Hjálmþérin ja Ölvirin saaga

**Hjálmþérin ja Ölvirin saaga** [hjaulmthjerin] (isl. *Hjálmþés saga ok Ölvis*) on keskiaikainen islantilainen saaga, jonka kirjoittajaa ei tunneta. Saaga kertoo Mannheimin (isl. *Mannheimar*) kuninkaan pojaksi kutsutun Hjálmþérin ja tämän ystävän Ölvirin seikkailuista, joihin nämä ajautuvat Hjálmþérin äitipuolen asettaman kirouksen vuoksi. *Hjálmþérin ja Ölvirin saaga* luetaan yleensä niin kutsuttuihin muinaissaagoihin, mutta saagalla on yhtäläisyyksiä myös kotoperäisiin ritarisaagoihin.  *Hjálmþérin ja Ölvirin saaga* on yksi nuorimmista muinaissaagoista. Se on todennäköisesti kirjoitettu vasta 1400-luvulla. 1300-luvulta on kuitenkin säilynyt Hjálmþérin tarinaan liittyvää rímur-runoutta (*Hjálmþés rímur*), minkä perusteella on oletettu, että tarinasta on ollut myös alkuperäisempi versio, joka olisi kirjoitettu vuoden 1300 tietämillä.  *Hjálmþérin ja Ölvirin saagaa* ei ole suomennettu.

## ''Hjálmþérin ja Ölvirin saaga'' lähteenä
Nuorena muinaissaagana *Hjálmþérin ja Ölvirin saaga* luetaan niin kutsuttuihin seikkailusaagoihin (saks. *Abenteuersaga*). Saaga muistuttaa juonensa ja tapahtumapaikkojensa osalta hyvin paljon myös kotoperäisiä ritarisaagoja. Niiden tavoin *Hjálmþérin ja Ölvirin saagassa* mainitaan useita eksoottisia paikkoja, kuten *Syría* ja *Arabía*, ja saagahahmoilla on nimiä, jotka eivät ole skandinaavista alkuperää (esim. Ptólómeus). Saagan sisällön ja tyylin perusteella *Hjálmþérin ja Ölvirin saaga* on katsottu sen saaneen vaikutteita monenlaisista lähteistä, alkaen muista muinais- ja kotoperäisistä ritarisaagoista eurooppalaiseen kirjallisuuteen. Saagalla on myös kansansatumaisia piirteitä, ja siinä esiintyy monia tarina-aihelmia. Useilla motiiveilla on vastaavuutensa joko skandinaavisessa tai kelttiläisessä perinteessä. Saaga on muunnelma niin sanotusta äitipuolisadusta.  

### ''Hjálmþérin ja Ölvirin saaga'' suurvalta-ajan Ruotsissa
*Hjálmþérin ja Ölvirin saagaa*  pidetään tutkimuksessa lähinnä  ”valhesaagana” (isl. *[[Kotoperäiset_ritarisaagat#Lygisögur,_Märchensagas,_Fornsögur_Suðrlanda|lygisaga]]*) eli puhtaasti fiktiivisena teoksena, joka ei kerro todellisista tapahtumista. Siitä huolimatta saagasta kiinnostuttiin suurvalta-ajanRuotsissa. Koska ruotsalaiset eivät tuolloin enää ymmärtäneet muinaissaagojen kieltä, muinaisislantia, saaga ilmestyi Johan Fredrich Peringskiöldin kääntämänä vuonna 1720 (*Hialmters och Olvers  saga*, Stockholm: Horrn). Saagan kääntämisen ja julkaisemisen motiivina oli tuolloin nimenomaan saagan historiallinen arvo: sen katsottiin kuvaavan Ruotsin muinaista ja loistokasta menneisyyttä. Olof Rudbeck katsoi saagassa mainitun *Mannheimarin* vastaavan muinaista Atlantista eli hänen näkemyksensä mukaisesti Ruotsia. 

## Katso myös
*Saaga
*Muinaissaagat
*Kotoperäiset ritarisaagat
*Ritarisaagat

## Lähteet
*Busch, Kay. 2004 [2002]. Großmachtstatus & Sagainterpretation. Die schwedischen Vorzeitsagaeditionen des 17. und 18. Jahrhunderts. Vol I: Beschreibung . Väitöskirja. Friedrich-Alexander-Universität Erlangen-Nürnberg (FAU), Philosophische Fakultät und Fachbereich Theologie. 
*Harris, Richard. 1993. Hjálmþés saga. Teoksessa *Medieval Scandinavia: An Encyclopedia*, toim. Phillip Pulsiano. New York: Garland, 285–286.
*Kanerva, Kirsi. 2015. Muinaista menneisyyttä etsimässä. Saagakäännöksiä ja riimututkimusta Ruotsin suurvalta-ajalta.Teoksessa *Kirjoista kokoelmaksi. Kansansivistystä ja kansainvälisyyttä Turun kaupunginkirjastossa 1800–1900-luvuilla*, toim. Kaisa Hypén, Leila Koivunen & Janne Tunturi. Turku: Avain, 246–254.
* Simek, Rudolf & Hermann Pálsson. 2007. Lexikon der altnordischen Literatur. Kröners Taschenausgabe 490. Stuttgart: Kröner.
### Viitteet

## Käännökset ja editiot
* *Hjalmters ok Ölvers saga *. Teoksessa Rafn, C. C. (toim.) 1829–1830. *[https://archive.org/stream/FornaldarsogurNo000121901v3FornReyk/FornaldarsogurNo000121901v3FornReyk_orig#page/n473/mode/2up Fornaldar sögur Nordrlanda]*, 3. Kaupmannahöfn: [s.n.], 453–518. 
* *Hjálmþés saga *. Teoksessa Guðni Jónsson (toim.). 1954. * Fornaldar sögur Norðurlanda*, 4. Akureyri: Íslendingasagnaútgáfan, 179–243.
*Peringskiöld, Johan Fredrich (toim. & käänt.). 1720. *[http://baekur.is/is/bok/000176719/Hialmters_och_Olvers_saga Hjalmters och Olvers saga]*. Stockholm: Horrn. 
* *The Saga of Hjalmther and Olvir *, käänt. Ralph O'Connor. Teoksessa Ralph O’Connor (käänt.). 2002. *Icelandic Histories & Romances *. Stroud: Tempus: Stroud, 65–102.

## Aiheesta muualla
* *Hjálmþés saga ok Ölvis* muinaisislanniksi *[http://www.heimskringla.no/wiki/Hj%C3%A1lm%C3%BE%C3%A9s_saga_ok_%C3%96lvis Heimskringla.no]* -sivustolla 
* *Hjálmþés saga ok Ölvis* muinaisislanniksi *[https://www.snerpa.is/net/forn/hjalm-ol.htm Snerpa.is]* -sivustolla 
* *Hjálmþés saga ok Ölvis* -bibliografia *[http://fasnl.ku.dk/bibl/bibl.aspx?sid=hso&view=manuscript Stories for All Time: The Icelandic Fornaldarsögur] * -sivustolla