuminen ja tukkeutuminen voi pullistaa vilkkuluomen tai jopa kääntää reunan ympäri. Limakalvo pullistuu ja vaivaa kutsutaan usein nimellä cherry eye, kirsikkasilmä. Tulehdus vaatii useimmiten eläinlääkärin hoitoa.
Maavara

**Maavaralla** tarkoitetaan yleensä ajoneuvon, esimerkiksi auton, välistä tilaa maan ja ajoneuvon alimman osan välillä. Ajoneuvon riittävä maavara on oleellinen maastossa ja huonoilla teillä liikuttaessa, koska sen ansiosta ajoneuvo ei jää kiinni reitillä oleviin esteisiin tai saa vaurioita alustarakenteisiin.

Toisaalta maavaran lisääminen huonontaa ajoneuvon ajo-ominaisuuksia, koska tällöin myös painopiste nousee korkeammalle. Korkeampi painopiste aiheuttaa enemmän kallistelua kaarteissa ja lisää ajoneuvon kaatumisriskiä.

Maavaraan kiinnitetään huomiota etenkin erikoisajoneuvoissa, esimerkiksi armeijan käyttöön suunnitelluissa kuorma-autoissa ja maastoautoissa. Toisaalta myös maastoautoissa ja katumaastureissakin maavara on tyypillisesti suurempi kuin henkilöautoissa.

Autoa voi myös jälkikäteen madaltaa, jolloin maavara ja painopiste tarkoituksellisesti laskevat, ja auton ajo-ominaisuudet muuttuvat paremmiksi. Madaltaminen tapahtuu jousitusta säätämällä tai vaihtamalla.

Maastoautoissa maavaraa usein korotetaan jousitusta muuttamalla tai säätämällä auton maasto-ominaisuuksien parantamiseksi. Korottaminen on yleisesti helpointa jäykillä akseleilla ja kierrejousilla varustetuissa autoissa. Maavaraa voi lisätä myös rengaskokoa suurentamalla.

Maavaraan liittyvät läheisesti myös termit:
* Lähestymiskulma (tietyssä kulmassa oleva taso, jonka auto voi kohdata)
* Jättökulma (tietyssä kulmassa oleva taso, jonka auto voi jättää taakseen)
* Ramppikulma (kaksi tietyssä kulmassa olevaa tasoa, jonka auto voi ylittää)
Jef Raskin

**Jef Raskin** (9. maaliskuuta 1943 – 26. helmikuuta 2005) oli yhdysvaltalainen tietokoneen käyttöliittymäasiantuntija. Hänet tunnetaan parhaiten Apple Computerin Macintosh-projektin perustajana 1970-luvun lopulla.

## Ura

Ennen siirtymistään Applen työntekijöiden joukkoon Steve Jobs ja Steve Wozniak palkkasivat Raskinin tuottamaan Apple II -koneen BASIC-ohjelmointikielen käyttöopasta. Applella Raskin toimi aluksi testaus- ja dokumentointityössä, jolloin hänellä oli paljon mahdollisuuksia vaikuttaa loppukäyttäjille suunnattujen tuotteiden ulkoasuun ja toiminnan yksityiskohtiin. Raskin piti jopa edistyksellistä Apple II:sta liian vaikeakäyttöisenä ja visioi helppokäyttöisemmän työaseman toteuttamisesta. Vuonna 1979 Raskin palkkasi entisen oppilaansa Bill Atkinsonin tiimiinsä ja aloitti Macintosh-projektin. Hänen visionsa Macintoshista oli lähempänä nykyisiä kämmentietokoneita kuin työpöydälle asetettavia työasemia. 

Vuonna 1981 Steve Jobs siirtyi Lisa-projektista Macintosh-projektin pariin, jolloin Jobsin ja Raskinin välit kiristyivät. Raskin jätti Applen vuonna 1982 ja perusti Information Appliance, Inc. -yhtiön, jonka ensimmäinen tuote oli SwyftCard, laajennuskortilla toimitettava ohjelmistopaketti Apple II:lle. Myöhemmin ohjelmistopaketti julkaistiin omana, kannettavana tietokoneenaan. Raskin myi ohjelman lisenssin Canonille, joka julkaisi vuonna 1987 ohjelmistoon pohjautuvan Canon Cat -tietokoneen.

## Elämä
Raskin syntyi New York Cityssä ja opiskeli Stony Brookin yliopistossa. Hän sai kandidaatin arvon matematiikassa vuonna 1964 ja filosofiassa vuonna 1965. Raskin valmistui maisteriksi ja väitteli tohtoriksi aiheenaan graafiset käyttöliittymät tietojenkäsittelytieteen laitoksella Pennsylvanian yliopistossa vuonna 1967. Vuodesta 1970 vuoteen 1974 Raskin toimi Kalifornian yliopiston professorina opettaen taidetta, valokuvausta ja tietojenkäsittelyä.

Vuonna 1982 Raskin avioitui Linda S. Blumin kanssa ja he saivat kolme lasta, nimeltään Aza, Aviva ja Aenea. Joulukuussa 2004 Raskinille diagnosoitiin haimasyöpä ja hän kuoli Pacificassa, Kaliforniassa 61-vuotiaana.

Raskinin käyttöliittymän tutkimuksessa tekemän elämäntyön jatkamiseksi perustettiin yhtiö Humanized, jota johtaa hänen poikansa Aza Raskin. 

## Teoksia
* *The Humane Interface: New Directions for Designing Interactive Systems*, (2000), Addison-Wesley, .

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* The Raskin Center for Humane Interfaces
* Raskinin julkaisuluettelo
Muistialueen ylitys

**Muistialueen ylitys** eli **segmentointivirhe** (engl. *segmentation fault* tai *access violation*), on tietokoneohjelmissa esiintyvä virhetilanne.

Monet ohjelmointikielet, kuten C ja C++, eivät tarkista osoittimien oikeellisuutta. Suojatussa tilassa toimiva käyttöjärjestelmä pystyy kuitenkin valvomaan, että ohjelma ei kirjoita tai lue muistialuetta, joka ei kuulu sille. Kun ohjelma yrittää käyttää sille kuulumatonta muistia, laitteisto luo tilan, jonka käyttöjärjestelmä käsittelee virhesignaalina tai poikkeuksena. Mikäli ohjelma ei käsittele sitä erikseen, käyttöjärjestelmä useimmiten pysäyttää ohjelman.

Suojaamattomassa tilassa toimivat käyttöjärjestelmät eivät aiheuta poikkeusta, mutta käytetyt ohjelmakirjastot voivat silti havaita tiettyjä selkeitä virhetilanteita, esimerkiksi nollaksi asetetun osoittimen käytön (*null pointer assignment*).

Unix-järjestelmissä muistialueen ylityssignaali on SIGSEGV (*Segmentation fault*), POSIX-standardissa signaalikoodi 11. Segmentointi-termi on jo vanhahtava: nykyaikaisissa järjestelmissä ei käytetä enää segmenttejä, vaan "muistisivuja" (*page*). Microsoft Windows-järjestelmä aiheuttaa poikkeuksen STATUS_ACCESS_VIOLATION (*Käsky osoitteessa 0x%08lx viittasi muistiin osoitteessa 0x%08lx. Muisti ei voi olla %s. / The instruction at 0x%08lx referenced memory at 0x%08lx. The memory could not be %s.*).

Useimmiten muistialueen ylitys johtuu tilanteesta, jossa osoitinmuuttujaa ei alusteta ennen käyttöä. Tällöin osoitinmuuttujan kohdetta ei ole määritelty, ja osoitinmuuttuja todennäköisesti osoittaa paikkaan, jota ohjelma ei voi lukea eikä kirjoittaa. On myös mahdollista, että se osoittaa satunnaiseen sallittuun muistiosoitteeseen, mikä johtaa usein ongelmiin.

## Esimerkkejä

Seuraava ANSI C -esimerkki aiheuttaa suojattua muistia käyttävissä järjestelmissä virheen.

```c
char *s = "string";
  *s = 'a';
```


Suojaamattomissa järjestelmissä tämä asettaa osoittimen s osoittaman merkkijonon ensimmäiseen muistipaikkaan merkin 'a'. Suojatussa tilassa toimivissa järjestelmissä ohjelman merkkijonoliteraali puolestaan sijaitsee ohjelmakoodiosiossa; ohjelmakoodin muistisivut on kirjoitussuojattu, ja ohjelma ei pysty muuttamaan itseään.

Esimerkki nollaosoittimesta:

```c
char *s = 0;
  *s = 'a';
```


Osoitinmuuttuja osoittaa muistipaikkaan 0, joka ei ole ohjelmissa kirjoitettavissa; tämä muistipaikka on myös sovittu tarkoittavan "osoitin ei osoita minnekään".

## Katso myös
* Puskurin ylivuotovirhe
Kronborg

**Kronborg** tarkoittaa muun muassa seuraavia:

* Anders Kronborg (s. 1982), tanskalainen sosiaalidemokraattinen poliitikko
* Kronborgin linna, linna Tanskassa
* KDM Kronborg (S325), alun perin Ruotsin laivaston Näcken-luokan sukellusvene nimellä *HMS Näcken*
Pitkäniemi

**Pitkäniemi** on Lohjan 3. kaupunginosa, keskustan tuntumassa pohjoiseen. Lohjanjärven rannalla sijaitseva alue muodostuu teollisuusalueesta ja Kiviniemenrannan asuinalueesta. 

Teollisuusalueella toimivat Metsä Woodin kertopuutehdas ja Mahoganyn viilutehdas. Alueella toimineet Lohjan paperitehdas ja lämpövoimala suljettiin vuonna 2015.

Pitkäniemen erottaa idässä Hiidensalmesta Kiviniemenkatu ja Lohjan satamarata sekä etelässä Anttilan kaupunginosasta Rantapuisto Immonkadulle saakka.

## Kiviniemenranta
Kiviniemenranta on vuonna 2005 perustettu asuinalue Pitkäniemessä. Se sijoittuu Pitkäniemen pohjoisosaan, Kiviniemenkadun päähän, noin kilometrin päähän Lohjan keskustasta. Alueen asuntokanta on Lujatalo Oy:n rakentamia pari- ja rivitaloja. Asuntoalue valmistui vuoden 2007 kesällä, jolloin viimeiset asuntokohteet valmistuivat.

## Lähteet
Tynninharju

**Tynninharju** (ruots. *Tynnismalm*) on kaupallinen keskittymä Lohjalla, keskustasta kolme kilometriä lounaaseen. Tynninharju tunnetaan jopa Lohjan keskustan haastavana kaupallisena keskuksena. Alue sijaitsee kolmen kaupunginosan, Ojamon, Ojamonkankaan sekä Maksjoen yhtymäkohdassa.

Tynninharjulla on useita päivittäistavarakauppoja, kodinkone- ja huonekaluliikkeitä sekä auto- ja rengasliikkeitä. Myös Lohjan paloasema sijaitsee Tynninharjulla, ja aivan Tynninharjun kupeessa sijaitsevat myös HUS:n Lohjan sairaala sekä Tynninharjun terveyskeskus.
Ojamo

**Ojamo** on Lohjan 9. kaupunginosa. Ojamo sijaitsee kolmen kilometrin päässä Lohjan keskustasta lounaaseen. Luoteessa sen erottaa Ojamonkankaasta Ojamonharjuntie.

Suurelta osin Ojamon kartanon entisille maille rakennettu kaupunginosa oli ensimmäisiä laajoja aluerakentamiskohteita Lohjalla, kun alueen rakentaminen käynnistyi vuonna 1965. Alue muodostuu Voudinpuiston ja Lahokallion kerrostalo- ja rivitaloalueista, sekä näiden väliin jäävästä Mirjalan rivitaloalueesta. Myös Mirjala kaavoitettiin alun perin kerrostaloalueeksi, mutta muutos asuntomuotojen kysynnässä pakotti rakennusyhtiö Ruolan pyytämään kaavamuutosta. Kaavamuutos myönnettiin, ja Mirjalan rivitaloalue rakennettiin vuosina 1984–1990.

Ojamolla sijaitsee Ojamonharjun yhtenäiskoulu , jossa on alakoulu, yläkoulu, sekä päiväkoti. Samassa yhteydessä on myös  Ojamon kirjasto. 

Ojamon liikekeskuksessa sijaitsee ruoka- ja anniskeluravintoloita, parturikampaamo, tatuointiliike, avustusjärjestö sekä kirjanpitotoimisto. Alue sijaitsee Lohjanjärven rannassa.

## Kaivokset
Ojamolla on sijainnut kaksikin kaivosta. Kuningas Kustaa Vaasa antoi vuonna 1542 Erik Flemingille luvan rautamalmin louhintaan Suomen ensimmäisestä rautakaivoksesta, Ojamon rautakaivoksesta. Kaivoksen toiminta loppui vuonna 1863.

Toisen kaivoksen, Ojamon kalkkikivikaivoksen Lohjan Kalkkitehdas Oy avasi vuonna 1925. Kaivos oli pitkän aikaa Virkkalan kalkki- ja sementtitehtaan ainoa kalkkikiven lähde. Kaivos suljettiin kuitenkin vuonna 1965. Nykyään kaivoslammessa harjoitetaan sukellus- ja pelastautumiskoulutusta.

## Lähteet

### Viitteet
Pyrroli

**Pyrroli** on viisiatominen heterosyklinen aromaattinen amiini, jonka molekyylikaava on C4H5N.

Pyrrolimolekyylin typpi on sp2-hybridisoitunut ja sen vapaa elektronipari on p-orbitaalilla, jolloin sen rengas sisältää kuusi p-elektronia aivan kuten bentseeni. Koska pyrrolin typpiatomin (*N*) vapaa elektronipari on osa aromaattista rengasta, sen protonoituminen on hyvin epätodennäköistä. Pyrroli on erittäin heikko emäs. 

Kasvien lehtivihreä ja punaisten verisolujen punainen väri ovat peräisin pyrrolirakenteisista porfyriiniyhdisteistä. Esimerkiksi hemoglobiinin hemi.

## Valmistus ja käyttö
Pyrrolia valmistetaan synteettisesti furaanin ja ammoniakin välisellä reaktiolla. Katalyyttinä käytetään piidioksidia tai alumiinioksidia. Muita vaihtoehtoja ovat ammoniummukaatin eli limahapon ammoniumsuolan kuumennus, meripihkaimidin pelkistys sinkillä ja butyynidiolin reaktio ammoniakin kanssa alumiinioksidin tai toriumdioksidin katalysoimana. Pyrrolia käytetään muun muassa sähköjohtavien polypyrrolipolymeerien valmistukseen.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*PubChem: 1H-Pyrrole 
*ChemBlink: Pyrrole
Pandora (täsmennyssivu)

**Pandora** tarkoittaa seuraavia:

* Pandora, kreikkalainen taruhahmo, johon viittaa sanonta *[[Pandoran lipas]]*
* Pandora, Internet-radio ja musiikkipalvelu
* Pandora, ruotsalainen eurodanceartisti
* 55 Pandora, asteroidi
* Pandora, Saturnuksen kuu.
* Pandora, pelikonsoli
* Pandora, tanskalainen pörssiyritys
* Pandoravirus, virussuku
* Pandora, DC Comicsin sarjakuvahahmo
* Pandoran paperit, veroparatiiseja koskeva tietovuoto vuodelta 2021 

;Britannian kuninkaallinen laivasto
* HMS Pandora (1779), 24-tykkinen kuudennen luokan alus
* HMS Pandora (1795), 14-tykkinen priki (aiemmin Ranskan laivaston *Pandour*)
* HMS Pandora (1806), Cruizer-luokan 18-tykkinen prikisluuppi
* HMS Pandora (1812), piti olla Cruizer-luokan 18-tykkinen prikisluuppi, nimettiin 1812 *HMS Lynxiksi*
* HMS Pandora (1813), Cruizer-luokan 18-tykkinen prikisluuppi
* HMS Pandora (1833), 3-tykkinen priki
* HMS Pandora (1861), Philomel-luokan tykkivene
* HMS Pandora (1889), panssarikansiristeilijä
* HMS Pandora (1900), Pelorus-luokan panssarikansiristeilijä
* HMS Pandora (1914), (ex -*Seti*) varastolaiva, 1924 *HMS Dolphin*
* HMS Pandora (N42), (ex -*HMS Python*) P-luokan sukellusvene
Paionia

**Paionia** (, ) oli antiikin aikainen alue Makedonian valtakunnan pohjoispuolella. Alueen tarkkoja rajoja ei tiedetä, mutta se on sijainnut pääosin nykyisen Pohjois-Makedonian sekä Kreikan Makedonian pohjoisosan alueella. Antiikin historioitsijat pitivät paionialaisia sekä traakialaisina että illyrialaisina. Agrianit (*agrianes*) olivat yksi paionialaisten heimoista. Muita paionialaisia heimoja olivat siropaionialaiset, prasialaiset ja odomantialaiset.

Paionialaisia hallitsivat aluksi kuninkaat. Makedonian kuningas Filippos II kukisti paionialaiset 300-luvulla eaa. ja liitti Paionian Makedonian alaisuuteen. Paionialaiset saivat pitää vanhan hallintotapansa. Aleksanteri Suuren aikaan agrianeja hallitsi kuningas Langaros, joka lähetti Aleksanterin avuksi joukon kevytaseisia sotilaita, jotka olivat erityisen taitavia vuoristoisessa maastossa käytävässä sodankäynnissä.

## Lähteet
Kallaveden reitti

**Kallaveden reitti** on Vuoksen vesistön vesireitistö Pohjois-Savossa, Etelä-Savossa ja Pohjois-Karjalassa. Sen pääjärvi on Kallavesi, johon vetensä suoraan laskee kaksi vesireittiä Iisalmen reitti ja Nilsiän reitti. Kolmas vesireitti, Juojärven reitti, laskee puolestaan samassa pinnan tasossa olevaan Varisveteen Iso-Kallan itäisimmässä osassa. Kallaveden reitin vedet purkautuvat etelään Saimaan pinnan tasolle Leppävirran reittiä ja Heinäveden reittiä myöten Soisalon saaren länsi- ja itäpuolelta.

Reittiä käytetään vilkkaasti monenlaiseen vesiliikenteeseen. Saimaalta Kuopioon ja Siilinjärvelle kulkee Leppävirran reittiä pitkin 4,35 metrin syväväylä, jota käytetään kaupallisessa rahtiliikenteessä kaivosteollisuuden ja puunjalostusteollisuuden raaka-aineiden ja myös valmiiden tuotteiden kuljetukseen. Vuonna 2006 alkoi myös vuosien tauon jälkeen säännöllinen matkustajaliikenne tätä Soisalon läntistä reittiä pitkin Kuopion, Savonlinnan ja Lappeenrannan välillä.

Soisalon saaren itäpuolista reittiä, Heinäveden reittiä, käytetään lähinnä matkailullisessa tarkoituksessa pienveneliikenteessä ja Saimaan perinteisten matkustajalaivojen väylänä. Pohjoisen suunnan reitit (Iisalmi, Nilsiä ja Juojärvi) ovat myös pääosin matkailun ja vapaa-ajan liikenteen käytössä, joskin puunuittoa tapahtuu jossakin määrin Iisalmen ja Nilsiän reittien eteläisimmissä osissa.

## Voimalaitokset

Kallaveden reitillä sijaitsee kymmenen sähkövesivoimalaitosta, jotka omistavat Pohjois-Karjalan Sähkö Oy, Stora-Enso Oyj ja Savon Voima Oyj.

## Nilsiän reitti

Nilsiän reitti on Kallaveden reitin latvavesistöreitti.

## Lähteet
* Pohjois-Savon ympäristökeskus: Kallaveden ja Unnukan säännöstelyn kehittämistarpeet ja -mahdollisuudet
 
### Viitteet
Pyridiini

**Pyridiini** (C5H5N) on aromaattinen heterosyklinen amiini, jossa typpi ja viisi hiiliatomia ovat muodostaneet aromaattisen bentseeniä muistuttavan rakenteen. Pyridiini on korkean viskositeetin omaava nestemäinen aine, jolla on tunnusomaisesti voimakas pistävä ja epämiellyttävä tuoksu. Pyridiinirengas on yleinen monissa luonnonyhdisteissä; se esiintyy esimerkiksi nikotiinimolekyylissä, joka on tupakkakasveissa esiintyvä alkaloidi. Pyridiinistä käytetään myös nimiä *atsabentseeni* ja *atsiini*.

Pyridiini on huomattavasti heikompi emäs kuin alifaattiset amiinit johtuen typpiatomin sp²-hybridisaatiosta. Pyridiinimolekyylin typpiatomilla on kuitenkin yksi delokalisoitumaton vapaa elektronipari, joten se voi toimia emäksenä. Sen konjugaattihapon pyridiniumionin pK<sub>a</sub> on 5,20. Pyridiini protonoituu happojen kanssa muodostaen pyridinium-kationin. Toisin kuin esimerkiksi bentseenillä pyridiinirenkaan elektronitiheys ei ole täysin tasaisesti jakaantunut, vaan elektronitiheys on suurin renkaan typpiatomilla. Tämän vuoksi esimerkiksi elektrofiiliset aromaattiset substituutiot tapahtuvat sille huonommin kuin monille muille aromaattisille yhdisteille.

Pyridiiniä käytetään yleisesti heikkona emäksenä ja samalla liuottimena orgaanisessa kemiassa. Käyttämällä pyridiiniä liuottimena voidaan neutraloida reaktiossa syntyvät hapot, jolloin reaktion olosuhteet pysyvät suhteellisen mietoina ja hapottomina. Pyridiini liukenee veteen ja orgaanisiin liuottimiin.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

*
*Kemian työsuojeluneuvottelukunta (KETSU): Pyridiini 
*Human Metabolome Database: Pyridine 
* Food Component Database (FooDB): Pyridine 
*KEGG: Pyridine 
*ChemBlink: Pyridine 
* Bristol University School of Chemistry, Molecule of the Month: Pyridine
Eurovision laulukilpailu 1968

**Eurovision laulukilpailu 1968** järjestettiin 6. huhtikuuta 1968 Royal Albert Hallissa Lontoossa Isossa-Britanniassa. Kilpailun järjesti BBC. Juontajana toimi jo kolmatta kertaa Katie Boyle, joka oli juontanut viisut myös vuosina 1960, 1963 ja vielä kerran 1974. Kilpailuun osallistuivat samat 17 maata kuin edellisenäkin vuonna. Euroviisut nähtiin ensimmäistä kertaa värilähetyksenä. Tosin ainoastaan kuusi kilpailuun osallistunutta maata lähetti kilpailun väreissä.

Kilpailu sai poikkeuksellisen paljon julkisuutta, sillä isäntämaa Isoa-Britanniaa edusti kansainvälisesti erittäin suosittu teini-idoli Cliff Richard laululla "Congratulations". Richard oli ylivoimaisesti tunnetuin laulaja, joka oli siihen mennessä osallistunut Euroviisuihin. Hänen osallistumistaan pidettiin sen merkkinä, että laulukilpailun arvostus oli noussut muusikoiden ja lauluntekijöiden keskuudessa. Myös kilpailun profiili muuttui nuorekkaammaksi, kun yleisön joukossa oli ensimmäistä kertaa kirkuvia teinityttöjä kannustamassa suosikkiaan. 

Kilpailusta tuli lopulta todella tiukka. Vaikka Cliff Richard oli ollut kaikissa mahdollisissa veikkauksissa selkeä voittaja, Espanjan Massielin "La La La" ohitti vain yhdellä pisteellä toiseksi tulleen Ison-Britannian. Massiel oli kutsuttu laulamaan edustussävelmä vain viikkoa ennen kilpailua, koska sen alkuperäinen esittäjä Juan Manuel Serrat oli joutunut lähtemään maanpakoon, koska vaati esittää laulun katalaanin kielellä, mikä ei Francon hallinnon aikana tullut kysymykseen. Toiseksi tulleen Cliff Richardin "Congratulations" nousi kilpailun jälkeen suuren yleisön keskuudessa kisojen suosituimmaksi kappaleeksi myyden yli miljoona äänitettä ympäri maailmaa. Laulu oli myös vuonna 2005 yksi niistä 14 euroviisusta, jotka olivat ehdolla laulun nimeä kantavassa gaalassa kaikkien aikojen euroviisuksi.

## Suomen edustaja

Suomalaiset saivat ensimmäistä kertaa itse äänestää edustajansa Eurovision laulukilpailuun postikorteitse toteutetulla äänestyksellä. Suomen edustajaksi valittiin yksi 1960-luvun suosituimmista poplaulajista, Kristina Hautala, joka esitti Esko Linnavallin sävellyksen "Kun kello käy". Vaikka veikkauksissa Suomen laulu oli noteerattu hyville sijoitukselle, esitys sai lopulta vain yhden pisteen ja jäi jaetulle viimeiselle sijalle. Kapellimestarina toimi Ossi Runne.

## Osallistujat

### Kapellimestarit
Jokainen maa valitsi oman kapellimestarin johtamaan maansa kappale.
*  – Joaquim Luís Gomes
*  – Dolf van der Linden
*  – Henri Segers
*  – Robert Opratko
*  – André Borly
*  – Mario Robbiani
*  – Michel Colombier
*  – Mats Olsson
*  – Ossi Runne
*  – Alain Goraguer
*  – Giancarlo Chiaramello
*  – Norrie Paramor
*  – Øivind Bergh
*  – Noel Kelehan
*  – Rafael Ibarbia
*  – Horst Jankowski
*  – Miljenko Prohaska

## Pistetaulukko
Jokaisen maan 10-henkisellä tuomaristolla oli käytettävissään yksi ääni. Puolet raatilaisista tuli olla alle 30 vuoden ikäisiä.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*
Punk’d

**Punk’d** on yhdysvaltalainen *[[Piilokamera (televisiosarja)|Piilokameraa]]* muistuttava televisio-ohjelma, jossa julkisuuden henkilöitä yritetään huijata eri tavoin. Ashton Kutcherin juontamaa sarjaa esitettiin alun perin Music Television -kanavalla vuosina 2003–2007. Huijattujen julkisuuden henkilöiden joukossa ovat olleet muun muassa Serena Williams, Justin Timberlake, Zac Efron, Nicole Richie, Britney Spears ja Kim Kardashian. Suomessa sarjaa esitti Kutonen ja MTV Fin.

Viiden vuoden tauon jälkeen ohjelmasta tuotettiin vuonna 2012 uusi kausi. Kutcher siirtyi tuottajan rooliin ja juontajina vierailivat eri julkisuuden henkilöt, kuten Justin Bieber, Bam Margera ja Kellan Lutz.

## Lähteet
PostNord Danmark

**PostNord Danmark** (entinen **Post Danmark**) on yritys, joka on vastuussa Tanskan postipalvelusta. Se kuuluu PostNord-konserniin yhdessä Ruotsin postin PostNord Sverigen kanssa.

Tanskan postilaitos perustettiin vuonna 1624 kuninkaan käskystä. Se yhtiöitettiin vuonna 2002, mutta Tanskan valtio on edelleen pääomistajana. Muita omistajia ovat CVC Capital partners (22 %) ja työntekijät (3 %).

Vuonna 2009 Ruotsin valtion omistama Posten, yhdistettiin Post Danmarkin kanssa yhdeksi isoksi holding yhtiöksi  PostNord AB:ksi josta Ruotsin valtio omistaa, 60% ja Tanskan valtio 40%  
Post Danmark uudelleennimettiin PostNordiksi  vuonna 2015.

Tanskalaisilla on sähköinen postilaatikko, ja lain mukaan viestintä viranomaisten ja kansalaisten välillä kulkee sähköisesti. Välillä 2012–2015 Tanskan posti teki tappiota sata miljoonaa euroa. Tappiokauden jälkeen kirjeen perillemenon takarajaa pidennettiin neljästä päivästä viiteen. Sanomalehdillä on Tanskassa oma jakeluyhtiö.

PostNord lakkasi toimittamasta fyysisiä kirjeitä joulukuussa 2025. 


Centralpostbygningen 01.jpg|Entinen Kööpenhaminan postitalo, jossa Tanskan postilaitoksen pääkonttori toimi vuosina 1912–2015.


## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Viralliset kotisivut
Hybrid Graphics

**Hybrid Graphics Oy** oli suomalainen grafiikkaohjelmistoteknologioita kuluttajatuotteisiin kehittävä yritys. Hybrid perustettiin vuonna 1994 Helsingissä. Maaliskuussa 2006 NVIDIA Corporation osti yrityksen, joka on toiminut kesäkuusta 2007 lähtien nimellä **NVIDIA Helsinki Oy**.

## Historiaa

Vuoteen 2000 asti Hybrid tunnettiin parhaiten tietokonepelien väliohjelmistovalmistajana (*middleware*). Hybridin tärkein tuote kyseisenä aikana oli OpenGL-perustainen 3D-grafiikkakirjasto SurRender 3D (1996-2000). Vuonna 2000 Hybrid julkisti dPVS (Dynamic Potentially Visible Set) -*näkyvyysoptimointituotteen*, jota käytetään useissa MMORPG-peleissä, muun muassa *[[Star Wars Galaxies]]* ja *[[EverQuest II]]*. Hybridin kohdistaessa toimintaansa sulautettuihin teknologioihin dPVS myytiin Umbra Softwarelle vuonna 2006.

## Yhtiön toiminta

Sulautettujen grafiikkateknologioiden alalla Hybrid tarjosi toteutuksia langattomista grafiikkarajapinnoista kuten OpenGL ES, M3G (JSR 184) ja OpenVG, ja yhtiö oli arvostettu asiantuntijajäsen langattoman grafiikan standardointijärjestöissä, mukaan lukien Java Community Process ja Khronos Group. Hybrid tunnettiin kansainvälisesti myös akateemisesta tutkimuksestaan tietokonegrafiikan alalta; yrityksen useita tutkielmia julkaistiin SIGGRAPHissa.

## Katso myös
* NVIDIA

## Lähteet
* 

### Viitteet
Risto Räppääjä ja sitkeä finni

**Risto Räppääjä ja sitkeä finni** on vuonna 2003 valmistunut Risto Räppääjä -kirja, jonka ovat kirjoittaneet Tiina ja Sinikka Nopola ja kuvittaneet Aino Havukainen ja Sami Toivonen. Kirja voitti vuonna 2004 kirjallisuuden Plättä-palkinnon.

## Juoni

Rauha-täti huomaa että Ristolle on tullut finni, vaikka Risto on siihen liian nuori. Rauha pelästyy sitä myös siksi kun Pakastaja-Elvi on tulossa kylään. Risto yrittää piilottaa sitä Nelli Perhoselta, joka taas luulee että Risto on muuttumassa takaisin vauvaksi, kunnes Rauha selittää asian hänelle.

## Lähteet
System 7

**System 7** on Apple Computerin 13. toukokuuta 1991 julkaisema käyttöjärjestelmä Macintosh-tietokoneille. System 7 pohjautui Macintoshin aiempaan System Software 6 -käyttöjärjestelmään ja sen viimeinen päivitys System 7.6 julkaistiin 7. huhtikuuta 1997. System 7:n seuraaja sai viralliseksi nimekseen Mac OS, jolla tarkoitetaan myös koko Macintoshin käyttöjärjestelmien sarjaa ennen Mac OS X -käyttöjärjestelmää. 

System 7, projektinimeltään *Big Bang*, sisälsi vakio-ominaisuutena System Software 6:ssa MultiFinderiksi kutsutun moniajomahdollisuuden, uuden virtuaalimuistitekniikan, tiedostojen jakamisen lähiverkossa ja QuickTime ja QuickDraw 3D -ohjelmat. Aliakset mahdollistivat tiedostoihin viittaamisen Unixin linkkien tapaan. Käyttäjää opastavat puhekuplat ilmestyivät esiin hiiren osoittimen alta. TrueType-kirjasimet yksinkertaistivat tulostusta, sillä kalliiden PostScript-tulostimien sijaan ammattimaista painotyötä pystyi tuottamaan myös TrueType-mustesuihkutulostimella. Uusi AppleEvents-luokan sisältävä AppleScript-skriptikieli oli käytännöllinen toimintojen automatisoimiseen ja käyttöjärjestelmän virittämiseen.  System 7 toimi täysin 32-bittisessä muistiavaruudessa, tosin suurin osa sen sovelluksessa toimi edelleen vanhoilla, suppeammilla muistialueilla. 

Kiintolevy oli pakollinen System 7 asennuksessa, sillä käyttöjärjestelmä ei enää mahtunut 1,44 MB:n levykkeelle. Käyttöjärjestelmän keskusmuistivaatimukset olivat myös suuret, ongelman ratkaisi osaksi laitteistotekniikan kehitys, mutta kömpelösti toteutettu virtuaalimuisti aiheutti silti epävakautta. Käyttöjärjestelmä ei myöskään tukenut suojattua muistia, joten sovellukset pystyivät kirjoittamaan toistensa ja käyttöjärjestelmän muistialueille.

Applen siirtyessä PowerPC-suorittimiin tuki uusille laitteille tuli System 7.1.2 -päivityksessä. Vuonna 1995 seuraava suuri päivitys, System 7.5 sisälsi laitteistotason yhteyksiä hoitavan nanokernelin ja monia käyttöliittymäparannuksia. System 7.5:n projektinimi oli *Capone*, joka rinnastettiin Chicagossa toimineeseen mafiapomoon (Microsoft Windows 95:n projektinimi oli *Chicago*). Vuoden 1997 päivitys System 7.6, *Harmony*, vei käyttöjärjestelmän lähelle tulevaa Mac OS 8 -käyttöjärjestelmää. Päivityksen myötä System-nimi hylättiin ja käyttöjärjestelmät tultiin tuntemaan nimellä Mac OS.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* System 7 Today
Peijaksen sairaala

**Peijaksen sairaala** on Helsingin ja Uudenmaan sairaanhoitopiiriin (HUS) kuuluva sairaala, joka sijaitsee Vantaan Asolassa. Vuodesta 2001 lähtien Peijaksen sairaala on ollut osa Helsingin seudun yliopistollisen keskussairaalan toimialuetta.

Ensimmäinen, arkkitehti Pekka Terävän suunnittelema rakennusvaihe valmistui 1990, ja toinen vaihe saatiin valmiiksi vuonna 1993. Sairaalan kolmas, arkkitehti Pekka Koivulan johdolla suunniteltu vaihe toteutettiin vuosina 2005–2007. Laajennus toi kolmanneksen eli 16&nbsp;500 m² lisää tilaa. Laajennuksen yhteydessä sairaala sai muun muassa kappelin. 

Sairaalan vuodeosastoilla on 267 potilaspaikkaa, lisäksi on 50 psykiatrista paikkaa ja Keravan Klondykessa 16 paikkaa. Työntekijöitä 1&nbsp;450, joista 1&nbsp;100 työskentelee Peijaksan sairaalakiinteistössä. Peijaksessa on muun muassa kirurgiset ja sisätautien osastot. Sairaalaan suunnitellaan myös laajennusta. 

Peijaksen sairaalaan on hyvät joukkoliikenneyhteydet. Sitä kautta kulkee useita Vantaan sisäisiä bussilinjoja sekä linjoja Helsingistä, Keravalta ja Tuusulasta. Lisäksi kävelymatkan päässä sijaitsevat Rekolan ja Koivukylän rautatieasemat.

Peijaksen sairaalassa on Vantaan kaupungin johtokeskus.

## Bussiliikenneyhteydet
***574** (Myyrmäki–Ylästö–Aviapolis–Ruskeasanta–Koivukylä–Peijas)
***623** (Hakaniemi–Simonkylä–Koivukylä–Peijas)
***625** (Tikkurila–Koivukylä–Peijas–Rekolanmäki)
***735** (Tikkurila–Jokiniemi–Koivukylä–Korso–Mikkola)
***973** (Peijas–Korso–Kannisto–Kerava)

## Katso myös
* Luettelo Suomen sairaaloista

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* 
*
Jyväskylän Ylioppilaslehti

**Jyväskylän Ylioppilaslehti** eli **Jylkkäri** on Jyväskylän yliopiston ylioppilaskunnan julkaisema lehti. Paperilehden levikki on noin 5&nbsp;000 kappaletta. Jylkkäri ilmestyi vuonna 2015 yksitoista kertaa. Vuodesta 2022 printtilehti on ilmestynyt kuudesti lukuvuoden aikana. Lehden toimitus sijaitsee ylioppilastalo Ilokivessä.

Lehden päätoimittaja on Henri Häkkinen. Lisäksi toimituksessa työskentelee kahdesti vuodessa vaihtuva toimittajaharjoittelija.

Lehden aikaisempia päätoimittajia ovat olleet muun muassa Timo Harakka, Marja Honkonen (2008–2011), Harri Uusitorppa ja Jouni Vauhkonen.

## Historia
Ylioppilaskunta julkaisi vappuna 1960 Tärsky-nimisen lehden, jonka myynnillä pyrittiin keräämään rahaa opiskelija-asuntolan rakentamiseen. Liikevaihtoveron välttämiseksi lehteä tuli julkaista ainakin kolme numeroa. Toisesta numerosta lähtien lehti ilmestyi nimellä Niitelmä. Lehti sai nykyisen nimensä kesäkuussa 1961. Uudella nimellä haluttiin lisätä lehden tunnettuutta.

Jyväskylän kasvatusopillisen korkeakoulun ylioppilaskunta julkaisi jo 1950-luvulla samannimistä julkaisua.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Jylkkärin kotisivu
Musta Pekka (täsmennyssivu)

**Musta Pekka** voi tarkoittaa seuraavia asioita: 

* Musta Pekka, Disneyn sarjakuvahahmo
* Musta Pekka (nykyään **Pekka-pelikortit**), korttipeli
* ”Musta Pekka”, Arthur Conan Doylen tarina
* ''Musta Pekka'', Miloš Formanin ohjaama elokuva
* ”Musta Pekka”, Sauvo Puhtilan suomennos kappaleesta ”Sing, Sing, Sing”.
Eurovision laulukilpailu 1969

**Eurovision laulukilpailu 1969** järjestettiin 29. maaliskuuta 1969 Teatro Realissa Madridissa, TVE:n (Espanjan television) järjestämänä. Kilpailun juonsi Laura Valenzuela. Itävalta vetäytyi kisasta pois, koska Espanjassa oli tuolloin vielä vallassa Francisco Franco, eikä maa halunnut osallistua Francon vallan alla järjestettyihin viisuihin.

Kilpailusta tuli historiallinen, koska ensimmäisen ja ainoan kerran euroviisujen historiassa voittajia oli useita, peräti neljä: Alankomaat, Espanja, Iso-Britannia ja Ranska saivat kaikki saman pistemäärän. Koska säännöissä ei kerrottu mitään tasapisteistä, edellä mainitut maat jakoivat voiton keskenään. Niinpä EBU:ssa ratkaistiin näistä neljästä maasta arvalla seuraavan vuoden viisujen isäntämaa, ja isännyyden sai Alankomaat.

Suomea kisoissa edustivat Jarkko & Laura kappaleella "Kuin silloin ennen" ja sijoittuivat kahdenneksitoista.

1960-luvun loppu oli seura- eli valmismatkailun yleistymisen aikaa, ja Espanja oli suomalaisten tärkein lomakohde. Niinpä suomalainen lehdistö esitteli kilpailukaupunkia ja Espanjaa yleisemminkin viemällä Jarkon ja Lauran Madridin ostoskaduille ja härkätaisteluun. Artikkelien tekstissä kilpailijat kuitenkin korostivat, etteivät ole Madridissa lomamatkalla vaan suorittamassa tärkeää tehtävää.

## Kappaleet

### Kapellimestarit
Jokainen maa valitsi oman kapellimestarin johtamaan maansa kappaleen, paitsi Luxemburg, jonka delegaatiota avusti isäntämaan ylikapellimestari Augusto Algueró. Alankomaiden kapellimestarina oli poikkeuksellisesti Frans de Kok heidän silloisen vakiokapellimestarinsa Dolf van der Lindenin sijasta.
*  - Miljenko Prohaska
*  - Augusto Algueró
*  - Augusto Algueró
*  - Hervé Roy
*  - Noel Kelehan
*  - Ezio Leoni
*  - Johnny Harris
*  - Frans de Kok
*  - Lars Samuelson
*  - Francis Bay
*  -  Henry Mayer
*  - Øivind Bergh
*  - Hans Blum
*  - Franck Pourcel
*  - Ferrer Trindade
*  - Ossi Runne

## Pistetaulukko

Jokaisen maan 10-henkisen tuomariston jokaisella jäsenellä oli käytettävissään yksi ääni. Puolet raatilaisista tuli olla alle 30 vuoden ikäisiä.

## Katso myös
*Suomen euroviisukarsinta 1969

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*
Somerset

**Somerset** on hallinnollinen, muodollinen ja historiallinen kreivikunta Lounais-Englannissa. Hallinnolliseen kreivikuntaan kuuluu viisi hallintopiiriä ja sen keskuksena toimii Tauntonin kaupunki; muodolliseen kreivikuntaan luetaan lisäksi kreivikunnan hallinnosta riippumattomat yhtenäishallintopiirit Bath and North East Somerset ja North Somerset. Vuonna 2020 muodollisen kreivikunnan alueella arvioitiin elävän noin  ihmistä.

Somerset on alankojen, rotkolaaksojen ja kukkuloiden muodostamaa maalaismaisemaa. Exmoorin nummien kansallispuisto ulottuu Somersetistä Devonin puolelle.

## Hallinto
Somersetin muodollisen kreivikunnan alueella sijaitsevat seuraavat hallinnolliset alueet:

## Väestö
Vuonna 2020 Somersetin muodollisessa kreivikunnassa oli noin  asukasta ja seuraavat yli kymmenentuhannen asukkaan asutuskeskukset:

## Tunnukset
### Nimikkokukka
Vuonna 2004 Somersetin nimikkokukaksi valittiin vuorineilikka Plantlife International -järjestön pitämässä yleisöäänestyksessä.

## Kuvia

Stanton Drew stone circle, Somerset.jpg|Stantonin kivikehä
File:Dowlish_Wake_-_Perrys_Cider.jpg|Perry's Cider Dowlish Wake -kylässä
Somerset Place Bath numbers 5-20.tif|Somerset Place, Bath


## Lähteet

## Aiheesta muualla
Kesäkurpitsa

**Kesäkurpitsa** on ryhmä kurpitsan (*Cucurbita pepo*) lajikkeita. Kesäkurpitsa on Italiassa 1800-luvun alussa jalostettu vihannes, joka muistuttaa yleensä ulkonäöltään kurkkua, vaikka saattaa olla myös keltainen tai pyöreähkö. Myös nimityksiä **zucchini** tai **courgette** saatetaan käyttää.

Suomessa kesäkurpitsaa syödään noin puoli kiloa henkeä kohti vuodessa. Hedelmän lisäksi myös kesäkurpitsan kukat ovat syötäviä. Taimet pitää esikasvattaa, mikä onnistuu kotioloissa. Siemenet kylvetään halkaisijaltaan 6–10 cm ruukkuihin. Esikasvatuksessa käytetään peruslannoitettua ja kalkittua kasvuturvetta. Taimet istutetaan ulos ilmojen lämmettyä siten, ettei lämpötilan pitäisi laskea alle 10 celsiusasteen. Istutettaessa riittää, että taimissa on yksi kasvulehti.

Kesäkurpitsa valittiin vuonna 2003 vuoden vihannekseksi.

## Terveysvaikutukset
Kesäkurpitsan väitetään olevan erityisen tehokas kuona-aineiden poistaja. Se edistää ruoansulatusta ja suojaa suoliston limakalvoja.

## Ravintosisältö per 100 g
* Energiaa 66,944 kJ/16 kcal
* Proteiinia 1,21 g
* Hiilihydraattia 3,35 g
** josta sokereita 1,73 g
* Rasvaa 0,18 g
** josta tyydyttynyttä 0,037 g
** kertatyydyttymättömät rasvat 0,014 g
** monityydyttymättömät rasvat 0,076 g
* Ravintokuitu 1,1 g
* Natriumia 10 mg
* Kaliumia 262 mg
Kesäkurpitsassa on paljon A-vitamiinia.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Ravintosisältö fineli.fi
Staffordshire

**Staffordshire** on hallinnollinen, muodollinen ja historiallinen kreivikunta Länsi-Midlandsin hallintoalueella Keski-Englannissa. Hallinnolliseen kreivikuntaan kuuluu kahdeksan hallintopiiriä ja sen keskuksena toimii Staffordin kaupunki; muodolliseen kreivikuntaan luetaan lisäksi kreivikunnan hallinnosta riippumaton Stoke-on-Trentin yhtenäishallintopiiri. Vuonna 2020 muodollisen kreivikunnan alueella arvioitiin elävän noin  ihmistä.

Staffordshiren etelä- ja pohjoisosassa on korkeahkoja kukkuloita, kreivikunnan keskiosa on tasaisempaa. Koko alueella on hiilikenttiä, etelässä myös rikkaita rautamalmiesiintymiä. Maaperä on savista eikä maanviljely ole ollut kovin kehittynyttä varsinkaan ennen sen koneellistumista. Toisaalta savea käytettiin posliinin valmistamiseen.

Staffordshiren koillisosassa lähellä Altonin kylää sijaitsee suuri huvipuisto Alton Towers. 

Staffordshirenbullterrieri on Staffordshiren kaivosmiesten tappelunäytöksiä varten jalostama laji.

## Hallinto
Staffordshiren muodollisen kreivikunnan alueella sijaitsevat seuraavat hallinnolliset alueet:

## Väestö
Vuonna 2020 Staffordshiren muodollisessa kreivikunnassa oli noin  asukasta ja seuraavat yli kymmenentuhannen asukkaan asutuskeskukset:

## Tunnukset
### Lippu
Staffordshiren lipussa on suuri, kultainen staffordinsolmu punaisen polviorren päällä kultaisella pohjalla. Staffordinsolmu on vanha kreivikunnan tunnus – jo anglosaksien 600- tai 700-luvulla hautaamaan Staffordshiren aarteeseen kuului esine, joka oli koristeltu solmulla. Lippua ehdotti Staffordshire Heritage Group, ja se otettiin viralliseen käyttöön 28. maaliskuuta 2016.

### Nimikkokukka
Vuonna 2004 Staffordshiren nimikkokukaksi valittiin kanerva Plantlife International -järjestön pitämässä yleisöäänestyksessä.

## Lähteet
Autio talo

**Autio talo - Sherlock Holmesin paluu** (usein lyhyemmin pelkkä **Autio talo**, ) on yksi Arthur Conan Doylen Sherlock Holmes -tarinoista. Se sijoittuu kirjojen keskinäisen aikajanan mukaan tarinan *[[Viimeinen tapaus]]* jälkeiseen aikaan vuoteen 1894. Alkujaan *Viimeisen tapauksen* piti jäädä kirjailijan viimeiseksi tarinaksi, mutta tämä päätti myöhemmin yleisön pyynnöstä alkaa kirjoittaa uusia Holmesin seikkailuja. 

## Juoni

Tohtori Watson tapaa sattumalta ystävänsä Sherlock Holmesin, vaikka tämän piti olla ollut kuolleena jo neljä vuotta. Holmes selittää Watsonille, että hän vain lavasti kuolemansa tarinassa *[[Viimeinen tapaus]]* ja että hän on palannut Lontooseen vangitsemaan yhden professori Moriartyn kätyreistä. 

Eräs eurooppalainen taiteilija on valmistanut Holmesille tämän vahakuvan, jonka Holmes sijoittaa Baker Street -huoneistonsa ikkunan luokse. Holmesin palvelija rouva Hudson käy varttitunnin välein kääntämässä vahakuvaa lisätäkseen aitouden vaikutelmaa. Holmes ja Watson piiloutuvat vastapäiseen hylättyyn taloon odottamaan murhaajan saapumista. Pian Moriartyn kätyri saapuu erikoisvalmisteisen kiväärinsä kanssa ja ampuu vahakuvaa, jolloin Watson ja Holmes ryntäävät hänen kimppuunsa ja pidättävät hänet. 

Tarinan sivujuonena on myös nuoren englantilaisen miehen murha, josta poliisilla ei ole mitään johtolankaa. Selviää, että Moriartyn kätyri ampuma-aseineen oli asialla.   

## Aiheesta muualla
Itikka

**Itikka** on vuonna 1914 perustettu osuuskunta, joka toimii yhdessä Lihakunnan ja Pohjanmaan Lihan kanssa. Ne omistavat yhteensä yli puolet Atrian pörssinoteeratuista osakkeista ja 90 prosenttia äänivallasta. Itikan toimitusjohtaja on Ilkka Nykänen.

Itikka omistaa 27,68 % lihajalosteita valmistavasta ja markkinoivasta Atriasta sekä 47,3 % lihan hankinnasta vastaavasta A-Tuottajat Oy:stä. Osuuskunnan jäsenet ovat lihantuottajia. Vuonna 2015  jäseniä oli noin 1600. Jäsenmäärä on pienentynyt yli tuhannella vuodesta 2009. 

Nimi tulee pohjalaismurteen lehmää tarkoittavasta sanasta *itikka*. Ennen Atrian perustamista Itikka oli myös elintarvikealan tuotemerkki.

## Historia
### Perustaminen
Karjanmyyntiosuuskunnan perustaminen Etelä-Pohjanmaalle oli ensimmäisen kerran esillä 1908, jolloin agronomi Jaakko Svan piti asiasta alustuksen. Vuonna 1910 karjanhoitokonsulentiksi tuli Pellervon konsulentti Yrjö Collan joka toimi myös Ilmajoen karjanhoitokoulun johtajana. Vuonna 1913 Collan teki uuden aloitteen Ilmajoella, jossa osuustoimintaa oli jo harjoitettu tuloksekkaasti. Osuuskunta Itikka perustettiin 28. tammikuuta 1914 Seinäjoen Rautatieläisten talossa.

## Merkittäviä henkilöitä
### Toimitusjohtajat
* 13.05.1914–25.08.1914: Yrjö Collan
* 25.08.1914–08.10.1914: O. E. Antila
* 08.10.1914–31.07.1915: J. H. Teppo
* 01.08.1915–14.05.1916: H. E. Rintala
* 15.05.1916–31.12.1916: Esa Teppo
* 01.01.1917–14.05.1917: Oiva Jääskeläinen
* 15.05.1917–30.06.1917: Esa Teppo
* 01.07.1917–1922: Oskari Herttua
* 1922–1933: Reijo Juurinen
* 1933–1963: Kalle Peltola
* 1963–1983: Gustav Sandelin
* 1983–1987: Pentti Salonen
* 1988–1991: Seppo Paatelainen
* 1991–2003: Tom Weckström
* 2003–2019: Reijo Flink
* 2019–2024: Risto Lahti
* 2024–: Ilkka Nykänen

## Lähteet
* 

### Viitteet

## Aiheesta muualla
*Osuuskunnan verkkosivut
Kirovin alueen lippu

**Kirovin alueen lippu** on Venäjän federaatioon kuuluvan Kirovin alueen virallinen lippu, joka otettiin käyttöön 26. kesäkuuta 2003. 

Kirovin alueen lippu on vaakasuoran muotoinen, jonka leveyden ja pituuden suhde on 2:3. Lippu jakaantuu kolmeen vaakasuoraan kenttään. Ylimmäisen leveys on 3/4 lipun leveydestä ja se on väriltään valkoinen. Tämän valkoisen kentän alapuolella on vihreä ja sininen kenttä, joiden kummankin leveys on 1/8 lipun leveydestä. Valkoisen kentän keskellä on Kirovin alueen vaakuna, jonka ääriviivat ovat punaiset. Vaakunakilven oikeassa reunassa on sininen pilvi, josta tuleva punainen käsi pitää kädessään jousipyssyä. Vaakunan vasemmassa yläkulmassa on punainen risti. Lipun valkoinen väri symboloi moraalia, ystävyyttä ja vaatimattomuutta sekä talvista lunta. Vihreä symboloi toivoa, iloa ja terveyttä sekä maan ja metsien hedelmällisyyttä. Sininen symboloi uskollisuutta, rehellisyyttä ja ansioita sekä viittaa myös alueella sijaitsevaan Vjatka-jokeen.
Guild Wars Nightfall

**Guild Wars Nightfall** on Guild Wars verkkopelin kolmas versio. Nightfallia alettiin kehittää marraskuussa 2005, ja sen virallinen julkaisupäivämäärä on 27. lokakuuta 2006. Pelialueeltaan Nightfall on saanut vaikutteita Pohjois-Afrikasta, pelin perustuessa savanneja ja aavikoita omaavalle mantereelle *Elona*. Elona jakautuu neljään eri maakuntaan - Istaniin, Kournaan, desolationiin sekä Vabbiin.

Kuten aikaisempi lisäosa Factions, toimii myös Nightfall ilman alkuperäistä kopioita pelistä. Ilman alkuperäistä peliä ei kuitenkaan pääse alkuperäisen pelin alueelle, pelkästään Nightfallin omalle. Nightfallin uutuuksiin kuuluvat uuden pelialueen lisäksi kaksi uutta hahmoluokkaa (*Paragon* ja *Dervish*), satoja uusia taitoja, uusia suojavarusteita sekä kehittyneemmät tietokoneen ohjastamat apurit, joita kutsutaan *hero*-nimikkeellä. Näiden taidot, aseet ja suojavarusteet voi itse päättää, ja he saavat tasoja yhtä lailla kuin itse pelaajakin.
(P): Paragon on johtajatyyppinen ammatti, joka käyttää aseena keihästä, ja huutoja, kaikuja yms. esimerkiksi parantamaan ryhmän jäseniä. 
(D): Dervish käyttää aseenaan viikatetta ja erilaisia tuuli- ja maataikoja. 

## Aiheesta muualla
*
Tanssivat kuviot

**Tanssivat kuviot** () on yksi Arthur Conan Doylen kirjoittamista Sherlock Holmes -tarinoista. Tarinan perusajatuksena ovat salaperäiset kuviot, kuten nämä: 

Tarinassa on siis paljon kryptoanalyyttisiä piirteitä. Pelkkä rikoksen selvittäminen ei ole pääosassa, vaan huomiota vievät paljon Sherlock Holmesin nerokkaat kryptologiset taidot.

## Juoni

Erään aatelismiehen talon pihalle on alkanut ilmestyä outoja tuherruksia, jotka mies palkkaa Sherlock Holmesin tulkitsemaan. Holmes käyttää muinaisten arabien keksimää kryptoanalyyttistä menetelmää, jonka avulla onnistuu lopulta lukemaan salakirjoitusta ja saa selville, että miehen vaimo on vaarassa. Holmes saapuu paikalle kuitenkin liian myöhään: mies on kuollut ja tämän vaimo kuolemaisillaan. Tapaus näyttää itsemurhalta, mutta lähettämällä salakirjoitusviestin murhaajalle Holmes saa oikean murhaajan, Abe Slaneyn, kiinni.

Selviää, että salakirjoitus on New Yorkista lähtöisin olevan rikollisliigan johtajan keksimä. Vaimo oli johtajan tytär ja Abe Slaney tyttären kihlattu. Tytär oli lähtenyt liigaa pakoon Lontooseen.

## Aiheesta muualla

* Kertomus tanssivista kuvista *Etelä-Suomi* -lehden suomennos