open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Toimintasankari van Damme

**Toimintasankari van Damme** () on vuonna 2011 esitetty brittiläinen ITV:n tuottama tositelevisiosarja, joka seuraa elokuvanäyttelijä Jean-Claude Van Dammen ja hänen perheensä kiireistä elämää kulissien takana puolen vuoden ajan.

Suomessa sarjaa esittää TV Viisi 14. joulukuuta 2011 lähtien.

Sarja on julkaistu myös DVD:lle 16. toukokuuta 2011.

## Sarjan kuvaus
Brittiläinen ITV seuraa Van Damme elämää elokuvien ulkopuolella. He seuraavat kuinka Van Damme muun muassa valmistautuu tulevaan K1-otteluunsa Somluck Kamsingia vastaan ja mitä tapahtuu elokuvien Weapon ja Dragon Eyes kuvauksissa.

## Jaksoluettelo
#Lucky
#Birthday
#Dubai
#Attila
#Road Trip
#Hong Kong
#Booder
#Ceremony

## Lähteet
Paini kesäolympialaisissa 1920 – vapaapainin 75 kg

Vapaapainin 75 kg sarjaan Antwerpenin olympiakisoissa osallistui 18 painijaa kahdestatoista eri maasta. Kukin maa sai asettaa enintään kaksi painijaa samaan sarjaan. Vapaapaini oteltiin normaalina cup-kilpailuna, jossa välierien hävinneet ottelivat pronssista. Keskisarja painittiin 25. - 27. elokuuta.

Loppuotteluun selvisivät suomalaiset Leino ja Penttala. Leino voitti ensimmäisen ja Penttala toisen kamppailun. Kolmannen tasapäisen väännön jälkeen Leino julistettiin voittajaksi tässä teknillisesti kisojen parhaassa ottelussa. Pronssiottelussa amerikkalainen Johnson sai luovutusvoiton joukkuetoveriltaan.

## Ottelut

## Lopullinen järjestys

## Lähteet

* sports-reference 
* Antwerpenin kisojen tuloksia puolan kielellä 
* Martti Jukola: Suuri Olympiakirja, WSOY 1952
Pyhän Hengen seurakunta

**Petroskoin evankelis-luterilainen Pyhän Hengen seurakunta** on Inkerin kirkon Karjalan rovastikunnan seurakunta Petroskoissa. Seurakunnan uusi kirkko (Pyhän Hengen kirkko) Lohijoen rannalla valmistui vuonna 2011.

Pyhän Hengen seurakunta on Karjalan rovastikunnan vanhin seurakunta, se rekisteröitiin 10. kesäkuuta 1969.

Petroskoin ensimmäinen evankelis-luterilainen kirkko rakennettiin 1700-luvun alkupuolella, ja Aunuksen kuvernementin evankelis-luterilainen seurakunta perustettiin 1858.

Seurakunta on kaksikielinen (venäjän- ja suomenkielinen).

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Pyhän Hengen seurakunta
FS Gerfaut (1930)

**Gerfaut** oli Ranskan laivaston 1930 vesille laskettu Aigle-luokan hävittäjä toisessa maailmansodassa, kunnes miehistö upotti 27. marraskuuta 1942 aluksensa Toulonin satamassa.

## Valmistus

Alus tilattiin Nantesista Ateliers et Chantiers de Bretagnelta, missä köli laskettiin 13. toukokuuta 1929. Alus laskettiin vesille 14. kesäkuuta 1930 ja otettiin palvelukseen 30. tammikuuta 1932.

## Palvelus
Ranskan ja akselivaltojen välisen aselevon astuttua voimaan alus oli Toulonissa tai Pohjois-Afrikan tukikohdissa.

Saksalaisten tunkeuduttua Vichyn Ranskan hallitsemalle alueelle aluksen miehistö upotti 27. marraskuuta 1942 aluksensa muiden ranskalaisalusten kanssa Toulonin satamaan. Italialaiset nostivat hylyn, mutta sitä ei koskaan kunnostettu. Alus upposi 7. maaliskuuta 1944 uudelleen liittoutuneiden ilmahyökkäyksessä.

## Lähteet
*
*

### Viitteet
FS Albatros (1930)

**Albatros** oli Ranskan laivaston 1930 vesille laskettu Aigle-luokan hävittäjä toisessa maailmansodassa ja sen päätyttyä, kunnes alus poistettiin palveluksesta 9. syyskuuta 1959.

## Valmistus

Alus tilattiin St. Nazairesta Ateliers et Chantiers de la Loirelta, missä köli laskettiin 21. helmikuuta 1929. Alus laskettiin vesille 27. kesäkuuta 1930 ja otettiin palvelukseen 25. joulukuuta 1931.

## Palvelus
*Albatros* liitettiin Välimeren laivaston 7. viirikköön, jonka mukana se osallistui Genovan pommitukseen kesäkuussa 1940. Ranskan, jolloin aluksen taempaan kattilahuoneeseen osui kranaatti. Alus palasi aselevon astuttua voimaan Touloniin, ja se oli osan ajasta sijoitettuna viirikkönsä mukana Pohjois-Afrikkaan.

Marraskuussa 1942 Yhdysvaltain joukot nousivat maihin Casablancassa, jonne alus oli sijoitettuna. Se kärsi pahoja vaurioita ja jouduttiin ajamaan matalikolle uppoamisen estämiseksi. Hylky nostettiin joulukuussa ja hinattiin sodan päätyttyä Touloniin, jossa se sijoitettiin 31. heinäkuuta 1944 erityisreserviin. Aluksi alusta käytettiin varaosina, mutta se päätettiin 1945 kunnostaa ja palauttaa palvelukseen koululaivana.

Varojen puute ja useat viiveet siirsivät palvelukseen astumista aina syyskuuhun 1948. Aluksen etummaiset kattilat ja etummainen savuhormipari poistettiin sekä erilaisia asejärjestelmiä asennettiin sen palveluksen lopun aikana. Alus siirrettiin reserviin 10. syyskuuta 1956 ja poistettiin alusluetteloista 9. syyskuuta 1959.

## Lähteet
*
*

### Viitteet
Halkaistu varakreivi

**Halkaistu varakreivi** () on Italo Calvinon romaani vuodelta 1952. Teoksen on suomentanut Jorma Kapari.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Juha Siro: Hyvän ja pahan taistelu. Kiiltomato.net 29.6.2005.
Koko kosmokomiikka

**Koko kosmokomiikka** () on Italo Calvinon novellien kokoelma, joka ilmestyi postuumisti 1997. Teos on täydennetty laitos teoksesta *Kosmokomiikkaa*.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Soikkeli, Markku: Kosmokomiikkaa. Kiiltomato.net 31.5.2006.
* 
* Petäjä, Jukka: Kosminen matkaaja Qfwfq palaa menneisyydestä. Helsingin Sanomat 12.7.2008.
* Bamberg, Rolf: Kosmologista surrealismia. Uutispäivä Demari 7.8.2008.
* 
* Huhtanen, Jouni: Maailmankaikkeus kämmenellä . Kymen sanomat 5.7.2008.
Jack Gleeson

**Jack Gleeson** (s. 20. toukokuuta 1992 Cork, Irlanti) on irlantilainen näyttelijä. Hänet tunnetaan muun muassa Joffrey Baratheonin roolistaan HBO:n televisiosarjassa *[[Game of Thrones]]*.

## Ura
Gleeson aloitti teatteriharrastuksensa seitsemänvuotiaana Independent Theatre Workshopissa. Hänen ensimmäisiä elokuvaroolejaan olivat sivuosat elokuvissa *[[Batman Begins]]* (2005), *[[Shrooms]]* (2007) ja *[[A Shine of Rainbows]]* (2009). Vuonna 2010 hän esiintyi yhdessä päärooleista elokuvassa *[[All Good Children]]*. Variety-lehden arvostelija piti Gleesonia elokuvan ”suurena löytönä”.

Gleeson valittiin *Game of Thrones* -televisiosarjaan heinäkuussa 2009. Sarjan ensimmäinen tuotantokausi esitettiin vuonna 2011 ja Gleeson oli mukana näyttelijäkaartissa keväällä 2014 esitetylle neljännelle tuotantokaudelle saakka.

Gleeson on opiskellut filosofiaa ja teologiaa Trinity Collegessa Dublinissa. Vuonna 2012 hän kertoi, ettei aio jatkaa näyttelijänä enää *Game of Thrones* -pestin päätyttyä. Samana vuonna Gleeson sanoi tähtäävänsä akateemiselle uralle, mutta keväällä 2014 hän ei enää ollut yhtä varma tulevaisuudestaan arvellen, ettei tutkijan elämäntapa sopisi hänelle.

Gleeson on perustanut kolmen opiskelutoverinsa kanssa Collapsing Horse Theatre Companyn. Teatteriryhmä esitti näytelmää ”Bears in Space” Edinburgh Festivalilla 2014 ja Lontoossa elokuussa 2015.

## Filmografia
### Elokuvat

### Televisiosarjat

## Lähteet

## Aiheesta muualla

*
Andres Ehin

**Andres Ehin**, kirjailijanimi **Lembit Vahak**, (13. maaliskuuta 1940 Tallinna, Viro – 10. joulukuuta 2011) oli virolainen runoilija ja kääntäjä. 

1960-luvulla runoilijana aloittanutta Ehiniä pidettiin jo eläessään klassikkona. Hänet tunnetaan maailmalla myös haiku-runoilijana. Hän on kääntänyt viroksi muun muassa P. Mustapäätä.

Myös Ehinin vaimo Ly Seppel ja tytär Kristiina Ehin ovat runoilijoita.

## Runokokoelmat
* *Hunditamm* (1968)
* *Uks lagendikul* (1971)
* *Luba linnukesel väljas jaurata* (1977)
* *Vaimusõõrmed* (1979)
* *Tumedusi rüübaten* (1988)
* *Täiskuukeskpäev* (1990)
* *Täiskuukeskpäev. Valitud luuletusi 1959–1988* (1990, antologia)
* *Teadvus on ussinahk* (1995)
* *Alateadvus on alatasa purjus* (2000, kootut)
* *Paluteder ja mutrikorjaja* (2004, sisältää myös käännöksiä)

## Proosa
* *Karske õhtupoolik* (1972, näytelmä, salanimellä Lembit Vahak)
* *Ajaviite peerud lähvad lausa lõkendama* (1980, kertomuksia)
* *Rummu Jüri mälestused* (1996, romaani)
* *Seljatas sada meest* (1998, romaani)
* *Tagaaetav* (2000, näytelmä)

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Elämäkerta (Estonian Literature Information Centre)
* Andres Ehinin  runoja 
* Luettelo Andres Ehinin suomennetuista runoista,  Lahden kaupunginkirjaston runotietokanta
Kuusi muistiota seuraavalle vuosituhannelle

**Kuusi muistiota seuraavalle vuosituhannelle** () on vuonna 1993 postuumisti ilmestynyt kokoelma Italo Calvinon tekstejä. Teoksen on julkaissut suomeksi Loki-kirjat vuonna 1995 ja sen on suomentanut Elina Suolahti.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Tuukka Tomperi: Calvinon reader . Niin & näin 4/1997.
Entten tentten teelikamentten

**Entten tentten teelikamentten** on Suomessa monina muunnoksina esiintyvä laskemisloru. Loru on Suomen yleisimpiä, siitä on erilaisia muistiin merkittyjä versioita ympäri maata. Lorua käytetään laskemiseen tai valitsemiseen esimerkiksi leikin aluksi tai sen aikana, tilanteissa, joissa lasten on valittava joukostaan joku satunnaisesti. Lorun sanat eivät tarkoita mitään. Kirjallisuudentutkijat nimittävät tällaista runoutta termillä nonsense-runous.

Koska lorusta ei ole ruotsinmaalaisessa aineistossa mainintoja, on Osmo Ikolan mukaan todennäköisintä, että loru on kulkeutunut Suomeen Pietarin suunnalta ja erityisesti Viipurin monikielisen alueen saksalaisilta. Toisinto tunnetaan tosin myös Tirolista.  

Euroopan eri kielialueilta tunnetaan paljon laskuloruja. 

## Joitakin lorun muunnelmia

 

Saksankielinen, vuonna 1897 julkaistu versio: 

## Lähteet
Taloudellinen determinismi

**Taloudellinen determinismi** on teoria, jonka mukaan talouden tapahtumat kulkevat tarkan kehityskulun mukaisesti. Tietty tapahtuma tuottaa sen mukaan aina samat seurausilmiöt. Taloudellinen determinismi yhdistetään yleensä Karl Marxiin ja hänen mukaansa nimettyyn marxilaiseen taloustieteeseen. Marxilaisuudessa keskeisiksi muutosmekanismeiksi historiankulussa on otettu pääoman tai luokkataistelun kehityskulut. Ennustettiin, että pääomien keskittyminen ja työväenluokan kurjistuminen johtaisi työväen vallankumoukseen. Tosin nykyiset akateemiset marxilaisen taloustieteen edustajat erottavat marxilaisen taloustieteen poliittisesta marxismista.

## Katso myös

* Stokastinen prosessi

## Lähteet
Kronobiologia

**Kronobiologia** on biologian haara, joka tutkii vuorokausirytmin ja muiden aikarytmien sekä ylipäätänsä ajan vaikutusta elintoimintoihin.

Elimistö vuorokausirytmi on elimistön sisäisen keskuskellon sekä keskuskellon alaisen lisämunuaisen toiminnan säätelemää. Lisämunuaisen tuottamat kortikoidit osallistuvat elimistön vuorokausirytmin sekundääriseen säätelyyn tahdistamalla maksan, munuaisten ja aivojen toimintaa.

## Lähteet
HMS Sverige (1915)

**HMS Sverige** oli Ruotsin laivaston Sverige-luokan rannikkopanssarilaiva ().

## Valmistus

Alus tilattiin Göteborgista Götaverkeniltä, missä köli laskettiin joulukuussa 1912. Alus laskettiin vesille 3. toukokuuta 1915 ja otettiin palveluksen 14. toukokuuta 1917.

## Palvelus
Alus oli Karlskronassa 1917-1918. Helmikuussa 1918 se oli osa Suomen rannikolla purjehtinutta osastoa, joka teki maihinnousun Ahvenanmaalle. Saksan asevoimien saavuttua alus osallistui joukkojen vetäytymiseen maaliskuussa. Tämä jälkeen alus osallistui normaaliin rauhanajan palvelukseen.

Alus vieraili 1923 Sheernessissä ja Rosythissa. Muita laivastovierailuina olivat Helsinki, Kööpenhamina, Tallinna, Riika ja muut itämeren satamat kuten Kiel. Alus oli modernisoitavana 1938-1940. Toisessa maailmansodassa se oli mukana Ruotsin puolueettomuuden valvonnassa. Alus poistettiin 30. tammikuuta 1953 palveluksesta, jonka jälkeen alus romutettiin Karlskronassa.

## Lähteet

*
*
*

### Viitteet
HMS Oscar II

**HMS Oscar II** oli Ruotsin laivaston 1907 valmistunut rannikkopanssarilaiva (), joka poistettiin palveluksesta 1950.

## Valmistus
Vuoden 1901 parlamentaarinen puolustuskomitea keskusteli viimeisestä 20-vuotissuunnitelman puitteissa valmistettavasta rannikkopanssarilaivasta. Keskustelut keskittyivät aluksen vaatimaan suojaan ja komitea esitti Yhdysvaltain ja Espanjan sekä Kiinan-Japanin sodan kokemusten valossa raskaampaa panssarointia, useampia apuaseita sekä suurempaa nopeutta kuin edeltäjillä. Komitea käsitteli kolme esitystä. Ensimmäisenä oli parannettu Äran-luokka, jonka aseistuksena oli kahdeksan 15,2 cm:n tykkiä. Toisena esityksenä oli kahden 15,2 cm:n tykin lisääminen ja nopeuden nostaminen 18 solmuun. Kolmas esitys kasvatti 21 cm:n tykkien lukumäärän neljään, 15,2 cm:n tykkien määrän kahdeksaan ja nopeuden 18 solmuun. Viimeisen esityksen uppouma olisi noin 4&nbsp;800 tonnia ja sen valmistuskustannukset 776 miljoonaa Ruotsin kruunua. Yhteenvedossa keskityttiin koon ja hinnan suhteeseen ja huomautettiin, että aluksen tuli kaikissa ratkaisuissa täyttää sille asetetut vaatimukset.

Alus laskettiin vesille 6. kesäkuuta 1905 ja otettiin palveluksen 3. huhtikuuta 1907 yleislakon viivästytettyä valmistumista.

## Palvelus
Se palveli aina 24. helmikuuta 1950 palveluksesta poistoonsa saakka, jonka jälkeen alus romutettiin Göteborgissa.

## Lähteet

*
*
*

### Viitteet
Deseretin aakkoset

**Deseretin aakkoset** () oli englannin kieleen 1800-luvun puolivälissä luotu äänteenmukainen kirjoitusjärjestelmä. Kirjoitusjärjestelmän kehitti tuolloisen Deseretin territorion alueella toimineen Deseretin yliopiston (sittemmin Utahin yliopisto) toimikunta Myöhempien Aikojen Pyhien Jeesuksen Kristuksen kirkon presidentin Brigham Youngin johdolla.

Kirjaimiston tarkoituksena oli helpottaa alueella muuttavien siirtolaisten - Myöhempien Aikojen Pyhien Jeesuksen Kristuksen kirkon lähetyssaarnaajat kehottivat tuohon aikaan kirkkoon liittyneitä muuttamaan Ison Suolajärven laaksoon vahvistamaan paikallisia mormoniasutuksia - kielten opiskelua. Englannin kielen  latinalaisiin aakkosiin perustuva oikeinkirjoitusjärjestelmähän on osin vanhentunut ja hyvin työläs oppia, minkä takia uuden, äänteenmukaisen kirjoitusjärjestelmän kehittämisen ajateltiin helpottavan uuden kielen omaksumista. Deseretin aakkosto oli laadittu nimenomaan englannin kielen äännejärjestelmän mukaan, mutta sillä olisi voinut kirjoittaa myös muita kieliä - joko sellaisenaan tai erikoismerkkien turvin.

Erikoismerkistöjen ja muunneltujen aakkosten käyttö oli periaatteessa tuttua mormonismin historiasta, olihan Mormonin kirja Joseph Smithin mukaan laadittu "uudistetulla egyptin kielellä". Deseretin aakkosilla ladottiin kaksi lukemistoa, Mormonin kirjan alkuosa (1. Nefistä Omniin) sekä hyvin pienenä, vain muutaman kappaleen painoksena koko Mormonin kirja. Lisäksi paikallisessa, Deseret News -nimisessä lehdessä julkaistiin latinalaisten aakkosten lisäksi myös Deseretin aakkosilla kirjoitettuja artikkeleita. Aakkosia käytettiin myös jonkin verran paikallisissa mitaleissa, kolikoissa ja muistomerkeissä.

Uuteen kirjaimistoon asetetut toiveet eivät kuitenkaan täyttyneet. Suurin osa alueella muuttaneista siirtolaisista oli eurooppalaisia, jotka olivat tottuneet käyttämään latinalaista kirjaimistoa, ja uuden mielikuvituksellisen kirjoitusjärjestelmän oppiminen oli heille englannin oikeinkirjoituksen oppimista haastavampaa. Lisäksi laajamittainen painatustoiminta Deseretin aakkosilla olisi käynyt hyvin kalliiksi. Projektista luovuttiin vähitellen.

## Deseretin aakkoset taulukkomuodossa
Isojen ja pienten kirjainten välillä on vain kokoero, ei muuta eroa.
Wiik

**Wiik**, **Wik**, **Viik**, **Wijk** tarkoittaa seuraavia:

## Sukunimi
;Wiik
*Albert Wiik (1893–1972), suomalainen jääkärivääpeli
*Anna Wiik (1891–1964), suomalainen työväenliikkeen valistaja ja arkistonhoitaja, Kansan Arkiston perustaja
*Birger Wiik (1916–2003), suomalainen kemisti
*Edvin Wiik (1897–1971), suomalainen yritysjohtaja ja teollisuusneuvos
*Fredrik Johan Wiik (1839–1909), suomalainen geologi, Suomen ensimmäinen geologian professori
*Fritz Wiik (1871–1943), suomalainen Viipurissa vaikuttanut asianajaja ja liikejuristi
*Heidi Wiik (s. 1980), suomalainen jääkiekkomaalivahti
*Jan-Erik Wiik (s. 1947), suomalainen toimittaja ja tietokirjailija
*Johannes Wiik (1873–1972), suomalainen poliitikko
*Kalevi Wiik (1932–2015), suomalainen kielitieteilijä
*Karl Harald Wiik (1883–1946), suomalainen toimittaja ja poliitikko
*Lars Wiik (1876–1936), suomalainen liikemies ja ratapyöräilijä
*Maria Wiik (1853–1928), suomalainen taidemaalari
*Mikael Wiik (s. 1951), suomalainen muusikko, säveltäjä, levytuottaja ja musiikkitoimittaja
*Roland Wiik (1915–1976), suomalainen jalkapalloilija ja valmentaja
*Rolf Wiik (1929–2007), suomalainen miekkailija
*Vesa Wiik, suomalainen nyrkkeilijä
*Øystein Wiik (s. 1956), norjalainen näyttelijä, laulaja ja kirjailija

;Wik
*Alexander Wik (s. 2008), suomalainen jalkapalloilija
*Edvard Wik (1884–1964), suomalainen jääkärivääpeli
*Inga-Britt Wik (1930–2008), suomalainen kirjailija
*I. E. Wik (1850–1888), suomalainen kirjailija ja opettaja
*Jean Wik (1804–1876), suomalainen arkkitehti

;Viik
*Tõnu Viik (s. 1968), virolainen filosofian professori, Tallinnan yliopiston rehtori.

## Muita
;Wijk
*Wijk bij Duurstede, kaupunki Alankomaissa
*Wijk aan Zee, kaupunki Alankomaissa
*Wijkin kartano, Kemiössä

## Katso myös
*Vik
HMS Wasa (1901)

**HMS Wasa** oli Ruotsin laivaston 1902 valmistunut Äran-luokan rannikkopanssarilaiva (). Se palveli aina vuoteen 1940, jolloin se poistettiin palveluksesta.

## Valmistus

Alus tilattiin lokakuussa 1899 Bergsundin telakalta ja sen piti valmistua 26 kuukaudessa. Alus laskettiin vesille 29. toukokuuta 1901 ja  otettiin palveluksen 6. joulukuuta 1902.

## Palvelus
Alus poistettiin palveluksesta 1940, minkä jälkeen alus jatkoi oloaan Hårsfjärdanissa, jossa se esitti *[[HMS Drottning Victoria]]a*. Ennen myyntiään 1960 romutettavaksi Marinverkstädernalle Karlskronaan alus oli vielä Bergassa merisotakoulun tiloina. Se romutettiin 1961.

## Lähteet

*
*
*
*
*

### Viitteet
HMS Manligheten

**HMS Manligheten** oli Ruotsin laivaston  Äran-luokan rannikkopanssarilaiva ().

## Valmistus

Ruotsin parlamentti vahvisti aluksen hankinnan 1899 ja sen runko tilattiin saman vuoden lokakuussa Lindholmin telakalta ja koneisto Motalalta. Alus laskettiin vesille 1. joulukuuta 1903 kumminaan kuningas Oskar II ja otettiin palveluksen seuraavana vuonna 3. joulukuuta.

## Palvelus
Taistelutasanteella varustettu kolmijalkainen masto ja kahden metrin kannalla varustettu etäisyysmittari korvasivat aluksen etu- ja päämaston vuoden 1900 lopulla. Alus oli modernisoitavana 1910 sekä 1914. Se siirrettiin reserviin 1933.

Puolustusministeriö vaati aluksen palauttamista palvelukseen syyskuussa 1939 ja se siirrettiin modernisoitavaksi 1940, mistä se palasi palvelukseen kesällä 1941 Göteborgin eskaaderin lippulaivaksi. Modernisoinnin yhteydessä alukselle tehtiin italialaistyyppinen risteilijäkeula, minkä seurauksena aluksen pituus kasvoi 90,2 metriin ja uppouma 3&nbsp;685 tonniin. Alus poistettiin palveluksesta 24. helmikuuta 1950 ja myytiin 1952 romutettavaksi Karlskronassa.

## Lähteet

*
*
*
*
*

### Viitteet
HMS Tapperheten

**HMS Tapperheten** oli Ruotsin laivaston 1903 valmistunut  Äran-luokan rannikkopanssarilaiva (), joka oli palveluksessa vuoteen 1947.

## Valmistus

Alus tilattiin Kockumsilta Malmöstä ja sen piti valmistua 24 kuukaudessa. Alus laskettiin vesille 7. marraskuuta 1901 ja otettiin palveluksen 4. helmikuuta 1903. Aluksen valmistuskustannukset olivat 4&nbsp;500&nbsp;000 Ruotsin kruunua.

## Palvelus
Alus ajoi karille tammikuussa 1914 ja se irrotettiin karilta vasta heinäkuussa. Pelastuskustannukset olivat 1&nbsp;340&nbsp;808 Ruotsin kruunua, mikä edellytti parlamentin hyväksyntää lisäbudjettina. Alus vieraili 1927 Britteinsaarilla, mistä palattuaan se oli lähinnä materiaalivarastona Karlskronassa. Syyskuussa 1939 puolustusministeriö määräsi aluksen takaisin palvelukseen. Tarkastettaessa alusta todettiin kansien olevan kunnossa, mutta ilmatorjuntaaseiden ja tykistön olevan auttamattomasti vanhentuneet. Kunnostus ja varustaminen alkoivat 9. syyskuuta, jonka päätyttyä alus palasi palvelukseen 6. marraskuuta.

Alus palveli 1940 Karlskronan osastossa ja Tukholman eskaaderissa 1943-1944. Sen poistettiin palveluksesta 13. kesäkuuta 1947, jonka jälkeen alus myytiin 1952 Oxelösundiin romutettavaksi.
 
## Lähteet

*
*
*
*
*

### Viitteet
Verna Wikman

**Verna Amalia Wikman** (13. lokakuuta 1896 Viipuri – 4. marraskuuta 1956 Helsinki) oli suomalainen ruotsin kielellä kirjoittanut näytelmäkirjailija.

## Teoksia
* *Barnteatern : fem sagopjäser för småttingarna*. Borgåbladets teaterbibliotek 53.       Borgå 1935

## Lähteet
*
Annikki Piukka

**Annikki Piukka** (oik. **Edla Paajanen**, 4. elokuuta 1889 Parikkala – 18. helmikuuta 1958 Imatra) oli suomalainen kirjailija.

## Teoksia
* *Itsenäinen nainen* : romaani. WSOY 1930
* *Sammunut sädekehä* : romaani. Tekijä, Helsinki 1931
* *Vaimon pää* : kolminäytöksinen huvinäytelmä. Seuranäytelmiä 330. Karisto 1932
* *Vuoropuheluja : Kunnia-asia : 1-näytöksinen lastennäytelmä, kirj. Annikki Piukka; Työnjako perheissä, kirj. I. Salmela. Marttaliiton kirjasia n:o 4. Marttaliitto, Helsinki 1934

== Suomennoksia ==
* [[Nils A. Amneus]] : *Johtaako elämäänne sattuma vai oikeus*. Suomen Covina - Teosofinen seura, Helsinki 1949
* [[G. De Purucker]] : *Elämisen taidon kultaiset ohjeet''. G. de Puruckerin ystävät, Helsinki 1956, 2. painos  Point Loma Publications, San Diego - Helsinki 1978   

## Lähteet
Tuulilasi

**Tuulilasi** on ajoneuvon etuikkuna. Nykyään tuulilasit tehdään pääosin laminoidusta lasista. Laminoitu tuulilasi koostuu tyypillisesti kahdesta kaarevasta lasista, joiden välissä on laminoitu muovikerros turvallisuuden lisäämiseksi. Tuulilasi liimataan ikkunakehykseen kiinni. Moottoripyörän tuulisuojat valmistetaan yleensä akryylimuovista.

## Aiheesta muualla
Maili Laitinen

**Maili (Amalia) Laitinen** (28. huhtikuuta 1892 Nurmes – 25. joulukuuta 1958 Helsinki) oli suomalainen kirjailija, joka kirjoitti vuosina 1936–1954 pakinoita Maaseudun Tulevaisuus-lehteen nimimerkillä *Marjatta*.

## Teoksia
Nimellä *Maili Laitinen* :
* *Emännät ohjaksissa : mihin emäntäväen on toiminta-aloillaan pyrittävä*.     Pellervo-seura, Helsinki 1931
* *Martan keittokirja : ruoka-aine- ja ravinto-oppia sekä yksinkertaisia kotiruokia* ; kirj. Rauha Ruohtula, Maili Laitinen, Kerttu Olsoni.    Otava 1934
* *Salaperäinen tarkastuskarjakko* : yksinäytöksinen näytelmä.     Pellervo-seura, Helsinki 1936, 2. painos 1947
* *Neiti-isäntä* : yksinäytöksinen näytelmä.     Pellervo-seura, Helsinki 1938, 2. painos 1947
Nimimerkillä *Marjatta*:
* *Vuoropuheluja* : Vierailuhetki Mäkelän pirtissä ; kirj. Marjatta ; Emäntien taakka lisääntyy : vuoropuhelu ; kirjoittanut O. Ojamaa. Marttaliiton kirjasia n:o 5.      Marttaliitto, Helsinki 1934
* *Pirtin ikkunasta : pakinoita elämästä ja ihmisistä*.      Pellervo-seura, Helsinki 1948

## Lähteet
* 
* Pohjoiskarjalaisten nykykirjailijoiden matrikkeli : Maili Laitinen 
* Kirjastot.fi : Kysy kirjastonhoitajalta : Kuka on ainakin vuonna 1947 Maaseudun Tulevaisuudessa kirjoittanut pakinoitsija Marjatta?
Zoë Myrman

**Zoë Soja Myrman** ( 11. lokakuuta 1898 Hämeenlinna – 1. marraskuuta 1956) oli suomalainen ruotsin kielellä kirjoittanut kirjailija. 

## Teoksia
* *Dagen bryter in*.     Söderström, Helsingfors 1943
* *Ett liv är oss givet*.         Söderström, Helsingfors 1945
* *Nattskärran*.          Söderström, Helsingfors 1953

## Lähteet
*
Ainikki Kivi

**Ainikki Margit Saimi Kivi** (20. heinäkuuta 1899 Längelmäki – 31. tammikuuta 1955 Tampere) oli suomalainen opettaja ja lasten- sekä nuortenkirjailija.

Ainikki Kiven isä toimi mallikoulun johtajana ja hänen äitinsä oli opettaja ja lastenkirjailija Anna Kivi (nimimerkki *Anna-täti*). Ainikki Kivi toimi opettajana Tampereella ja useat hänen kirjoistaan sijoittuivat Tampereelle.

## Teoksia
* *Satumaan prinsessa ja jalohelmi* ; kuvittanut Veli Kalima.         Kirja, Helsinki 1925
* *Valehtelijan määrä eli 7 koululais- ja partiolaisjutelmaa*.       WSOY 1927
* *Lasten paras kuvakirja* ; sisältää tarinat Vauva ja Hauva. Kertomus matkasta Mummolaan, Halli-vartion urotyö jouluiltana, Joulu-ukon seikkailu, Kallen, Miurun ja Nukku-Matin ihmeellinen ilmaretki ; kuvat piirtänyt Martta Wendelin.       Kirja, Helsinki 1928
* *Ympäri käydään, yhteen tullaan : iloitteleva nuorisoromaani*.      Otava 1929
* *Rauhallinen iltapäivä : voimisteluilveily*. Suomen naisten liikuntakasvatusliiton näytelmäsarja 4.    Hyvinkää 1930
* *Olympialaistyttö eli Ritin ensimmäinen ylioppilaskesä* : nuorisoromaani.     Karisto 1938
* *Naimailmoitus ja hissiyö : iloitteleva romaani*.     Karisto 1943
* *Salaperäinen serkku : tyttöromaani*.    Karisto 1944, 3. painos 1945
* *Nypykkänenän seikkailuja* : satuja.     Karisto 1945
* *Ajatusteni lintu* : runoja.      Karisto 1946
* *Kartanon kauhea kummitus* : kaksiosainen huvinäytelmä. Seuranäytelmiä 469.     Karisto 1946
* *Lunttulappu* : 2-näytöksinen koululaisnäytelmä. Seuranäytelmiä 467.     Karisto 1946
* *Reksin vierailu* : yksinäytöksinen koululaisnäytelmä. Seuranäytelmiä 468.     Karisto 1946
* *Lumottu lintu*.      Karisto 1947
* *Suljettu portti : tyttöjen romaan*.     Karisto 1948
* *Tammertonttu : tamperelaisten lastenkirjailijain yhteisjulkaisu* ; toimittaneet Aili Somersalo ja Ainikki Kivi ; kuvittanut Anja Sormunen. Tampere-seuran julkaisuja 13.     Tampere 1948
* *Juhlailtojen iloksi : vakavaa ja rattoisaa lasten, nuorten ohjelmaa*. Huviohjelmien avuksi 85.     Karisto 1949
* *Pirttirannan tarinoita* ; kuv. Vappu Pispa.     Karisto 1951
* *Korvatunturin tuvilta : tarinaa tytöille ja pojille* ; kuv. Vappu Pispa.       Karisto 1953
* *Satupuun alla* ; kuv. Vappu Pispa.     Karisto 1954
* *Hauska haltiaperhe* ; teksti Ainikki Kivi.        Paletti, Helsinki 1977

## Suomennoksia
* Burton E. Stevenson : *Kuningas ja orjatyttö : filmiseikkailu*.      Kirja, Helsinki 1922

## Palkinnot
* Tampereen kaupungin kirjallisuuspalkinto 1953

## Lähteet
* 
* Pirkanmaalaista kaunokirjallisuutta : Ainikki Kivi
* Tamperelaisia kirjailijoita
Synnöve Ilmoni

**Synnöve Maria Ilmoni** (3. heinäkuuta 1877 Vaasa – 21. elokuuta 1957 Stenkullan kartano, Tikkurila) oli suomalainen opettaja ja ruotsin kielellä kirjoittanut hengellinen kirjailija.

Ilmonin vanhemmat olivat kollega Torsten Osvald Ilmoni ja Sigrid Johanna Crohns. Hän pääsi ylioppilaaksi 1896 Turun ruotsalaisesta yhteiskoulusta ja opiskeli Helsingin yliopistossa valmistuen filosofian kandidaatiksi 1906 ja maisteriksi 1907. Ilmoni toimi kielten ja uskonnon opettajana Helsingin ja Kauniaisten ruotsalaisissa oppikouluissa.

## Teoksia
* *Tankar om religionsundervisning*, teoksessa *Grankulla samskolas program 1913-1914*. Helsingfors 1914
* *Skymningsstunder med Eva Cecilia*. Schildt, Helsingfors 1929
* *Biblisk historia 1 : Gamla testamentet*. Söderström, Helsingfors 1931
* *Biblisk historia 2 : Nya testamentet*. Söderström, Helsingfors 1932
* *Religiösa strövtåg : av en lekman*. Schildt, Helsingfors 1934
* *Den fjärde vise mannen* : efter Henry van Duke ; legendspel i 4 tablåer med sång, musik och recitation. Borgåbladets teaterbibliotek 54. Borgå 1935
* *Legenden om julrosorna* : efter Selma Lagerlöf. Borgåbladets teaterbibliotek 59. Borgå 1935
* *Trollens jul* : efter Z. Topelius. Borgåbladets teaterbibliotek 60. Borgå 1935
* *Gamla stugan* : skådespel i tre akter ; fritt efter Z. Topelius. Borgåbladets teaterbibliotek 70. Borgå 1936
* *Vad farfars ([[Immanuel Ilmoni]]) taskbok gömde och litet till : en romantikers kärlessaga*. Förlaget Bro, Åbo 1945
* *Ordbok för religiösa och kyrkliga analfabeter*. Förbundet för svenskt församlingsarbete i Finland, Helsingfors 1947

## Lähteet
* 
*
Arsenal de Brest

**Arsenal de Brest** eli Brestin laivastotukikohta on Ranskan merivoimien tärkein Atlantin rannikon tukikohta, ja se sijaitsee Brestissä Penfeldjoen suussa. Sen alueella toimii lisäksi Ranskan asevoimien tutkimuslaitoksia.

Alueelle valmistui satama 1631–1635, ja 1674 sinne sijoitettiin ruutivarasto, lataamo ja sotilassairaala. Alueelle avattiin 1683 Troulanin telakka, joka täydentyi 1746 kolmella ponttoonitelakalla. Kaikkiaan alueelle valmistui ensimmäiseen maailmansotaan mennessä yhdeksän telakka-allasta ja kymmenes maailmansotien välillä. Toisen maailmansodan aikana saksalaiset rakensivat alueelle sukellusvenetukikohdan.

## Lähteet
Igor Cavonius

**Igor Rurik Cavonius** (4. elokuuta 1890 Vaasa – 21. marraskuuta 1957 Helsinki) oli suomalainen ruotsin kielellä kirjoittanut runoilija.

## Teoksia
* *Stoft* : dikter. Schildt, Borgå 1916
* *Den spräckta lyran* : dikter. Andra samlingen. Författare, Helsingfors 1930  

## Lähteet
*
Hilja Haapala

**Hilja Dagmar Janhonen**, kirjailijanimi **Hilja Haapala**, (14. tammikuuta 1877 Jyväskylä – 26. elokuuta 1958 Jyväskylä) oli suomalainen kirjailija.

## Teoksia
Nimellä *Hilja Janhonen* :
* *Ristiriitoja*. Oulu 1936
* *Panettelu on käärme*. 2. painos, Oulu 1956
* *Lapsipuolen asemassa*. Oulu 1958
Nimellä *Hilja Haapala*:
* *Isien tähden: romaani vuosisadanvaihteen Suomesta*. Nyyrikin romaaniosasto 48. Oulu 1925, 2. painos Marjamaa, Oulu 1949
* *Koivulan häpäisijä: romaani vuosisadanvaihteen Suomesta*. H. W. Marjamaan kirjapaino, Oulu 1925, 2. painos 1927, 3. painos Marjamaa & kumpp., Oulu 1948
* *Tummanpunainen ruusu 1*. H. W. Marjamaan kirjapaino, Oulu 1926, 2. painos nimellä *Tummanpunainen ruusu*, Marjamaa, Oulu 1951
* *Tummanpunainen ruusu 2: Hallovan Inkeri-rouva*. H. W. Marjamaan kirjapaino, Oulu 1926, 2. painos nimellä *Hallovan Inkeri-rouva*, Marjamaa, Oulu 1952
* *Sovitus*. H. W. Marjamaan kirjapaino, Oulu 1928
* *Tahrattu morsiuskruunu*: romaani. Marjamaa, Oulu 1930, 2. painos 1952
* "Viettelijä*. Marjamaa, Oulu 1930
* *Suojelusenkelini*: romaani. Marjamaa, Oulu 1949
* *Äidin perintö*: romaani. Marjamaa, Oulu 1956
* *Miksi hän joi?''. Finnish Republican Printing Co, Calumet, Michigan, ei. julk. vuotta

## Lähteet
*
Hugo Ekhammar

**Hugo Johannes Ekhammar** (sukunimi vuoteen 1930 *Ekholm*;  24. tammikuuta 1880 Helsinki – 15. helmikuuta 1955 Ruotsi) oli suomalainen ruotsin kielellä kirjoittanut kirjailija. 

Ekhammarin isä oli Länsi-Uudeltamaalta kotoisin ollut torpparisukuun kuulunut puuseppä joka oli muuttanut Helsinkiin. Ekhammar opiskeli Helsingin yliopistossa ja väitteli 1916 tohtoriksi. 

Ekhammar toimi ruotsinkielisten ylioppilaiden Studentbladet-lehden toimittajana 1913–1917. Hän korosti erityisesti sitä että Suomen ruotsinkielinen väestö voisi yhdistyä vain jos sosiaaliset ongelmat kuten torpparikysymys ratkaistaisiin. 

Ekhammarin tunnetuin teos on Länsi-Uudenmaan torpparialueille noin vuoden 1880 tienoille sijoittuva realistinen romaani *Under torparsolen*. Hän kirjoitti myös ruotsinkieliselle Pohjanmaalle sijoittuvan kansankuvauksen *Det norrfångna landet* jossa kuvattiin kansansivistäjien kohtaamia vaikeuksia vanhoillisessa maaseutuyhteisössä. *Under torparsolen*-romaanista on tehty näytelmä joka on esitetty Raaseporin kesäteatterissa 1973 ja 2006.

Ekhammar oli mukana 1910- ja 1920-luvuilla ns. itäruotsalaisessa liikkeessä joka oli ruotsinkielisten vastine aitosuomalaisuudelle. Itäruotsalaisten mukaan Suomen ruotsinkielinen väestö oli maan alkuperäisväestöä ja suomalaisväestö taas Venäjältä tuotujen volgansuomalaisiin heimoihin kuuluneiden orjien jälkeläisiä. Ekhammarin mukaan Suomi oli ”Itä-Ruotsi”, jonka ruotsinkielinen väestö muodosti Ruotsin irredenta-alueen ja suomenkielinen väestö edusti kokonaan vierasta elementtiä maassa.

## Teoksia
* *Vidhemsprästens och johannitmunkens anteckningar i Codex Holmiensis B 59* : väitöskirja. Skrifter utgivna av Svenska litteratursällskapet i Finland 124. Helsingfors 1915 (nimellä *Hugo J. Ekholm*)
* *Det norrfångna landet*. Söderström, Helsingfors 1920
* *Svenskfinland*. Östsvensk samling, Helsingfors 1922
* *Under torparsolen*. Söderström, Helsingfors 1922, uusi painos 1959
* *Genom svenska land*. Söderström, Helsingfors 1926
* *Odal och ödemark*. Söderström, Helsingfors 1930
* *Det forntida Östersverige och svenskdomen*. Almqvist & Wiksell, Uppsala 1944

## Palkinnot
* Svenska litteratursällskapet i Finland-seuran Lybeckin palkinto 1923 (teoksesta *Under torparsolen*)

## Lähteet
*
Hilma Virtanen

**Hilma Matilda Virtanen** (30. toukokuuta 1885 Heinola – 25. syyskuuta 1953 Asikkala) oli suomalainen opettaja ja runoilija.

Virtanen valmistui kansakoulun opettajaksi Heinolan opettajaseminaarista vuonna 1907 ja hän toimi opettajana Asikkalassa 1907–1953.

## Teoksia
* *Elämän harppu*. Suomen Lähetysseura, Helsinki 1919

## Lähteet
* 
* Päijäthämäläisiä kirjailijoita : Hilma Virtanen
Marita Tammelander

**Marita Cecilia Elvira Tammelander** (22. marraskuuta 1903 Lammi – 22. heinäkuuta 1953) oli suomalainen filosofian maisteri ja ruotsin kielellä kirjoittanut kirjailija.  

Marita Tammelanderin vanhemmat olivat metsänhoitaja, tilanomistaja Knut Alfred Alexis Tammelander ja Elly Grahn.

## Teoksia
* *Den stora gemenskapen*. Söderström, Helsingfors 1943
* *Kusiner emellan : berättelse för flickor*. Söderström, Helsingfors 1945
* *Mellanspel*. Söderström, Helsingfors 1947
* *Ovisst mål* : dikter. Söderström, Helsingfors 1952
* *Några dikter*. Helsingfors 1954

## Lähteet
* 
* Svenskt författarlexikon 2. 1941-1950 (Projekt Runeberg)
Leonie Aminoff

**Constance Leonie Caroline Aminoff**, o.s. *Borgström* (6. marraskuuta 1870 Helsinki – 23. helmikuuta 1951 Helsinki) oli suomalainen ruotsin ja englannin kielellä kirjoittanut kirjailija.

Leonie Aminoffin vanhemmat olivat helsinkiläinen kauppias Carl Emil Borgström (1838–1876) ja englantilaissyntyinen Constance Carolina Paterson.

Hän oli naimisissa 1896–1917 Turun poliisimestarina toimineen Feodor Maximilian Aminoffin (1853–1917) kanssa. Pariskunta meni naimisiin Provenderin kartanossa Englannin Kentin kreivikunnassa, jonka omisti Leonien skotlantilaistaustainen Constance-äiti.

Leonien siskon Sylvia Borgströmin tyttärentytär on prinsessa Olga Romanoff.

Leonie Aminoffin isoisä oli kauppaneuvos Henrik Borgström.

## Teoksia
* *Ett modernt äktenskap : af grefinnan Sara*. Bonnier, Stockholm 1909
* *Katarina : en ful kvinnas historia*. Bonnier, Stockholm 1910
* *The Broad Walk*. Constable, London 1912
* *Torchlight : ”Revolution”*. The Torchlight series of Napoleonic romances 1. E. P. Dutton & Company, New York 1921
* *Love*. The Torchlight series of Napoleonic romances 2. E. P. Dutton & Company, New York 1922
* *Ambition*. The Torchlight series of Napoleonic romances 3. E. P. Dutton & Company, New York 1923
* *Success*. The Torchlight series of Napoleonic romances 4. E. P. Dutton & Company, New York 1924
* *Fackelsken*. Schildt, Helsingfors 1925
* *Victory*. The Torchlight series of Napoleonic romances 5. E. P. Dutton & Company, New York 1925
* *Thriumph*. The Torchlight series of Napoleonic romances 6. E. P. Dutton & Company, New York 1925
* *Glory*. The Torchlight series of Napoleonic romances 7. E. P. Dutton & Company, New York 1927
* *Arrogance*. The Torchlight series of Napoleonic romances 8. E. P. Dutton & Company, New York 1928
* *Storm*. The Torchlight series of Napoleonic romances 9. E. P. Dutton & Company, New York 1929
* *Retreat*. The Torchlight series of Napoleonic romances X. E. P. Dutton & Company, New York 1938

## Lähteet
* 
* Ossian Mestertonin sukututkimussivut : Pietari Juusten s. 1470 ja hänen jälkeläisiään yhteensä 7332 taulua : taulu 1347

### Viitteet
Cerium(III)hydroksidi

**Cerium(III)hydroksidi** (Ce(OH)3) on cerium- ja hydroksidi-ionien muodostama epäorgaaninen ioniyhdiste.

Cerium(III)hydroksidia muodostuu, kun cerium(III)oksidi reagoi veden kanssa. Sitä voidaan saostaa myös emäksen avulla ceriumliuoksista usein amorfisena sakkana, joka muuttuu kuivatessa cerium(IV)oksidiksi. Se ei ole kovin pysyvä yhdiste, vaan hapettuu helposti esimerkiksi ilman vaikutuksesta cerium(IV)hydroksidiksi. Tämä tapahtuu violetinväristen sekavalenttisten välimuotojen kautta. Vetyperoksidin kanssa cerium(III)hydroksidi muodostaa erilaisia kompleksisia yhdisteitä, kuten oranssinvärisen yhdisteen Ce(OH)3·(OOH).

## Lähteet
Ranskan laivaston upottautuminen

**Ranskan laivaston upottautuminen** oli Vichyn Ranskan 27. marraskuuta 1942 Touloniin sijoitetun laivaston vastatoimi saksalaisten miehitykselle. Sillä estettiin laivaston päätyminen Saksan laivastolle **operaatio Lilassa**. Saksalaisten aloitettua Vichyn Ranskan miehityksen Operaatio Antonissa 11. marraskuuta 1942 Ranskan laivaston komentaja Jean de Laborde antoi käskyn upottaa laivaston alukset saksalaisten saavuttua Touloniin 27. marraskuuta 1942. Peräti 77 alusta upotettiin kaupungin satamaan. Saksalaiset onnistuivat valtaamaan 39 pienempää alusta sekä ensimmäisen maailmansodan aikaiset taistelulaivat *[[FS Condorcet (1909)|FS Condorcet]]in* ja *[[FS Jean Bart (1911)|FS Oceanin]]* vahingoittumattomina. Laivaston sukellusveneistä *Casabianca* ja *Marsouin* onnistuivat pakenemaan Algeriaan, *Glorieoux* Oraniin ja *Iris* Barcelonaan. *[[FS Vénus (1935)|Vénus]]* upottautui sataman sisäänkäynnille. Vapaan Ranskan joukkojen komentaja Charles de Gaulle kritisoi laivaston komentajia siitä, etteivät he käskeneet laivaston paeta Algeriaan.

Laivaston tuhon myötä Vichyn Ranskan puolustus tuhoutui täysin. Saksan sodanjohdon pettymyksestä huolimatta Adolf Hitler ilmoitti laivaston tuhoutumisen sinetöineen operaatio Antonin onnistumisen. Italialaiset nostivat myöhemmin osan uponneista aluksista joko romutettavaksi tai korjattavaksi. 

## Aiheesta muualla
*
* battleships-cruisers.co.uk
* photographs by the RAF
* ''Synthèse des Rapports des Préfets de la Zone libre Pour le mois de novembre 1942 ''
Erik Gabrielsson

**Karl Erik Gabrielsson** (13. lokakuuta 1903 Kirkkonummi – 18. heinäkuuta 1965 Kirkkonummi) oli Helsingin poliisimestari ja vuodesta 1944 poliisikomentaja. Hän toimi Liikkuvan poliisin päällikkönä vuonna 1944 ja virkaa tekevänä poliisiylijohtajana 1. tammikuuta 1946 – 31. tammikuuta 1947.

Gabrielsson oli päällikkötehtävissään vaaran vuosina, jolloin hänen esimiehensä sisäministeri Yrjö Leino pyrki monin tavoin horjuttamaan yhteiskuntajärjestystä. Myös poliisin palveluksessa oli kommunisteja. Keväällä 1948 Gabrielsson sanoi maatalousministeri Vihtori Vesteriselle, että liikkuvan poliisin kommunistisella ryhmällä on aseita, joita he pyrkivät saamaan lisää armeijan aseverastoista. Lisäksi Gabrielsson arveli, että ryhmällä on suunnitelma hallitusvallan ottamisesta kommunistien käsiin. Vesterinen välitti tiedon presidentti Paasikivelle. Tilanne kuitenkin rauhoittui huhti-toukokuun aikana.
## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Vem & vad. Runeberg.org.
J. W. Wartiainen

**Johan Wilhelm Wartiainen** (21. marraskuuta 1849 Säkylä – 11. tammikuuta 1935 Sauvo) oli suomalainen kirkkoherra ja valtiopäivämies.

## Henkilöhistoria
Wartiaisen vanhemmat olivat torppari Juho Bleckhard Lundstedt-Ääri ja Lovisa Antintytär Toola. Hän pääsi ylioppilaaksi 1877 Turun lyseosta ja opiskeli Helsingin yliopistossa suorittaen teologian erotutkinnon 1880. Wartiainen vihittiin papiksi 1881.

Wartiainen toimi Loimaan 1. kappalaisena 1887–1901 ja Sauvon kirkkoherrana 1901–1935. Hän sai rovastin arvon 1901. Wartiainen oli pappissäädyn edustajana mukana valtiopäivillä 1897, 1900 ja 1904.

Vuonna 1922 Wartiainen julkaisi juutalaisvastaisen teoksen *Juutalaisten maailmanhistoriallinen merkitys entisaikaan Jumalan kansana ja nykyään saatanan joukkona*, jossa hän syytti juutalaisia kristillisen perinnön tuhoamisesta ja maailmanvaltiuteen pyrkimisestä.

Wartiainen oli naimisissa vuodesta 1881 Amanda Emilia Kuneliuksen kanssa.

## Teoksia
* *Lukkari ja lautamies : keskusteluja raittius-asiasta* : kirj. J. W. W. Raittiuden ystävien kirjasia 28. Raittiuden ystävät, Helsinki 1887, 2. painos 1891, 3. painos 1900
* *Saarnoja uusiin evankeliumi- ja epistolateksteihin : Starke'n raamatun selitysten johdolla*. Satakunnan kirjakauppa, Pori 1887-1888
* *Stipendiomatkalta*. Eripainos Vartijasta. Helsinki 1896
* *Jumalan valtakunta : raamatun mukaan*. Tekijä, Sauvo 1917
* *Kansalliskatekismus eli kansallisen kypsyystutkintosuunnitelman koe* ; kirjoittanut J. W. W. Tekijä, Sauvo 1918
* *Juutalaisten maailmanhistoriallinen merkitys entisaikaan Jumalan kansana ja nykyään saatanan joukkona* ; kirjoittanut J. W. W. WSOY 1922
* *Kristinoppi : lisäehdotus*. Tekijä, Sauvo 1922

## Lähteet
* 
* Loimaan seurakunnan pappisluettelo
* Hanski, Jari: Juutalaisvastaisuus suomalaisissa aikakauslehdissä ja kirjallisuudessa 1918—1944 , Wartiaisen kirjasta s. 67–70]
Robert de Chesney

**Robert de Chesney** (k. 1166) oli keskiaikainen Lincolnin piispa. Hän oli William de Chesneyn veli ja Gilbert Foliotin setä. Pariisin tai Oxfordin yliopistossa opiskellut de Chesney toimi Leicesterin arkkidiakonina ennen valintaansa Lincolnin piispaksi. Hänen piispakaudeltaan on säilynyt yli 240 historiallista dokumenttia.

Chesneyn perhe oli kotoisin Calvadoksen alueelta Normandiasta. Hänen vanhempansa olivat Roger de Chesney ja Alice de Langetot. Hän opiskeli joko Oxfordissa tai Pariisissa, koska hänestä käytettiin myöhemmin titteliä *magister*. Hänestä tuli Leicesterin arkkidiakoni noin vuonna 1146.

Piispana ollessaan Chesney perusti markkinapaikan Bansburyyn vuonna 1154. Hän kuoli vuonna 1166 ja on haudattu Lincolnin tuomiokirkkoon.

## Lähteet
Tapio Soukka

**Tapio Soukka** (9. helmikuuta 1921 Koivisto – 24. heinäkuuta 2004 Turku) oli suomalainen taidemaalari.

## Henkilöhistoria
Soukan vanhemmat olivat Anton Soukka ja Hellä Heino. Hänen ensimmäinen puolisonsa oli Lempi Sirkka Vaari ja toinen Lahja Helena Kuoppamäki. Ensimmäisestä avioliitosta syntyi tytär Sirkka ja toisesta poika Tarmo. Soukka lähti 16-vuotiaana merille vuonna 1937. Hän toimi eri varustamoiden palveluksessa laivojen kierrellessä Amerikan, Afrikan ja Euroopan satamia. Vuonna 1956 hän joutui jäämään maihin sydänsairauden takia, jolloin merimiesaikana alkanut maalausharrastus pääsi etualalle.

## Taiteellinen tuotanto
Ensimmäisen kerran Soukan teoksia oli esillä Turussa 1960. Hän osallistui muun muassa Turun Taideyhdistyksen ja Turun Taiteilijaseuran näyttelyihin. Hän oli mukana myös Suomen Taiteilijat ry:n ensimmäisessä näyttelyssä 1968 ja Suomen Kuvataidejärjestöjen Liiton näyttelyissä. Soukka oli Turun Taiteilijaseuran jäsen vuodesta 1964 alkaen ja toimi sen hallituksessa 1966–1967 ja tilintarkastajana 1968–1980. Suomen kuvataiteilijamatrikkelissa hän on ollut vuodesta 1972 alkaen. Soukka oli tuottelias taiteilija 1960–1980 -luvuilla, hänen maalaustensa kokonaismäärä on useita tuhansia. 1960-luvulla hän nimitti tyyliään abstraktiksi surrealismiksi, mutta tyyli vaihteli vuosien varrella ja hän teki esimerkiksi myös laiva- ja merimaalauksia sekä muita esittäviä tauluja.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* 
* Historiaa ja lisätietoja Tapio Soukasta
* Taidekokoelma, jossa on Tapio Soukan tauluja
Wilhelmina Cooper

**Wilhelmina Cooper** (o.s. Behmenburg) 1. toukokuuta 1939 – 1. maaliskuuta 1980) oli alankomaalaissyntyinen malli. Hän työskenteli aluksi Ford-mallitoimistolle ja perusti vuonna 1967 New Yorkissa oman mallitoimistonsa, Wilhelmina Modelsin. 

Cooper syntyi Culemborgissa, mutta muutti perheensä kanssa Chicagoon, Yhdysvaltoihin vuonna 1954. Hänestä tuli eräs 1950–1960-lukujen kuuluisimmista malleista. Hän esiintyi uransa aikana 255 lehden kannessa, ja hän on malli, jonka kuva oli useimmin ''American Voguen'' kannessa (27 tai 28 kertaa). Hän meni vuonna 1965 naimisiin Bruce Cooperin kanssa, joka oli aiemmin ollut *[[The Tonight Show Starring Johnny Carson]]in* vastaavana tuottajana. Mies oli mukana perustamassa Wilhelmina-mallitoimistoa.

Wilhelmina-mallitoimistolla oli merkittävä osuus ensimmäiseksi afroamerikkalaiseksi huippumalliksi nimetyn Naomi Simsin uran käynnistämisessä.

Cooper kuoli 40-vuotiaana keuhkosyöpään sairaalassa Connecticutin Greenwichissä.

## Aiheesta muualla
Aero Spacelines Super Guppy

**Super Guppy**, aikaisemmalta nimeltään **Boeing 377 Super**, on laajarunkoinen rahtilentokone. Konetyyppi on ollut Airbusin ja NASAn käytössä vuosia, minkä lisäksi sitä käyttää Aero Spacelines ja Aeromaritime. Airbus lopetti 90-luvulla Super Guppyn käytön, koska se kehitti oman jumborahtikoneen, Airbus A300-600 ST Belugan. Super Guppy kehitettiin Boeing 377 -koneesta.

Super Guppyjä valmistettiin yhteensä viisi kappaletta. Ensimmäinen oli prototyyppiversio, josta puuttui mm. paineistettu ohjaamo. Loput neljä konetta saivat nimekseen *Super Guppy Turbine*. Prototyyppi ja kolme tuotantoversiota on vielä olemassa, mutta neljäs kone purettiin vuonna 2020.

## Tekniset tiedot

## Lähteet
Kapiti (rannikko)

**Kapitin rannikko** (aiemmin *Golden Coast*, 'Kultainen rannikko') on Pohjoissaaren lounaisosassa sijaitseva rannikko Uudessa-Seelannissa 20 km Wellingtonista vastapäätä Kapitin saarta. Siellä sijaitsee muutamia kaupunkeja, kuten Te Horo, Waikanae, Paraparaumu Raumati Beach ja Raumati South. Lisäksi Kapitin rannikolla on muutamia pienempiä paikkoja, kuten Emerald Glen, Lindale, Maungakotukutuku, Otaihanga ja Peka Peka.

Hallinnollisesti se kuuluu Wellington alueneuvoston alaisuuteen. Kapiti tarkoittaa "yhdistämistä" tai "rajaa".

## Lähteet
Mason Musso

**Mason Tyler Musso** (s. 17. maaliskuuta 1989 Burbank, Kalifornia) on yhdysvaltalainen laulaja-lauluntekijä ja kitaristi. Hän on tullut tunnetuksi Metro Station -yhtyeestä. Masonilla on kaksi veljeä: Mitchel ja Marc. Hän on 178 cm pitkä ja hänellä on ruskeat silmät.

Trace Cyruksen lähdettyä Metro Stationista vuonna 2010 Mason alkoi työstää musiikkia yksin. Pian hän kuitenkin aloitti uudestaan yhteistyön Metro Stationin Anthony Improgon ja Blake Healyn kanssa. He ovat kertoneet julkaisevansa uuden albumin vuonna 2012.
Aaro Häkkinen

**Aaro Tapio Häkkinen** (10. joulukuuta 1906 Toivakka – 1. kesäkuuta 1970 Jyväskylä) oli lakimies ja urheilija.

Häkkinen kirjoitti ylioppilaaksi vuonna 1927 Jyväskylän Lyseosta. Hän suoritti ylemmän oikeustutkinnon vuonna 1936 Helsingin yliopistossa ja sai varatuomarin arvon vuonna 1942. Vuodesta 1961 Häkkinen oli Jyväskylän oikeuspormestari.

Häkkinen edusti Suomea maaotteluissa sekä kansainvälisissä akateemisissa kilpailuissa. Häkkinen oli Suomen mestari seiväshypyssä ja kymmenottelussa vuonna 1932, ja hän sai SM-pronssia kymmenottelussa vuosina 1930 ja 1931 sekä seiväshypyssä vuonna 1933.

## Lähteet
Ahti Karjalaisen synnyinkotimuseo

**Ahti Karjalaisen syntymäkotimuseo Lepola** on kotimuseona oleva entinen postikonttori ja poliitikko Ahti Karjalaisen synnyinkoti Hirvensalmen kunnassa. Rakennus sijaitsee lähellä Suonteen rantaa, aivan Kuitulan lakkautetun koulun "Kourannan" vieressä. Vanhassa pihapiirissä on muun muassa navetta ja pieni puotimuseo. Päärakennuksessa on näytteillä myös historiallista postikalustoa. Se on auki vain kesäisin.

Hirvensalmen kirkonkylällä on lisäksi Pitäjäntupa-museo (Ahti Karjalaisen elämäntyömuseo Tupa).

## Lähteet
D ja poikkiviiva

**Đ** (**đ**) eli **d ja poikkiviiva** tai **poikkiviiva-d** on latinalaisen kirjaimiston täydennys, joka muodostuu kirjaimesta D/d ja tarketta muistuttavasta vaakasuorasta poikkiviivasta. Đ/đ on vietnamin, pohjoissaamen ja inarinsaamen aakkosten seitsemäs kirjain ja koltansaamen aakkosten yhdeksäs kirjain. Se kuuluu myös eteläslaavilaisten kielten latinalaiseen aakkostoon.

Poikkiviiva-D:tä ei pidä sekoittaa islannissa, fäärissä ja muinaisenglannissa käytettävään eth-kirjaimeen (Ð/ð), joka on suuraakkosena aivan samannäköinen mutta teknisesti eri merkki. Myös niin sanottu afrikkalainen D (Ɖ/ɖ) on suuraakkosena samannäköinen.

## Käyttö

### Latina
Keskiaikaisessa latinassa poikkiviiva voitiin lisätä d-kirjaimeen merkiksi sanan lyhentämisestä. Esimerkiksi *hđum* voi olla lyhenne monikon genetiivimuodosta *heredum* ’perillisten’. Vastaavasti poikkiviiva voitiin lyhentämisen merkiksi lisätä muihinkin kirjaimiin.

### Saamelaiskielet
Pohjoissaamessa, inarinsaamessa ja koltansaamessa Đ/đ edustaa soinnillista dentaalifrikatiivia . Saamelaiskielten aakkosissa se järjestyy erikseen D/d-kirjaimen perään.

### Vietnamin kieli
Vietnamin kielessä Đ/đ edustaa implosiivista eli sisäänpäin laukeavaa soinnillista alveolaariklusiilia  tai glottaaliklusiilin ja soinnillisen alveolaariklusiilin yhdistelmää . Vietnamin aakkosissa se järjestyy D/d-kirjaimen perään.

### Eteläslaavilaiset kielet
Serbian, kroatian ja bosnian kielissä Đ/đ edustaa palatoalveolaarista affrikaattaa . Eteläslaavilaisten kielten latinalaisissa aakkosissa se järjestyy yhdistelmäkirjaimen Dž/dž  perään. 

Serbian kyrillisissä aakkosissa Đ/đ-kirjainta vastaa Ђ/ђ. Makedonian kielessä sen osittainen vastine on Ѓ/ѓ (koska joillain seuduilla käytetään /dʑ/-äännettä). Serbokroatiassa đ voidaan korvata kirjainyhdistelmällä *dj* ja latinaistetussa makedoniassa kirjaimilla *gj*.

## Poikkiviiva-D tietokonejärjestelmissä

## Lähteet
### Viitteet