open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Xiaomi Redmi Note 5 Pro

**Xiaomi Redmi Note 5 Pro** on Xiaomin 22. helmikuuta 2018 julkaisema älypuhelin, jossa on esiasennettuna Android 7.1 "Nougat" -käyttöjärjestelmä Xiaomin MIUI-käyttöliittymällä.

## Tekniset tiedot
### Muotoilu
Xiaomi Redmi Note 5 Pro -älypuhelimessa on 6-tuumainen näyttö Full HD 2:1-resoluutiolla. Näyttö on suojattu Corning Gorilla Glass -lasilla.

### Fyysiset osat
Laitteesta löytyy Qualcomm Snapdragon 636 SDM636-prosessori. Laitteessa on 6 gigatavua RAM-muistia ja 64&nbsp;gigatavua sisäistä muistia. Puhelimen muisti on laajennettavissa enintään 128 gigatavun microSD-kortilla.

#### Kamerat ja multimedia
Laitteessa on kaksi takakameraa, pääkamera on 12 megapikseliä ja toinen on 5 megapikseliä. Etukameran tarkkuus on puolestaan 20 Megapikseliä.

Videokuvaus voidaan tehdä 1080p (Full HD) -resoluutiolla.

### Ohjelmisto
Julkaisuhetkellä laitteessa oli esiasennettuna Android 7.1 "Nougat".

Myöhemmin laitteeseen on tullut päivitys Android 8.0 "Oreo" -versioon.

Molemmat versiot toimivat Xiaomin MIUI-käyttöliittymällä.

## Lähteet
https://www.phonearena.com/phones/Xiaomi-Redmi-Note-5-Pro_id10747
Xiaomi Mi-Two

**Xiaomi Mi-Two** on Xiaomin 20. elokuuta 2012 julkaisema älypuhelin, jossa on esiasennettuna Android 4.1 "Jellybean" -käyttöjärjestelmä Xiaomin MIUI-käyttöliittymällä.

## Tekniset tiedot
### Muotoilu
Xiaomi Mi-Two -älypuhelimessa on 4,3-tuumainen näyttö HD -resoluutiolla.

### Fyysiset osat
Laitteesta löytyy Qualcomm Snapdragon S4 Pro APQ8064-prosessori. Laitteessa on 2 Gigatavua RAM-muistia ja 16&nbsp;Gigatavua sisäistä muistia.

#### Kamerat ja multimedia
Laitteessa on 8 Megapikselin takakamera. Etukameran tarkkuus on puolestaan 2 Megapikseliä.

Videokuvaus voidaan tehdä 1080p (Full HD) -resoluutioilla 30fps.

### Ohjelmisto
Julkaisuhetkellä laitteessa oli esiasennettuna Android 4.1 "Jellybean" Xiaomin MIUI-käyttöliittymällä.

## Lähteet
* https://www.phonearena.com/phones/Xiaomi-Mi-Two_id7427
Maxime Lagacé

**Maxime Lagacé** (s. 12. tammikuuta 1993 Saint-Augustin, Quebec) on kanadanranskalainen jääkiekkomaalivahti. Hän on pelannut urallaan 20 NHL-runkosarjaottelua torjuntaprosentilla 87,0% ja päästettyjen maalien keskiarvolla 3,90.

## Lähteet
Skopa elämä

**Skopa elämä** on suomalainen tositelevisiosarja opiskelijoiden elämästä. Sarjan pilottikauden ensimmäinen jakso julkaistaan 22. maaliskuuta 2018 YouTubessa. Todellisiin tapahtumiin pohjautuvassa sarjassa seurataan läheltä kymmenen Kuopiossa opiskelevan nuoren arkea viikon ajan. 

Sarjan nimi on saanut inspiraationsa Kuopio-nimen historiatulkinnasta.

## Synopsis
Parikymppiset opiskelijat Alexa, Anna-Maria, Saara, Sawa, Mira ja tyttöporukka Nellyt pinkovat sykkeellä pitkin Skopan baanoja. Elämä on suorittamista ja kipuilua, mutta päiviin mahtuu myös runsaasti rakkautta, noloja puheita ja pieniä suuria ihmetyksen aiheita. 

Skopa elämä kuvaa opiskelijaelämän ihanan kamalaa vapautta aidoimmillaan. Paniikkia vaatimuksista ja sekoilua oman minän kanssa - missä milloinkin. Ehdotonta ystävyyttä ja ihmisen pyyteetöntä kauneutta. Sydämiä suloisesti säröillä, proteiinipatukoita uunissa, meikkausfilosofiaa, keskusteluja perunarieskasta terapiaan.

## Päähenkilöt ja kuvaukset
Sarjan päähenkilöt ovat 19-27-vuotiaita Kuopiossa opiskelevia suomalaisia nuoria. Päähenkilöt on haettu avoimella castingilla Kuopion alueen oppilaitosten (Savonia-ammattikorkeakoulu, Itä-Suomen yliopisto, Savon ammattiopisto ja Ylä-Savon ammattiopisto sekä Kuopion alueen urheiluakatemia) opiskelijoista. Skopa elämä on kuvattu helmikuussa 2018 Kuopiossa.

Päähenkilöt:
* Alexandra
* Anna-Maria
* Mira
* Saara
* Sawa
* Nellyt (viiden tytön kaveriporukka)

## Jaksot
Skopa elämän ensimmäinen tuotantokausi pitää sisällään viisi jaksoa ja extramateriaalit. Jaksot on julkaistu YouTubessa, Instagramissa ja sarjan omalla verkkosivulla.

## Tekijät
* Toteuttaja: Kuopion alueen Maakunnallinen yhteismarkkinointi, jota Kuopion kaupunki koordinoi. 
* Tuotantoyhtiö: Oddy Inc Oy. 
* Tuotantotiimi: vastaava ohjaaja-tuottaja Tuomas Moilanen, Oddy Inc., ohjaaja Raine Siltala

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Linkki sarjan kotisivulle 

*Linkki sarjan Youtube-kanavalle

*Linkki sarjan Instagram-sivulle

*Linkki YLE:n artikkeliin

*Linkki ePressin tiedotteeseen

*Linkki Oddyzinen artikkeliin
Piiraan maku makea

**Piiraan maku makea** (*The Sweetness at the Bottom of the Pie*) on Alan Bradleyn kirjoittama salapoliisiromaani. Se aloittaa Flavia de Luce -sarjan. Englanninkielinen alkuteos ilmestyi 2009 ja suomennos 2014. Bradley on voittanut teoksella useita palkintoja.

## Juoni
Flavia on 11-vuotias tyttö, joka asuu leski-isänsä ja kahden isosiskonsa kanssa englantilaisessa Bishop's Laceyn kylässä vanhassa sukukartanossa. Nokkela Flavia on taitava kemisti. Eräänä päivänä kartanon portailta löytyy kuollut lintu, jonka nokkaan on tökätty vanha postimerkki. Myöhemmin Flavia kuulee isänsä huoneesta riitelyä, jota ei ole hänen kuultavakseen tarkoitettu. Tilanne kääntyy vielä huonompaan, kun puutarhasta löytyy eräänä varhaisena aamuna ruumis. Paikallinen poliisi saapuu tutkimaan tapausta ja epäilysten kohteeksi joutuu Flavian isä. Flavia haluaa pelastaa isänsä ja alkaa tutkia tapausta omin keinoin.

## Palkintoja ja tunnustuksia
*Agatha Award, paras esikoisjännitysromaani, 2009 
*Arthur Ellis Award, paras esikoisromaani, 2010 
*Barry Award, paras esikoisromaani, 2010 
*Dilys Award, 2010 
*Macavity Award ("Best First Mystery Novel") 2010 
*Spotted Owl Award, 2010 

*Amelia Bloomer List (sarjassa "Young Adult Fiction", 18 teoksen joukossa), 2010 
*Anthony Award, paras esikoisromaani -ehdokas, 2010

## Lähteet
*
### Viitteet
Luettelo saarista asukasluvun mukaan

**Tämä on luettelo [[saari]]sta  [[Väkiluku|asukasluvun]] mukaan** .Luettelo sisältää kaikki saaret  joiden väkiluku on yli 100&nbsp;000  Vertailun vuoksi myös mannermaiset maamassat on esitetty *kursiivilla*. Maailman saarten väkiluku on yli 730 miljoonaa, mikä on noin 9 % maailman kokonaisväestöstä. Näistä vain Jaavalla (Indonesiassa) ja Honshulla (Japanissa) on yli 1 % maailman väestöstä. 

## Luettelo

### Asukasluku yli 10 miljoonaa

### Asukasluku  1 000 000 -  10 000 000
 

### Asukasluku  500 000 - 1 000 000

### Asukasluku  100 000 - 500 000

## Lähteet
Osma (kielioppitermi)

**Osma** on kielitieteellinen termi. Se on lyhennys lausekkeesta objektin sijainen määrän adverbiaali. Osma on adjunkti, eli lause ei koskaan "vaadi" sitä.  

Syntaksinsa kannalta osma käyttäytyy kuin objekti. Sen sija muun muassa vaihtelee negatiivisen ja affirmatiivisen lauseen välillä, kuten esimerkeissä (1a) vs. (1b) ja (2a) vs. (2b), mikä on suomen objektin määrittämisen kriteereitä. 

(1a) Luin **tunnin**. 
(2a) Juoksin kaksi **kilometriä**. 

(1b) En lukenut **tuntia**.
(2b) En juossut kahta **kilometriä**. 

Osma ei kuitenkaan ole objekti, sillä se voi liittyä myös intransitiivisiin lauseisiin, kuten esimerkissä (2a), tai lauseisiin, joilla on jo objekti, kuten esimerkissä (3).

(3) Luin kirjaa kolme **tuntia**. 

Osma ilmaisee nimensä mukaisesti "määrää", esimerkiksi ajan tai matkan kestoa. Osma voidaan siis lukea adverbiaalien alalajina määrän adverbiaaleihin.

## Osma muissa kielissä
Vaikka osma on vahvasti fennistiikan termi, vastaavaa ilmiötä esiintyy muissakin kielissä. Esim. englannissa osma voidaan ilmaista joko kuten objektia, eli prepositiotta, tai preposition "for" ympärille rakentuvalla prepositionlausekkeella. 

(4) I ran (for) two hours.

## Lähteet
Lappajärven maanjäristys 1979

**Lappajärven maanjäristys 1979** tapahtui  kello 19.31.22 Suomen aikaa (UTC+2) Etelä-Pohjanmaan Alajärvellä. Järistyksen paikallinen magnitudi oli 3,8, ja se on suurin Suomessa koskaan instrumentein mitattu maanjäristys. Maanjäristys tunnetaan paikallisesti "Väinön värinänä", sillä se tapahtui suomenkielisen almanakan mukaan Väinön nimipäivänä. Järistys aiheutti kattojen ja seinien halkeamisia.

Järistyksen hyposentri sijaitsi 15 kilometrin syvyydessä. Ruotsin puolustusministeriön alaisen Försvarets Forskingsanstalt -instituutin ja Helsingin yliopiston Seismologian instituutin mukaan järistys tapahtui kulku-liuku-siirroksessa.

Luoma-ahon nuorisoseurantalon pihassa Alajärvellä on Väinön värinän muistokivi, joka paljastettiin kesäkuussa 1992.

## Lähteet
Engelinranta

**Engelinranta** on Hämeenlinnan keskustan kylkeen, Hämeensaaren kaupunginosan eteläosaan suunnitteilla oleva uusi keskustamainen asuin- liike- ja toimistoalue, jonne kaavaillaan noin 2 600 asukasta. Paasikiventien ja Vanajaveden väliselle alueelle sijoittuva Engelinranta on saanut nimensä Hämeenlinnaan vuonna 1832 asemakaavan laatineen arkkitehti Carl Ludvig Engelin mukaan. Tällä hetkellä alueella sijaitsee huoltoasemia, matalia liikerakennuksia ja pysäköintialueita, kuten myös säilytettäviksi tarkoitetut uimahalli, uimaranta sekä rantapuisto. Engelinrannasta on jo purettu vuonna 2016 urheilutalo Hämeenkaari ja 2017 Hämeensaaren pesäpallokenttä. Tällä hetkellä käynnissä on maamassojen vaihto, sillä alueella on 1960-luvulle asti sijainnut kaatopaikka. Engelinrannan kaavoitus on vielä kesken; osayleiskaava alueelle on valmistunut, ja kaupunki on aloittamassa asemakaavan laatimista osissa. Ensimmäisenä asemakaavaa ollaan laatimassa Saaristenmäen kaupunginosan puolella sijaitsevaan linja-autoaseman kortteliin.

## Lähteet
Rövaren

**Rövaren** on saari Espoon Suvisaaristossa. Se on yksi Espoon kaupungin ulkoilusaarista. Rövaren sijaitsee noin 700 metriä Stora Herröstä itään ja pari kilometriä Suvisaariston pääsaarista etelälounaaseen. Etäisyys Soukanniemen Amiraalinsatamaan on runsaat kolme kilometriä.

Rövarenin pinta-ala on yhdeksisen hehtaaria. Sen metsät ovat suurimmalta osin kalliomännikköä sekä mustikka- ja puolukkakangasta. Rannat ovat pääosin kalliota ja kivikkoa, etenkin saaren itäosassa. Rövarenin itä- ja etelärannalta avautuu näkymä Suomenlahden ulappaan.

Rövarenin pohjoispuolella sijaitsee 0,8 hehtaarin laajuinen Rövargrundet, joka on vähäpuinen kallioluoto. Runsaan sadan metrin päässä Rövarenin etelärannalta sijaitsee neljän hehtaarin laajuinen Kaparen. 

Rövaren on osa Uudenmaan maakunnallista virkistysalueverkostoa.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Tiedostopalvelu.maanmittauslaitos.fi
*Rövaren, Uusimaa, Finland — Sunrise, Sunset and Daylength
*Saariston osayleiskaavaluonnos (Selostus (pdf, 2481 kt)) 
* Retkipaikka.fi
Jared Coreau

**Jared Coreau** (s. 5. marraskuuta 1991 Ontario) on kanadalainen jääkiekkomaalivahti. Hän pelaa NHL-joukkue Detroit Red Wingsissa. 
Coreau on varaamaton pelaaja, joka teki ensimmäisen sopimuksensa Red Wingsin kanssa keväällä 2013. Kaudella 2016–2017 alkaneella NHL-urallaan hän on pelannut 19.3.2018 mennessä 18 ottelua Red Wingsin maalilla torjuntaprosentilla 88,0% ja päästettyjen maalien keskiarvolla 3,68. Hän pelaa hanska vasemmassa kädessä.

## Lähteet
* https://www.nhl.com/player/jared-coreau-8477225?season=20172018
Anvil (pelimoottori)

**Anvil** (aiemmin nimellä **Scimitar** ja nimellä **AnvilNext** vuoteen 2020 asti) on Ubisoft Montrealin kehittämä pelimoottori. Pelimoottori tukee Google Stadia, Nintendo Switch, PlayStation 3, PlayStation 4, PlayStation 5, PlayStation Vita, Windows, Wii U, Xbox 360, Xbox One ja Xbox Series X ja Series S alustoja.

Anvil on kehitetty vuonna 2007 julkaistua *[[Assassin’s Creed]]* -peliä varten.
Ubisoft lopetti Unreal Enginen käytön kun sen lisensointikustannuksen tuplaantuivat. Myös ongelmat pelien siirtämisessä PlayStation 3:lle vaikuttivat päätökseen.
Pelimoottoria käytettiin tämän jälkeen vuoden 2008 *[[Prince of Persia (vuoden 2008 videopeli)|Prince of Persia]]* -pelissä.

## Teknologia
Moottori on koodattu pääsääntöisesti C++:lla.

Claude Langlais kertoo mallintamiseen käytettävän 3ds Maxia ja ZBrushia. Moottori käyttää Autodeskin HumanIK -väliohjelmistoa sijoittaakseen hahmon kädet ja jalat oikein kiipeily- ja työntöanimaatioissa reaaliaikaisesti.. 

Pelimoottoria parannettiin *[[Assassin's Creed II]]* -peliä varten. Parannuksia olivat muun muassa vuorokauden ajan vaihtelu (päivän ja yön sykli), parannetut piirtoetäisyydet, sama kasvien käsittelyteknologia kuin *[[Far Cry 2]]:ssa*, parannuksia valaistuksen, heijastuksien ja tehosteiden renderöintiin sekä uusi vaatejärjestelmä hahmoille. Lisäksi on parannuksia tekoälyä ja NPC-hahmojen liikkumista varten.

Pelimoottori suunniteltiin uudelleen *[[Assassin's Creed III]]* -peliä varten. Työ alkoi *Assassin's Creed II:n* valmistumisen jälkeen ja muut tiimit kehittivät *Assassin’s Creed Brotherhood* ja *Assassin’s Creed Revelations* -pelejä samaan aikaan.
Uusi versio tunnetaan nimellä *AnvilNext* ja se lisäsi uutta tekniikka pelisuunnittelijoiden käyttöä varten. Uutta ovat viivästetty valaistus, ympäristön piilotetun pinnan päättely, uusi kameramoodi ja parannettu ihmisjoukkojen tekoäly joka toimii useammin pelihahmon kanssa. Pelimoottorissa on myös parannuksia animointiin ja nopeaan prototyypittämiseen sekä täysin uusia animointeja: uuden pelin hahmot liikkuvat eri tavoin kuin aiemmissa sarjan peleissä.
Uusi versio kykeni muutamiin tuhansiin ihmishahmoihin kun aiempi oli rajattu sataan.
Studio paransi myös liikkeenkaappausten ja kasvojen eleiden käsittelyä.

*[[Assassin’s Creed Unity]]* -pelissä oli moottorista uusi versio, joka pystyi kymmenkertaisesti suurempaan määrään kappaleita/instansseja, sekä merkittävästi vähemmän piirtokutsuja: päätavoitteena oli vähentää suoritinajan käyttöä kappaletta kohden.

Pelimoottoriin on myös lisätty tuki fysiikkaperusteiselle renderöinnille (PBR).

## Lähteet
Asma Jahangir

**Asma Jahangir** (; 27. tammikuuta 1952 – 11. helmikuuta 2018) oli pakistanilainen juristi ja ihmisoikeusaktivisti.  Hän puolusti vähäosaisia sekä oikeudenkäynneissä, ilmaisella oikeusavulla että turvakodeilla. Kun Pakistanin johtaja Pervez Musharraf sääti lain, että naisen todistuksen arvo oli vain puolet miehen todistuksen arvosta, Jahangir aloitti kampanjan asian muuttamiseksi, ja onnistuikin palauttamaan asian ennalleen. Jahangirista tuli vähitellen yksi merkittävimmistä YK:n ihmisoikeusraportoijista ja hänen erityisasiantuntemuksensa koski uskonnonvapautta, Iranin ihmisoikeustilannetta ja Palestiinan kysymystä.

Jahangir on saanut Bilbaon ihmisoikeuspalkinnon, Martin Ennals -palkinnon ihmisoikeuksien puolustajille, Geuzenpenning-mitalin, Pohjoinen–etelä-palkinnon, Right Livelihood -palkinnon, Palkinnon vapaudelle ja Neljän vapauden palkinnon.

## Lähteet
Bedivere

**Bedivere** (kymriksi *Bedwyr*, ransk. *Bédoier*, myös **Bedevere**) on yksi kuningas Arthurin pyöreän pöydän ritareista. Hän on se, joka palautti Excaliburin Järven neidolle. Hän toimi Arthurin marsalkkana. Sir Lucan oli hänen veljensä ja Griflet hänen serkkunsa.

## Walesilaisessa perinteessä
Bedivere esiintyy useissa varhaisissa walesilaisissa teksteissä, joissa häntä kutsutaan nimellä Bedwyr Bedrydant ("Täydellisten jänteiden Bedwyr"). Hänen sanotaan olevan komea, yksikätinen ritari Arthurin palveluksessa. Hänen isänsä nimi on Pedrawd tai Bedrawd, ja hänen lapsensa ovat Amhren ja Eneuawg, jotka molemmat kuuluvat Arthurin hoviin.

Yksi varhaisimmista maininnoista Bediverestä on 900-luvulta peräisin olevassa runossa *Pa Gur*, jossa kuvaillaan useita Arthurin ritareita. Bediveren sanotaan kaataneen satoja vihollisia ja olleen hurjaluonteinen miekan ja kilven kanssa taistellessaan Garwlwydia vastaan Tryfrwydin rannoilla.

### Culhwch ja Olwen

Bedivere on keskeinen hahmo tarinassa Culhwchista ja Olwenista, jossa hän on korkeassa asemassa Arthurin hovissa ystävänsä Sir Kayn kanssa. Bedivereä kuvaillaan maailman komeimmaksi mieheksi Arthuria ja Drych fab Cibddaria lukuun ottamatta, ja hänen sanotaan kantavan taikapeistä. Häntä pyydetään Culhwchin mukaan tämän retkelle Olwenin käden saamiseksi, ja hän on ensimmäinen, joka iskee Ysbaddaden-jättiläistä Culhwchille tarkoitetulla myrkkykeihäällä. Bedivere auttaa Culhwchia suorittamaan Ysbaddadenin antamat mahdottomat tehtävät, ja tarina päättyy Ysbaddadenin häpäisyyn ja kuolemaan ja lopulta Culhwchin ja Olwenin avioliittoon.

## Myöhempi traditio
Geoffrey Monmouthilaisen teoksessa *[[Historia Regum Britanniae|Historia regum Britanniae]]* Bedivere on yksi Arthurin uskollisista liittolaisista, joka on paljolti hänen roolinsa myös myöhemmässä Arthuriin liittyvässä kirjallisuudessa. Useissa versioissa Arthurin kuolemasta Bedivere ja Arthur kuuluvat niihin muutamiin Camlannin taistelusta selvinneisiin. Taistelun jälkeen kuolettavasti haavoittunut Arthur pyytää Bedivereä heittämään Excaliburin takaisin Järven neidolle. Bediveren mielestä miekka on kuitenkin Britannialle niin arvokas, ettei sitä voi heittää veteen. Kun hän kertoo Arthurille ettei mitään tapahtunut, Arthur moittii häntä tietäessään, että taikamiekka aiheuttaisi jotain yliluonnollista. Lopulta Bedivere heittää miekan veteen, jolloin sieltä nousee käsi, joka tarttuu miekkaan ilmassa ja vaipuu sitten takaisin aaltoihin. Tämän kuullessaan Arthur vakuuttuu, että miekka on todella palautettu Järven neidolle.

Arthurin kuoleman jälkeen Bedivere vetäytyy erakkoluostariin, jossa hän elää lopun elämäänsä.

## Lähteet
Korjaamo (näytelmä)

***Korjaamo*** on Mika Myllyahon ensimmäinen Kansallisteatterille kirjoittama näytelmä. Teatterin pääjohtajana toimivan Myllyahon kirjoittaman lämminhenkiseksi luonnehditun komedian pääosissa nähdään Jukka-Pekka Palo ja Seppo Pääkkönen. *Korjaamo* kantaesitetään Omapohja-näyttämöllä 21. maaliskuuta 2017. Pikkukaupungin autokorjaamoon sijoittuva näytelmä käsittelee ihmisarvoa tilanteessa, jossa loppuunpalaminen uhkaa työkykyä ja elämäntyö on muuttumassa tarpeettomaksi.

## Lähteet
Tarhianjoen alue

**Tarhianjoen alue** (vesistöaluetunnus 35.63) on Keuruun reitin valuma-alueessa sijaitseva toisen jakovaiheen alue, jonka pinta-ala on 311,26 neliökilometriä. Alueen järvisyys on 4,27&nbsp;%. Vesistön alueen alarajana on Tarhian lahti, jonka yläpuolisen valuma-alueen pinta-ala on 533,79 neliökilometriä ja sen järvisyys on 5,57&nbsp;%. Reitin vedet laskevat seuraavaksi Keurusselkään, joka kuuluu Keurusselän alueeseen (35.62).

Kolmannen jakovaiheen alueita ovat seuraavat yhdeksän aluetta tai valuma-aluetta :
* Tarhianjoen alaosan alue (35.631)
* Tarhapäänjärven alue (35.632)
* Soutujoen alue (35.633)
* Kukonjoen alue (35.634)
* Uuranjärven valuma-alue (35.635)
* Hännättömänjoen valuma-alue (35.636)
* Kiminginjoen valuma-alue (35.637)
* Suorapuron valuma-alue (35.638)
* Saikanjoen valuma-alue (35.639)

## Lähteet
### Viitteet
Kingi (2. tuotantokausi)

**''[[Kingi|Kingin]] ''toinen tuotantokausi** esitettiin keväällä 2018. Kausi alkoi 17. maaliskuuta 2018.

Kauden näyttelijöinä toimivat Pirjo Heikkilä, Anna-Maija Tuokko, Kalle Lamberg, Jarkko Niemi, Mika Eirtovaara, Severi Saarinen ja Linda Wiklund. Ohjelman juonsi Jaakko Saariluoma.

## Hahmot

## Katsojaluvut

## Lähteet
Django

**Django** on miehen etunimi, joka voi viitata seuraaviin:

## Elokuvat

* *[[Django (vuoden 1966 elokuva)|Django]]*, Sergio Corbuccin ohjaama spagettiwestern vuodelta 1966
* *[[Django Unchained]]*, Quentin Tarantinon ohjaama lännenelokuva elokuva vuodelta 2012
* *[[Django (vuoden 2017 elokuva)|Django]]*,  Etienne Comarin ohjaama Django Reinhardtista kertova elokuva vuodelta 2017

## Muu kulttuuri

* Django Reinhardt (1910–1953), belgialainen jazzkitaristi
* *[[Django, vallaton virtuoosi]]*, Aviadorin kustantama elämäkerta vuodelta 2014.

## Muuta
* Django, sovelluskehys web-sovellusten tekoon
Kupanjoen valuma-alue

**Kupanjoen valuma-alue** (vesistöaluetunnus 35.66) on Keuruun reitin valuma-alueessa sijaitseva toisen jakovaiheen valuma-alue, jonka pinta-ala on 125,46 neliökilometriä. Alueen järvisyys on 2,7&nbsp;%. Vesistön valuma-alueen alarajana on Keurusselkä, jossa reitin vedet tulevat seuraavaksi Keurusselän alueelle (35.62).

Kolmannen jakovaiheen alueita ovat seuraavat viisi aluetta tai valuma-aluetta :
* Kivijärven alue (35.661)
* Kupanjoen yläosan alue (35.662)
* Iso Kivijärven valuma-alue (35.663)
* Nuuskapuron valuma-alue (35.664)
* Kitusenpuron valuma-alue (35.665)

## Lähteet
### Viitteet
Akyfas

**Akyfas** (, ) eli **Pindos** (, ) oli antiikin aikainen kaupunki ja kaupunkivaltio (*polis*) Doriissa Kreikassa. Se sijaitsi nykyisen Delfoín kunnan alueella noin kolme kilometriä kaakkoon nykyisestä Oinochórin kylästä. 

Akyfaan historiasta ei tiedetä juuri mitään. Se oli yksi Doriin *[[tetrapolis|tetrapoliin]]* neljästä kaupungista yhdessä Boionin, Erineoksen ja Kytinionin kanssa. Vaikuttaa siltä, että kaupunki vaihtoi usein aluetta. Se ei ollut osa Dorista vielä 400-luvulla eaa., mutta 300-luvulla eaa. se luettiin Doriiseen. 100-luvulla eaa. se luettiin puolestaan osaksi Oitaiaa, ja myöhemmin jälleen Dorista. Antiikin lähteissä nimi Pindos vaikuttaa yleisimmältä nimeltä kaupungille. Toisaalta kaupungin kansalaisten etnonyyminä esiintyy ennen kaikkea nimitys *Akyfanios* ().

Kaupungin paikalta on löydetty joitakin sen kaupunginmuurin jäänteitä.

## Lähteet
Astraiusioi

**Astraiusioi** ( tai *Astraiousioi*) oli antiikin aikainen kaupunki ja kaupunkivaltio (*polis*), jonka sijaintipaikkaa ei tunneta.

Kaupungin olemassaolo tunnetaan vain yhdestä piirtokirjoituksesta. Sen mukaan Astraiusioi oli jäsenenä toisessa Ateenan liitossa 300-luvulla eaa., ainakin sen perustamisen aikaan vuonna 378/377 eaa. Kaupungin kansalaisesta käytettiin etnonyymiä *Astraiūsios* ().

## Lähteet
Boion

**Boion** ( tai , myös *Boios*, , ) oli antiikin aikainen kaupunki ja kaupunkivaltio (*polis*) Doriissa Kreikassa. Se sijoitetaan nykyisen Delfoín kunnan alueelle lähelle nykyistä Gravián kylää. 

Boionin historiasta ei tiedetä juuri mitään. Se oli yksi Doriin *[[tetrapolis|tetrapoliin]]* neljästä kaupungista yhdessä Akyfaan eli Pindoksen, Erineoksen ja Kytinionin kanssa. Kaupungin kansalaisesta käytettiin etnonyymiä *Boiaios* ().

Kaupungin paikalta on löydetty jonkin verran sen kaupunginmuuria, mukaan lukien yhden tornin jäänteet.

## Lähteet
Erodioi

**Erodioi** () oli antiikin aikainen kaupunki ja kaupunkivaltio (*polis*), jonka sijaintipaikkaa ei tunneta.

Erodioin historiasta ei tiedetä juuri mitään, ja sen olemassaolo tunnetaan vain piirtokirjoituksista. Klassisella kaudella 400-luvulla eaa. Erodioi kuului Ateenan johtamaan Deloksen meriliittoon, ja se esiintyy liiton verotusluetteloissa vuonna 454/453 eaa. Kaupungin kansalaisesta käytettiin etnonyymiä *Erodios* (). 

## Lähteet
Euboia (Sisilia)

**Euboia** () oli antiikin aikainen kaupunki ja kaupunkivaltio (*polis*) Sikeliassa eli nykyisellä Sisilian saarella nykyisen Italian alueella.

Euboian sijaintia ei tunneta varmuudella. Sen oletetaan kuitenkin sijainneen lähellä Leontinoin polista. Usein se sijoitetaan nykyiseen Licodia Eubeaan. Sijaintipaikaksi on ehdotettu kuitenkin myös nykyistä Monte San Mauroa Caltagironen lähellä.

Myös Euboian historiasta tiedetään vain vähän. Vaikka kaupunki on luetteloitu polikseksi eli itsenäiseksi kaupunkivaltioksi, sen todellinen asema tunnetaan kuitenkin huonosti. Se on todennäköisesti ollut alun perin saaren ei-kreikkalaisen sikulien heimon asutus. Myöhemmän kreikkalaisen kaupungin perustivat leontinoilaiset 700-luvun lopussa tai 600-luvulla eaa. Leontinoi oli Euboian saarella Kreikassa sijainneen Khalkiin siirtokunta, ja Euboian kaupungin nimi viittaa saareen. Tällaisena kaupunki on varhaisin tunnettu esimerkki alueen nimen käytöstä siirtokunnan nimenä; siirtokuntia nimettiin usein niiden emäkaupunkien mukaan, mutta ei alueiden mukaan. Kaupunki lakkasi olemasta poliksena Syrakusan tyrannin Gelonin aikana 485–483 eaa., jolloin siitä tuli Syrakusan alainen. Tuolloin sen varakas väestö (*pakheis*) sai Syrakusan kansalaisuuden, mutta rahvas (*demos*) myytiin orjiksi.

Euboian tiedetään olleen ympäröity muurein 400-luvulla eaa. Mikäli kaupunki sijaitsi Licodia Eubean paikalla, sen Castellon kukkula, jossa nykyisin on keskiaikaisen linnan rauniot, olisi luonnollinen akropolis. Licodia Eubean läheltä on löydetty useita kaupunkiin mahdollisesti liittyneitä antiikin aikaisia hautausmaita.

## Lähteet
ISO 3166-2:JM

**ISO 3166-2:JM** on ISO-standardointijärjestön standardi, joka määrittää geokoodit Jamaikalle. ISO 3166-2:JM on ISO 3166-2 -standardin osajoukko, joka määrittää 14 kunnan koodit.

## Koodit

Koodin ensimmäinen osa on ISO 3166-1 -standardin mukainen Jamaikan maakoodi ”JM” ja toinen osa on aluekohtainen kaksinumeroinen tunnus.

## Katso myös

* ISO 3166-2, lähdetaulukko kaikille alueellisille koodeille
* ISO 3166-1, lähdetaulukko kaikille maakoodeille, jota käytetään esimerkiksi verkkotunnusten päätteissä

## Lähteet
Timo Puttonen

**Timo Santeri Puttonen** (s. 6. marraskuuta 1950 Kouvola) on suomalainen virkamies, joka toimi Etelä-Karjalan maakuntajohtajana.

Timo Puttonen syntyi koneenhoitaja Risto Puttosen ja toimistosihteeri Aino Poutasen perheeseen. Hänen puolisonsa vuodesta 1972 on Vappu Lammi. Puttonen tuli ylioppilaaksi 1970 ja valmistui filosofian kandidaatiksi Helsingin yliopistosta 1975. Hän toimi Kymen lääninhallituksen suunnittelusihteerinä 1975–1985, erikoistutkijana 1986–1990 ja lääninneuvottelukunnan pääsihteerinä 1991. Etelä-Karjalan maakuntajohtajaksi hänet nimitettiin 1992. Kun Puttonen jäi tehtävästä eläkkeelle loppuvuonna 2013, hänen seuraajakseen valittiin Matti Viialainen.
  
## Lähteet
Xiaomi Mi-2a

**Xiaomi Mi-2a** on Xiaomin julkaisema älypuhelin, jossa on esiasennettuna Android 4.1 "Jellybean" -käyttöjärjestelmä Xiaomin MIUI-käyttöliittymällä.

## Tekniset tiedot
### Muotoilu
Xiaomi Mi-2a -älypuhelimessa on 4,5-tuumainen teräväpiirtonäyttö.

### Fyysiset osat
Laitteesta löytyy 1,7 GHz:n kaksiydinsuoritin. Laitteessa on yksi gigatavu RAM-muistia ja 16&nbsp;gigatavua sisäistä muistia.

#### Kamerat ja multimedia
Laitteessa on kahdeksan megapikselin takakamera. Etukameran tarkkuus on puolestaan 2 megapikseliä.

Videokuvaus voidaan tehdä 1080p (teräväpiirto) -tarkkuudella 30fps.

### Ohjelmisto
Julkaisuhetkellä laitteessa oli esiasennettuna Android 4.1 "Jellybean" Xiaomin MIUI-käyttöliittymällä.

## Lähteet
* https://www.phonearena.com/phones/Xiaomi-MI-2a_id8195
Euboia (täsmennyssivu)

**Euboia** (,  tai *Évvia*) voi viitata seuraaviin:

* Euboia, saari Kreikassa
* Euboian alueyksikkö, alueyksikkö Keski-Kreikan alueella
* Euboia, antiikin aikainen kaupunki Sikelian eli nykyisen Sisilian saarella nykyisessä Italiassa
* Euboia, useita hahmoja kreikkalaisessa mytologiassa
Kytinion

**Kytinion** (, myös *Kyteinion*, , ) oli antiikin aikainen kaupunki ja kaupunkivaltio (*polis*) Doriissa Kreikassa. Se sijaitsi nykyisen Amfíkleia-Eláteian kunnan alueella noin kaksi kilometriä itään nykyisestä Palaiochórista. 

Kytinion oli yksi Doriin *[[tetrapolis|tetrapoliin]]* neljästä kaupungista yhdessä Akyfaan eli Pindoksen, Boionin ja Erineoksen kanssa. Se oli näistä merkittävin, ja mainitaan antiikin lähteissä muita useammin. Kaupungin kansalaisista käytettiin etnonyymejä *Kytinieus* () ja *Kytenieus* ().

Kaupunki mainitaan muun muassa Demostheneen Naupaktoksesta suunnitteleman sotaretken kohteena vuonna 426 eaa., ja tämän epäonnistuttua paikkana, johon spartalaiset jättivät Eurylokhoksen johdolla lokrislaisilta saamansa panttivangit. Filippos II valtasi kaupungin vuonna 338 eaa. ja hyökkäsi sieltä Amfissaan.

Kaupungin paikalta on löydetty jonkin verran sen kaupunginmuuria, mukaan lukien yhden tornin jäänteet.

## Lähteet
Iso Kivijärvi (Keuruu)

**Iso Kivijärvi**  on Keski-Suomessa Keuruulla sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.

## Maantietoa
Järven pinta-ala on 190 hehtaaria eli 1,9 neliökilometriä. Se on 2,8 kilometriä pitkä ja 1,4 kilometriä leveä. Järvi on selkeäpiirteinen, mutta sen järvenselän keskellä sijaitsee kaksi suurempaa saarta ja niiden itäpuolella koilliseen päin työntyy Kivisuolle lahti. Järvi kapenee etelään päin, missä sijaitsee Sammakkolahdella järven luusua. Sammakkolahden lounaispuolella kohoaa 300 metriä rannasta Kivimäki, jonka pohjoisrinteet kohoavat 50 metriä vedenpinnan yläpuolelle. Mäki erottuu selvästi järvelle päin.

Järvessä on kartan mukaan 7 saarta, joista nimetyt Isosaari ja Lintusaari ovat suurimmat. Isosaari on 200 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Sen pinta-ala on kartasta mitattuna 1,5 hehtaaria. Lintusaari sijaitsee Isosaaresta 300 metriä etelään. Se on 80 metriä pitkä ja alle 40 metriä leveä. Kaikki saaret ja luodot ovat autiot.

Järven rantaviivan pituus on 10 kilometriä ja sen rannat ovat metsämaata. Pohjoispäässä on maatila, jonka peltopalsta ulottuu melkein rantaan. Järven lähiympäristössä on kaksi maatilaa. Rannoille on rakennettu yli 20 vapaa-ajan asuntoa. Niille tulee tiet seututieltä 621 Valkeajärvelle kulkevalta tieltä.

## Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Keuruun reitin valuma-alueen (35.6) Kupanjoen valuma-alueella (35.66), jonka Iso Kivijärven valuma-alueeseen (35.663) järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 154,3 metriä mpy. Järven ympäristössä sijaitsee tiheästi ojiteuja soita, joiden johto-oja on johdettu järveen. Näitä ovat Isoniitty, Koninsuo, itärannan Kivisuo ja Ruinunneva.

Järvi saa pääosan vedestään omalta valuma-alueeltaan, sillä se on sen latva-alueita. Ison Kivijärven alueella on 3 yli hehtaarin kokoista järveä tai lampea, jotka laskevat suoraan tai välillisesti järveen. Ne ovat Näsilampi (1 ha), jonka laskuoja Lolionpuro laskee järven pohjoispäähän. Samaa puroa käyttää pieni Lolionlampi. Länsirannan Kivisuolla sijaitsee Kivilampi (4 ha), josta on johdettu oja järven länsirantaan. Samaan länsirantaan laskee vielä Lehmilampi (2 ha) myös kaivettua oja myöten.

Järven laskujoki on Kupanjoki, joka lähtee järven eteläpäästä Raatesalmen nimisenä ja laskee heti Vähään Kivijärveen (14 ha), josta jatkaa nimetön uoma Kupanjärveen (13 ha). Kupanjoki laskee 5,5 kilometrin päässä Lapinjärveen (9 ha), josta se laskettelee seuraavat 7 kilometriä koskien, Kivijärven (11 ha), Alalammen (4 ha), Peräkosken (2 ha) ja Rimmin (3 ha) kautta Keurusselän Kivilahteen Keuruun keskustaajamassa.

## Lähteet
Oinoanda

**Oinoanda** (, ) oli antiikin aikainen kaupunki Lyykiassa nykyisen Turkin alueella Muğlan maakunnassa. Se sijaitsi noin 1,5 kilometriä luoteeseen nykyisestä İncealilerista. 

## Maantiede

Oinoanda sijaitsi Lyykiassa, vaikka joskus se on sijoitettu myös Pisidian länsiosaan. Jossakin vaiheessa historiaansa kaupunki vaikuttaisi puolestaan olleen osa Galatiaa. Oinoanda kuului ainakin myöhemmin Kibyran alaisuuteen Balburan ja Bubonin ohella. Kaupunki oli rakennettu kukkulalle, joka sijaitsee heti nykyisen İncealilerin kylän yläpuolella. Kukkula on jyrkkä muilta paitsi eteläsivultaan.

## Historia

Kibyra, Oinoanda, Balbura ja Bubon muodostivat yhdessä tetrapoliin, poliittisen liiton, jossa Kibyralla oli kaksi ääntä ja muilla yksi ääni. Oinoanda esiintyy ensimmäisen kerran historiassa tässä yhteydessä. Murena hajotti tetrapoliin vuonna 81 eaa. toisen Mithridateen sodan lopulla. Tämän jälkeen Oinoanda, Balbura ja Bubon olivat mukana Lyykian liitossa. Kaupunki mahdollisesti erotettiin liitosta, koska se tuki Rooman sisällissodassa Brutusta. Oinoanda löi omaa rahaa ainakin noin vuoden 100 eaa. tienoilla.

100-luvulla jaa. Oinoandan mainitaan saaneen miljonääri Opramoaalta  denaaria kylpylän rakentamista varten. Varhaiskristillisellä ajalla Oinoanda oli piispanistuin, jonka piispa oli Myran metropoliitan alaisuudessa. Hierokles mainitsee kaupungin vielä 500-luvulla jaa., joskin korruptoituneessa nimimuodossa *Enoanda*.

## Rakennukset ja löydökset

Oinoandan akropoliina eli linnoituksena toimi kaupungin kukkulan huippu. Muu kaupunki oli rakennettu kukkulan etelärinteeseen pengerretyille tasanteille. Kaupunki oli ympäröity muurein, joita on säilynyt erityisesti niiden eteläosassa, parhaimmillaan jopa 10 metrin korkeudelta.

Kaupungin keskiössä oli agora eli kokoontumis- ja kauppapaikka. Sen pohjoispuolella sijaitsee usein esplanadiksi kutsuttu ylempi agora. Kummallakin on ollut suuri määrä patsaita, joiden jalustoja on säilynyt. Ylemmän agoran etelälaidalla sijaitsi stoa eli pylväshalli, johon paikallinen Diogenes Oinoandalainen kirjoitutti pisimmän tunnetun kreikankielisen piirtokirjoituksen, joka tunnetaan Oinoandan piirtokirjoituksena. Se esittelee epikurolaisen filosofian oppeja. Piirtokirjoitus oli alun perin 2,37 metriä korkea ja 80 metriä pitkä. Siihen kuului alun perin noin  sanaa ja se täytti noin 260 neliömetrin alan seinämästä. Kirjoituksesta on säilynyt noin neljäsosa.

Agoroiden läheltä on tunnistettu myös gymnasion. Hieman pohjoisempaa on löydetty kreikkalainen teatteri. Sen läpimitta on noin 42 metriä. Siinä on ollut poikkeuksellisen suuri orkhestra, mutta vain 15 penkkiriviä.

Kaupungin ympäristöstä on löydetty lukuisia hautoja, mukaan lukien yksi mausoleumi, jossa on pitkä erään oinoandalaisen suvun sukuhistoriaa käsittelevä piirtokirjoitus, sekä kalliohautoja, joiden julkisivu jäljittelee temppeliä.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
UCI World Tour 2018

**UCI World Tour 2018** oli järjestyksessään kahdeksas miesten maantiepyöräilyn UCI World Tour -kilpailusarjan kausi, joka koostui 37 osakilpailusta. Sarja alkoi Australiassa tammikuussa järjestettävästä Tour Down Under -kilpailusta ja päättyi lokakuun lopussa Tour of Guanxi -kilpailuun Kiinassa. 

## Joukkueet

## Kilpailut

### Loppupisteet
Lähde: UCi

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* UCI WorldTour
Robert Strassburg

**Robert Strassburg** (1915–2003) oli yhdysvaltalainen säveltäjä. Hän sävelsi juutalaista uskonnollista musiikkia; lisäksi hänen tuotantoaan innoitti Walt Whitmanin runous. Whitmanin innoittamiin teoksiin lukeutuvat *Walt Whitman Cycle* tenorille ja orkesterille, kymmenosainen kuorosinfonia *Leaves of Grass* (1992) ja ooppera *Congo Square*. Strassburg sävelsi musiikin myös kymmeniin dokumenttielokuviin.

Strassburg myös kirjoitti runoja, joita hän julkaisi lukuisissa kokoelmissa.

## Elämäkerta
Strassburg syntyi New Yorkissa. Hänen opettajiaan olivat Igor Stravinski, Walter Piston ja Paul Hindemith. Kandidaatin opinnot Strassburg suoritti New England Conservatoryssa, maisteriksi hän valmistui Harvardin yliopistossa ja tohtori hänestä tuli University of Judaismista (Los Angeles). 

Strassburg opetti muun muassa Brooklyn Collegessa vuodesta 1947 vuoteen 1950 sekä Brandeis-instituutissa. Vuonna 1960 hän muutti Los Angelesiin. Hän toimi University of Judaismin taidekoulun avustavana dekaanina vuoteen 1966 saakka; tämän jälkeen hänestä tuli Kalifornian osavaltionyliopiston professori.

## Lähteet
Xiaomi MiPad

**Xiaomi MiPad** on Xiaomin 15. toukokuuta 2014 julkaisema taulutietokone, jossa on esiasennettuna Android Xiaomin MIUI-käyttöliittymällä.

## Tekniset tiedot
### Muotoilu
Xiaomi MiPad -taulutietokoneessa on 7,9-tuumainen näyttö QXGA-resoluutiolla.

### Fyysiset osat
Laitteesta löytyy 2,2 Gigahertsin neliydin-prosessori. Laitteessa on 2 Gigatavua RAM-muistia ja 16&nbsp;Gigatavua sisäistä muistia.

#### Kamerat ja multimedia
Laitteessa on 8 Megapikselin takakamera. Etukameran tarkkuus on puolestaan 5 Megapikseliä.

Videokuvaus voidaan tehdä 1080p (Full HD) -resoluutiolla.

### Ohjelmisto
Julkaisuhetkellä laitteessa oli esiasennettuna Android Xiaomin MIUI-käyttöliittymällä.

## Lähteet
https://www.phonearena.com/phones/Xiaomi-MiPad_id8666
Pindos (täsmennyssivu)

**Pindos** tai **Píndos** (, ) voi viitata seuraaviin:

* Píndos, vuoristo Manner-Kreikassa
* Píndos, Pýlin kunnan kunnallisyksikkö ja entinen kunta Tríkalan alueyksikössä Thessalian alueella Kreikassa
* Pindos eli Akyfas, antiikin aikainen kaupunki Doriissa Kreikassa
* *[[Pindos (1942)|Pindos]]*, Kreikan laivaston hävittäjä toisessa maailmansodassa
Gorouol (joki)

**Gorouol** on Nigerin sivujoki Burkina Fasossa ja Nigerissä. Sen pituus on 255 kilometriä ja valuma-alueen laajuus 45&nbsp;000 neliökilometriä.

Gorouol on ensimmäinen Nigeriin laskeva sivujoki Moptin alueen Yamén jälkeen. Sen valuma-alue käsittää Burkina Fason pohjoisosan ja Homborin alueen Malissa. Gorouol laskee Nigeriin Ayéroun alapuolella. Sen sivujokia ovat Goudebo ja Beli.

Joen valuma-alue kuuluu kuivuudesta kärsivään Sahelin alueeseen ja sen vesimäärä on hyvin pieni. Keskimääräinen virtaus Alconguin mittausasemalla on 10,1 kuutiometriä sekunnissa. Tammi-toukokuussa Gorouol on kokonaan kuiva.

## Lähteet
Kiminginjärvi (Saarijärvi)

**Kiminginjärvi** , tai myös **Kiiminginjärvi** , on Keski-Suomessa Saarijärvellä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.

## Maantietoa
Järven pinta-ala on 170 hehtaaria eli 1,7 neliökilometriä. Se on 2,5 kilometriä pitkä ja 1,9 kilometriä leveä. Järven eteläpää on kuin pitkä lahti ja pohjoispäässä järvi levenee sivusuuntiin. Järven luoteispäässä on Ritoniemi, jonka viereen jää lahti. Lahdessa sijaitsee Kiiminkijoen luusua. Järvessä on kartan mukaan viisi saarta, jotka sijaitsevat järven keskivaiheilla. Suurin saarista Aittosaari on alle 40 metriä pitkä. Muita nimettyjä saaria ovat Myllysaari ja Kalliosaari. Saaret ovat kaikki autioita.

Järven tilavuus on 2,7 miljoonaa kuutiometriä eli 0,0027 kuutiokilometriä ja järven keskisyvyys on 1,6 metriä. Järven rantaviivan pituus on 10 kilometriä ja sen rannat ovat toisinaan soistunutta mutta myös kovaa metsämaata. Järven asutus on haja-asutusta ja sen pohjoisrannalla sijaitsee yksi maatila. Osa asutuksesta keskittyy Kukon kulmakunnalle, jonka läpi kulkee itä-länsi-suuntainen seututie 633. Järven rannoille on rakennettu lähes 30 vapaa-ajan asuntoa. Seututieltä haarautuu järven itäpuolelle etelään kulkeva yhdystie 16529 ja länsipuolelta etelään kulkeva kylätie. Näiltä teiltä tulee asutukselle tiet.

## Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Keuruun reitin valuma-alueen (35.6) Tarhianjoen alueella (35.63), jonka Kiminginjoen valuma-alueeseen (35.637) järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 208,3 metriä mpy. Monet järveä ympäröivät suot on ojitettu tiheästi. Tällaisia soita ovat esimerkiksi Mokkulanneva, Sikosuon pohjoispuoli ja Ampiaissuon eteläpuoli. Soiden johto-ojat on johdettu järveen.

Järvi saa kaiken vedestään omalta valuma-alueeltaan, koska se on vesistönsä latvavesistöjä. Kiminginjoen valuma-alueella on seitsemän yli hehtaarin kokoista järveä tai lampea, joista neljä laskee suoraan tai välillisesti järveen. Niistä huomattavimpia ovat Isojärvi (37 ha), jonka laskuoja laskee pienen ja alle hehtaarin kokoisen Varsalammin kanssa järven pohjoispäähän. Mäkilampi (2 ha) laskee omaa ojaa myöten pohjoisrantaan hieman lännempänä kuin Tohtaanjärvi (28 ha), joka laskee järven koillisrantaan. Ahvenlampi (6 ha) laskee vuorostaan Tohtaanjärveen.

Kiiminginjoki lähtee järven luoteispään lahdelta ja se luikertelee Jokijärven (8 ha) läpi ja sen alapuolella siihen yhtyy pohjoisesta Salapohjanpuro. Kiiminginjoki laskee Länsi-Multian Saarijärven (38 ha) koillisrantaan. Saarijärvestä alkava Kukonjoki muuttuu alempana Soutujoeksi, joka laskee Tarhapäänjärveen (285 ha). Se laskee vuorostaan Keurusselän Tarhian lahteen.

## Lähteet
Eturistiside

**Eturistiside** () on toinen polvinivelen nivelpussin sisäisistä ristisiteistä. Toinen on takaristiside. Näiden nivelsiteiden nimitys ristiside tulee siitä, että ne kulkevat ristiin nivelen sisällä. Eturistiside lähtee sääriluun pään nivelnastojen välisen alueen etuosasta ja kulkee ylös, taaksepäin ja lateraalisesti kiinnittyen reisiluun lateraalisen nivelnastan mediaalisen pinnan takaosaan. Ristisiteet ovat kireinä useimmissa polven asennoissa. Eturistisiteen tehtävä on estää sääriluun liian suuri etu-takasuuntainen liikkuminen reisiluun suhteen.

## Eturistisiteen repeämä

Polven eturistisiteen repeämä on yleinen polven urheiluvamma. Varsinkin hyppylajien alastulo rasittaa eturistisidettä. Ainoastaan noin 30% repeämistä tapahtuu kontaktitilanteissa, vaan yleisemmin kyseessä on jalan vääntyminen kiertoliikkeessä. Naisilla vamma on jonkun verran yleisempi johtuen anatomisista eroista ja miehiä heikommasta lihasvoimasta. Hoitona käytetään leikkausta, jossa katkennut ristiside korvataan siirroksella, mutta myös konservatiivinen hoito on mahdollista etenkin vähemmän haastavaa liikuntaa harrastavilla.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Terve.fi: Eturistisiteen vamma
Daniel Haaksman

**Daniel Haaksman** (s. 1968) on Berliinissä asuva saksalainen DJ, tuottaja, toimittaja ja levy-yhtiön johtaja.

Julkaistessaan kokoelma-albuminsa *Rio Baile Funk Favela Booty Beats* vuonna 2004 hän esitti Rio de Janeiron faveloiden musiikin kansainväliselle yleisölle ensimmäistä kertaa. 

Vuonna 2005 Haaksman perusti Man Recordings -levy-yhtiön, joka on julkaissut useita julkaisuja artisteilta kuten Diplo, Schlachthofbronx, Crookers, Bert on Beats ja Haaksmanilta itseltään sekä brasilialaisilta artisteilta kuten Deize Tigrona, João Brasil, Lovefoxxx, Marina Gasolina tai Edu K.

Haaksman itse on julkaissut muun muassa useita EP-levyjä, studioalbumeita sekä remixejä. DJ:nä hän on matkustanut ympäri maailmaa ja esiintynyt useissa yökerhoissa, festivaaleissa ja tapahtumissa.

Vuosina 2013–2016 Haaksman isännöi viikoittaista radio-ohjelmaa *Luso FM* saksalaisella radiokanavalla WDR Funkhaus Europa. Hän myös kirjoittaa musiikkitoimittajana useille saksankielisille lehdille. 

Vuonna 2016 Haaksman julkaisi toisen albuminsa *African Fabrics*. 

## Diskografia
### Studioalbumit
* 2009: *Rio Baile Funk Breaks* (DJ Sandrinhon ja DJ Bewaren kanssa) (Man Recordings)
* 2011: *Rambazamba* (Man Recordings)
* 2012: *More Rambazamba* (Man Recordings)
* 2016: *African Fabrics* (Man Recordings)

### Kokoelma-albumit
* 1999: V.A. *Dub Infusions 1989–1999* (Best Seven)
* 2001: V.A. *More Dub Infusions* (Best Seven)
* 2004: V.A. *Rio Baile Funk Favela Booty Beats* (Essay Recordings)
* 2006: V.A. *More Rio Baile Funk Favela Booty Beats* (Essay Recordings)
* 2009: V.A. *Bossa Do Morro* (Universal Germany)

### Singlet
* 2008: ”Who’s Afraid of Rio?”  feat. MC Jennifer (Man Recordings, Man 031)
* 2008: ”Who’s Afraid of Remix?” (Man Recordings, Man 033)
* 2009: ”Gostoso” EP (Man Recordings, Man 039)
* 2009: ”Gostoso” Remix (Man Recordings, Man 041)
* 2010: ”Hands Up EP” (Man Recordings, Man 049)
* 2011: ”Rap Da Silva” EP feat. Bani Silva (Man Recordings, Man 058)
* 2011: ”Copabanana” EP (Man Recordings, Man 059)
* 2012: ”Paragon” ft. Wildlife! (Man Recordings, Man 068)
* 2013: ”Lemba” ft. Coréon Dú (Man Recordings, Man 077)
* 2013: ”Lemba Remix” ft. Coréon Dú (Man Recordings, Man 079)
* 2013: ”Toma Que Toma” (Man Recordings, Man 081)
* 2014: ”Split Screen” ft. Dre Skull (Man Recordings, Mix Pak, Man 083)
* 2015: ”Sabado” ft. Bulldozer (Man Recordings, Man 086)
* 2016: ”Rename the Streets” (Man Recordings, Man 091)
* 2016: ”Akabongi” ft. Spoek Mathambo (Man Recordings, Man 093)
* 2017: ”Capri Fruit” EP ft. Feadz (Man Recordings)
* 2017: ”Fun Fun Fun / Aná Aná Aná” (Man Recordings)
* 2017: ”Remixes 2008–2017” (Man Recordings)

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Daniel Haaksmanin viralliset kotisivut
Ympäristöpuolue vihreät (Norja)

**Ympäristöpuolue vihreät** (, , ) on norjalainen vihreää politiikkaa ajava puolue. Puolueen puheenjohtajana on vuodesta 2022 toiminut Arild Hermstad. Viimeisimmissä suurkäräjävaaleissa vuonna 2021 puolue sai 3,9 prosenttia äänistä ja kolme paikkaa.
## Historia
Puolue perustettiin virallisesti vuonna 1988, mutta osallistui jo vuoden 1987 lääninvaaleihin ja sai yhden paikan Akershusissa. Vuonna 2013 puolue tuli ensimmäistä kertaa edustetuksi suurkäräjillä, kun Rasmus Hansson pääsi läpi Oslon vaalipiiristä. Vuoden 2021 suurkäräjävaaleissa puolueelle povattiin roimaa vaalivoittoa, mutta huolimatta 0,7 prosenttiyksikön noususta edellisiin vaaleihin se jäi niukasti 4 prosentin äänikynnyksen alle, eikä näin ollen saanut valtakunnallisia tasauspaikkoja.

## Vaalimenestys

## Puheenjohtajat
Vuosina 1995–2020 puolueella oli Ruotsin ympäristöpuolueen tapaan kaksi puheenjohtajaa tai *puhehenkilöä*, jotka olivat mies ja nainen.

* 1989–1991 Ove Braaten
* 1991–1992 Olav Benestad
* 1993–1994 Jan Bojer Vindheim
* 1995–1997 Ane Aadland ja Arne Gravanes
* 1998–1999 Birte Simonsen ja Brynmor Evans
* 1999–2000 Lisa Fröyland ja Gunter Scholz
* 2000–2001	Lisa Fröyland ja Tove Funderud Johansen
* 2002–2004	Birte Simonsen ja Jan Bojer Vindheim
* 2004–2005	Trude Malthe Thomassen ja Brynmor Evans
* 2005–2006	Trude Malthe Thomassen ja Gaute Busch
* 2006–2007	Trude Malthe Thomassen ja Mats Indrefjord Høllesli
* 2007–2008	Birte Simonsen ja Jan Bojer Vindheim
* 2008–2011	Hanna E. Marcussen ja Sondre Båtstrand
* 2011–2014	Hanna E. Marcussen ja Harald August Nissen
* 2014–2016	Hilde Opoku ja Rasmus Hansson
* 2016–2018	Une Aina Bastholm ja Rasmus Hansson
* 2018–2020	Une Aina Bastholm ja Arild Hermstad
* 2020–2022 Une Aina Bastholm
* 2022– Arild Hermstad

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Puolueen kotisivut
Multianjoen valuma-alue

**Multianjoen valuma-alue** (vesistöaluetunnus 35.67) on Keuruun reitin valuma-alueessa sijaitseva toisen jakovaiheen valuma-alue, jonka pinta-ala on 156,67 neliökilometriä. Alueen järvisyys on 7,77&nbsp;%. Vesistön valuma-alueen alarajana on Soutujoki, jossa reitin vedet tulevat seuraavaksi Tarhianjoen alueelle (35.63).

Kolmannen jakovaiheen alueita ovat seuraavat seitsemän aluetta tai valuma-aluetta :
* Multianjoen alaosan alue (35.671)
* Multianjärvien–Sinervän alue (35.672)
* Uitamonjärven alue (35.673)
* Sarajoen alue (35.674)
* Mykänjoen valuma-alue (35.675)
* Hirvonpuron valuma-alue (35.676)
* Termityn valuma-alue (35.677)

## Lähteet
### Viitteet
Cornwallin kansallinen vapautusarmeija

**Cornwallin kansallinen vapautusarmeija** (*Cornish National Liberation Army*, CNLA) oli lyhytikäinen cornwallilainen nationalistijärjestö, joka uhkaili vandalismilla ja tuhopoltoilla sellaisia Cornwallissa toimivia kohteita, joita se piti englantilaisina.

## Historia
Kesäkuussa 2007 CNLA uhkasi Jamie Oliveria ja Rick Steiniä, jotka omistivat ravintoloita Cornwallissa. CNLA uhkasi myös ravintoloiden asiakkaita. Syyllisenä uhkiin oli 36-vuotias mies, joka pidätettiin.

CNLA vastustaa Englannin lipun käyttämistä alueella ja on uhannut tuhota ne kaikki.

CNLA:n koosta on vähän tietoa. Elokuussa 2007 Cornish World Magazinen haastattelussa Stuart Ramsay sanoi järjestöllä olevan 30 jäsentä.

## Pidätykset
Poliisi pidätti kolme ihmistä syytettynä yhteyksistä CNLA:n kanssa mutta heitä vastaan ei nostettu syytettä. Celtic Leaguen jäsenet kirjoittivat Cornwallin ja Devonin poliisivoimien päävaltuutetulle kirjeen protestoidakseen pidätyksiä. 

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* The Sun
* The Telegraph
* The Telegraph
* the guardian
Tampereen kaupungintalo

**Tampereen kaupungintalo** (niin sanottu *Valkoinen talo*) on Tampereen Keskustorin laidalla sijaitseva virastorakennus ja kaupungin hallinnollinen keskus. Se on tunnettu aikaisemmin nimellä **Keskusvirastotalo**. Kaupungintaloksi se nimettiin toukokuussa 2024.

Talon on suunnitellut arkkitehti Aarne Ervi. Se on rakennettu kahdessa vaiheessa: ensimmäinen, etelänpuoleinen osa valmistui vuonna 1967 ja pohjoinen laajennusosa vuonna 1975. Rakennus ja sen viidennessä kerroksessa sijaitseva valtuustosali on suojeltu asemakaavalla. Rakennukseen tehdään peruskorjaus ja uusi laajennusosa vuosina 2023–2025.

Kaupungintaloa vastapäätä sijaitsee Frenckellin entinen tehdaskiinteistö, joka on myös virastokäytössä. Kaupungintalon remontin ajan kaupunginvaltuusto kokoontuu Tampere-talossa.

## Arkkitehtuuri

Kaupungintalo on vuonna 2009 hyväksytyn asemakaavan mukaan ”rakennustaiteellisesti arvokas ja kaupunkikuvan säilymisen kannalta tärkeä rakennus”. Se on Tampereen keskustan merkittävimpiä modernin arkkitehtuurin edustajia. Julkisivun vaalea väri, nauhamaiset ikkunat, katutason pilarit ja osittainen kattoterassi ovat tyypillistä funktionalismia. Ulkoasu muistuttaa tavallista toimistotaloa, mutta julkisivusta esiin työntyvä valtuustosali tuo kokonaisuuteen omaleimaisuutta ja hallintorakennuksen tuntua.

Rakennus on ulkopuolelta pääosin alkuperäisessä asussa. Vuonna 1967 valmistunut, Puutarhakadun puoleinen matala siipiosa (entinen yleisöpalveluhalli) purettiin kesällä 2023, ja sen tilalle valmistuu myöhemmin viisikerroksinen uudisosa.

## Taideteokset
Valtuustosalia koristaa Birger Kaipiaisen keraaminen *[[Orvokkimeri]]* (1967), joka oli esillä Montrealin maailmannäyttelyssä. Se sijoitettiin alun perin Tampereen yliopiston tiloihin, mutta siirrettiin nykyiselle paikalleen vuonna 1975. Istuntosalissa on myös Eila Hiltusen teos *Kasvu*. Valtuustosalin aulaan on puolestaan sijoitettu Kimmo Kaivannon 13-osainen monumentaalimaalaus *Tori* (1976), joka kuvaa Tampereen historiaa.

## Katso myös
* Tampereen Raatihuone

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Siiri-tietopalvelu: Rakennetun ympäristön kohde – Tampereen kaupungintalo (entinen keskusvirastotalo)
* VirtualTampere: Virtuaalivierailu Tampereen keskusvirastotaloon