Oulun linna

**Oulun linna** (, ”Oulujoen linna”) valmistui vuonna 1590 Oulujoen suistossa sijaitsevalle saarelle (nyk. Linnansaari). Linna rakennettiin niiden sotaretkien tukikohdaksi, joita ruotsalaiset tekivät pitkän vihan aikana Vienan Karjalaan kuningas Juhana III:n hallituskaudella. Kyseessä oli puu- ja maavallien muodostama linnoitus. Mahdollisesti samalla paikalla on sijainnut myös novgorodilaisten vuonna 1375 rakentama linna, jonka ruotsalaiset valtasivat vuonna 1377. Professori Kyösti Julkun teorian mukaan tämä keskiaikainen linna on kuitenkin sijainnut Kastellissa.

Nykyisin Linnansaaressa nähtävillä olevat rauniot ovat peräisin kolmannesta linnasta, jonka kuningas Kaarle IX määräsi rakennettavaksi vuonna 1605. Kuninkaan valtakirjassa 8. huhtikuuta 1605 annetaan ensin määräyksiä Kajaanin linnan rakentamisesta ja sitten määrätään uudelleen rakennettavaksi Oulun linna. Käskyn mukaan vanhat puurakenteet tuli hajottaa ja saaren ympäri tuli rakentaa ampumasuojilla varustettu valli.

Venäläiset polttivat linnan puuvarustukset 29. maaliskuuta 1715 suuren Pohjan sodan aikana, kun ruotsalaiset joukot vetäytyivät Oulusta.

Lopullisesti linna tuhoutui 31. heinäkuuta 1793 kello 22.45. Salamanisku sytytti linnan puisen varastokellarin tuleen, minkä seurauksena ruutikellari räjähti ja tuhosi rakennuksen lähes kokonaan. Kirjailija Sara Wacklin (1790–1846) kuvasi tapahtumaa seuraavasti teoksessaan **Sata muistelmaa Pohjanmaalta**:

::”Suuria kivenkappaleita putoili kattojen läpi ja tunkeutui monta kyynärää maan sisään. Kaikki ikkunat rikkoutuivat. Kirkonovet lensivät auki, kattokruunut putosivat, kellot tapulissa läppäsivät kamalasti ihmiskäden liikuttamatta.”

Oulun kauppaseura perusti raunioiden jäljelle jääneeseen osaan vuonna 1828 ruutikellarin, jonka päälle rakennettiin vuonna 1875 Oulun merikoulun tähtitorni astronomian opetusta varten. Torni on Volmar Westlingin suunnittelema, ja se on toiminut kesäkahvilana vuodesta 1912 lähtien.

Linnan alue suojeltiin muinaismuistona vuonna 1962. Kellarissa on pieni näyttely linnan historiasta.

## Oulun linnan päälliköt
Kursivoidut Kajaanin ja Oulun linnojen yhteisiä päälliköitä.

* 1605–1610 Isak Behm
* 1610–1612 Eerik Pietarinpoika Haare
* 1612–1618 *Kristoffer Pröfweck (Prövich)*
* 1618–1621 *Helge Jesperinpoika*
* 1621 *Yrjö Juhanpoika*
* 1622–1623 *Eerik Tuomaanpoika*
* 1623–1631 *Eerik Pietarinpoika Rooth*
* 1631–1634 *Israel Olavinpoika*
* 1634–1650 *Pietari Jaakonpoika Tysk*
* 1651–1653 Niilo Antinpoika Björn

* 1654–1664 Gabriel Matinpoika Forsman
* 1669–1674 Mårten Linderoth
* 1675–1680 *Johan Pietarinpoika Forsman*, majuri
* 1680–1683 *Johan Pietarinpoika Forsman*, majuri
* 1684–1693 *Kristoffer Bylow (Bylov, Bülou, Bilow)*, majuri
* 1693–1698 *Henrik Gråå*, maakapteeni
* 1698 *Jakob Skruf*
* 1699–1713 *Nils Silfverbagge*, majuri
* 1713–1715 *Johan Berndt Zattler*, majuri
* 1715–1716 *[[Johan Henrik Fieandt]]*, everstiluutnantti

## Katso myös
* Utajärven skanssi
* Pohjanmaan jalkaväkirykmentti
* Oulun porvarikaarti

## Lähteet
* 
* 

### Viitteet

## Aiheesta muualla

* Oulun linnan kellari ulkomuseo
* Sara Wacklin, ''Satanen muistelmia Pohjanmaalta'' (suom. J. Aulén)
* Erkki Kivijärvi : Oulun linna ja sen rakentajat, Hakkapeliitta, 18.12.1934, nro 51-52, s. 28, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
* Ruutikellarista lottakahvilaksi. Oulun linnan vaiheita, Hakkapeliitta, 07.07.1936, nro 27, s. 6, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot