Loimaa

**Loimaa** (vanh. ruots. *Loimijoki*) on Varsinais-Suomessa sijaitseva kaupunki ja Loimaan seutukunnan keskus. Loimaan kunta yhdistettiin silloiseen Loimaan kaupunkiin 1. tammikuuta 2005, jolloin Loimaan vaakunaksi tuli entisen Loimaan kunnan vaakuna. Alastaro ja Mellilä liitettiin Loimaaseen 1. tammikuuta 2009, jolloin kaupunki sai nykyiset rajansa. Metsämaa on liitetty Loimaan kuntaan jo vuonna 1976. Loimaan naapurikunnat ovat Huittinen, Humppila, Koski Tl, Marttila, Oripää, Punkalaidun, Pöytyä, Somero, Säkylä ja Ypäjä.

Loimaan seutukuntaan kuuluvat Loimaan lisäksi Aura, Koski Tl, Marttila, Oripää, ja Pöytyä. Näistä Aura ja Pöytyä ovat Turun työssäkäyntialuetta, ja myös Kosken ja Marttilan suhde Loimaaseen on enemmän hallinnollinen kuin toiminnallinen. Vahvemmin Loimaan vaikutuspiirissä ovat Oripää ja itäinen naapuri Ypäjä, joka kuuluu Kanta-Hämeen maakuntaan ja Forssan seutukuntaan.

## Maantiedettä ja maisemia

Maisemat Loimaalla ovat suurelta osin savitasankoa, josta suuri osa on raivattu pelloksi. Vaihtelua maisemaan tuovat kaksi harjujaksoa, saveen uurtuneet jokiuomat, kalliosydämiset moreenimäet ja paikoin suot, joihin kuuluu muun muassa Eksyssuo Kosken, Someron ja Ypäjän rajalla. Laaksoista toinen seurailee Loimaan rajoja lännessä ja toinen pohjoisessa, entisen Metsämaan kunnan alueella, missä pinnanmuodot ovat hieman länttä vaihtelevampia. Pohjoisessa valtatie 2 kulkee pitkin harjua noin 15 kilometrin matkan Humppilan Venäjän ja Loimaan Leppijärven välillä. Kantatien 41 varrella Alastaron länsiosassa maisemaa hallitsee Koskelta ja Mellilästä Säkylään ulottuvaan harjujaksoon liittyvä Virttaankankaan harjualue.

Loimaan keskustan, Hirvikosken ja Alastaron taajamien läpi virtaa Tammelasta alkunsa saava ja Huittisissa Kokemäenjokeen laskeva Loimijoki, jonka vesi on alueen savimaiden takia väriltään ruskeaa. Alastarolla siihen laskee Loimaan pohjoisosien ja Metsämaan kirkonkylän halki virtaava Loimijoen suurin sivujoki Kojonjoki, joka saa alkunsa Forssan Koijärvestä. Etelästä Loimijokeen laskee Alastarolla Mellilästä alkunsa saava Niinijoki ja lähellä Hirvikoskea Loimaan Joenperän kylästä alkunsa saava Petäjoki. Järviä on vain muutamia lähinnä harjujen liepeillä.

## Historia

Historiallisesti Loimaa on osa Satakuntaa, ja maakuntansa reuna-alueena se asutettiin suhteellisen myöhään. Aina 1800-luvulle asti se oli talonpoikainen maanviljelysalue, jossa ei ollut juurikaan muita elinkeinoja tai teollisuutta.

1400-luvun tiedoissa Loimijoki esiintyy kirjoitusasuissa *Lodhma-*, *Lodmajoki*, ja myös paikkakunnan nimi lienee siis ollut keskiajalla **Loδma*, josta se kehittyi asuun *Loima*. 1500-luvulla myös naapuripitäjä Tammela tunnettiin nimellä *Loimo*. Nimien kantasana on yhdistetty itämurteissa ja karjalan kielessä tunnettuun sanaan *lotma* 'notko, painanne'.

Kun Turku–Toijala-rautatie valmistui vuonna 1876, se antoi piristysruiskeen koko Loimaan seudulle. Rautatie toi mukanaan uutta taloudellista toimintaa, joka sysäsi teollisuuden kehittymisen alkuun. Loimaalle rakennettiin rautatieasema heti radan valmistumisen yhteydessä, ja sen ympärille kasvoi 1900-luvun alkuun mennessä kaupungin nykyinen keskusta. Loimaan asemanseutu erotettiin omaksi kauppalakseen vuonna 1921 ja se sai kaupunkioikeudet vuonna 1969. Samoihin aikoihin valmistui myös nykyinen valtatie 9. Valtatie 2 kulki ennen nykyisen linjauksensa valmistumista Loimaan keskustan kautta.

Viimeistään rautatie liitti historiallisesti Satakuntaan kuuluneen Loimaan entistä enemmän Turun vaikutuspiiriin niin, että Loimaa on Suomen nykyisessä maakuntajaossa jo vakiintunut osa Varsinais-Suomea. Lienee mahdotonta määritellä tarkalleen sitä, milloin Loimaa on ”siirtynyt” maakunnallisesti Satakunnasta osaksi Varsinais-Suomea. Esimerkiksi 1960-luvulla julkaistussa *[[Uusi tietosanakirja (1960)|Uudessa Tietosanakirjassa]]* mainitaan jokseenkin ristiriitaisesti, että (silloinen) Loimaan kauppala kuuluu Ala-Satakuntaan, mutta (silloinen) Loimaan maalaiskunta sen sijaan Varsinais-Suomeen.

Samassa teoksessa Loimaan ruotsinkieliseksi nimeksi mainitaan *Loimijoki*. Nimi perustuu Loimaan seudulla virtaavaan samannimiseen jokeen. Nykyään Loimaalla ei kuitenkaan ole enää virallista ruotsinkielistä nimeä.

## Väestö

### Väestönkehitys
Seuraavassa kuvaajassa on esitetty kaupungin väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1980 lähtien. Käytetty aluejako vastaa tilannetta 1. tammikuuta 2017, eli luvuissa ovat mukana myös Loimaaseen liitetyt Loimaan kunta, Alastaro ja Mellilä.

### Ikäjakauma
Vuonna 2015 kaikkien Loimaan kaupungin asukkaiden keski-ikä oli 46 vuotta. Postinumeroalueittain katsottuna iäkkäimmät asukkaat väkilukuun suhteutettuna olivat Orisuon alueella, jossa keski-ikä on 53 vuotta. Asukkaista nuorimmat elävät Kojonkulman alueella, jossa keski-ikä on 40 vuotta.

### Maahanmuutto
Vuonna 2018 Loimaalla asui noin 500 ulkomaalaistaustaista henkilöä, mikä tarkoittaa 3 % osuutta koko väestöstä. Suurimpia etnisiä ryhmiä olivat Venäjän ja entisen Neuvostoliiton alueelta muuttaneet (n. 160 henkilöä) ja virolaiset (n. 110 henkilöä).

## Palvelut

Loimaan keskustassa on palveluita ja kerrostaloja, mutta kävelymatkan päässä keskustasta alkavat omakotitalot. Jonkin verran ydinkeskustaa on hiljentänyt suurmyymälöiden nouseminen keskustan länsilaidalle Turusta Tampereelle johtavan valtatie 9:n varteen. Syksyllä 2012 keskustaan avattiin Prisma ja K-Citymarket, loppuvuodesta 2015 avattiin Lidl, jonka viereisiin kiinteistöihin muutti samoihin aikoihin Tokmanni ja vuoden 2016 keväällä Jysk, sekä keväällä 2019 keskustaan avattiin Motonet. Lisäksi keskustassa ja muissa taajamissa toimii useampi K-Market ja Alastarolla edellisen lisäksi Sale.

### Terveyspalvelut
Loimaan pääterveysasema sijaitsee kaupungin keskustassa. Terveysasemia on lisäksi Alastarolla. Varsinais-Suomen sairaanhoitopiirin alainen Tyks Loimaan sairaala toimii keskustassa pääterveysaseman yhteydessä.

### Koulutus
Vuonna 2022 perusopetukseen osallistuu Loimaalla noin 1 530 oppilasta. Kaupungin oppilaitoksiin kuuluvat kuusi ala-astetta (Asemanseudun koulu, Kauhanojan koulu, Keskuskoulu, Kirkonkylän koulu, Metsämaan koulu ja Niinijoen koulu) sekä kaksi yläastetta (Puistokadun koulu ja Hirvikosken yhtenäiskoulu). Lounais-Suomen koulutuskuntayhtymä Novidan alaisia oppilaitoksia ovat Loimaan lukio sekä useasta eri toimipisteestä muodostuva Loimaan aikuis- ja ammattiopisto. Muita opetuksen tarjoajia ovat Loimaan evankelinen kansanopisto sekä Loimaan Seudun Musiikkiopisto, joka järjestää musiikin ja tanssin perusopetusta.

## Urheilu
Alueen urheiluseuroista tunnetuimpiin kuuluvat Lentopallon Mestaruusliigassa pelaava ja Suomen Mestaruuden 2024 voittanut Hurrikaani-Loimaa, Ykköspesis-seura Loimaan Palloilijat ja Korisliigassa pelaava Loimaan Korikonkarit Bisons. Muita loimaalaisia seuroja ovat Loimaan Jankko, jonka toimintaan kuuluu yleisurheilu, hiihto, ampumahiihto, suunnistus ja lentopallo, jääkiekkoseura Loimaan Rockets sekä lähinnä yleisurheilusta ja voimailusta tunnettu Loimaan Voima, ja Yleisurheilusta Loimaan Leisku.

Tuulensuun kaupunginosassa sijaitsevassa urheilukeskuksessa on muun muassa kaupungin liikuntahalli, jäähalli, pesäpallo- ja jalkapallostadionit.

## Päätöksenteko
Kaupungin päätöksentekoa sääntelevät muun muassa kuntalaki ja hallintolaki. Loimaan kaupunginjohtajana on toiminut joulukuusta 2008 puoluepoliittisesti sitoutumaton Jari Rantala.

### Kaupunginvaltuusto
Loimaan kaupunginvaltuusto on kaupungin ylin päättävä elin. Kaupunginvaltuuston vastuulla ovat kaupungin toiminta ja talous, ja se määrää muun muassa kunnallis- ja kiinteistöveroprosentit.

Kaupunginvaltuuston suurimmat valtuustoryhmät ovat Keskustan valtuustoryhmä yhdellätoista valtuutetulla, Kokoomuksen ja Kristillisdemokraattien valtuustoryhmä seitsemällä valtuutetulla sekä Perussuomalaisten ja sitoutumattomien valtuustoryhmä kuudella valtuutetulla. Valtuustoon nousi viidellä valtuutetulla pitkästä aikaa puolueista riippumaton, vuoden 2021 kuntavaaleja varten perustettu valitsijayhdistys nimeltään Meidän Loimaa -yhteislista.

Kaupunginvaltuuston puheenjohtajana toimii Tarja Mäki-Punto-Ristanen (Kok+KD). Valtuuston 1. varapuheenjohtajana toimii Olavi Ala-Niissilä (Kesk). Valtuuston 2. varapuheenjohtajana toimi kahden ensimmäisen vuoden ajan Pasi Markula (MLYL) ja kahden jälkimmäisen vuoden ajan Timo Lahtinen (PS+SIT). Valtuuston 3. varapuheenjohtajana toimii Timo Tamminen (SDP).

### Kaupunginhallitus
Loimaan kaupunginhallitukseen kuuluu 11 jäsentä kaupunginvaltuustosta, joista jokaisella on henkilökohtainen varajäsen. Kaupunginvaltuuston puheenjohtajistolla on kaupunginhallituksen kokouksissa puhe- ja läsnäolo-oikeus.

Kaupunginhallituksen puheenjohtajana toimii Teija Ek-Marjamäki (Kesk), 1. varapuheenjohtajana Anne Onnela (Kok+KD) ja 2. varapuheenjohtajana Marke Tissari (SDP). Hallituksen toimikausi kestää koko vaalikauden eli neljä vuotta.

## Seurakunnat
Vuoden 2018 aluejaon mukaan Loimaalla on seuraavat Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakunnat:
* Loimaan seurakunta
** Alastaron kappeliseurakunta
** Mellilän kappeliseurakunta
** Metsämaan kappeliseurakunta

### Entiset seurakunnat
Seuraavassa luettelossa on mainittu historiallisella ajalla lakkautetut seurakunnat Loimaan kaupungin nykyisellä alueella:
* Alastaron seurakunta (liitetty Loimaan seurakuntaan 2009)
* Kanta-Loimaan seurakunta (yhdistetty Loimaan kaupunkiseurakunnan kanssa Loimaan seurakunnaksi 2005)
* Loimaan kaupunkiseurakunta (yhdistetty Kanta-Loimaan seurakunnan kanssa Loimaan seurakunnaksi 2005)
* Mellilän seurakunta (liitetty Loimaan seurakuntaan 2009)
* Metsämaan seurakunta (liitetty Kanta-Loimaan seurakuntaan 2000)

### Herätysliikkeet sekä muut kirkko- ja uskontokunnat
Kirkon sisäisistä herätysliikkeistä paikkakunnalla toimii vanhan Loimaan, Mellilän ja Alastaron alueilla evankelisuus, jonka lisäksi vanhoillislestadiolainen Forssa-Loimaan Rauhanyhdistys toimii Loimaalta käsin. Paikkakunnalla on myös Suomen evankelisluterilaiseen lähetyshiippakuntaan kuuluva Hyvän Paimenen luterilainen seurakunta.

Muita kirkkokuntia edustaa helluntaiherätykseen kuuluva Loimaan helluntaiseurakunta. Lisäksi Suomen vapaakirkon Forssan vapaaseurakunnalla on säännöllistä toimintaa Loimaalla. Suomen ortodoksisen kirkon Turun ortodoksinen seurakunta järjestää Loimaalla jumalanpalveluksia.

Muita uskontokuntia edustavat ainakin Jehovan todistajat, joilla on Loimaalla seurakunta sekä buddhalaisuus, jota edustavalla Buddhalainen Dharmakeskus -yhteisöllä on Tiibetin taiteen keskus -niminen retriittikeskus Alastaron Ylhäisissä.

## Aluejako

### Kaupunginosat
Loimaalla on seuraavat kaupunginosat:

* Keskusta (1)
* Tuulensuu (2)
* Peltoinen (3)
* Hulmi (4)
* Suopelto (6)
* Myllykylä (7)

* Vesikoski (8)
* Kartanonmäki (9)
* Juva (10)
* Taati (11)
* Ferraria (12)
* Niittukulma (13)

Näiden lisäksi on olemassa 5. kaupunginosa ja 14. kaupunginosa, joille ei ole annettu muuta nimeä.

### Maarekisterikylät
;Loimaalla
Juva, Kemppilä, Mäenpää, Peltoinen, Vesikoski

;Loimaan kunnassa
Alastaron Mäenpää, Eura, Haara, Haaroinen, Haitula, Hartoinen, Hattula, Hirvikoski, Hurskala, Inkilä, Joenperä, Karhula, Karsattila, Kauhanoja, Kesärlä, Klokkarla, Kojonperä, Krekilä, Kuninkainen, Kurittula, Kuttila, Köyliö, Lappijoki, Levälä, Lähde, Niemi, Onkijoki, Pahikainen, Pappila, Pappinen, Piltola, Puujalkala, Raikkola, Seppälä, Sieppala, Torkkala, Vesikoski, Vilvainen

;Alastarolla
Anninen, Auvainen, Hennijoki, Hintsala, Ilola, Kankare, Kojo, Koski, Lauroinen, Mälläinen, Männistö, Mökköinen, Niinijoensuu, Oripää, Pispala, Reitola, Sikilä, Suutarla, Tammiainen, Vahvala, Vammala, Virttaa, Vuolle, Vännilä, Ämmäinen

;Mellilässä
Isoperä, Mellilä, Pesänsuo, Vähäperä

;Metsämaalla
Kallio, Korpi, Majanoja, Metsämaa.

### Kulmakuntia
Kulmakuntia, jotka eivät ole kyliä mutta ovat esimerkiksi entisiä tai nykyisiä kyläkeskuksia tai koostuvat useasta kylästä, ovat esimerkiksi Kojonkulma, Haara-Onkijoki, Niinijoki ja Orisuo. Näihin rinnastuvat kylistä muodostuneitten kyläkeskusten vaikutusalueet, joihin kuuluu myös ympäröiviä kyliä.

### Taajamat
Vuoden 2017 lopussa Loimaalla oli 16&nbsp;150 asukasta, joista 10&nbsp;726 asui taajamissa, 5&nbsp;282 haja-asutusalueilla ja 142:n asuinpaikat eivät olleet tiedossa. Loimaan taajama-aste on 67,0&nbsp;%. Loimaan taajamaväestö jakautuu neljän eri taajaman kesken:

Kaupungin keskustaajama on lihavoitu.

Vuoden 1960 väestönlaskennassa taajamiksi laskettiin myös Loimaan maalaiskunnan kirkonkylä ja Metsämaan kirkonkylä. Hirvikoskena tunnettu Loimaan maalaiskunnan kirkonkylä on sittemmin kasvanut yhteen Loimaan kaupungin keskustaajaman kanssa.

## Kulttuuri
### Murre
Loimaan alueella puhutun kielen perustana on Ala-Satakunnan murre, joka kuuluu lounaisten välimurteiden ryhmään.  Ala-Satakunnan murretta puhutaan paikallisin variaatioin Kokemäen ja Huittisten emäpitäjien alueella.

### Nähtävyyksiä
* Alastaron kirkko
* Alastaron moottorirata
* Alpo Jaakolan patsaspuisto
* Harjureitti
* Kanniston kotieläintila
* Kanta-Loimaan kirkko
* Krekilän mylly
* Loimaan Kaupunginkirkko
* Loimaan kotiseutumuseo
* Loimaan taidetalo
* Mellilänjärvi
* Mellilän kirkko
* Metsämaan kirkko
* Suomen maatalousmuseo Sarka
* Vesikosken mylly
* Virttaan kirkko

### Tapahtumia
Kaupungin musiikkitapahtumista merkittävimpiä ovat kesällä järjestettävät Kuissi Rock ja Sillanalusrock. Loimaan Rompepäivät joka elokuun ensimmäisenä lauantaina on valtakunnallisesti suurimpia kirpputoritapahtumia. Kylien tapahtumiin lukeutuvat muun muassa Kauhanojan Pajapäivät, Kojonkulman Elotori, Metsämaan Pyramidipiknik, Alastaron Kuutamokeikka ja Mellilän Melliläpäivä.

### Media
''Loimaan Lehti'' on kolme kertaa viikossa ilmestyvä paikallislehti, jonka levikki vuonna 2010 oli 8&nbsp;717. Lehden päätoimittajana toimii Kati Uusitalo, ja Loimaan Lehden ilmestymisalueeseen kuuluvat kaupungin lisäksi Oripää, Ypäjä, Humppila, Punkalaidun sekä entinen Vampulan kunta, joka liitettiin Huittisiin vuonna 2009.

### Kulttuuriympäristöjä
Loimaan alueella on neljä valtakunnallisesti merkittävää rakennettua kulttuuriympäristöä: Huovintie, Loimaan rautatieasema, Kanta-Loimaan kirkko ja pappila sekä Vesikosken historiallinen tehdasalue.

### Loimaa populaarikulttuurissa

* Loimaa on mukana vuonna 2008 julkaistussa Monopoly – Tässä ja nyt – Suomi -lautapelissä. Kiinteistöpeliruudussa ja pelin kotelossa on kuva Kanta-Loimaan kirkosta. Loimaa on pelissä sijoitettu viidenneksitoista arvokkaimmaksi kiinteistöksi, ja tarkoittaa että Loimaa oli viidestoista äänestyksessä, jossa pelaajat saivat äänestää. Arvokkain ja eniten äänestetty oli Turenki. Loimaa on pelissä oman värisarjansa arvokkain, Lappeenrannan ja Hämeenlinnan kanssa. Loimaa on Monopolyn tavalliseen suomalaiseen versioon verrattuna Kaisaniemenkadun kohdalla laudasta.
* Komediasarja *[[Fakta homma]]* kuvaa kahden loimaalaisen pariskunnan, Kaakkojen ja Kaasisten elämää. Tosin Loimaata ei nähdä sarjassa, sillä se on kuvattu Tampereella.

## Ystävyyskaupungit ja kansainväliset suhteet
Loimaan ystävyyskaupunkeja ovat:
* : Mosfellsbær
* : Frogn
* : Skien
* : Ragundan kunta
* : Uddevallan kunta
* : Åmålin kunta
* : Grenaa
* : Thisted
* : Staraja Russa (Yhteistyö on jäissä toistaiseksi Venäjän hyökättyä Ukrainaan.)
* : Jõhvi
* : Türi
Loimaan, Uddevallan, Thistedin, Skienin ja Mosfellsbærin muodostama ystävyyskaupunkien sopimus on Pohjoismaiden vanhin.

Vuonna 2015 Loimaan evankelisen kansanopiston tiloihin Hirvikoskelle perustettiin alaikäisten turvapaikanhakijoiden vastaanottokeskus. Vuonna 2022 samaiselle opistolle on perustettu Ukrainan sotaa paenneiden ukrainalaisten ja venäläisten vastaanottokeskus. Tammi-maaliskuun 2023 aikana kotikuntaa on hakenut Loimaalta 54 ukrainalaista.

Alastarolle oli tarkoitus avata vuoden 2016 aikana vastaanottokeskus, mutta hanke on jäissä toistaiseksi.

## Liikenne

### Välimatkoja
*  Helsinkiin 150&nbsp;km
*  Turkuun 65&nbsp;km
*  Tampereelle 100&nbsp;km
*  Poriin 112&nbsp;km
*  Hämeenlinnaan 106&nbsp;km
*  Saloon 63&nbsp;km

#### Lähikunnat
*  Ypäjälle 16&nbsp;km
*  Oripäähän 22&nbsp;km
*  Humppilaan 24&nbsp;km
*  Pöytyälle 35&nbsp;km
*  Auraan 35&nbsp;km
*  Forssaan 37&nbsp;km
*  Somerolle 43&nbsp;km
*  Säkylään 47&nbsp;km

## Katso myös
* Luettelo Loimaan julkisista taideteoksista ja muistomerkeistä
* Luettelo tunnetuista loimaalaisista

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Loimaan kaupunki
* Tilastokeskus: Loimaan avainluvut
* Loimaan seutukunta 
* Loimaan taidemuseo

### Karttoja
*
*