open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Bulgaria olympialaisissa

**[[Bulgaria]]** oli yksi niistä maista, joka osallistui Ateenan vuoden 1896 olympialaisiin. Tuolloin maa lähetti kisoihin yhden urheilijan joukkueen, kun kisoihin lähti sveitsiläissyntyinen voimistelija Charles Champaud. Bulgarialla ei tuohon aikaan ollut vielä olympiakomiteaa, maan kansallinen olympiakomitea perustettiin vuonna 1923, ja seuraavan kerran maa oli mukana olympialaissa vuoden 1924 Pariisin kesäolympialaisissa. Talviolympialaisiin maa osallistui ensimmäisen kerran vuonna 1936. Viimeksi Bulgaria on ollut poissa olympialaisista vuonna 1984, jolloin maa boikotoi Los Angelesin kesäkisoja.

Olympialaisissa maan menestyksekkäimmät urheilumuodot ovat painonnosto ja paini, missä se on menestynyt sekä kreikkalais-roomalaisessa että vapaapainissa.

## Mitalit lajeittain

### Kesäolympialaiset

### Talviolympialaiset

## Mitalit olympialaisittain

### Kesäolympialaiset

### Talviolympialaiset

## Olympiamitalistit
### Kesäolympialaiset

### Talviolympialaiset

## Lähteet
Tyramiini

**Tyramiini** (4-hydroksi-fenetyyliamiini, para-tyramiini, p-tyramiini) on tyrosiinista syntyvä monoamiini, tarkemmin hivenamiini. Tyramiinin kemiallinen kaava on C8H11NO, moolimassa 137,18&nbsp;g/mol ja CAS-numero 51-67-2.

## Aineenvaihdunta

Tyramiini sitoutuu TAAR1-reseptoreihin agonistina ihmisissä. Tyramiini metabolisoituu monoamiinioksidaasin kautta. Tyramiini on sympatomimeetti, sillä se voi aiheuttaa varastoitujen katekoliamiinien (adrenaliini, noradrenaliini ja dopamiini) erityksen. Ihmisessä tyramiinin saanti voi aiheuttaa voimakkaan verenpaineen nousun (hypertension) ensimmäisen sukupolven palautumattomia monoamiinioksidaasi-inhibiittoreita (MAOI) käyttävillä.

Aiemmin ajateltiin punaviinin ja juustojen aiheuttamien oireiden, johtuvan tyramiinista. Tutkimusten mukaan tyramiinilla ei kuitenkaan ole tekemistä oireiden kanssa.

## Tyramiini elintarvikkeissa

Tyramiinia esiintyy laajasti sekä kasveissa että eläimissä. Ruoissa tyramiinia esiintyy käymisreaktion tai maatumisen yhteydessä tyrosiinin dekarboksilaation johdosta.

### Meijerituotteet

Paljon tyramiinia sisältävät juustot ja smetana. Ricotta, jugurtti, maitorahka sekä kerma-, rae- ja tuorejuusto sisältävät vain vähän tyramiinia.

### Hedelmät ja vihannekset

Paljon tyramiinia sisältävät vihreät pavut ja avokado, minkä lisäksi pieniä määriä esiintyy härkäpavun paloissa ja banaanin kuorissa. Luumut, hapankaali ja pinaatti sisältävät jonkin verran tyramiinia. Pieniä määriä esiintyy banaanissa, munakoisossa, hedelmämehuissa, pähkinöissä, vadelmissa, tomaateissa ja appelsiineissa, varsinkin pomeranssissa jota käytetään joululeivonnaisissa.

### Siipikarja, liha ja kala

Paljon tyramiinia sisältävää pilaantunut, marinoitu, savustettu, säilötty tai ikääntynyt kalan-, kanan-, naudan- ja etenkin sianliha. Tuoreet lihat, elimet ja pateet eivät sisällä merkittäviä määriä tyramiinia.

### Soija

Jotkin soijavalmisteet, kuten soijakastike ja tofu sisältävät erittäin paljon tyramiinia. Soijamaito ja useimmat soijatuotteet sisältävät jonkin verran tyramiinia.

### Hiiva- ja lihauutteet

Lihaliemikuutiot ja muut valmisliemet sisältävät usein tyramiinia.

### Alkoholijuomat

Paljon tyramiinia sisältävät punaviini sekä useat alkoholittomat oluet.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*http://pubchem.ncbi.nlm.nih.gov/summary/summary.cgi?sid=3766 PubChem  
*Liber Herbarum II: Tyramiinia sisältäviä kasveja
*Terveysportti, metatesaurus: Tyramiini
*Human Metabolome Database: Tyramine 
*KEGG: Tyramine 
*ChemBlink: Tyramine
Richard Serra

**Richard Serra** (2. marraskuuta 1939 – 26. maaliskuuta 2024) oli yhdysvaltalainen kuvanveistäjä ja videotaiteilija, tyyliltään minimalisti. Hänet tunnetaan erityisesti kookkaista metallilevyistä rakentuvista asetelmista.

Serra syntyi San Franciscossa Kaliforniassa. Hänen äitinsä oli espanjalainen ja isä Venäjän juutalaisia. Richard oli perheen kolmesta pojasta keskimmäinen. Hän opiskeli englanninkielistä kirjallisuutta Kalifornian yliopistossa Berkeleyssä sekä Santa Barbarassa ja myöhemmin kuvataidetta Yalen yliopistossa vuosina 1961–1964.

Serra asui ja matkaili Etelä-Euroopassa ja Pohjois-Afrikassa vuosina 1964–1965. Ensimmäisen yksityisnäyttelynsä hän piti Roomassa Galleria La Salitassa 1966.  Vuoden 1970 vaiheilla Serran taiteellinen tuotanto siirtyi ulkotiloihin. Hänestä tuli suurimittakaavaisen, paikkasidonnaisen veistotaiteen uranuurtaja. Serran teokset haastavat katsojan pohtimaan oman kehonsa suhdetta sisätilaan ja maisemaan. Teokset kannustavat liikkumaan niiden sisällä ja ympärillä. Serran ensimmäinen lyhytelokuva valmistui 1968. Hän jatkoi videotaidekokeiluitaan 1970-luvulla. 

Serra kuului vuodesta 1995 Yhdysvaltain taide- ja kirjallisuusakatemiaan. Ihmisoikeusjuristi Tony Serra on hänen veljensä. Serra avioitui Clara Weyergrafin kanssa 1981. Serra asui ja työskenteli New Yorkin Tribecassa sekä Nova Scotiassa Kanadan itärannikolla.

## Serra Suomessa
Richard Serra osallistui teoksellaan Ars 83 -näyttelyyn Helsingissä. Hänen kolme teostaan oli esillä galleria Forum Boxin avajaisnäyttelyssä Helsingissä vuonna 1999 yhdessä Anthony Caron teosten kanssa. Näyttely järjestettiin yhteistyössä Kiasman kanssa. Suomen Kansallisgallerian kokoelmissa on kymmenen Serran teosta vuosilta 1973–1997, joista viisi on veistoksia, kolme multimediateosta ja muut piirustuksia ja grafiikkaa. Kahdesta yli 12 000 kilon painoisesta kallistetusta teräslaatasta muodostuva Serran teos *Plunge* eli *Sukellus* (1983) sijaitsee Helsingissä Kiasman pihalla.

## Teoksia
**Tilted Arc*
**Torqued Ellipses*
**Fulcrum*
**Charlie Brown*
**The Matter of Time*
**Viewpoint*

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*
Giacomo Manzù

**Giacomo Manzù** (22. joulukuuta 1908 Bergamo – 18. tammikuuta 1991 Ardea) oli italialainen kuvanveistäjä, jolle myönnettiin Leninin kansainvälinen rauhanpalkinto vuonna 1965.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Pirmasens

**Pirmasens** on kaupunki Rheinland-Pfalzin osavaltiossa lounaisessa Saksassa. Kesäkuussa 2020 kaupungissa asui 40&nbsp;148 asuaksta. Kaupungin väestötiheys oli 654 as./km2 ja pinta-ala on 61,35 neliökilometriä.

Pirmasens on niin kutsuttu piiritön kaupunki (), eli se ei kuulu mihinkään Saksan piirikunnista. Kaupungissa kuitenkin sijaitsee Südwestpfalzin piirikunnan hallinto.

## Maantiede
Pirmasens sijaitsee Rheinland-Pfalzin eteläosassa Pfälzerwaldin lounaisella laidalla. Kaupunki on kokonaan Südwestpfalzin piirikunnan ympäröimä. Osavaltion pääkaupunki Mainz sijaitsee Pirmasensistä 100 kilometriä koilliseen.

## Historia
Varhaisin tunnettu maininta Pirmasensista on peräisin vuoden 850 tienoilta. Tuolloin alueeseen viitattiin nimellä *pirminiseusna*. Nimi viittaa saarnaaja Pirminiukseen, joka perusti Hornbachin luostarin.

Hessen-Darmstadtin maakreivi Ludvig IX myönsi Pirmasensille kaupunginoikeudet vuonna 1763. Maakreivi asui kaupungissa isänsä maakreivi Ludvig VIII:n metsästyslinnassa. Hän uudisti kaupunkia useaan otteeseen. Maakreivin kuoltua vuonna 1790 sai Pirmasensin lyhyeksi jäänyt kukoistuskausi kohdata loppunsa.

Pirmasens oli vuodesta 1793 vuoteen 1815 osa Ranskaa. Sen jälkeen se siirtyi muun Pfalzin ohella Baijerille.


Pirmasens-22-vom Rizzibalkon-2021-gje.jpg
Pirmasens-Altes Rathaus Schlossplatz-21-gje.jpg|Pirmasensin vanha raatihuone
Pirmasens-Lutherkirche-07-2021-gje.jpg
Pirmasens-Exerzierplatz-14-2021-gje.jpg
Pirmasens-Jugendherberge-12-2021-gje.jpg
Pirmasens-Rheinberger-45-Foyer Dynamikum-gje.jpg
Pirmasens-Alter Friedhof-50-Carolinensaal-gje.jpg
Pirmasens-Alte Post-32-2013-gje.jpg
Pirmasens-Schuhfabrik Christian Ohr-4-gje.jpg
Pirmasens-Streckbruecke-14-Radfahrer-2013-gje.jpg


## Lähteet

## Aiheesta muualla

*Kaupungin verkkosivut
Väinö Rankila

**Väinö Johannes Rankila** (19. heinäkuuta 1911 Vimpeli – 27. marraskuuta 1970 Helsinki) oli suomalainen kunnallispoliitikko ja Maalaisliiton kansanedustaja. Käytyään kansakoulun ja maamieskoulun Rankila osallistui kotipaikkakuntansa nuoriso- ja urheilutoimintaan. 

Kunnallishallintoon hän tuli mukaan sotien jälkeen vuonna 1945 ja hänet valittiin valtuuston puheenjohtajaksi, jota tehtävää hän hoiti yhtä vuotta lukuun ottamatta kuolemaansa saakka. Vimpelin Osuuspankin johtajana hän toimi vuosina  1946–1962 ja Vimpelin Osuuskaupan hallituksen puheenjohtajana yli 10 vuoden ajan, samoin Lappajärvi–Vimpelin palovakuutusyhtiön hallituksen jäsenenä. Hän oli Järviseudun taloudellisen neuvottelukunnan, Etelä-Pohjanmaan Seutukaavaliiton hallituksen, Osuuskunta Itikan hallintoneuvoston, Kansaneläkelaitoksen lisätyn hallituksen ja Valmet Oy:n hallintoneuvoston jäsen. Hän toimi myös Kansaneläkelaitoksen pääjohtajan viransijaisena vuosina 1961–1962.

Eduskuntaan Rankila valittiin Maalaisliitto-Keskustapuolueen edustajaksi vuonna 1948. Kansanedustajana hän toimi 10 vuotta. Hän oli Keskustapuolueen puoluehallituksen jäsen ja eduskuntaryhmän varapuheenjohtaja useita vuosia. Hän toimi myös Keskustapuolueen Vaasan piirijärjestön puheenjohtajana, Sampo-Tarmo vakuutusyhtiön valtuuskunnan jäsenenä ja Vimpelin yhteiskoulun johtokunnan jäsenenä.

Väinö Rankila tunnettiin hyvänä puhujana ja sujuvana kynänkäyttäjänä.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*
1. jääkäriprikaati

**1. jääkäriprikaati** oli valkoisten itäarmeijaan kuuluva ryhmittymä Suomen sisällissodassa.

Komentaja: eversti Eduard Ausfelt
## Joukko-osastot
***[[1. jääkärirykmentti]]**
Komentaja: jääkärimajuri Erik Jernström.
* **[[2. jääkärirykmentti]]**
Komentaja: jääkärimajuri Gabriel von Bonsdorff.

## Prikaatissa palvelleita Saksan jääkäreitä
Adjutanttina Per von Bonsdorff (toimi sodan aikana myös Ausfeldin ryhmän adjutanttina), prikaatin esikunnassa taistelulähettinä jefreitteri Väinö Johannes Häme, prikaatin esikunnassa huolto-osaston päällikkö jääkärikapteeni Einar Johansson, prikaatin kuormastoaliupseerina jääkärialikersantti Kaarle Keskinen, prikaatin esikunnassa lähettiupseerina jääkärivänrikki Paavo Konsén, lähettivääpelinä Ausfeldin ryhmän esikunnassa jääkärivaravääpeli Siivo Peltonen, lähettialiupseerina jääkärialiupseeri Gustav Eliel Rajander, lähettiupseerina jääkärivänrikki Börje Söderström (toimi lähettiupseerina Ausfeldin ryhmän esikunnassa), lähettiupseerina jefreitteri Matti Torvikoski, prikaatin esikunnassa kuormastoaliupseerina jääkärialiupseeri Antti Nikolai Varvas, Ausfeldin ryhmän lähettinä jääkärivaravääpeli Nikolai Tollo myöh. Suurholma, prikaatin esikunnassa toimi radiosähköttäjänä jääkärivaravääpeli Erik Paavilainen.

## Lähteet
*
*
*
SAAS

**SAAS** tai **SaaS** voi tarkoittaa seuraavia:

* Siunausformula, kielenkäytössä sanan loppuun lisätty uskonnollinen fraasi
* Software as a Service, ohjelmiston hankinta palveluna
* Société Anonyme des Ateliers de Sécheron, sveitsiläinen yritys
* Social Accountability Accreditation Services, yritysvastuujärjestelmän sertifiointia valvova taho
2. jääkäriprikaati (valkoiset)

**2. jääkäriprikaati** oli valkoisten itäarmeijaan kuuluva ryhmittymä Suomen sisällissodassa. Prikaatin komentaja oli Ulrich von Coler.

## Joukko-osastot
***[[3. jääkärirykmentti]]**
Komentaja: jääkärimajuri Karl Rainer Wolfgang Mandelin.
* **[[4. jääkärirykmentti]]**
Komentaja: jääkärimajuri Nils Ero Gadolin.

## Prikaatissa palvelleet Saksan jääkärit
Prikaatin esikunnassa adjutanttina jääkärikapteeni Hans Helmer Harald Hedengren (siirrettiin 28. huhtikuuta 9. jääkäripataljoonaan komppanianpäälliköksi), lähettiupseerina jääkärivänrikki Ivar Johannes Heinrich Alexander Hinz, prikaatin lähettiupseerina jääkärivänrikki Eino Ilmari Järvinen (siirrettiin 14. huhtikuuta joukkueenjohtajaksi 18. jääkäripataljoonaan), viestiupseerina jääkärivänrikki Gunnar Isak Lindqvist, prikaatin intendenttinä jääkäriluutnantti Harald Mikael Nervanne (siirrettiin 1. toukokuuta sotaministeriöön), lähettiupseerina jääkäriluutnantti Theodor (Teuvo) Kosti Wartiovaara, adjutanttina jääkärikapteeni Claës Bertel Napoleon Winell.

## Lähteet
*
*
*
Jan Johansson (uimari)

**Jan Johansson** (s. 5. syyskuuta 1989 Espoo) on suomalainen uimari. Hän on edustanut Cetus-uintiseuraa.

Johansson edusti Suomea nuorten Pohjoismaiden mestaruuskisoissa Tampereella vuonna 2006. Hän on edustanut Suomen nuorten maajoukkuetta myös muissa kansainvälisissä kisoissa vuosina 2006–2008. Nuorten SM-kilpailuissa hän on saavuttanut useita kultamitaleja 200–1500 metrin vapaauintimatkoilla. Aikuisten 50&nbsp;metrin altaan SM-kilpailuissa hän saavutti hopeaa 400 metrin vapaauinnissa vuonna 2007 ja pronssia 800 metrin vapaauinnissa vuosina 2007–2008.

Johanssonin vuoden 2007 SM-mitaliajat 4.14,98 ja 8.51,99 jäivät hänen 400 ja 800 metrin vapaauinnin ennätyksikseen 50 metrin radalla.

## Lähteet
Isokrassi

**Isokrassi** (*Lepidium latifolium*) on monivuotinen, Euraasiassa kasvava ruohovartinen ristikukkaiskasvi. Suomessa laji on harvinainen ja rauhoitettu.

## Ulkonäkö ja koko
Isokrassi on 30–100 cm, joskus jopa yli metrin korkea, kalju kasvi. Sen lehdet ovat isoja, ruodillisia, soikeita ja tiehästi sahalaitaisia. Ylemmät lehdet ovat kapeita ja ehytlaitaisia. Kasvin kukinto on iso, haarova ja tiheäkukkainen. Isokrassi kukkii heinä-elokuussa valkoisin, pienin kukin. Lidut ovat soikeita ja siipipalteettomia. Isokrassilla on monihaarainen, laaja juurakko.

## Levinneisyys
Isokrassin levinneisyysalue ulottuu Keski-Euroopasta Aasiaan, Pohjoismaiden eteläosiin ja Pohjois-Afrikkaan. Ihmisen mukana laji on levinnyt myös mm. Pohjois-Amerikkaan. Suomessa isokrassia esiintyy harvinaisena rannoilla Ahvenanmaalla ja Turun saaristossa. Satunnaisesti isokrassia tavataan myös satamakaupungeista ja sisämaasta, mutta esiintymät eivät ole olleet pitkäikäisiä.

## Elinympäristö
Suomessa isokrassi kasvaa saaristossa aivan meren rantaviivan tuntumassa. Aallokko ja jäät eivät juuri haittaa kasvia, sillä tukeva juurakko pitää kasvin tiukasti kiinni rantasorakossa.

## Käyttö
Isokrassi on syötävä ja sitä on myös aikaisemmin ilmeisesti viljelty Euroopassa. Kasvissa on sinappia ja pippuria muistuttava maku. Kasvin kaikkia osia, myös siemenkotia, voi syödä. Nuoria lehtiä voi käyttää salaatissa, siemeniä on käytetty mausteena.

## Lähteet
* *Retkeilykasvio*. Toim. Hämet-Ahti, Leena & Suominen, Juha & Ulvinen, Tauno & Uotila, Pertti. Luonnontieteellinen keskusmuseo, Kasvimuseo, Helsinki 1998.
* Ranta, Pertti: *Isokrassi*. Teoksessa *Uhanalaiset kasvimme*. Toim. Ryttäri, Terhi & Kettunen, Taina. Suomen ympäristökeskus, Helsinki 1997, s. 179.

### Viitteet

## Aiheesta muualla
* Kasviatlas 2020: Isokrassin levinneisyys Suomessa.
* ITIS: ''Lepidium latifolium'' 
* United States Department of Agriculture (USDA): ''Lepidium latifolium'' 
* Flora of China: ''Lepidium latifolium''
Obus

**Obus** on suomalaisen Nimbus-yhtyeen ensimmäinen ja samalla ainoa levy vuodelta 1974. Albumi sisältää kuusi esitystä, joista viisi on Harri Suilamon ja yksi Pekka Raution sävellyksiä sekä sanoituksia. Albumi jäi ilmestyessään vähälle huomiolle. Kotimainen Rocket Records julkaisi vuonna 2013 albumin ensimmäisen virallisen CD-painoksen (ROK-132), johon on lisätty bonusraidoiksi kaksi aiemmin levyllä julkaisematonta esitystä. Saksalainen Shadoks Music julkaisi albumista puolestaan vinyyliuusintapainoksen vuonna 2016. Kannen kuvan taustalla oleva rakennus on Vuorentaan kartano.

## Kappaleet
### A-puoli
#
#
#

### B-puoli
#
#
#

### Uusintapainoksen bonuskappaleet
#
#

## Kokoonpano
* Pasi Saarelma – laulu
* Harri Suilamo – kitara
* Pekka Rautio – urut
* Jussi Jokiranta – basso
* Matti Jokiranta – rummut

### Vierailevat muusikot
* Matti Rautio – viulu

### Muut tekijät
* Mikael Nimbus – tuottaja (Mikko Kuoppamäen salanimi ko. albumin tuottajana)
* Pekka Nurmikallio – äänittäjä
* Martti Lehtonen – kansikuva
* Seppo Pietikäinen – kansikuva

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Nimbus - ''Obus'' (1974) albumin tekijätiedot ja eri julkaisut verkkosivustolla Discogs.com :En
3. jääkäriprikaati

**3. jääkäriprikaati** oli valkoisten itäarmeijaan kuuluva ryhmittymä Suomen sisällissodassa. Prikaatin komentajana oli majuri Rainer Stahel.
## Joukko-osastot
***[[5. jääkärirykmentti]]**
Komentaja: jääkärimajuri Hugo Viktor Österman.
***[[6. jääkärirykmentti]]**
Komentaja: jääkärimajuri Maximilian Lars Helge Savonius.

## Prikaatissa palvelleet Saksan jääkärit
Esikuntavääpelinä jääkärivääpeli Alfred Camis, jääkäriyliluutnantti Johan Hugo Harald (siirrettiin 5. huhtikuuta 18. jääkäripataljoonaan komppanianpäälliköksi), prikaatin majoitusmestari jääkäriluutnantti Ivar Magnus Lidström (siirrettiin 14. maaliskuuta 17. jääkäripataljoonaan), adjutanttina jääkäriluutnantti Aarne Rafael Sainio (19. huhtikuuta alkaen), yhdysupseerina prikaatin esikunnassa jääkäriluutnantti Lauri Johannes Merimaa, prikaatin intendenttinä jääkärivänrikki Birger Jarl Nylander, radiosähköttäjänä jääkärivaravääpeli Erik Jalmari Paavilainen (siirrettiin Karjalan Armeijakunnan esikuntaan).

## Lähteet
*
*
*
Harsomatara

**Harsomatara** (*Galium intermedium*) on Euroopassa alkuperäinen, ruohovartinen matarakasvi. Pohjoismaissa laji on tavattu vain yhdellä kasvupaikalla Suomessa. Se on luokiteltu Suomessa äärimmäisen uhanalaiseksi (CR) ja on luonnonsuojeluasetuksen nojalla erityisesti suojeltava laji.

## Ulkonäkö ja koko
Harsomataran yksittäin kasvavat jäykät varret tulevat 30–100 cm pitkiksi. Varsi on pysty, kalju, alempaa liereä ja ylempää nelisärmäinen. Kiehkurassa on 6–8 lehteä. Lehden lapa on suikea, levein keskiosastaan, suippokärkinen ja alta sinertävä. Kukinto on harsu kerrannaisviuhko. Kukkaperät ovat hyvin ohuita ja pystyjä. Valkoisen kukan teriö on pieni, 1,5–2,5 mm leveä, terälehdet ovat otakärkisiä. Harsomatara kukkii heinä-elokuussa. Kasvi muuttuu kuivattaessa mustaksi.

## Levinneisyys
Harsomataraa tavataan Euroopassa lauhkean ilmaston alueella. Se on levinnyt ihmisen mukana Yhdysvaltoihin.
Suomessa harsomataraa tavataan ainoastaan Lohjalta. Laji löydettiin Pohjoismaista ensimmäisenä Suomesta vasta vuonna 1997.

## Elinympäristö
Harsomatara kasvaa lehtimetsissä ja pensaikoissa. Suomessa sitä tavataan kallioisessa kangasmetsässä.

## Lähteet
* *Retkeilykasvio*. Toim. Hämet-Ahti, Leena & Suominen, Juha & Ulvinen, Tauno & Uotila, Pertti. Luonnontieteellinen keskusmuseo, Kasvimuseo, Helsinki 1998.
* *Suuri Pohjolan kasvio*. Toim. Mossberg, Bo & Stenberg, Lennart. Kustannus Oy Tammi, Helsinki 2005 (2003).

### Viitteet

## Aiheesta muualla
* Kasviatlas 2020: Harsomataran levinneisyys Suomessa.
* Roslin Atlas  (kuvia)
* United States Department of Agriculture (USDA): ''Galium schultesii''
Vaasan rykmentti

**Vaasan rykmentti** oli valkoisten itäarmeijaan kuuluva joukko-osasto Suomen sisällissodassa. Rykmentin komentaja oli everstiluutnantti Martin Ekström.

## Joukko-osastot
* **[[Vaasan Rykmentti 1. pataljoona|1. pataljoona]]**
Komentaja: jääkärikapteeni Carl Nordensvan.
* **[[Vaasan rykmentti 2. pataljoona|2. pataljoona]]**
Komentaja: jääkärikapteeni Yrjö Väinönheimo myöh. jääkärikapteeni Vilho Lindén.
* **[[Vaasan rykmentti 3. pataljoona|3. pataljoona]]**
Komentaja: majuri G. A. Bäckman.
***Täydennyspataljoona**
Komentaja: majuri Anthoni, pataljoonan kutsuntapiiri oli Vaasa ja sijoituspaikkakunta Vaasa
:Täydennyspataljoonassa palvelleet Saksan jääkärit: koulutusupseerina jääkärivääpeli Niilo Koskinen.

## Rykmentissä palvelleet Saksan jääkärit
vääpelinä Frans Vihtori Pietilä, III Seppälän pataljoonasta Tampereen valtauksen jälkeen siirtyi rykmenttiin konekiväärikouluttajaksi, komppanianpäälliköksi ja myöhemmin adjutantiksi jääkärivänrikki Ville Nenonen

## Lähteet
* Toim. Ignatius, Theslöf, Palmén, Grotenfelt, Nordenstreng ja Soikkeli, Suomen vapaussota 1918 osat V ja VI, Otava Helsinki 1924-1925
*Toim. Kai Donner, Th. Svedlin, Heikki Nurmo, Suomen vapaussota VIII, GUMMERUS Jyväskylä 1927.
* Sotatieteen Laitoksen Julkaisuja XIV, Suomen jääkärien elämäkerrasto 1975, Vaasa 1975 .
* Puolustusministeriön Sotahistoriallisen toimiston julkaisuja IV, Suomen jääkärien elämäkerrasto, WSOY Porvoo 1938.
Pohjois-Savon rykmentti

**Pohjois-Savon rykmentti** oli valkoisten itäarmeijan kuulunut joukko-osasto Suomen sisällissodassa. Pohjois-Savon rykmentin komentajana oli jääkärimajuri Juho Heiskanen.

## Joukko-osastot
* **[[Pohjois-Savon rykmentin 1. pataljoona (valkoiset)|1. pataljoona]]**
Komentaja: reserviluutnantti Elja Rihtniemi.
* **[[Pohjois-Savon rykmentin 2. pataljoona (valkoiset)|2. pataljoona]]**
Komentaja: reservikapteeni B. Fabritius.
* **[[Pohjois-Savon rykmentin 3. pataljoona (valkoiset)|3. pataljoona]]**
Komentaja: jääkäriluutnantti Onni Purhonen.
***Täydennyspataljoona**
Komentaja: ratsumestari Georg Hjalmar Tulander, pataljoonan kutsuntapiiri oli Kuopio ja Kajaani ja sijoituspaikkakunta oli Mikkeli.

## Lähteet
* Toim. Ignatius, Theslöf, Palmén, Grotenfelt, Nordenstreng ja Soikkeli, Suomen vapaussota 1918 osat V ja VI, Otava Helsinki 1924-1925.
* Sotatieteen Laitoksen Julkaisuja XIV, Suomen jääkärien elämäkerrasto 1975, Vaasa 1975 .
* Puolustusministeriön Sotahistoriallisen toimiston julkaisuja IV, Suomen jääkärien elämäkerrasto, WSOY Porvoo 1938.
Shanghain valot

**Shanghain valot** on vuonna 2006 julkaistu Annika Eklundin kolmas pitkäsoitto. Levy sisälsi Suomen euroviisu-karsinnoissa kolmanneksi sijoittuneen hitin ”Shanghain valot”, jonka lisäksi levyltä julkaistiin singlenä myös kappale ”Sinussa on jotain”. Levy valittiin radiokanavien äänestyksessä huhtikuussa 2006 kuukauden levyksi.

## Kappaleet
#
#
#
#
#
#
#
#
#
#
#
##Huone 105
##Dirlandaa
##Metsäratio
##Minttu sekä Ville
##Apinamies

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*
Christoph Spycher

**Christoph Spycher** (s. 30. maaliskuuta 1978 Wolhusen, Sveitsi) on sveitsiläinen jalkapalloilija, pelipaikaltaan puolustaja. 

Spycher aloitti ammattilaisuransa Luzernin riveissä vuonna 1999. Vuonna 2001 hän siirtyi Grasshopperiin. Spycher saavutti Grasshopperin riveissä liigamestaruuden. Eintracht Frankfurtiin hän siirtyi vuonna 2005.

Sveitsin maajoukkueessa Spycher debytoi vuonna 2003. Hän on kuulunut Sveitsin joukkueeseen vuoden 2004 EM-kisoissa ja vuoden 2006 MM-kisoissa.

## Saavutukset
*Sveitsin-mestaruus 2003

## Lähteet

## Aiheesta muualla

*Profiili Bundesliigan sivuilla
Pohjois-Hämeen rykmentti

**Pohjois-Hämeen rykmentti** oli Suomen sisällissodan aikana valkoiseen armeijaan kuulunut rykmentti, joka perustettaessaan kuului Jämsän ryhmään. Tampereen valtauksen jälkeen rykmentti liitettiin Itäarmeijaan. Rykmentti muodostettiin 13. maaliskuuta 1918 Jyväskylän piirin miehistä ja Lapuan komppanioista sekä hämäläisistä pakolaisista. Rykmentin komentaja oli ensin väliaikaisesti everstiluutnantti Leonard Bergström ja hänen jälkeensä everstiluutnantti Oskar Wilkman.

Rykmentti siirrettiin Tampereen valtauksen jälkeen joukkojen uudelleen ryhmittelyn yhteydessä Ristiinaan, mistä se tulisi osallistumaan Viipurin valtaukseen. Pataljoona lähti matkaan Tampereelta 16. huhtikuuta 1918 ja saapui rykmentille määrättyyn kokoontumispaikkaan Ristiinaan 17. huhtikuuta 1918.

## Joukko-osastot
* **[[Pohjois-Hämeen rykmentin 1. pataljoona|1. pataljoona]]**
Komentaja: majuri Hans Kalm (Toimi Lahden rintamalla).
* **[[Pohjois-Hämeen rykmentin 2. pataljoona|2. pataljoona]]**
Komentaja: ratsumestari O. A. Wilkman, myöhemmin kapteeni K. Mikkola.
* **[[Pohjois-Hämeen rykmentin 3. pataljoona|3. pataljoona]]**
Komentaja: kapteeni Allan Winge, myöhemmin jääkärivänrikki Matti Laurila.
***Täydennyspataljoona**
Komentaja: piiripäällikkö Kotilainen, pataljoonan kutsuntapiiri oli Jyväskylä ja sijoituspaikka Jyväskylä

## Lähteet
* Toim. Ignatius, Theslöf, Palmén, Grotenfelt, Nordenstreng ja Soikkeli, Suomen vapaussota 1918 osat V ja VI, Otava Helsinki 1924-1925.
* Sotatieteen Laitoksen Julkaisuja XIV, Suomen jääkärien elämäkerrasto 1975, Vaasa 1975 .
* Puolustusministeriön Sotahistoriallisen toimiston julkaisuja IV, Suomen jääkärien elämäkerrasto, WSOY Porvoo 1938.
* Toim. Kai Donner, Theodor Svedlin, Heikki Nurmio, Suomen vapaussota I–VIII, Gummerus Jyväskylä 1925–1927.
### Viitteet
Rakkaus on rohkeutta

**Rakkaus on rohkeutta** on Arja Saijonmaan albumi vuodelta 2006. Levyltä julkaistiin singlenä kappale *Ota kädestäni kiinni.* 

## Kappaleet
#  (säv. N. Penna & Mikko Mäkinen, san. N. Penna, sov. Kari Litmanen)
#  (säv. F. Kempe, G. Puccini, suom san. Vexi Salmi, sov. Kari Litmanen)
#  (säv. Pepe Gonzalez, san. Jorma Toiviainen, sov. Kari Litmanen)
#  (säv. & san. Julio Iglesias, suom san. Jorma Viiki, sov. Kari Litmanen)
#  (säv. Jussi Rasinkangas, san. Vexi Salmi, sov. Kari Litmanen)
#  (säv. Jussi Rasinkangas, san. Vexi Salmi, sov. Kari Litmanen)
#  (säv. & sov. Kari Litmanen, san. Vexi Salmi)
#  (säv. Jussi Rasinkangas, san. Vexi Salmi, sov. Kari Litmanen)
#  (säv. & sov. Kari Litmanen, san. Vexi Salmi)
#  (säv. Pepe Gonzalez, san. Jorma Toiviainen, sov. Kari Litmanen)
#  (säv. Jussi Rasinkangas, san. Vexi Salmi, sov. Kari Litmanen)

## Lähteet
Jääkäritykistöprikaati

**Jääkäritykistöprikaati** oli valkoisten itäarmeijaan kuulunut yhtymä Suomen sisällissodassa.

Suomen tykistökoulun johtajan everstiluutnantti Adolf Hamiltonin ensimmäisenä Päämajan 9. huhtikuuta 1918 määräämänä tehtävänä oli perustaa kolmiosastoinen jääkäritykistöprikaati, jonka runkona oli aiemmin perustettu jääkäripatteristo. Kussakin osastossa tuli olla pieni esikunta ja kaksi nelitykkistä patteria. Osastot nimettiin patteristoiksi 11. huhtikuuta.

Päämajan käskyn mukaan I osasto muodostuisi 1. ja 2. jääkäripatterista, joiden kalustona oli 122 H/09 -haupitsit. Patterit muodostettaisiin 7.-10. jääkäripattereista. II osaston kokoonpanoksi määrättiin 3. jääkäripatteri, joka muodostettaisiin 11. ja 12. jääkäripatterista (76 K/02), ja 4. jääkäripatteri, joka perustettaisiin tykistökoulun jääkäreistä ja Raudusta kalustosta. Raudusta vallatut tykit luovutettiin kuitenkin Karjalan pattereille ja niiden tilalle otettiin tykit Tampereelta. Käsky ei sisältänyt III osaston muodostamiseen liittyviä ohjeita henkilöstön rungon osalta.

Perustettu prikaati siirrettiin junilla 19. -20. huhtikuuta Tampereelta Karjalan rintamalle. Prikaatista jäi perustamatta III patteriston ammuskolonna ja elintarvikekolonna hevosten ja ajoneuvojen puutteen vuoksi.

## Organisaatio
Prikaatin kokoonpano oli 14. huhtikuuta 1918:
*Komentaja jääkärimajuri Lauri Malmberg
*Esikunta jääkärikapteeni Jarl Frithiof Lundqvist
**Intendentti jääkärivääpeli Arvo Johannes Ahti (11.4. alkaen)
**lähettiupseerina ja eläinlääkärinä jääkäriyliluutnantti Georg Öhman
**kuormastopäällikkö jääkärivaravääpeli Johan Verner Sandberg
*1. jääkäripatteristo kapteeni Paul Sievert
**1. jääkäripatteri jääkäriyliluutnantti Walve
**2. jääkäripatteri jääkärivänrikki Holmström
**1. ammuskolonna jääkäriluutnantti Johansson
*2. jääkäripatteristo jääkärikapteeni Jarl Olof Wegelius
**3. jääkäripatteri jääkäriyliluutnantti B. Wegelius
**4. jääkäripatteri jääkäriluutnantti Sandström
**2. ammuskolonna jääkäriyliluutnantti Danielson
*3. jääkäripatteristo jääkärikapteeni Aarne Snellman
**5. jääkäripatteri jääkäriluutnantti Palmen
**6. jääkäripatteri jääkäriluutnantti Räsänen
**3. ammuskolonna jääkäriluutnantti Påhlsson

## Lähteet
*
* Toim. Ignatius, Theslöf, Palmén, Grotenfelt, Nordenstreng ja Soikkeli, Suomen vapaussota 1918 osat V ja VI, Otava Helsinki 1924–1925.
* Sotatieteen Laitoksen Julkaisuja XIV, Suomen jääkärien elämäkerrasto 1975, Vaasa 1975 .
* Puolustusministeriön Sotahistoriallisen toimiston julkaisuja IV, Suomen jääkärien elämäkerrasto, WSOY Porvoo 1938.

### Viitteet
Rakkausseikkailu 2007

__NOTOC__
**Rakkausseikkailu 2007** on vuonna 2007 julkaistu Annika Eklundin neljäs pitkäsoitto. Levy sisälsi Kerkko Koskisen säveltämät hitit "Ole hiljaa ja suutele mua", "Rakkausseikkailu 2007" ja "Afrikan tähti". Myös iskelmäkonkari Esa Nieminen sävelsi kappaleita albumille. Levy valittiin radiokanavien äänestyksessä heinäkuussa Kuukauden Levyksi.

Albumi nousi Suomen virallisen listan sijalle 24.

## Kappaleet
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 

## Lähteet
Saastaa suusta

__NOTOC__
**Saastaa suusta** on hip hop -ryhmä Kaucaan esikoisalbumi, joka julkaistiin vuonna 2003. Levy eroaa suomalaisen hip hopin valtavirrasta omintakeisen synkällä äänimaailmalla ja naturalistisella kerronallaan. 

## Vastaanotto
Debyytti sai medialta osittain ristiriitaisen vastaanoton. Moni arvostelija kehui yhtyeen massasta eroavaa tyyliä mutta näki silti osan levyn ratkaisuista liian radikaaleina. Levy saikin yleisesti parempia arvosanoja vaihtoehtomusiikkiin erikoistuneissa medioissa perinteisten valtavirtaan suuntautuneiden medioiden sijaan.

## Kappaleet
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 

## Kokoonpano
* Kontackto / Laineen Kasperi
* Tuomari / Raipati Puro
* HulluA / Aztra
* HaHo

## Arvostelut
* Desibeli.net: 
* Imperiumi.net: 
* Nyt.fi: 
* Noise.fi: 
* Soundi: 

## Lähteet
Lopunajanlaulut 2006

__NOTOC__
**Lopunajanlaulut 2006** on hip hop -ryhmä Kaucaan toinen studioalbumi, joka julkaistiin 28. kesäkuuta 2006. Levy eroaa debyytistä hieman pehmeämmällä äänimaailmalla. Albumilla vierailee myös useita tunnettuja suomalaisia hip hop -artisteja kuten Ali Bhutto, Davo ja Asa. Albumilta julkaistiin singlenä kappale "Saimaanrannalta".

## Kappaleet
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 

## Kokoonpano
* Kontackto / Laineen Kasperi
* Tuomari / Raipati Puro
* HulluA / Aztra
* Haho

## Arvostelut
* Soundi: 

## Lähteet
Linderin ryhmä

**Linderin ryhmä** oli valkoisten länsiarmeijaan kuuluva ryhmä Suomen sisällissodassa. 

Komentaja: kenraalimajuri Ernst Linder

## Esikunta
*Esikuntapäällikkö: maaherra K. J. M. Collan
*Ylimajoitusmestari: Helge Malmberg
*Tiedusteluosaston päällikkö: eläinlääkäri tohtori J. E. Engdahl
*Toimituspäällikkö: eläinlääkäri tohtori Nyman
*Komendantti Kankaanpäässä ja myöhemmin Mouhijärvellä: konttoristi Pettersson
*Ryhmän lääkäri: tohtori Yrjö Meurman
*Rahastonhoitaja: kauppaneuvos Alfred Viljanen
*Adjutantit: maisteri Lars Runeberg, insinööri Grandel sekä herrat Olsoni, Roos ja Tornberg.
*Esikunnassa työskennelleitä Saksassa koulutuksen saaneita jääkäreitä: jääkäri Johan Jacob Mikael Gieschke.

## Joukko-osastot
***[[8. Porin rykmentti (valkoiset)|N:o 8. Porin rykmentti]]**
Komentaja: everstiluutnantti A. Bergh
***[[4. Pohjois-Pohjanmaan rykmentti (valkoiset)|N:o 4. Pohjois-Pohjanmaan rykmentti]]**
Komentaja: v.t. päälliköt majuri W. von Gerich, hyöhemmin majuri W. Stjernschantz
***[[Varsinais-Suomen rykmentti (valkoiset)|Varsinais-Suomen rykmentti]]**
Komentaja: kapteeni vapaaherra R. M. Carpelan
***Tykistöosasto**
päällikkö: majuri Nils Palme

*7. patteri (entinen 13. eli ahvenanmaan patteri)*
:Päällikkö: A. Ek
*8. patteri (ent. 31. patteri)*
:Päällikkö: insinööri V. Ahlfors
*1/2 patteri*
:Päällikkö: vääpeli E. R. Hedblad
*2. räjähdyskomennuskunta*
:Päällikkö: vääpeli G. Sjöberg 
*3. räjähdyskomennuskunta*
:Päällikkö: kersantti Åke Nordgrén
*Panssarijuna*
:Päällikkö: E. A. Johansson
## Lähteet
* Toim. Ignatius, Theslöf, Palmén, Grotenfelt, Nordenstreng ja Soikkeli, Suomen vapaussota 1918 osat V ja VI, Otava Helsinki 1924-1925.
* Sotatieteen Laitoksen Julkaisuja XIV, Suomen jääkärien elämäkerrasto 1975, Vaasa 1975 .
MM-rallikausi 2008

**MM-rallikausi 2008** oli järjestyksessään 36. MM-rallikausi. Kausi alkoi 24. tammikuuta Monte Carlosta ja päättyi 7. joulukuuta 2008 Walesin ralliin.

Kauden aikana ajettiin kaikkiaan 15 rallia, yksi vähemmän kuin edellisellä kaudella. Jordanian ralli on kokonaan uusi osakilpailu MM-sarjassa. Myös Turkin ralli on edelliseen kauteen nähden uusi ralli, tosin se on ollut aiemminkin MM-sarjan kalenterissa. Kaudella 2007 ajetuista ralleista pois jää Norjan, Portugalin ja Irlannin osakilpailut.

## Kilpailukalenteri

## Tallit ja kuljettajat

## Tulokset
### Pistejärjestelmä

### Kuljettajien mestaruussarja

### Valmistajien mestaruussarja

## Lähteet
Diego Benaglio

**Diego Orlando Benaglio** (s. 8. syyskuuta 1983 Zürich, Sveitsi) on sveitsiläinen jalkapalloilija, pelipaikaltaan maalivahti. Hän edustaa Saksan Bundesliigan Wolfsburgia. Hän lukeutui myös Sveitsin maajoukkueen vakiopelaajiin ennen maajoukkueuransa lopettamista 2014.

Benagliolla on myös Italian kansalaisuus. Hänellä on italialaiset sukujuuret. 

Benaglio aloitti ammattilaisuransa Grasshopperin riveissä vuonna 1999. Hän saavutti Grasshopperissa liigamestaruuden. Vuosina 2002–2005 Benaglio edusti saksalaista Stuttgartia ja vuosina 2005–2008 portugalilaista Nacionalia. Wolfsburgiin hän siirtyi vuonna 2008. Hän voitti Bundesliigan mestaruuden kaudella 2008–2009. Hän pelasi tuolla kaudella 31 liigaottelua ja siitä lähtien kausittain 22–34 bundesliigaottelua. Hän voitti Saksan cupin ja DFL-Supercupin 2015.

Sveitsin maajoukkueessa Benaglio debytoi vuonna 2006. Hän kuului Sveitsin joukkueeseen MM-kilpailuissa 2006 (ei pelannut), 2010 (kolme ottelua) ja 2014 (neljä ottelua) sekä EM-kilpailuissa 2008 (kaksi ottelua). Yhteensä 61 maaottelua pelannut Benaglio ilmoitti elokuussa 2014 lopettavansa maajoukkueuransa.

## Saavutukset
*Sveitsin-mestaruus 2001
*Saksan-mestaruus 2009
*Saksan cup 2015
*DFL-Supercup 2015

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Profiili Wolfsburgin sivuilla  
*Profiili Bundesliigan sivuilla
Länsiarmeijan reservi

**Länsiarmeijan reservi** oli valkoisten länsiarmeijaan kuuluva joukko-osasto Suomen sisällissodassa.
 
Länsiarmeijan reservinä oli N:o 6. Vaasan jalkaväkirykmentti. Rykmentti koottiin huhtikuun 4. päivänä 1918 seuraavista joukko-osastoista:
* Vaasan pataljoonasta, komentaja jääkärikapteeni Carl Lennart Nordensvan
** 9. Vaasan komppania, päällikkö jääkärikapteeni Yrjö Johannes Könni
** 10. Vaasan komppania, päällikkö Torkko
** 11. Vaasan komppania, päällikkö Lindström
*Pohjanmaan pataljoonasta, päällikkö jääkärikapteeni Lauri Taavetti Tiainen
** 1. komppania, päällikkö jääkäriluutnantti Gabriel Viitaharju täydennettynä 14. Ekströmin komppanialla.
** 5. komppania, päällikkö Lindström
** 2. reservikomppania, päällikkö jääkärikapteeni Johan Wilhelm Snellman
** 12. Pietarsaaren komppania, päällikkö V. Burman täydennettynä raahelaisilla 13. komppaniasta.
** 4. komppania, päällikkö V. Kaatiala täydennettynä Alavuslaisilla 13. komppaniasta.
** 8. komppania, päällikkö Einar Mäkinen
* Keski-Pohjanmaan pataljoona, päällikkö majuri G. A. Bäckman

Vaasan rykmentin siirryttyä Karjalaan muodostettiin länsiarmeijan reservi Lindsénin, Sjöströmin ja Lilliérin pataljoonista.

## Lähteet
* Toim. Ignatius, Theslöf, Palmén, Grotenfelt, Nordenstreng ja Soikkeli, *Suomen vapaussota 1918* osat V ja VI, Otava Helsinki 1924-1925.
* Sotatieteen Laitoksen Julkaisuja XIV, *Suomen jääkärien elämäkerrasto 1975*, Vaasa 1975 .
Army of the Pharaohs

**Army of the Pharaohs** on Jedi Mind Tricksissä vaikuttavan Vinnie Pazin vuonna 1998 perustama hip hop-kollektiivi. Alkuperäinen idea ryhmän takana oli kerätä Yhdysvaltojen itärannikon underground hiphopin kovimmat nimet samalle äänitteelle, lähtökohta oli siis samantapainen kuin Wu-Tang Clanilla.

## Diskografia
### Studioalbumit
* *“[[The Torture Papers]]”* 2006 
* *“[[Ritual of Battle]]”* 2007
* *“[[The Unholy Terror]]”* 2010
* *"[[In Death Reborn]]"* 2014
* *"[[Heavy Lies The Crown]]"* 2014

### '''Omakustanteet'''
* *”Rare Shit, Collabos and Freestyles (mixtape)”* 2003

## Aiheesta muualla
* Yhtyeen virallinen kotisivu
* Yhtyeen MySpace
Hjalmarsonin ryhmä

**Hjalmarsonin ryhmä** eli **Krenatööridivisioona** oli valkoisten länsiarmeijaan kuulunut ryhmittymä Suomen sisällissodassa. Sen komentajana toimi eversti Harald Hjalmarson.

## Esikunta

*Esikuntapäällikkö: luutnantti Selim Armas Sohlman
*Esikuntaupseeri: Carl Petersén (maaliskuun 23 päivästä alkaen C. Rantzau)
*Adjutantti: luutnantti Henrik Åström (oli Ruotsin kuninkaallisen raskaan tykistörykmentin aliluutnantti), luutnantti G. Gyllenberg (Svean henkivartiokaartin reservialiluutnantti) sekä pankkivirkailija Brandt.
*Kansliapäällikkö: kapteeni Birger Fägersten.
*Komendantti: kapteeni C. von Numers

## Joukko-osastot
***[[1. krenatöörirykmentti]]**
Komentaja: everstiluutnantti Torsten Carl Otto Aminoff (haavoittui)
:v.t. päälliköt: majuri Wilhelm Stjernschantz ja everstiluutnantti Waldemar Appelgren
***[[2. krenatöörirykmentti]]**
Komentaja: everstiluutnantti L. Sarlin
***[[Uudenmaan rakuunarykmentti]]**
Komentaja: majuri Gaston Ahrenberg v.t. komentajana A. F. Blomqvist
***Uudenmaan rakuunarykmentti täydennyseskadroonat**
Komentaja: ratsumestari A. Selin
***[[Ruotsalainen prikaati]]**
Komentaja: v.t. päälliköt: kapteeni Hjalmar Frisell, kapteeni L. V. Runeberg ja kapteeni Nils Wickström myöh. majuri Allan Winge

***Tykistö**

*Haupitsipatterit, komentaja: luutnantti Åke Nordenfelt

*20. patteri, päällikkö: kapteeni J. S. M. Stranne, patteri järjestettiin Pietarsaaren tykistökoulussa ja lähetettiin Tampereen rintamalle 29. maaliskuuta. Patteri käsitti kaksi 122 mm. haupitsia.

*21. patteri, päällikkö: kapteeni Michaelsson, patteri järjestettiin Pietarsaaren tykistökoulussa ja lähetettiin Tampereen rintamalle 29. maaliskuuta. Patteri käsitti kaksi 122 mm. haupitsia.

*Hämeen 1. tykistöpatteri (30. kenttäpatteri), päällikkö: kapteeni E. Lundqvist
*1. raskas patteri, päällikkö: kapteeni A. A. Almqvist, Patteri järjestettiin Pietarsaaren tykistökoulun määräyksestä, jonka otti vastaan kapteeni Almqvist. Hän sai tehtäväksi koota raskas patteri Pikku Benvikistä saaduista raskaista 155 mm. tykeistä. Hän mobilisoi Kaskisiin harjoitusjoukon 24. helmikuuta 1918. Miehistön hän kuljetti Pietarsaaren Tykistökoulusta mukanaan ja se oli kokonaisuudessaan vapaaehtoista. Patteri siirrettiin Vilppulan rintamalle 10. maaliskuuta 1918, josta se siirrettiin myöhemmin Tampereen rintamalle. 
 
*1. miinanheittäjäpatteri, päällikkö: luutnantti H. Härdelin

*5. räjähdyskomennuskunta, päällikkö: luutnantti S. Nordenmark

## Lähteet
* Toim. Ignatius, Theslöf, Palmén, Grotenfelt, Nordenstreng ja Soikkeli, Suomen vapaussota 1918 osat V ja VI, Otava Helsinki 1924-1925.
* Sotatieteen Laitoksen Julkaisuja XIV, Suomen jääkärien elämäkerrasto 1975, Vaasa 1975 .
* Puolustusministeriön Sotahistoriallisen toimiston julkaisuja IV, Suomen jääkärien elämäkerrasto, WSOY Porvoo 1938.
Calypso (kuu)

**Calypso** (väliaikainen nimi: S/1980 S 25) on Saturnuksen kuu, joka löydettiin vuonna 1980. Vuonna 1983 se sai nimen Calypso ja sillä on myös nimet **Saturn XIV** ja **Tethys C**. Kuun löytäjät olivat Dan Pascu, Kenneth Seidelmann, William A. Baum ja Douglas G. Currie.

Calypsolla on sama kiertorata kuin Tethyksellä ja se sijaitsee Tethyksen Lagrangen pisteessä. Telesto on Tethyksen toisessa Lagrangen pisteessä.
Telesto on kiertoradalla noin 60 astetta edellä Tethystä ja Calypso vastaavasti noin 60 astetta Tethyksen perässä.

Calypson mitat ovat noin 34 × 22 × 22 kilometriä.

## Lähteet
Moottorikaljaasi Saturn

**Moottorikaljaasi Saturn** oli suomalainen kolmimastoinen kaljaasi, joka joutui pohjakosketukseen rajussa myrskyssä Hiidensillan matalikolla Siipyyn ja Merikarvian välillä 6. marraskuuta 1947. Saturn oli puutavaralastissa matkalla Kemistä Etelä-Ruotsiin kun se tuli myrskyssä ohjuakyvyttömäksi ja ajautui Reposaaren edustalla sijaitsevan Tarhakarin rantaan. Laivan yhdeksänhenkinen miehistö ilmeisesti siirtyi pelastusveneeseen, eikä laivaan jäänyt ketään. Jossain vaiheessa osa miehistöstä on joutunut kuitenkin veden varaan.

Laivan pelastusvene havaittiin samana aamuna Säpin majakasta käsin. Vene oli ajautunut riutalle noin sadan metrin päähän rannasta Präälän luona. Paikalle rientäneet pelastajat löysivät veneestä viiden miehistön jäsenen ruumiit, joista yksi oli veneen keulassa polvillaan kädet ristissä. *Saturnin* kapteenin ruumis ajautui Säpin saaren rantaan muutamia päiviä myöhemmin, mutta kolmea kadonnutta miehistön jäseniä ei löydetty etsinnöistä huolimatta.

Karille ajautuneesta *Saturnista* siirrettiin lastia paikalle tuotuihin proomuihin, ja aluksen kevennyttyä se hinattiin Tahkoluodon sisäpuolelle, jossa loput lastista purettiin. Itse alus oli kuitenkin niin pahoin vaurioitunut, että se julistettiin hylyksi. *Saturnin* hylky makaa nykyisin Paakarin saaren kärjessä neljän metrin syvyydessä, ja sen pelastusveneen jäänteet löytyvät Säpin majakkasaaren länsirannalta

Luvialaisen *Laiva Oy Saturnin* omistama moottorikaljaasi *Saturn* oli rakennettu Virossa vuonna 1912.

## Lähteet
* Seppo Salosen merihistoriasivut: Saturnin karmea kohtalo
S/S Park Victory

**S/S Park Victory** oli yhdysvaltalainen kivihiililastissa ollut höyrylaiva, joka ajautui karille ja upposi 25. joulukuuta 1947 Utön kaakkoispuolella Suomen aluevesillä. Onnettomuudessa menehtyi kymmenen laivan 48 hengen miehistöstä.

S/S *Park Victory* oli rakennettu Kaiser Permanente Metals Companyn telakalla Kalifornian Richmondissa vuonna 1945, ja se kuului toisen maailmansodan aikana vuosina 1943–1945 Yhdysvalloissa rakennettuihin Victory-luokan rahtialuksiin, joita tehtiin kaikkiaan 534 kappaletta. *Park Victoryn* uppouma oli 9&nbsp;000 tonnia, pituus 139 metriä ja matkanopeus 16,3–19 solmua.

## Onnettomuus
Viimeiseksi jääneellä matkallaan *Park Victory* oli matkalla Virginian Newportista Helsinkiin. Alus ankkuroitui illalla 24. joulukuuta lumimyrskyssä Lillharun lähelle odottamaan myrskyn tyyntymistä ja aamun tuloa, jotta se olisi voinut sivuuttaa turvallisesti Jussarön ja Harmajan välisen Nashorn-miinakentän raivausalueen. Kovassa myrskyssä laivan ankkurit eivät kuitenkaan pitäneet, ja alus ajautui yön aikana kuusi tai seitsemän kertaa karille. Ensimmäisillä kerroilla *Park Victory* onnistui irrottautumaan karilta omien koneidensa voimalla, mutta kello 2.15 yöllä se tarttui karille uudelleen keskilaivan kohdalta ja katkesi upoten noin 20 minuutissa. 

Laivan miehistö pelastautui läheisille kallioluodoille, mutta pelastusveneet Utön rannikkopuolustuslinnakkeelta, luotsiasemalta ja meripelastusasemalta ehtivät paikalle vasta aamulla, ja siihen mennessä kymmenen miehistön jäsentä oli jo kuollut hypotermiaan. Utön rukoushuoneessa on kymmenhaarainen hopeinen kynttelikkö, jossa on lueteltu turmassa menehtyneiden nimet. Siellä on myös miehistön eloonjääneiden jäsenten Utön asukkaille lahjoittama kiitostaulu pelastustyön suorittamisesta.

## Hylky
*Park Victory* on suurin Suomen aluevesillä sijaitseva hylky, ja se makaa 27–36 metrin syvyydessä mastontynkien ulottuessa kahdeksan metrin syvyyteen. Vuosien kuluessa hylystä alkoi valua mereen jonkin verran öljyä, joten Suomen ympäristökeskus keräsi vuosina 1994–2000 hylyssä olevista tankeista 410 kuutiometriä öljyä; tämä operaatio tuli maksamaan yli 21 miljoonaa markkaa. 

Öljynpoistoa varten jouduttiin hylystä nostamaan suuri määrä lastina ollutta kivihiiltä, jotta poistossa tarvittavat höyry- ja pumppausventtiilit saatiin asennettua tankkeihin.  Tästä hiilestä huomattava erä päätyi lahjoituksena Jokioisten museorautatielle, jonka käyttöön se sopikin erinomaisesti.  

## Lähteet
* Hylyt.net: Park Victory
* 

## Aiheesta muualla
* Martelius, Katja: Haaksirikko jouluyönä *Helsingin Sanomat*. 24.12.2010.
* Höyrylaiva Park Victoryn turma oli jouluyön tragedia 1947 *Ylen elävä arkisto*. 16.12.2016.
* Park Victoryn haudalla *Elämää Utössä -blogi*. 22.12.2006.
* Utön rukoushuone
William A. Earle

**William A. Earle** (1919 Saginaw, Michigan – 16. lokakuuta 1988 Evanston, Illinois) oli yhdysvaltalainen filosofi, joka toimi eksistentialismin ja fenomenologian liikkeissä.

Earle opiskeli Aix-Marseillen yliopistossa Gaston Bergerin oppilaana ja Chicagon yliopistossa Charles Hartshornen oppilaana. Hän väitteli tohtoriksi kummastakin yliopistosta. Vuosina 1948–1982 hän opetti filosofiaa Northwestern Universityssä ja toimi vierailevana luennoitsijana Harvardin, Yalen ja Stanfordin yliopistoissa.  Vuonna 1962 Earle perusti yhdessä  John Daniel Wildin, James M. Edien ja muiden kanssa Society for Phenomenology and Existential Philosophy -yhdistyksen.

Earle sai vaikutteita ennen kaikkea Karl Jaspersilta ja Søren Kierkegaardilta. Earlen aloja olivat muun muassa kulttuurikritiikki, aatehistoria, estetiikka, elokuva ja mystiikka. Hänen ajatteluaan leimaa ihmiselämän omalaatuisuuden arvostaminen ja näkemys, että ihmiselämä on sekä esteettistä että eettistä. Earlea voidaan pitää surrealismin asiantuntijana.

## Teokset
* *Objectivity: An Essay in Phenomenological Ontology* (1955)
* *Christianity and Existentialism* (yhdessä James M. Edien ja John Wildin kanssa) (1963)
* *The Autobiographical Consciousness: A Philosophical Inquiry into Existence* (1972)
* *Public Sorrows and Private Pleasures* (1976)
* *Mystical Reason* (1980)
* *Evanescence: Peri-phenomenological Essays* (1984)
* *Imaginary Memoirs* (3 osaa) (1986)
* *A Surrealism of the Movies* (1987)

## Kirjallisuutta
* ,
S/S Carl von Linne

**S/S Carl von Linne** oli tanskalainen rahtihöyrylaiva, joka ohittaessaan Hankoniemeä 26. lokakuuta 1948 ajautui myrskyssä karille Stora Tärnskärissä Russarön kaakkoispuolella. Haaksirikosta selvisi hengissä vain laivan konemestari Gunnar Pedersen – muut 12 miehistön jäsentä ja laivassa olleet kolme tanskalaista matkustajaa hukkuivat.

*Carl von Linne* oli tulossa Kööpenhaminasta ja matkalla Kotkaan noutamaan vanerilastia. Karille ajautuneen laivan alkaessa upota miehistö ampui ilmaan kuivana säilyneet kaksi hätärakettia. Kolme miestä hukkui pelastusveneen murskauduttua, ja aallot veivät mukanaan vähitellen muutkin laivalle jääneet miehet. Laivastoasemalta paikalle tullut moottorivene pystyi pelastamaan merestä vain konemestari Pedersenin; muut onnettomuuden uhrit olivat ruhjoutuneet kuoliaiksi pelastuslauttojen törmätessä rantakallioita vasten.

S/S *Carl von Linne* oli alun perin suomalaisomistuksessa matkustajalaivana, ja se kulki Vaasan ja Uumajan välistä reittiä. Vuonna 1913 se pelasti lähellä Vaasaa ainoan S/S ''Vestkustenin'' haaksirikossa hengissä säilyneen matkustajan. Laiva myytiin myöhemmin Tanskaan ja muutettiin siellä rahtiliikenteeseen sopivaksi. Laiva oli rakennettu Tanskassa vuonna 1884, ja sen vetoisuus oli 392 brt. 

Laivan hylky on suurimmaksi purettu romuksi, mutta hylyn jäänteitä on vielä jäljellä Stora Tärnskärin ja Lilla Tärnskärin välisen salmen pohjassa.

## Lähteet
* Hylyt.net: Carl von Linne
* Fakta om fartyg: Carl von Linne
ABC (albumi)

**ABC** on Pelle Miljoona & Rockers -yhtyeen toinen, ja Pelle Miljoonan 17. albumi. Se julkaistiin keväällä 1993 LP:nä ja CD:nä.

## Kappaleet
Kaikki kappaleet säveltänyt ja sanoittanut Pelle Miljoona ja sovittanut Rockers, ellei toisin mainita.

# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 

## Kokoonpano
* Pelle Miljoona – rummut, laulu
* Tumppi Varonen – bassot, laulu
* Crazy Heiskanen – kitarat

### Vierailevat muusikot
* Heikki Keskinen, Simo Salminen, Mikael Långbacka – torvet ja niiden sovitus
* Elisa Korjus, Maria Hänninen, Jypä, Jani, Hannu – kuorotytöt ja -pojat
* Ari Taskinen – koskettimet
* Pete Raijos – kilkuttimet

### Tuotanto
* Hannu Leidén – tuottaja, äänittäjä, miksaaja
* Mika Jussila – masteroija (Finnvox)
* Boy Blue Riipinen – kansikuva
Parkki Plus

**Plus** oli suomalainen kolmimastoinen rautarunkoinen parkki, joka sai myrskyssä pohjakosketuksen ja upposi Maarianhaminan edustalla Hertronklubbin ja Korsön saaren välissä 14. joulukuuta 1933. Onnettomuudessa menehtyi 12 laivan 16 hengen miehistöstä.

Plus oli ilman lastia matkalla Lontoosta kohti Maarianhaminaa, ja se oli tarkoitus asettaa siellä talviteloille. Alus oli palannut ennätyspitkältä matkalta Intian valtamereltä. Kovan lumimyrskyn vallitessa alus pyysi luotsia Kobba Klintarnan luotsiasemalta. Kun luotsia ei alkanut kuulua paikalle, aluksen päällikkö Karl Emanuel Eriksson päätti jatkaa matkaa ilman luotsia. Varotoimena laivan pelastusveneet laitettiin kuntoon ja laivan perässä poltettiin merkkitulta. Myrsky teki kuitenkin laivan kulun pian mahdottomaksi, ja lopulta päätettiin, että alus saa ajelehtia kohti Korsölandetia ja että miehistö siirtyy siellä rantaan. Alus sai kuitenkin tätä ennen pohjakosketuksen ja kaatui kyljelleen, jolloin osa sen takilaa rikkontui ja kannella olleet irtaimet esineet pelastusveneet mukaan lukien putosivat mereen. Uppoavasta aluksesta mereen joutuneista miehistön jäsenistä 12, päällikkö mukaan lukien, joko uupui matkalla tai kolhiintui kuoliaaksi rantakallioita vasten ja vain neljän onnistui selvitä hengissä rannalle.

*Plus*-parkin hylky makaa nykyisin kyljellään 17–36 metrin syvyydessä Korsön johtoloiston luona. Hertonklubbin luodolla on muistolaatta onnettomuudessa hukkuneille miehistön jäsenille. Onnettomuus vaikutti ratkaisevasti päätökseen rakentaa pohjamajakka Marhällaniin.

*Plus* rakennettiin alun perin vuonna 1885 Saksassa Hampurissa Blohm+Wossin telakalla Laeisz-varustamon käyttöön. Sen vetoisuus oli 1&nbsp;117 nrt (1251 brt), pituus 71 metriä, leveys 10,8 metriä ja syväys 6,22 metriä, ja se liikkui pelkästään purjeiden avulla ilman apukonetta. Aluksen osti Norjasta vuonna 1925 ahvenanmaalainen laivanvarustaja Hugo Lundqvist, ja sitä käytettiin salpietarin, puutavaran ja guanon kuljetuksiin.

## Lähteet
* Hylyt.net: Parkkilaiva Plus
* Jukka Mikkola: Suurten purjelaivojen bibliografia: Parkkilaiva Plusin tiedot (Web archive-linkki)