open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Tuuliajolla (eli ballaadeja Saimaalta)

**Tuuliajolla (eli ballaadeja Saimaalta)** on vuonna 1981 julkaistu livealbumi, jolla esiintyvät Eppu Normaali, Hassisen Kone ja Juice Leskinen Slam. Se äänitettiin touko-kesäkuussa 1981 järjestetyn Tuuliajolla-kiertueen konserteissa, joita pidettiin kuudella Saimaan rannalla sijaitsevalla paikkakunnalla. Levyn kappaleita on myös mukana samana vuonna ensi-iltaan tulleessa Aki ja Mika Kaurismäen ohjaamassa elokuvassa *[[Saimaa-ilmiö]]*.

Albumi julkaistiin CD-muodossa ensimmäisen kerran 1993. Vuonna 2007 se ilmestyi Poko Rekordsin *[[Kultaiset Rock-klassikot]]* -sarjassa, sisältäen myös kaksi bonuskappaletta. Levyn on äänittänyt Mika Sundqvist ja miksannut Pantse Syrjä. Kannen valokuvat on ottanut Kari Riipinen.

## Konserttipaikat
*31.5. – Lappeenranta
*1.6. – Mikkeli
*4.6. – Kuopio
*5.6. – Heinävesi
*6.6. – Punkaharju
*7.6. – Joensuu

## Muusikot

;Eppu Normaali
*Martti Syrjä – laulu
*Pantse Syrjä – kitara, laulu
*Juha Torvinen – kitara
*Mikko Nevalainen – basso
*Aku Syrjä – rummut
+ 
*Ila Loueranta, Jari Yliaho ja Juice Leskinen - kuoro kappaleissa ”Lainelautaileva lehmänmaha rock'n'roll” ja ”Ringo ja Aku”
*Jari Yliaho - kitara kappaleessa ”Njet njet”

;Hassisen Kone
*Ismo Alanko – laulu, kitara
*Reijo Heiskanen – kitara
*Jussi Kinnunen – basso
*Harri Kinnunen – rummut
+
*Pantse Syrjä - basso kappaleissa ”Tanssin hurmaa” ja ”Vähän kiirettä yläpäässä”

;Juice Leskinen Slam
*Juice Leskinen – laulu, kitara
*Jari Yliaho – kitara, laulu
*Ila Loueranta – basso, laulu
*Vesa Sytelä – rummut
*Safka Pekkonen – kosketinsoittimet, laulu
+
*Juha Torvinen - kitara kappaleessa ”Kuopio tanssii ja soi”
*Pantse Syrjä - kitara kappaleessa ”Pilvee”
*yhtyeiden muut jäsenet - kuoro ja rytmisoittimet kappaleessa ”Pilvee”

;Tuuliajolla All Stars (kappaleessa ”Maamme”)
*Jari Yliaho - kitara
*Vesa Sytelä - rummut
*Jussi Kinnunen - basso
*Aku Syrjä ja Harri Kinnunen - rytmisoittimet
*yhtyeiden muut jäsenet - kuoro

## Kappaleet
;A-puoli
#Eppu Normaali: 
#Hassisen Kone: 
#Juice Leskinen Slam, Martti Syrjä ja Ismo Alanko: 
#Eppu Normaali: 
#Juice Leskinen Slam: 
#Juice Leskinen Slam: 
;B-puoli
#Hassisen Kone: 
#Juice Leskinen Slam: 
#Eppu Normaali: 
#Hassisen Kone: 
#Eppu Normaali, Juice Leskinen ja Ismo Alanko: 
#Tuuliajolla Allstars: 

;Vuoden 2007 CD-julkaisun bonuskappaleet
#Eppu Normaali: 
#Hassisen Kone: 

## Lähteet
*TUULIAJOLLA (ELI BALLAADEJA SAIMAALTA) Finnmusic.

### Viitteet
Mont

**Mont** voi tarkoittaa seuraavia:

Mont ranskan kielessä on suomeksi vuori

## Maantieto
* Mont, kunta Ranskassa Pyrénées-Atlantiquesin departementissa
* Mont, kunta Ranskassa Hautes-Pyrénées’n departementissa
* Mont, kunta Ranskassa Saône-et-Loiren departementissa

## Muuta
Knock Nevis nimisen laivan myöhempi nimi
CyanogenMod

**CyanogenMod** oli avoimen lähdekoodin Android-versio puhelimiin ja taulutietokoneisiin. CyanogenModissa käyttäjällä oli enemmän oikeuksia kuin vakioversiossa. Eroja käyttöoikeuksissa ovat muun muassa mahdollisuus ajaa ohjelmia pääkäyttäjän oikeuksilla ja hienovaraisemmat tavat rajoittaa ohjelmien käyttöoikeuksia. Cyanogenmodin asentamisen jälkeen voi valita haluaako laitteelleen joitain Googlen ohjelmia vai jättääkö ne pois.

CyanogenModia voi käyttää lukitsemattomissa puhelimissa, joihin voi vapaasti asentaa oman Android-käyttöjärjestelmänsä. Käytännössä se tarkoittaa joko Googlen Nexus-laitteita, eräiden lukitsemattomien puhelinten valmistajien, kuten GeekPhone-laitteita, tai tietoturvalukitukseltaan purettuja eli ns. *rootattuja* laitteita. Vuonna 2014 myyntiin tullut Oppo N1 -puhelin oli ensimmäinen puhelin, johon valmistaja oli esiasentanut CyanogenMod-käyttöjärjestelmän.

Cyanogen Inc (Cyngn) ilmoitti 23. joulukuuta 2016 sulkevansa Cyanogenmod-sivuston ja lopettavansa tukensa projektille. Ainakin osa projektin kehittäjistä jatkaa toimintaa LineageOS-nimen alla.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* www.cyanogenmod.org (arkistoitu 24.12.2016)
Kivijärvi (Kiikka)

**Kivijärvi** on Pirkanmaalla Sastamalan Vehkakorvessa sijaitseva järvi.

## Maantiede
Järven pinta-ala on 28,1 hehtaaria ja sen pituus on 650 metriä ja leveys 350 metriä. Se sijaitsee puolitoista kilometriä Vehkakorven luoteispuolella. Sen huomattavin piirre on Joensuunlahti, joka työntyy etelässä kohti kaakkoa. Lahden itäpuolella kohoaa Korkiamenkallio yli 15 metrin korkeuteen vedenpinnasta. Muita lahtia ovat Kylmänkorvenlahti ja Mykkä-Kaijan pottu. Järvessä ei ole saaria. Järven rantaviiva on 3,5 kilometriä pitkä ja ranta on pääosin moreeni- ja kalliopohjaista metsämaastoa. Rannoilla on 13 vapaa-ajan asuntoa ja kaksi entistä maatilaa, joille johtaa tiet Vehkakorven kylältä.

## Vesistösuhteita
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus&nbsp;35) Kokemäenjoen alueen&nbsp;(35.1) Kokemäenjoen yläosan alueella (35.12), jonka Luojoen valuma-alueeseen se kuuluu. Järveen laskee kolme metsäojaa. Järven luusua sijaitsee järven Joensuunlahdessa, josta saa alkunsa 3,6 kilometriä pitkä Kivijärvenoja. Se yhtyy Tyrisevänojaan Vehkakorven kylässä ja jatkaa ensin Pahaojana ja sitten Luojokena, laskien lopuksi 9,3 kilometrin jälkeen Kokemäenjokeen Pehulan yläpuolella. Järven vedenpinnan korkeus on 86,5 metriä ja Kokemäenjoen 48,9 metriä mpy., joten pudotusta kertyy laskujoelle 37,6 metriä.

## Lähteet
Kortejärvi (Kiikka)

**Kortejärvi** on Pirkanmaalla Sastamalassa Kiikassa sijaitseva laskettu järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistön Kokemäenjoen alueen Kikkelänjoen valuma-alueeseen.

## Maantiede
Järven pinta-ala on 20,7 hehtaaria ja sen pituus on 1,2 kilometriä ja leveys 300 metriä. Järvi on laskettu 1800-luvulla, jolloin se on alkanut kasvaa umpeen. Sen avoveden pinta-alaa on vaikea määrittää runsaan kasvillisuuden vuoksi ilmavalokuvista. Ilmakuvien mukaan avoveden pituus on 450 metriä ja leveys 300 metriä. Se on joka tapauksessa vain murto-osa siitä, mikä järvellä oli ennen järvenlaskua. Järven rantaviiva on 3,4 kilometriä pitkä ja ranta on pääosin moreeni- ja kalliopohjaista metsämaastoa. Avoveden osassa näkyy ilmavalokuvissa neljä saarta, jotka ovat pieniä luotoja. Rannalla sijaitsee kaksi tilaa, jonne pääsee Syväjärven ja Kortejärven väliseltä kylätieltä.

## Vesistösuhteita
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus&nbsp;35) Kokemäenjoen alueen&nbsp;(35.1) Kokemäenjoen yläosan alueella (35.12), jonka Kikkelänjoen valuma-alueeseen (35.125) se kuuluu. Järveen ei ole tulo-ojia. Järven luusua sijaitsee järven itärannalla, josta saa alkunsa 300 metriä pitkä Kravioja, joka laskee Syväjärveen. Vedet päätyvät lopulta Kiimajärveen, josta ne laskevat Kikkelänjoen kautta Kokemäenjokeen Kiikassa.

## Historiaa
Järven laskemisesta jätettiin hakemus vuonna 1836. Sen toteuttamistavasta ja -ajasta ei ole tietoa. Vuoden 1855−56 Kalmbergin kartastossa järven laskuoja on piirretty lähtemään pohjoisesta ja sieltä kiertäen laskemaan Syväjärveen sen pohjoispäähän. Nykyinen laskuoja lähtee itärannalta. Se on mahdollisesti kaivettu silloin, kun Kortejärven vedenpintaa on laskettu.

## Lähteet
Syväjärvi (Kiikka)

**Syväjärvi** on Pirkanmaalla Sastamalan Kiikassa Kortejärvenmaalla sijaitseva järvi.

## Maantiede
Järven pinta-ala on 35,3 hehtaaria, sen pituus on 1,1 kilometriä ja leveys 650 metriä. Se on muodostunut maaston painanteeseen. etenkin etelärannan putoavat jyrkkinä suoraan veteen. Suntinpäänlahden molemmilla puolilla kohoaa kallioisia mäkiä 25–30 metrin korkeuteen vedenpinnasta. Sen sijaan järven pohjoispuoliskon rannat ovat loivarinteisiä ja ne rajoittuvat kylän peltopalstoihin. Järven pohjoispäässä on rantaan ulottuva soistunut painauma, joka on ympäröity kuivatusojalla. Järven rantaviiva on 2,9 kilometriä pitkä ja ranta on pääosin moreeni- ja kalliopohjaista metsämaastoa. Länsipuolella sijaitsee kaltevien peltorinteiden takana neljä kiinteästi asuttua maatilaa. Rannoille on rakennettu yli 20 vapaa-ajan asuntoa. Niille johtaa tiet Kiikasta tulevalta yhdystieltä 12955 tai Pehulasta yhdystieltä 12953.

## Vesistösuhteita
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus&nbsp;35) Kokemäenjoen alueen&nbsp;(35.1) Kokemäenjoen yläosan alueella (35.12), jonka Kikkelänjoen valuma-alueeseen (35.125) se kuuluu. Tulo-ojat tulevat Kortejärvenmaan pelloilta ja Kraviojaa myöten Kortejärvestä. Järven luusua sijaitsee järven itärannalla, josta saa alkunsa 1,7 kilometriä pitkä Jyränoja, joka laskee Kaitajärveen. Vedet päätyvät lopulta Kiimajärveen, josta ne laskevat Kikkelänjoen kautta Kokemäenjokeen Kiikassa.

## Historiaa
Daniel Ekmanin kartassa 1700-luvun alusta järven nimi kirjoitettiin "Sÿwajerfwi".

Järven pintaa on aikoinaan laskettu alemmaksi. Tämän voi myös todeta vertaamalla vuoden 1855−56 Kalmbergin kartastossa olevaa järveä sen nykyiseen karttaan.

## Lähteet
Kaitajärvi (Kiikka)

**Kaitajärvi** on Pirkanmaalla Sastamalan Kiikassa Haapaniemellä sijaitseva järvi.

## Maantiede
Järven pinta-ala on 11,8 hehtaaria ja sen pituus on 850 metriä ja leveys 200 metriä. Se on muodostunut mäkien väliin muodostuneeseen painanteeseen Kiimajärven viereen. Järvi on ilmakuvien perusteella kauttaaltaan vesikasvillisuuden täplittämää, joten sen on oltava matala järvi. Siinä ei ole saaria. Järven rantaviiva on 1,9 kilometriä pitkä ja ranta on pääosin moreeni- ja kalliopohjaista metsämaastoa. Rantojen läheisyydessä ei ole kiinteää asutusta, mutta järvellä on kahdeksan vapaa-ajan asuntoa. Niille tulee tiet suoraan yhdystieltä 12955 tai pieniä teitä pitkin Haapaniemen kulmakunnalta.

## Vesistösuhteita
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus&nbsp;35) Kokemäenjoen alueen&nbsp;(35.1) Kokemäenjoen yläosan alueella (35.12), jonka Kikkelänjoen valuma-alueeseen (35.125) se kuuluu. Järveen laskee kaksi ojaa, joista tärkein on Jyränoja. Se on yläpuolisen valuma-alueen laskuoja, joka on Syväjärven ja Kortejärven yhteinen laskuoja. Järven luusua sijaitsee järven pohjoisrannalla, josta alkaa 1,8 kilometriä pitkä  Lammioja. Se laskee Kiimajärveen, jonka vedet jatkavat Kikkelänjoen myötä Kokemäenjokeen Kiikassa.

## Lähteet
Lamminjärvi (Vehkakorpi)

**Lamminjärvi** , tai myös **Lammijärvi** , on Pirkanmaalla Sastamalassa sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistön Kokemäenjoen alueen Kikkelänjoen valuma-alueeseen.

## Maantiede
Järven pinta-ala on 9,9 hehtaaria, sen pituus on 800 metriä ja leveys 200 metriä. Se on muodostunut maaston painanteeseen, joka jää kahden mäen väliin. Itäinen mäki on niistä korkein ja sen jyrkästi viettävät rinteet putoavat suoraan veteen. Mäen huippu kohoaa yli 40 metriä vedenpinnan yläpuolelle. Järvessä ei ole saaria. Järven rantaviiva on 1,8 kilometriä pitkä ja ranta on pääosin moreeni- ja kalliopohjaista metsämaastoa. Järven pohjoisosissa rantaan ulottuvat pienet peltopalstat. Itäisille rinteille on rakennettu 15 vapaa-ajan asuntoa. Vastarannalla niitä on kaksi. Järveen viettävillä rinteillä sijaitsee neljä kiinteästi asuttua tilaa. Näille kaikille johtaa tiet Kiikasta. Alueelle tulee myös tie Kiimajärven takana kulkevalta kantatieltä 44.

## Vesistösuhteita
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus&nbsp;35) Kokemäenjoen alueen&nbsp;(35.1) Kokemäenjoen yläosan alueella (35.12), jonka Kikkelänjoen valuma-alueeseen (35.125) se kuuluu. Järven luusua sijaitsee järven pohjoisrannassa, josta saa alkunsa 300 metriä pitkä laskuoja Kiimajärveen. Laskuojan pudotukseksi kertyy 4,8 metriä. Kiimajärvi laskuoja Luhdanoja, jonka nimi muuttuu alempana Kikkelänjoeksi, joka yhtyy Kokemäenjokeen Kiikassa.

## Historia
Daniel Ekmanin kartassa 1700-luvun alusta järven nimi kirjoitettiin "Satimusjerfwi".

## Lähteet
Pop-rap

**Pop-rap** (tunnetaan myös muodoissa **pop rap** ja **hip pop**) on musiikkityylilaji, joka yhdistää hip hop -musiikin elementtejä popmusiikin kanssa. Se sai suurta suosiota 1990-luvun aikana. Yleisesti ottaen se yhdistelee hip hop -biittejä mukaansatempaavilla hokemilla sekä sisältää samankaltaisia kertosäkeitä kuin mitä on kuultu popmusiikin parissa. Vaikutteet ja pop rapin juuret ovat lähtöisin 1980-luvun lopun hip hop -artisteilta kuten Run DMC:ltä, LL Cool J:ltä sekä Beastie Boysilta.

## Lähteet
Tyrisevä (Sastamala)

**Tyrisevä** on Pirkanmaalla Sastamalassa Vehkakorvessa sijaitseva järvi.

## Maantiede
Järven pinta-ala on 44,9 hehtaaria, sen pituus on 1,2 kilometriä ja leveys 730 metriä. Järvi sijaitsee Vehkakorven pohjoispuolella ja Haapaniemen länsipuolella. Järven etelärannan huomattavin kohouma on Kiliskallio, joka kohoaa yli 25 metrin korkeuteen vedenpinnasta. Etelärannasta työntyy etelään 300 metriä pitkä Kotolahti, jonka suuta suojaa Kertunsaari. Tämä on järven ainoa saari, sillä kaakkoisrannassa tunnetaan Karjunsaarena siellä sijaitseva niemi. Muita lahtia ovat Karjusaarenlahti ja pohjoisrannassa Sorvarinlahti. Järven rantaviiva on 4,0 kilometriä pitkä ja ranta on pääosin moreeni- ja kalliopohjaista metsämaastoa. Rantojen läheisyydessä sijaitsee kolme kiinteästi asuttua tilaa ja yli 10 vapaa-ajan asuntoa. Niille johtaa tiet Vehkakorven kylästä ja Kiimajärven Haapaniemeltä.

## Vesistösuhteita
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus&nbsp;35) Kokemäenjoen alueen&nbsp;(35.1) Kokemäenjoen yläosan alueella (35.12), jonka Luojoen valuma-alueeseen se kuuluu. Järven luusua sijaitsee järven etelärannassa Kotolahdessa, josta saa alkunsa 1,5 kilometriä pitkä Tyrisevänoja. Oja yhtyy Vehkakorvessa Vehkaojaan ja Kivijärvenojaan, jonka jälkeen uomaa aletaan kutsua Pahaojaksi. Pahaoja muuttuu myöhemmin Luojoeksi, joka yhtyy Kokemäenjokeen Pehulan yläpuolella. Joen pääuoma on 9,3 kilometriä pitkä. Järven vedenpinnan korkeus on 79,6 metriä ja Kokemäenjoen 48,9 metriä mpy., joten pudotusta kertyy laskujoelle 30,7 metriä.

## Historia
Daniel Ekmanin kartassa 1700-luvun alusta järven nimi kirjoitettiin "Sÿsijerfwi".

## Lähteet
Give Me Everything

**Give Me Everything** on yhdysvaltalaisräppäri Pitbullin kappale, joka julkaistiin hänen kuudennen, Planet Pit-studioalbumin toisena singlenä 22. maaliskuuta 2011. Kappaleella vierailevat yhdysvaltalainen R&B-laulaja Ne-Yo, alankomaalainen DJ Afrojack sekä yhdysvaltalaislaulaja Nayer joka myös tuotti kappaleen sekä sanoitti sen Matt Howardin, Pitbullin ja Ne-Yon kanssa. *[[Rolling Stone]]* kuvaili kappaletta "club-pop leikkaukseksi Ne-Yon haikealla kertosäkeellä".

Yhdysvalloissa "Give Me Everything" oli Pitbullin ensimmäinen single, joka saavutti Billboard Hot 100 -listan ensimmäisen sijan. Siitä tuli myös Pitbullin ensimmäinen listan kärjen saavuttanut single pääartistina Britanniassa. Myöhemmin se on saavuttanut listan kärjen myös Belgiassa, Kanadassa, Irlannissa ja Alankomaissa sekä päässyt viiden parhaan joukkoon kahdessatoista muussa valtiossa. Se oli vuoden 2011 seitsemänneksi myydyin single 8,2 miljoonan kopion myynnillä ollen yksi kaikkien aikojen myydyimmistä digitaalisista singleistä.

## Lähteet
Lammijärvi (Keikyä)

**Lammijärvi** on Pirkanmaalla Sastamalassa Keikyässä sijaitseva järvi.

## Maantiede
Järven pinta-ala on 1,5 hehtaaria ja sen pituus on 200 metriä ja leveys 90 metriä. Järvellä ei ole tulo-ojia, mutta sen voi katsoa kuuluvat Kanalanojan valuma-alueeseen. Oja laskee Kokemäenjokeen Pehulan taajamassa. Järven rantaviiva on 0,51 kilometriä pitkä ja ranta on pääosin moreeni- ja kalliopohjaista metsämaastoa ja metsäistä suota. Rannan läheisyydessä on vain yksi loma-asunto. Sinne johtaa metsätie Pehulasta.

## Vesistösuhteita
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus&nbsp;35) Kokemäenjoen alueen&nbsp;(35.1) Keikyän alueella (35.13), jonka Kanalanoja valuma-alueelle se kuuluu.

## Historia
Lammijärven vedenpintaa laskettiin alemmaksi vuonna 1899.

## Lähteet
Let’s Get It Started (The Black Eyed Peasin kappale)

**Let’s Get It Started** on yhdysvaltalaisen hip hop -yhtye The Black Eyed Peasin kappale, joka julkaistiin singlenä vuonna 2004. Kappale oli neljäs single, joka julkaistiin yhtyeen vuonna 2003 julkaistulta *[[Elephunk]]*-studioalbumilta, ja se oli alun perin sisällytetty albumille nimellä **”Let’s Get Retarded”**. Tämä versio sisältyi bonusraitana vuoden 2004 uusintapainokselle.

Albumiversio oli alun perin vain uudelleentyöstetty mainostamaan huhtikuussa 2004 ABC:llä näytettyjä vuoden 2004 NBA-pelejä, mutta uusi versio sai niin hyvän vastaanoton, että se sai virallisen singlejulkaisun kaksi kuukautta myöhemmin. Myöhemmin kappale sisällytettiin vuonna 2006 julkaistun elokuvan *[[It’s a Boy Girl Thing]]* soundtrackille sekä vuoden 2004 komediaelokuvan *[[Harold & Kumar – täydellisen hampurilaisen metsästys]]* ja vuoden 2010 komediaelokuvan Hot Tub Time Machine soundtracklevyille. Kappaletta käytettiin myös vuoden 2004 elokuvan *[[Barbershop 2: Back in Business]]* lopputeksteissä, mutta sitä ei kuitenkaan sisällytetty elokuvan soundtrackille. Se oli mukana myös elokuvassa *[[White Chicks]]*. Sitä käytettiin myös Britanniassa The Urbz: Sims in the City&nbsp;-pelin mainoksissa. Kappale remiksattiin The Black Eyed Peasin viidennelle, *[[The E.N.D.]]*&nbsp;-studioalbumille nimellä ”Let’s Get Re-Started”, ja se sisällytettiin myös heidän remix-albumilleen *[[The E.N.D. Summer 2010 Canadian Invasion Tour: Remix Collection]]*. Kappaleen kertosäe on alun perin ”Weird Al” Yankovicin esittämästä polkkakappaleesta ”Polkarama”, joka on puolestaan julkaistu tämän vuoden 2006 albumilta *[[Straight Outta Lynwood]]*.

”Let’s Get It Started” voitti vuoden 2005 Grammy-palkintogaalassa kategoriassa ”Paras duon tai ryhmän rap-esitys” sekä oli ehdolla kategorioissa ”Vuoden levytys” ja ”Paras rap-kappale”.

## Lähteet
Tyhjät sukat

**Tyhjät sukat** on Disneyn lyhytelokuva vuodelta 1927, jota pidettiin kadonneena vuoteen 2014 asti. Elokuva kestää viisi ja puoli minuuttia. Siinä seikkailee Osku Kani.

Vuonna 2014 Norjan kansalliskirjaston arkistoista löydettiin lähes kokonainen versio elokuvasta, josta puuttuu noin minuutti elokuvan keskivaiheilta. Aikaisemmin elokuvasta on ollut tallessa vain 25 sekunnin katkelma nykytaiteen museo MoMan kokoelmissa New Yorkissa.

## Lähteet
Kento Sakuyama

**Kento Sakuyama** (s. 3. heinäkuuta 1990 Iiyama) on japanilainen mäkihyppääjä.

Sakuyama kilpaili mäkihypyn maailmancupissa ensimmäisen kerran Oberstdorfissa helmikuussa 2009. Ensimmäiset maailmancupin pisteensä hän saavutti Sapporossa tammikuussa 2010 oltuaan 21:s. Parhaimmillaan hän on sijoittunut 18:nneksi Kuopiossa maaliskuussa 2015.

## Lähteet
Sudbury & Harrow Roadin rautatieasema

**Sudbury & Harrow Roadin rautatieasema** on Chiltern Railwaysin ylläpitämä rautatieasema Brentin alueella Lounais-Lontoossa Yhdistyneessä kuningaskunnassa. Asema sijaitsee Sudburyn kaupunginosassa Oyster-matkakortin maksualueella 4.

Asemalla pysähtyy joitakin ruuhka-ajan junavuoroja Marylebonen rautatieasemalle Lontoon keskustaan ja vastakkaiseen suuntaan High Wycombeen ja Birminghamiin. Piccadilly Linen varrella olevalle Sudbury Townin metroasemalle on asemalta noin 400 metrin kävelymatka.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Sudbury & Harrow Roadin asema Chiltern Railwaysin sivuilla
Kadotaan kaupunkiin

**Kadotaan kaupunkiin** on suomalaisartisti Auroran 23. tammikuuta 2015 julkaistu esikoisalbumi. Albumin on tuottanut Sakke Aalto. Albumi nousi ensimmäisellä listaviikollaan Suomen virallisen albumilistan kuudenneksi.

Albumin ensimmäinen single ”Eilisen aurinko” julkaistiin lähes vuosi ennen albumin julkaisua, helmikuussa 2014. Kappale nousi yhdeksi viikoksi singlelistan 19:nneksi sekä 12 viikoksi suomalaisten radiokanavien sadan soitetuimman kappaleen joukkoon. Toinen single ”Se soi” nousi kesällä 2014 latauslistalle seitsemäksi viikoksi. Radiolistalla ”Se soi” nousi listalle pian julkaisunsa jälkeen ja putosi sieltä alkusyksystä, mutta palasi jälleen 30 soitetuimman kappaleen joukkoon loppuvuodesta 2014. Syyskuussa 2014 albumilta julkaistiin single ”Kulkijan laulu”, jolla on mukana rap-artisti Juju.

## Kappaleet

## Arvostelut
* Helsingin Sanomat: 
* Soundi: 
* Rumba: 8.5/10

## Lähteet
Espen Lysdahl

**Espen Lysdahl** (s. 19. huhtikuuta 1990) on norjalainen alppihiihtäjä, joka edustaa Asker Skiklubbia.

Nuorten MM-kilpailuissa vuonna 2010 Lysdahl saavutti hopeaa supersuurpujottelussa ja pronssia suurpujottelussa. Vailin MM-kilpailuissa 2015 hän oli pujottelussa kuudestoista.

Alppihiihdon maailmancupissa Lysdahl kilpaili ensimmäisen kerran Val Gardenan supersuurpujottelussa joulukuussa 2009. Ensimmäiset maailmancupin pisteensä hän saavutti Åren pujottelussa joulukuussa 2014 oltuaan yhdeksäs.

## Lähteet
Charlotte Dundas

**Charlotte Dundas** oli ensimmäinen käyttökelpoisena pidetty höyrylaiva, jonka varhaisinta versiota koekäytettiin vuonna 1801. Aluksen suunnitteli skotlantilainen insinööri William Symington. Charlotte Dundas oli suunniteltu hinaamaan muita aluksia Forthin–Clyden kanavassa Skotlannissa. Se osoitti kykynsä maaliskuussa 1802 tehdyssä kokeessa ja veti kahta painavaa proomua yli 30 kilometriä kuudessa tunnissa.  

Carlotte Dundasin pituus oli 17 metriä ja sen voimanlähteenä toimi pystysylinterinen höyrykone, joka pyöritti siipiratasta. Aluksen nimi oli sen  päärahoittajan Lordi Dundasin tyttären nimi. Charlotte Dundasia  ei kuitenkaan otettu käyttöön, koska sen pelättiin tuottavan liian suuria aaltoja, jotka voivat tuhota kanavan rantapenkereet.  

Symington suunnitteli toisen version, johon asennettiin tehokkaampi vaakasylinterinen kone. Siipiratas oli aluksen keskellä aaltojen vähentämiseksi. Tätä alusta koekäytettiin 1803. Puurunkoisen aluksen pituus oli 17,1 metriä, leveys 5,5 metriä ja syväys 2,4 metriä. Tämän aluksen rakensi John Allen ja höyrykoneen Carron Company. Ensimmäinen koepurjehdus tehtiin Forthin–Clyden kanavalla Skotlannissa 4. tammikuuta vuonna 1803. Muutamien parannusten jälkeen alus otettiin käyttöön kanavahinaajana. Tämäkin alus jäi pian pois käytöstä, koska pelättiin aaltoja.

Nykyään "Charlotte Dundasin ystävät" *(Friends of Charlotte Dundas)* -niminen ryhmä kampanjoi innokkaasti Symingtonin varhaisten saavutusten tunnetuksi tekemisen puolesta.  

## Lähteet
Arsenalin metroasema

**Arsenalin metroasema** on Lontoon metron Piccadilly linen asema Islingtonin alueella Lontoossa Yhdistyneessä kuningaskunnassa. Asema sijaitsee Highburyn kaupunginosassa Oyster-matkakortin maksualueella 2.

Asema on avattu 15. joulukuuta 1906 nimellä Gillespie Road, mutta nimetty sittemmin jalkapalloseura Arsenalin mukaan. Arsenalin nykyinen kotistadion Emirates Stadium ja aiempi pelipaikka Arsenal Stadium sijaitsevat kumpikin aseman lähistöllä. Aseman nimi muuttui ensin 31. lokakuuta 1932 muotoon Arsenal (Highbury Hill), ja tarkenteesta Highbury Hill luovuttiin 1960-luvun alkupuolella.

## Lähteet
* 

### Viitteet

## Aiheesta muualla
Sindbad contro i sette saraceni

**Sindbad contro i sette saraceni** (”Sindbad vastaan seitsemän saraseenia”) on vuonna 1964 valmistunut italialainen seikkailuelokuva. Tuhannen ja yhden yön satuaiheeseen perustuvan elokuvan on ohjannut Emimmo Salvi. Sen pääosia esittävät Dan Harrison, Gordon Mitchell, Bella Cortez ja Carla Calò.

## Juoni
Julma tyranni Omar hallitsee Kufran kaupunkia. Saadakseen koko maan valtaistuimen hänen on voitettava seitsemän heimon edustajat suurissa turnajaisissa. Omaria vastaan taistelevat jeritit valitsevat edustajakseen Sindbadin, joka rakastuu prinsessa Fatmaan. Turnajaisten aikana kansa nousee kapinaan, jeritit tunkeutuvat Kufraan ja lopulta rakastavaiset saavat toisensa.

## Näyttelijät

## Tuotanto
*Sindbad contro i sette saraceni* on kuvattu Totalscope-laajakangastekniikalla Eastmancolor-väreissä Incir De Paolisin studiolla Roomassa. Eräissä maissa sen sankari nimettiin kohtalaisesti menestyneen *[[Le sette fatiche di Alì Babà]]n* (1962) vanavedessä Ali Babaksi.

Elokuva on vaatimattomasti toteutettu laimeahko toimintaseikkailu, jossa ei ole lainkaan Emimmo Salvin muille töille ominaista eksentristä viehätystä (esim. *[[Vulcano, figlio di Giove]]*, 1962). Siitä on liikkeellä heikkotasoinen amerikkalainen versio, jonka filmikelat ovat kaiken lisäksi väärässä järjestyksessä. Espanjalaisen Impulson DVD:llä julkaisema laajakangasversio sisältää espanjan- ja italiankielisen ääniraidan.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*
Aune Vähäkangas

**Aune Maria Vähäkangas** (2. kesäkuuta 1939 Muonio – 29. kesäkuuta 2013 Janakkala) oli suomalainen kirjailija.

## Teoksia
* *Päivän avaus*. Kirjapaja, Helsinki 1970
* *Kauneimmillaan puu riisutaan* ; kuv. Jaakko Kallinen. Janakkalan seurakunnan naistyön toimikunta, Janakkala 1973
* *Uiva eläintarha* ; kuvat Elsa Pesämaa. Lähetysyhdistys Rauhan sana, Oulu 1973
* *Katso: hiekka elää* ; kansi ja kuvitus Jaakko Kallinen. Rauhan sana, Kiiminki 1976
* *Minä piirrän taivaan*. Lasten keskus, Helsinki 1977
* *Jumalan lintuset*. SLEY-kirjat, Helsinki 1985
* *Sinä rakennat huoneesi erämaahan*. Kirjaneliö, Helsinki 1987
* *Kaipaus silmissä*. SLEY-kirjat, Helsinki 1989
* *Unelma 2001* ; toimituskunta Mikko Aalto ym. ; runot Aune Vähäkangas ; kansi, kuvat ja taitto Terho Pelkonen. Tampereen hiippakunnan vuosikirja 41. Tampere 1989
* *Korvat vastakkain*. Lasten keskus, Helsinki 1990
* *Vaihteleva raja kahteen ulottuvuuteen* ; kuvitus Tuulikki ja Vesa Kumpulainen. Runogalleria, Helsinki 1995
* *Yli aikarajojen* ; runot ja ajatelmat Aune Vähäkangas ; piirrokset Chay'im, Phillip, Jack, Rickey. Runogalleria, Helsinki 1997
* *Endangered love*. Aune Vähäkangas, Tervakoski 2000
* *Kermikkä* ; kuvitus Ulla Kytönen. Lukuset, Tervakoski 2003
* *Paljaat oksat kiitoksen käsivarsina*. Lukuset, Tervakoski 2003
* *Anna minun kurkistaa silmiisi* : runoja. Lukuset, Tervakoski 2004
* *Oksat tulvivat viserrystä - Branches full of chirping* ; kirj. Anna ja Aune Vähäkangas. Lukuset, Tervakoski 2006
* *Minä olen kutsu uuteen elämään : näytelmiä, kuvaelmia ja runoja erilaisiin juhliin ja tilaisuuksiin seurakuntien ja koulujen käyttöön*. Lukuset, Tervakoski 2009
* *Tilapäinen on ruohon kuolema*. Lukuset, Tervakoski 2010

## Toimitustöitä
* *Näköaloja Laurin kirkolta : Janakkalan seurakuntakirja* ; toim. Aune Vähäkangas ; toimituskunta Timo Komulainen ym. ; piirrokset ja sisäkansi Anneli Komulainen. Janakkalan seurakunta, Janakkala 1985
* *Peiliin tuijotat - et ikkunaan* ; toimittaja Aune Välikangas ; kirj. Seppo Airola ym. ; kansi ja kuv. Raija Lassila. Janakkalan seurakunta, Janakkala 1987

## Lähteet
Arena am Rennsteig

**Arena am Rennsteig** (sponsorinimeltään *Lotto Thüringen Arena am Rennsteig*) on Oberhofissa Thüringenin osavaltiossa Saksassa sijaitseva ampuma- ja maastohiihtostadion.

Stadionilla kilpaillaan vuosittain tammikuussa ampumahiihdon maailmancupin osakilpailuja. Vuosien 2009 ja 2014 välillä Oberhofissa kilpailtiin maastohiihdon maailmancupin Tour de Skin osakilpailuja. Lisäksi stadionilla on järjestetty kerran ampumahiihdon maailmanmestaruuskilpailut; vuonna 2004.

Stadion on saanut nykyisen nimensä tammikuussa 2019. Edellinen nimi, *DKB-Ski-Arena* oli käytössä vuosina 2008–2018. Tuolloin se sai nimensä areenaa sponsoroineen Deutsche Kreditbankin (DKB) mukaan. Aiemmin se on tunnettu myös nimillä *Biathlonstadion am Rennsteig* (vuoteen 2003 asti) ja vuosina 2003–2007 *Rennsteig-Arena Oberhof*. Stadion tunnetaan arvaamattomista tuulistaan, vaikeista lumioloistaan ja sumustaan. Kylmän sodan aikana se oli Itä-Saksan merkittävin ampumahiihtokeskus. 2000-luvulla stadionia ja sen latuja on uudistettu merkittävästi. Nykyisin suurin osa keskuksen laduista on asfaltoitu rullahiihtämistä varten. Stadionin vieressä sijaitsee hiihtoputki, josta tarvittaessa on siirretty talvisin lunta latujen aikaansaamiseksi maailmancupin kilpailuja varten. Stadion on yhdessä Ruhpoldingin Chiemgau Arenan kanssa Saksan suurimpia ampumahiihtokeskuksia.

## Lähteet
* IBU-Season Guide 2017-2018  
* Kilpailunjärjestäjän sivusto
North River Steamboat

**North River Steamboat**, usein virheellisesti myös **Clermont**, oli vuonna 1807 rakennettu höyrylaiva, jota pidetään höyrylaivakauden ensimmäisenä kaupallisesti menestyneenä aluksena. Siitä alkoi höyrylaivojen rakentamisinnostus. 

Hudsonjoen liikennöintiin New Yorkin ja Albanyn kaupungin välillä käytetyn aluksen rakensivat sijoittaja ja poliitikko Robert R. Livingston (1746–1813) ja keksijä Robert Fulton (1765–1815). Alus oli 43 metriä pitkä ja 4,3 metriä leveä. Sen syväys oli 4,8 metriä. Tässä siipirataslaivassa käytettiin Boultonin ja Wattin tehtaan höyrykonetta. Aluksen nopeus oli 4,7 solmua. Laiva poistettiin käytöstä vuonna 1814.

*Clermont* on Livingstonien Hudsonjoen rannalla olevan kotitilan nimi, joka on jo varhaisessa vaiheessa on erehdyksessä sekoitettu laivan nimeen. 

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Road (kappale)

”**Road**” on suomalaisyhtye Don Johnson Big Bandin kappale heidän kolmannelta, yhtyeen omaa nimeä kantavalta studioalbumilta. Universal Music julkaisi kappaleen albumin ensimmäisenä singlenä 5. huhtikuuta 2006. Kappaleen sävelen ja sanat on yhtye tehnyt itse. Kappaleella vierailee myös laulaja Emma Salokoski.

Vuonna 2012 Nuorgam-verkkomedia listasi ”Roadin” heidän *2000-luvun kotimaiset pophelmet* -listan 90. sijalle.

Single nousi huhtikuussa 2006 viikoksi Suomen virallisen singlelistan ensimmäiseksi. Radiolistalla ”Road” oli parhaimmillaan ensimmäisenä, eli Suomen soitetuin radiokappale. Se oli myös vuoden 2006 15:nneksi soitetuin kappale suomalaisissa kaupallisissa radioissa. 

Kappaleesta on julkaistu Akseli Tuomivaaran ohjaama musiikkivideo, joka sai Oulun musiikkivideofestivaaleilla kunniamaininnan samana vuonna.

## Kappaleet
;CD-single, 12", digitaalinen 
#
#
#
#
#

## Lähteet
Aerodynamik

**Aerodynamik** voi viitata seuraaviin asioihin:
*Aerodynamic, Daft Punkin kappale
*Aéro Dynamik, Kraftwerkin kappale
Pitkä vaihto

**Pitkä vaihto** on vuonna 2014 valmistunut suomalainen dokumenttielokuva alasarjajääkiekon pelaajista. Dokumentissa seurataan paimiolaisen Haka Hockey -joukkueen pelaajia ja kautta 2013–2014 jääkiekon II-divisioonassa. Elokuva käsittelee pelaajien unelmia jääkiekkoammattilaisuudesta ja syitä, miksi unelmat eivät toteutuneet. Elokuvan on ohjannut Otto Heikola.

Elokuvan oli alun perin tarkoitus olla 40–50 minuutin pituinen lyhytdokumentti, mutta lopullisen version kestoksi muodostui 73 minuuttia. Dokumentin ensi-ilta oli 5. joulukuuta 2014 Bio-Salossa, ja se oli 10. joulukuuta avatun paimiolaisen elokuvateatterin Bio Staran avajaiselokuva.

## Vastaanotto
Salon Seudun Sanomien kriitikko Tommi Aitio toteaa, että *Pitkä vaihto* "suhtautuu ihmisiinsä suurella lämmöllä ja vastarakkauden osoituksena elokuvantekijöille annetaan alkuvoimainen ja vilpitön todiste pelaamisen ilosta ja tuskasta." Aitio myös huomauttaa, että "mentaalinen ero esimerkiksi *[[Selänne (elokuva)|Selänne]]*-dokumentin (2013) sileäksi puunattuun pintaan on suuri ja pelkästään *Pitkän vaihdon* eduksi."

Jatkoajan toimittaja Juha Oinosen mielestä dokumentin koskettavinta sisältöä ovat pelaajien tarinat: "Ajoittain sekä haastateltava että katsoja liikuttuu, kun puheenaihe kääntyy unelmiin ja siihen, mitä urallaan olisi halunnut ja suotuisammissa olosuhteissa kenties voinut saavuttaa."

Jääkiekkoselostaja Markku Silvennoinen toteaa *Pitkän vaihdon* olevan paitsi "erittäin onnistunut jääkiekkoaiheinen elokuva" myös kulttuuriteko. Silvennoisen mukaan elokuva tarjoaa katsojalle luonnollisen ja Suomessa ennennäkemättömän ”kärpäsenä katossa” -hetken, koska se päästää katsojan jääkiekkojoukkueen pyhiin paikkoihin, kuten pukukoppiin ja bussiin. Silvennoisen mielestä elokuvan ansioita on myös se, etteivät sen tarinat toteutumattomista unelmista ole katkeria. Silvennoinen kuitenkin pohtii, epäonnistuuko dokumentti luomaan tarpeeksi syvää suhdetta katsojan ja päähenkilöiden välille, koska päähenkilöitä on niin monta.

Kunnallislehden Perttu Hemmingin mukaan *Pitkän vaihdon* kerronta on aitoa ja rehellistä, ja elokuva koskettaa ja naurattaa "usein jopa saman minuutin sisällä".

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Virallinen sivusto 
* 
*
Clermont

**Clermont** voi viitata seuraaviin:

* Clermont-Ferrandin kaupungin vanhin osa Ranskassa
* Chlemoútsi (ranks. *Clermont*), linna Eliissä Kreikassa
* *[[North River Steamboat]]* -höyrylaivasta toisinaan virheellisesti käytetty nimi
Paavo Päivänsalo

**Paavo Rafael Päivänsalo** (3. heinäkuuta 1918 Helsinki – 22. syyskuuta 2004 Helsinki) oli Jyväskylän yliopiston kasvatustieteen professori. 

## Henkilöhistoria
Paavo Päivänsalon vanhemmat olivat teologian tohtori B. H. Päivänsalo ja Laina Elisabet Leidenius ja puoliso vuodesta 1952 Marja Lähimaa. Hänen veljiään olivat Olavi Päivänsalo, Armo Päivänsalo ja Veikko Päivänsalo. Ylioppilaaksi Paavo Päivänsalo tuli 1937 ja valmistui filosofian kandidaatiksi sekä suoritti teologian erotutkinnon 1941. Filosofian lisensiaatti hänestä tuli 1949, jolloin hän myös väitteli filosofian tohtoriksi. Päivänsalo toimi opettajana 1950–1977, Helsingin yliopiston dosentti hän oli vuodesta 1953 ja vanhainkodin saarnaaja Helsingissä vuodesta 1945. Hän sai vuonna 1972 professorin arvonimen. Päivänsalo nimitettiin kasvatustieteen professoriksi Jyväskylän yliopistoon vuonna 1979 ja hän jäi eläkkeelle vuonna 1985. Hänen erityisalanaan olivat kasvatuksen teoreettiset ongelmat.  Päivänsalo tutki kasvatuspsykologiaa ja -sosiologiaa sekä kasvatuksen historiaa. Hänen mielestään kasvatustieteellisessä tutkimuksessa tarvittiin hyvin erilaisia lähestymistapoja, ja hän arvosteli sitä, miten kasvatustiede hänen mielestään tuohon aikaan oli "positiivis-empiristisen koulukunnan rautakahleissa." Häntä seurasi virassa Sirkka Hirsjärvi. Suomen Kristillinen Liitto, nykyisin Suomen Kristillisdemokraatit, perustettiin Päivänsalon kotona vuonna 1958.

## Teoksia
**Kasvatusvaikeuksia ympäristötekijöiden valossa*, 1944
**Sosiologinen tutkimus eskimoiden lastenhoito- ja kasvatustavoista*, 1947
**Murrosikäisten sosiaalinen kehitys lähinnä oppikoululaisia silmälläpitäen*, 1948, väitöskirja
**Nuoruusiän sielunelämää. 1*, 1949
**Nuoruusiän sielunelämää. 2*, 1950
**Nuoruusiän sielunelämää. 3*, 1951
**Yhteisöelämää lastentarhassa*, 1952
**Oppikoulun rangaistuksista*, 1953
**Raamatun mailta*,  1953
**Lappalaisten lastenhoito- ja kasvatustavoista*, 1953
**Suomen kasvatusopillisen tutkimuksen historia*, 1954
**Kasvatuksen tutkimuksen historia Suomessa vuoteen 1970*, 1971
**Suomen ja sen naapurimaiden koululaitoksista*, 1971
**Kasvatuksen tutkimuksen olemuksesta*, 1973
**B. H. Päivänsalo: 100-vuotisjuhlajulkaisu*, 1974
**Tieteellisen pätevyyden mittaamisesta: erityisesti silmällä pitäen kasvatustieteen alaa*, 1974
**[[Ilmari Helander]]in vanhainkodin taustaa, syntyvaiheita ja nykypäivää*, 1978
**Suomalaisen kasvatuksentutkimuksen henkilöhahmoja. 1*, 1986

## Lähteet
* Lasse Kangas, Anneli Kangasvieri 1995. *Kasvatuksen poluilta. Jyväskylän yliopiston kasvatustieteen laitos 50 vuotta*, s. 77.

### Viitteet
Marcus Mariota

**Marcus Ardel Taulauniu Mariota** (s. 30. lokakuuta 1993 Honolulu, Havaiji) on yhdysvaltalainen amerikkalaisen jalkapallon pelaaja, pelipaikaltaan pelinrakentaja. Hän edustaa NFL-liigassa pelaavaa Atlanta Falconsia.

## Pelaajaura
Samoalaiset ja saksalaiset sukujuuret omaava Mariota on vuoden 2014 Heisman Trophy -voittaja. Hän pelasi yliopistourallaan Oregonin yliopiston joukkueessa.

Mariota varattiin vuoden 2015  ensimmäisellä kierroksella, tilaisuuden toisena pelaajana. Hänestä tuli heti Tennessee Titansin aloittava pelinrakentaja ja hän pelasi hyvällä menestyksellä. Mariotan tulokaskausi päättyi kuitenkin polvivammaan. Toisella kaudellaan Mariota pelasi erinomaisesti, mutta kauden toiseksi viimeisessä ottelussa hän mursi jalkansa pahasti. Mariota kuntoutui hyvin, muttei enää juossut itse pallon kanssa samalla tavalla.

Mariota johdatti Tennesseen pudotuspeleihin ensimmäistä kertaa vuosiin kaudella 2017. Kaudella 2018 hän kärsi useista loukkantumisista ja Mariotalla oli vaikeuksia sopeutua Tennesseen uuden päävalmentajan pelityyliin. Mariotan pelisuoritukset huononivat selvästi kaudella 2019 ja kauden puolivälissä Ryan Tannehill syrjäytti hänet pelinrakentajan paikalta.

Tennessee ei tarjonnut jatkosopimusta Mariotalle, joten hän siirtyi maaliskuussa 2020 kaksivuotisella sopimuksella Las Vegas Raidersiin.

## Lähteet
Gleb Retivyh

**Gleb Sergejevitš Retivyh** (; s. 30. joulukuuta 1991) on venäläinen maastohiihtäjä. Hän on erikoistunut sprintteihin.

Retivyh debytoi maastohiihdon maailmancupissa helmikuussa 2011 Rybinskissä ollen vapaan sprintin 14. ja saavuttaen heti ensimmäiset maailmancupin pisteensä. Ensimmäistä kertaa Retivyh selviytyi maailmancupissa kymmenen parhaan joukkoon maaliskuussa 2011 Lahden sprintissä sijoituttuaan yhdeksänneksi. Retivyh on voittanut yhden maailmancupin henkilökohtaisen osakilpailun: perinteisen hiihtotavan sprintin Pyeongchangissa helmikuussa 2017. Hän voitti samana viikonloppuna myös parisprintin. Hän sijoittui toiseksi vapaan hiihtotavan sprintissä Lahdessa 2018. Joulukuussa 2020 Retivyh sijoittui kolmanneksi Dresdenin sprintissä ja voitti parisprintin. Retivyh sijoittui Tour de Skin Val di Fiemmen perinteisen hiihtotavan sprintissä toiseksi tammikuussa 2021. Hän sijoittui toiseksi myös Ulricehamnin vapaan hiihtotavan sprintissä helmikuussa 2021. Sprintticupissa hän oli toinen kaudella 2020–2021.

Retivyh on voittanut kolme nuorten MM-mitalia. Kaksi hopeista on tullut viesteistä vuosilta 2010 ja 2011 ja yksi pronssinen perinteisen sprintistä vuodelta 2011. Lahden MM-kilpailuissa 2017 hän sijoittui vapaan hiihtotavan sprintissä 15:nneksi. Seefeldin MM-kilpailuissa 2019 Retivyh voitti hopeaa perinteisen hiihtotavan parisprintissä ja pronssia vapaan hiihtotavan sprintissä. Oberstdorfin MM-kilpailuissa 2021 hän sijoittui perinteisen sprintissä yhdeksänneksi. Vapaan hiihtotavan parisprintissä hän saavutti pronssia Aleksandr Bolšunovin kanssa.

## Lähteet
* http://data.fis-ski.com/dynamic/athlete-biography.html?sector=CC&competitorid=142769&type=result&category=ALL&season=ALL&sort=&discipline=ALL&position=&place=&Submit=Search&limit=100
Jorma Kuusinen (professori)

**Jorma Kalevi Kuusinen** (19. kesäkuuta 1940 Jyväskylä – 7. helmikuuta 2026 Helsinki) oli Jyväskylän yliopiston kasvatustieteen professori vuosina 1991–2007. Kuusinen valmistui ylioppilaaksi Jyväskylän lyseosta 1959 ja kasvatustieteen tohtoriksi vuonna 1970 Jyväskylän yliopistosta. Hän toimi myös kasvatustieteen apulaisprofessorina Jyväskylän yliopistossa 1973–1991. 

## Teoksia
*Persoonallisuuden piirrearviointien faktoreiden vastaavuus: Eri analyysimallien tuottamien tulosten vertailua (1969)
*The meaning of another person's personality (1970) (Väitöskirja)
*Psykolingvististen kykyjen testi ITPA (yhdessä Lea Blåfieldin kanssa, 1974)
*Luku- ja kirjoitushäiriöisten ja -häiriöttömien psykolingvistiset kyvyt (1974)
*ITPA:n malliin perustuvia kommunikointivalmiuksien harjoitusohjelmia esikouluikäisille (1974)
*Suomen ja ruotsin kielellä saadun opetuksen yhteys siirtolaislasten kielitaitoon ja koulusaavutuksiin Ruotsissa (1976)
*ITPA:n malliin perustuvien harjoitusohjelmien vaikutus 6-vuotiaiden lastentarhalasten kommunikointivalmiuksien edistymiseen (1978)
*Kasvatuspsykologian perusteet (yhdessä Esko Keskisen kanssa, 1989)
*Ikääntyminen ja työ (1994)
*Kasvatuspsykologia (yhdessä Esko Keskisen kanssa, 1995)

## Lähteet
Kalle Virtanen (professori)

**Kaarlo (Kalle) Ilmari Virtanen** (30. kesäkuuta 1921 Tukholma – 21. kesäkuuta 2006 Sipoo) oli Helsingin yliopiston matematiikan professori, joka uudisti funktioteorian tutkimusta.

## Ura
Virtasen isä oli Nobel-palkittu kemisti, professori A. I. Virtanen ja äiti Lilja Matilda Moisio (aiemmin Lindh). Hän kirjoitti ylioppilaaksi Helsingin reaalilyseosta 1938 ja aloitti matematiikan opinnot Helsingin yliopistossa, jotka sota kuitenkin keskeytti. Hän valmistui filosofian kandidaatiksi 1945, lisensiaatiksi 1949 ja tohtoriksi 1950. Tohtoriksi Virtanen väitteli P. J. Myrbergin ohjauksessa, työskennellessään Helsingin yliopiston matematiikan laitoksen assistenttina. Hänen saksankielinen väitöskirjansa (1950) oli otsikoitu *Über Abelsche Integrale auf nullberandeten Riemannschen Flächen von unendlichen Geschlecht*. Helsingin yliopiston matematiikan dosenttina hän toimi 1950–1966.

Sodissa Virtanen osallistui taisteluihin Aunuksessa, Suursaaren valtauksessa ja Karjalankannaksella.

Virtanen työskenteli Helsingin yliopiston matematiikan laitoksen eri assistentin toimissa vuosina 1946–1952, matematiikan apulaisen viransijaisena (kevätlukukauden 1951 ja vuodet 1952–1962). Hän oli valtion luonnontieteellisen toimikunnan vanhempi tutkija vuosina 1962–1966 ja Helsingin yliopiopiston matematiikan
henkilökökohtainen ylimääräinen professori 1966–1984.

Hänen dosenttina pitämänsä luentosarja 1957–1958 oli avaus niin sanottuihin kvasikonformikuvauksiin perustuvaan funktioteorian tutkimuksen uudistamiseen Suomessa. Virtanen ja tuolloinen apulaisprofessori, myöhempi akateemikko Olli Lehto pitivät seminaarisarjan kvasikonformikuvauksista 1958–1959 ja julkaisivat niitä koskevan monografian saksaksi 1965. Englanniksi se ilmestyi 1973 ja on ollut alan perusteos vuosikymmeniä.

Virtasella oli huomattava vaikutus useisiin jatko-opiskelijoihin ja sitä kautta laajasti matematiikan tutkimukseen Suomessa. Funktioteorian ohella hän luennoi muun muassa topologiasta ja algebrallisesta geometriasta. Opettajana Virtanen jakoi kernaasti ajatuksia opiskelijoiden ja kollegoiden kanssa, mutta tutkijana hän ei julkaissut pelkästään omissa nimissään enää mitään vuoden 1958 jälkeen eikä hakenut avoinna olleita virkoja. Kaikkiaankin Virtasen julkaisuluettelossa on vain 12 nimikettä. Helsingin yliopiston henkilökohtaisen ylimääräisen professorin virkaan (jollaista ei täytetä hakemuksen perusteella) hänet nimitettiin 1966. Virtasella oli toistakymmentä väitellyttä tohtoriopiskelijaa.

## Yksityiselämä
Kalle Virtanen oli luonteeltaan ja esiintymiseltään vaatimaton. Olli Lehto kertoo, ettei ole koskaan tuntenut toista henkilöä, jolta niin täydellisesti puuttui henkilökohtaisen pätemisen tarve.

Kalle Virtasen puoliso vuodesta 1946 oli kansleri P. J. Myrbergin tytär Kirsti. Pariskunnalla oli viisi lasta.

Eläkkeelle jäätyään 1984 Virtanen vetäytyi kotiinsa Sipooseen ja omistautui matematiikasta kokonaan erillään oleville harrastuksille.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*
Mihail Petraševski

**Mihail Vasiljevitš Butaševitš-Petraševski**, tavallisesti **Mihail Petraševski** (; 13. marraskuuta (J: 1. marraskuuta) 1821 Pietari – 16. joulukuuta (J: 7. joulukuuta) 1866 Jeniseiskin kuvernementti) oli venäläinen vallankumouksellinen ja ajattelija.

Petraševski valmistui vuonna 1839 Tsarskoje Selossa Venäjän aatelistolle tarkoitetusta Aleksanterin lyseosta ja opiskeli Pietarin yliopistossa oikeustiedettä ja talouspolitiikkaa. Sen jälkeen ulkoasiainministeriö palkkasi hänet kääntäjäksi ja tulkiksi. Petraševski alkoi 1845 salanimellä Kirillov julkaista tietokirjaa *Vierasperäisten sanojen taskusanakirja*, jonka sensuuri kielsi. Teos sisältää teoreettisia artikkeleita, joissa kansantajuistetaan utopistisen sosialismin demokraattisia ja materialistisia ajatuksia ja periaatteita. Petraševskin asunnosta tuli vuodesta 1844 alkaen älymystön kokoontumispaikka, jossa vuodesta 1845 kokoonnuttiin viikoittain. Tapaamiset saivat myöhemmin nimen *pjatnitsi* (perjantait) ja niiden kävijät nimen petraševtsit. Kävijät hyödynsivät Petraševskin yksityiskirjastoa, johon kuului kiellettyjä kirjoja materialistisesta filosofiasta, utopistisesta sosialismista ja vallankumousliikkeiden historiasta.

Tunnettuihin Petraševskin piirin jäseniin kuului kirjailija Fjodor Dostojevski, joka osallistui piiriin vuodesta 1847 säännöllisesti. Petraševski kannatti Charles Fourier'n ajatuksia. Hän puhui Venäjän demokratisoinnin ja maaorjien vapauttamisen puolesta. Hän kannatti kansan parissa tehtävää pitkää valmistelevaa työtä vallankumoustaistelun hyväksi. Vuoden 1848 loppupuolella Petraševski osallistui tapaamisiin, joissa suunniteltiin salaseuran perustamista.

Petraševski pidätettiin 1849 ja tuomittiin kuolemaan. Muiden Petraševskin piirin jäsenten mukana hänet vietiin yleisesti julkisiin teloituksiin käytetylle Semjonovin rykmentin paraatikentälle ja sidottiin paaluun. Viime hetkellä teloitus keskeytettiin, ja rangaistus muutettiin määräämättömän pituiseksi karkotukseksi Siperiaan. Hän joutui suorittamaan rangaistustaan Itä-Siperiaan. Vuonna 1856 Petraševskin asema määriteltiin maanpakolaisuudeksi. Hän asui Irkutskissa, jossa hän vuonna 1860 perusti *Amur*-nimisen sanomalehden. Petraševskin puhuttua julkisesti paikallisviranomaisten vallan väärinkäytöstä hänet karkotettiin helmikuussa 1860 Minusinskin piirikuntaan, jossa hän kuoli 1866.

## Lähteet
Santa Tell Me

**Santa Tell Me** on yhdysvaltalaisen laulajan, Ariana Granden marraskuussa 2014 julkaistu single.

Grande ilmoitti 13. marraskuuta 2014 Twitter-tilillään julkaisevansa uuden joululaulun, "Santa Tell Me", 24. marraskuuta. Musiikkivideo kappaleeseen julkaistiin 12. joulukuuta YouTubessa. Single on sijoittunut parhaimmillaan Billboard Hot 100 -listalla sijalle 42.

## Lähteet
Sweet Confusion

**Sweet Confusion** on suomalaisen I’Dees-popyhtyeen 25. maaliskuuta 2002 julkaistu esikoisalbumi. Albumi nousi ensimmäisellä listaviikollaan Suomen virallisen albumilistan 18:nneksi. Yhteensä se oli listalla kaksi viikkoa. Albumi julkaistiin julkaisuvuonnaan CD-formaatissa, eikä sitä ole myöhemmin julkaistu lainkaan digitaalisessa muodossa.

Albumilta julkaistiin yhteensä kuusi singleä: ”Wicked 'n Wild”, ”Game for 1”, ”Time”, ”Automatic”, ”Locked in the Moment” sekä ”Name and Number”. Singleistä suurimmaksi hitiksi nousi marraskuussa 2001 julkaistu ”Time”-kappale, joka nousi sekä single- että radiolistan neljänneksi.

## Kappaleet

## Lähteet
Luciano Vietto

**Luciano Darío Vietto** (s. 5. joulukuuta 1993 Balnearia, Argentiina) on argentiinalainen jalkapalloilija. Hän on pelipaikaltaan hyökkääjä.

4. elokuuta 2014 espanjalaisseura Villarreal ilmoitti hankkineensa Vietton riveihinsä viisivuotisella sopimuksella. Hän pelasi ensimmäisen ottelunsa joukkueessa 21. elokuuta 2014 Eurooppa-liigan play off -kierroksella Astanaa vastaan.

22. kesäkuuta 2015 Villarreal vahvisti Vietton siirtymisen Atlético Madridiin. Hänestä maksettiin 20 miljoonan euron siirtokorvaus.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Luciano Vietton tilastot Soccerway-sivustolla
Amatsonia

**Amatsonia** oli suomalainen vuosina 1995–1996 MTV3-kanavalla esitetty keskusteluohjelma.

Ohjelmaa juontajina toimivat Yazka Love, Marianne Heikkilä ja Unna Lehtipuu. Ohjelma sai aikanaan kohua muun muassa juontaja Yazka Loven androgyynisyydestä.

## Lähteet
Litiumparisto

**Litiumparisto** on paristo, jonka anodi muodostuu litiumista tai litiumyhdisteistä. Litiumparistojen itsepurkautuminen on vähäistä, joten niiden käyttöikä on pitkä, minkä vuoksi niitä käytetään usein mm. kelloissa, kameroissa ja muistivarmennuksessa.

Litiumparistot ovat usein nappi- tai sauvamallisia, ja niitä tehdään monista erilaisista yhdisteistä. Litiumparisto voi syttyä tuleen, jos se kuumentuu liikaa.

## Litium-tionyylikloridi
Lithium-tionyylikloridipariston (Li-SOCl2) napajännite on 3,6&nbsp;V.

## Litium-rikkidioksidi
Litium-rikkidioksidipariston (Li-SO2) napajännite on 3,6&nbsp;V.

## Litium-mangaanidioksidi
Litium-mangaanidioksidipariston (Li-MnO2) napajännite on 2,9&nbsp;V.

## Litium-rautadisulfidi
Litium-rautadisulfidipariston (Li-FeS2) napajännite on 1,5&nbsp;V.

## Materiaalit

## Katso myös
*Litiumioniakku

## Lähteet