open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Levi Jern

**Johan Levi Jern** (22. syyskuuta 1893 Mustasaari &ndash; 22. toukokuuta 1973 Vaasa) oli suomalainen maanviljelijä, kunnallisneuvos ja ruotsalaisen kansanpuolueen kansanedustaja.

## Varhainen elämä ja koulutus
Jernin vanhemmat olivat maanviljelijä, saarnaaja August Jern ja Ulrika Nääs. Hän kävi kansakoulun ja vuonna 1912 kansanopiston ja toimi sitten maanviljelijänä Mustasaaressa vuosina 1919–1955. 

Levi Jernin isoäiti oli Fredrika Jern, joka liittyi lestadiolaiseen herätykseen sen saavuttaessa Vaasan seudun 1880-luvulla. Hänen uskonnollisuutensa läpäisi kodin ja vaikutti lapsiin. Levi Jernin isä August Jern irtautui lestadiolaisuudesta, mutta jakoi elämänsä maatilan töiden ja vapaakirkollisena saarnaajana. Levi Jernillä oli vahvat uskonnolliset vakaumukset ja suunnitteli papin uraa. 

## Poliittinen ura
Levi Jern suunnitteli papin uraa, mutta ei suorittanut vaadittavaa koulutusta. Sisällissota muutti hänen suunnnitelmiaan. Hänestä tuli kunnallispoliitikko ja vuonna 1922 hänestä tuli kansanedustaja 28-vuotiaana. Jern oli RKP:n kansanedustajana vuosina 1922–1954 Vaasan läänin eteläisestä vaalipiiristä. Levi Jern teki kansanedustajuuden ohella maatilan töitä.

Hän toimi ruotsalaisen eduskuntaryhmän puheenjohtajana ja oli presidentin valitsijamies vuoden 1950 presidentinvaaleissa. Kunnallispolitiikassa Jern oli mukana Mustasaaren kunnanvaltuuston ja kunnallislautakunnan puheenjohtajana. Hän oli Suomenruotsalaisten kansankäräjien puheenjohtajana ja valtuutettuna sekä RKP:n keskushallituksen varapuheenjohtajana.

Jern kritisoi Lapuanliikettä eikä pitänyt juutalaisten vainosta Saksassa.

Jern sai kunnallisneuvoksen arvon 1941.

## Yksityiselämä
Jern oli naimisissa vuosina 1917–1956 Signe Matilda Ahlbäckin kanssa. Vuonna 1957 hän meni uusiin naimisiin Ester Elisabet Lindrosin (ent. Malin) kanssa. Kansanedustaja Elly Sigfrids oli hänen tyttärensä.

Yksi Jernin pojista kaatui Kannaksella käydyissä taisteluissa kesällä 1944.

## Lähteet
* 

### Viitteet
Emil Hästbacka

**Johan Emil (J. E.) Hästbacka** (30. kesäkuuta 1872 Teerijärvi − 17. tammikuuta 1951 Teerijärvi) oli suomalainen pankinjohtaja, maanviljelijä ja ruotsalaisen kansanpuolueen kansanedustaja.

Hästbackan vanhemmat olivat maanviljelijä Johan Hästbacka ja Maria Hästbacka. Hän kävi kansakoulun ja toimi sitten maanviljelijänä Teerijärvellä vuosina 1890–1951. Hästbacka oli myös Wilh. Schaumanin palveluksessa ensin puutavaraliikkeen metsäpäällikkönä 1896–1912 ja sitten puutavaraliikkeen toisena johtajana 1912–1929. Samaan aikaan hän toimi Puutavara Oy Ykspihlajan isännöitsijänä 1911–1916 ja Oy Furun toisena johtajana 1916–1924. Viimeksi Hästbacka oli Teerijärven säästöpankin toimitusjohtajana vuosina 1930–1949. Hän sai talousneuvoksen arvonimen 1932.

Hästbacka oli RKP:n kansanedustajana vuosina 1917–1948 edustaen Vaasan läänin pohjoista vaalipiiriä. Hän kuului valtiontilintarkastajiin ja oli mukana kunnallispolitiikassa Teerijärven kuntakokouksen ja kunnanvaltuuston puheenjohtajana. Hästbacka oli jäsenenä Vaasan läänin pohjoisen vaalipiirin keskuslautakunnassa ja Ruotsalaisen kansanpuolueen lisätyssä keskushallituksessa.

Hästbacka oli naimisissa vuosina 1891–1897 Emma Lovisa Sågslampin kanssa. Vuodesta 1898 hän oli naimisissa Aina Maria Kuleniuksen kanssa.

## Lähteet
*
Bob Roggy

**Bob Roggy** (6. elokuuta 1956 Holmdel Township, New Jersey – 4. elokuuta 1986 Houston) oli yhdysvaltalainen keihäänheittäjä. Hän oli kauden 1982 maailmantilaston ensimmäinen heitettyään 95,80 metriä Stuttgartissa, Länsi-Saksassa. Roggy kuoli tapaturmaisesti pudottuaan humalassa kuorma-auton lavalta.

Bob Roggylla on hallussaan Kalevan kisojen kaikkien aikojen pisin keihästulos. Vuonna 1982 Kouvolassa hän heitti vanhalla keihäsmallilla kilpailun ulkopuolisena heittäjänä tuloksen 94,46. Roggy oli myös ensimmäinen amerikkalaisheittäjä, joka rikkoi brittiläistä yksikköjärjestelmää käyttävissä maissa haamurajana olleen 300 jalkaa (91,44m). 

## Lähteet
* 
* 
### Viitteet
Tuuli Merikoski

**Tuuli Merikoski** (ent. **Merikoski-Silius**, s. 22. marraskuuta 1967) on suomalainen keskimatkojen juoksija. Hänen päämatkansa olivat 800 m ja 1&nbsp;500 m. Merikosken vuonna 1991 juostu 800 metrin ennätysaika 2.00,59 säilyi Suomen ennätyksenä vuoteen 2021, jolloin sen rikkoi Sara Kuivisto. Seuratasolla Merikoski edusti Tampereen Pyrintöä, jonka hallituksen jäsen hän edelleen on.

Tuuli Merikoski opiskeli filosofian maisteriksi Helsingin yliopistossa pääaineenaan yleinen kielitiede. Hänen vuonna 1998 tekemänsä pro gradun aihe oli: *Kultakypärä survoi pikkumustan kaappiin: Sanomalehtien jääkiekkoselostusten verbien semanttista analyysia.*

Merikoski työskenteli vuodesta 2001 Suomen Olympiakomitean palveluksessa huippu-urheilijoiden opinto- ja urasuunnittelun asiantuntijana. Toukokuussa 2011 Merikoski siirtyi Helsingin Malmilla sijaitsevan Helmi Liiketalousopiston huippu-urheilukoulutuksen kehittämispäälliköksi.

Merikosken ensimmäinen aviomies oli entinen Tapparan jääkiekkoilija Jyrki Silius. Heillä on kaksi yhteistä lasta. Vuodesta 2012 Merikoski oli naimisissa liikuntaneuvos ja jalkapallovaikuttaja Erkki Alajan kanssa tämän kuolemaan 20. heinäkuuta 2023 asti.

## Saavutukset
;Kalevan kisat
*800 metrin juoksu
**Suomen mestari: 1990, 1991
*1 500 metrin juoksu
**6. sija 1989, 1990

;Sisäratojen SM-kilpailut
*800 metrin juoksu
**Suomen mestari: 1990, 1991
**SM-hopeaa: 1992
**SM-pronssia: 1988
*1 500 metrin juoksu
**SM-pronssia: 1990

;Viestijuoksun SM-kilpailut
*4×400 metrin viesti
**SM-kultaa: 1998
*4×800 metrin viesti
**SM-hopeaa: 1992
**SM-pronssia: 1991

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Tuuli Merikoski. 375 humanistia 14.10.2015. Helsingin yliopisto.
Matti Miikki

**Matti Nikolai Miikki** (30. joulukuuta 1889 Ruokolahti – 9. heinäkuuta 1960 Imatra) oli suomalainen maanviljelijä, kunnallisneuvos ja Maalaisliiton kansanedustaja ja ministeri.

Miikin vanhemmat olivat talollinen Matti Heikinpoika Miikki ja Katri Mälkiä. Hän kävi kansakoulun ja toimi sitten maanviljelijänä ensin Ruokolahdella vuoteen 1948 saakka ja sitten Imatralla vuosina 1948–1960. Miikki teki opintomatkat Norjaan 1939 ja Puolaan 1956.

Miikki oli Maalaisliiton kansanedustajana vuosina 1930–1960 edustaen Viipurin läänin itäistä vaalipiiriä 1930–1945, Kymen läänin itäistä vaalipiiriä 1945–1948 ja Kymen läänin vaalipiiriä 1948–1960. Hän kuului myös valtiontilintarkastajiin ja oli toisena valtiovarainministerinä Kekkosen III hallituksessa 1951–1953. Miikki kuoli kesken vaalikauden ja hänen tilalleen eduskuntaan tuli Mikko Kaarna.

Miikki toimi presidentin valitsijamiehenä vuoden 1950 presidentinvaaleissa ja oli mukana kunnallispolitiikassa Imatran kauppalanvaltuuston jäsenenä ja Ruokolahden kunnanvaltuuston puheenjohtajana sekä kunnallislautakunnan esimiehenä ja rahastonhoitajana. Miikki sai kunnallisneuvoksen arvonimen vuonna 1954. Miikki oli myös muun muassa Maalaisliiton Karjalan piirin puheenjohtajana 1945–1960 ja puolueen Etelä-Karjalan piiritoimikunnan jäsenenä ja rahastonhoitajana.

Miikki oli naimisissa vuodesta 1912 Miina Joutosen kanssa. He saivat kuusi lasta.

## Lähteet
* 
* Valtioneuvoston ministerikortisto 
* Kuka kukin oli (Wikiaineisto)
Janne Koivuranta

**Johan Samuel (Janne Samuli) Koivuranta** (20. elokuuta 1885 Rovaniemi &ndash; 23. toukokuuta 1967 Rovaniemen maalaiskunta) oli suomalainen maanviljelijä, kunnallisneuvos ja Maalaisliiton kansanedustaja.

Koivurannan vanhemmat olivat talollinen Aaprami Koivuranta ja Johanna Haavikko. Hän kävi kiertokoulun ja kansanopiston ja oli ensin kruununtorpparina vuosina 1900–1905 ja sitten maanviljelijänä Rovaniemen maalaiskunnassa 1905–1967. Koivuranta teki myös tukki- ja uittotöitä ja toimi Rovaniemen Sinetän osuuskassan kirjanpitäjänä 1909–1929. Hän oli myös katolainojen tarkastajana ja hätäaputöiden johtajana sekä vuonna 1924 Pohjolan Sanomain vastaava toimittajana.

Koivuranta oli Maalaisliiton kansanedustajana vuosina 1919–1945 ja 1948–1951 edustaen Oulun läänin pohjoista vaalipiiriä 1919–1939 ja Lapin läänin vaalipiiriä 1939–1945 sekä 1948–1951. Hän oli mukana kunnallispolitiikassa Rovaniemen kunnanvaltuuston varapuheenjohtajana sekä kunnallislautakunnan ja kunnanhallituksen jäsenenä. Koivuranta sai kunnallisneuvoksen arvonimen 1937. Koivuranta kuului myös valtiontilintarkastajiin ja oli Maalaisliiton keskushallituksen jäsen.

Koivuranta oli naimisissa vuodesta 1907 Edith Johanna Uusitalon kanssa.

## Lähteet
*
Elias Tukia

**Elias Tukia** (29. syyskuuta 1877 Lappee – 30. huhtikuuta 1950 Lappee) oli suomalainen maanviljelijä, kunnallisneuvos ja suomalaisen puolueen, kokoomuksen sekä viimeksi Maalaisliiton kansanedustaja.

Tukian vanhemmat olivat maanviljelijä Antti Tukia ja Anna Lipiäinen. Hän kävi kansanopiston ja toimi maanviljelijänä Lappeella. Tukia oli myös Lappeen kunnan rahastonhoitajana 1922–1924.

Tukia oli suomalaisen puolueen kansanedustajana 1917–1918, kokoomuksen kansanedustajana 1918–1919 sekä maalaisliiton kansanedustajana vuosina 1924–1948. Hän edusti Viipurin läänin läntistä vaalipiiriä 1917–1919 ja 1924–1945 sekä Kymen läänin läntistä vaalipiiriä 1945–1948. Tukia toimi presidentin valitsijamiehenä vuosien 1925, 1931, 1937, 1940 ja 1943 presidentinvaaleissa ja oli mukana kunnallispolitiikassa Lappeen kunnanvaltuuston puheenjohtajana ja kunnallislautakunnan esimiehenä. Hän sai kunnallisneuvoksen arvonimen 1937.

Tukia oli naimisissa vuodesta 1907 Leena Flykthin kanssa.

## Lähteet
* 
* Kuka kukin oli (Wikiaineisto)
Ritva Melender

**Ritva Kaija Hannele Melender** (o.s. **Lemettinen**, s. 9. syyskuuta 1960 Ylistaro) on suomalainen kestävyysjuoksija. Hänen Lontoon maratonilla vuonna 1995 juoksemansa aika 2.28.00 säilyi Suomen ennätyksenä vuoteen 2023 asti, jolloin sen alitti Alisa Vainio. Seuratasolla Melender edusti Vaasan Vasamaa ja Nurmon Urheilijat -99:ää.

## Saavutukset

*Maratonjuoksu
**9. sija yleisurheilun Euroopan-mestaruuskilpailuissa Splitissä 1990
**14. sija Barcelonan olympialaisissa 1992
**18. sija yleisurheilun maailmanmestaruuskilpailuissa Stuttgartissa 1993
**6. sija yleisurheilun Euroopan-mestaruuskilpailuissa Helsingissä 1994
**5. sija yleisurheilun maailmanmestaruuskilpailuissa Göteborgissa 1995
**Chicagon maratonin voitto: 1993, 1995

*10 000 metrin juoksu
**Suomen mestari: 1993
**SM-hopea: 1989, 1995
**SM-pronssi: 1990, 1992, 1994

*5 000 metrin juoksu
**SM-pronssi: 1995

*3 000 metrin juoksu
**SM-hopea: 1992, 1994

## Lähteet
* 
* 
* 

### Viitteet
Oskari Räisänen

**Oskari Vilhelm (Oki) Räisänen** (9. huhtikuuta 1886 Iisalmi &ndash; 23. toukokuuta 1950 Helsinki) oli taiteilija ja *[[Helsingin Sanomat|Helsingin Sanomien]]* pilapiirtäjä. Räisänen käytti myös nimimerkkejä *Ansu*, *Okias*, *Räisänen*, *Räisäs-Oki*, *O.* ja *Savolaisia*.

Räisäsen vanhemmat olivat kelloseppä Heikki Räisänen ja Maria Kristiina Vahlberg. Hän kävi kaksi vuotta reaali- ja porvarikoulua ja opiskeli sitten Suomen Taideyhdistyksen piirustuskoulussa 1904–1907. Räisänen oli pilapiirtäjänä *[[Maakansa]]*-lehdessä 1930–1932 ja *Helsingin Sanomissa* 1932–1950, seuraten lehdestä toiseen pakinoitsija *Eeroa* (Lassi Hiekkala), jonka pakinoita kuvitti. Räisänen piirsi pilakuvia myös *[[Tuulispää]]*- ja *[[Kurikka (lehti)|Kurikka]]*-huumorilehtiin. Pilapiirrosten ohella Räisänen maalasi myös muotokuvia ja kuvitti vuonna 1923 Maiju Lassilan *[[Tulitikkuja lainaamassa]]* -teoksen. Hän osallistui yleisiin taidenäyttelyihin vuodesta 1906 lähtien ja piti kaksi yksityisnäyttelyä. Räisänen otti osaa myös Leipzigissa vuonna 1927 pidettyyn taidegrafiikkanäyttelyyn. 

Räisänen oli naimisissa vuodesta 1913 piirustuksen opettaja Anna-Liisa Liukun kanssa.

## Teoksia
* *Savolaisia: Savolaisia reistauksia ja rustauksia, murrejuttuja*. Tekijän kuvittama.  Karisto 1921
* *Poliittista huumoria, valikoima Suomenmaassa julkaistuja päivän piirroksia*. Oy Suomenmaa 1932
* *Poliittista huumoria*.  1934
* *Lupsakoeta immeisiä*.  Helsingin Sanomat 1941
* *Nauruj juurta*.  Suomen Kirja 1943

## Lähteet
* Kuvataiteilijamatrikkeli: Oskari Räisänen
* Kuopion kirjaston sivu Oki Räisäsestä 
* Kuka kukin oli (Wikiaineisto)
* 

## Aiheesta muualla
Raaka-Arska

**Raaka-Arska** (oikealta nimeltään **Ari Tuominen**, s. 1958) on suomalainen rock-laulaja ja roudari. Hän tuli tunnetuksi ennen kaikkea Popeda -yhtyeen roudarina ja miksaajana, mutta on ollut myös sitä ennen ainakin Eppu Normaalin mukana. 1980-luvulta lähtien Raaka-Arska esitti Popedan keikoilla yhden kappaleen per keikka aina eroamiseensa saakka, ja vieraili lavalla silloin tällöin vielä myöhemminkin. Kontra-cover "Muumi Muumi" on ollut hänen bravuurinsa. Vuonna 1989 Raaka-Arska äänitti soolo-EP:n, mutta se ei saavuttanut mainittavaa menestystä. Kesällä 1994 Arska perusti oman **Raaka-Arska & Rengasraudat** -yhtyeen, joka julkaisi kaksi albumia. Yhtye keikkailee edelleen silloin tällöin.

Nykyisin Tuominen on maanviljelijä ja asuu Ruovedellä. Ennen ryhtymistään maanviljelijäksi Tuominen toimi hetken aikaa myös fysiikan opettajana.

## Raaka-Arska & Rengasraudat

* Raaka-Arska - laulu
* Jukka Mönkkönen - kitara
* Marco Seppä-Murto - rummut
* Esa Jussila - kitara
* Ari Jussila - bassokitara

## Diskografia

* *[[Raaka-Arska (EP)|Raaka-Arska]]* (EP, 1989)
* *Naisten superpesis* (single, 1994)
* Raaka-Arska & Rengasraudat: *[[Pidä mua hyvänä]]* (1995)
* Raaka-Arska & Rengasraudat: *[[Rakkauden Robin Hood]]* (1997)

### Muut levytykset

* Popeda: *[[Huilut suorina]]* (live, 1986) (laulu: "Muumi Muumi")
* Raaka-Arska & Räp-Popeda: *"Muumi Muumi" / "Hei mies -räp"* (single, 1987) (laulu: "Muumi Muumi", sama versio kuin yllä)
* Popeda: *[[Svoboda (Popeda)|Svoboda]]* (1992) (laulu: "Pornokaupan johtaja")
* Popeda: *[[H.Ö.N.Ö.]]* (1994) (laulu: "Lauantai-ilta")
* Eri esittäjiä: *[[Toinen käsittely – kunnianosoitus Alivaltiosihteerille]]* (1995) (laulu: "Sä olet alright")
* Popeda: *[[Hittejä, Kersantti Karoliina!]]* (live-CD, 1998) (laulu: "Roadrunner")

## Lähteet

* Vesa Kontiainen & Kjell Starck: Ilikeesti kiitää -kirja (Like, 2001)

## Aiheesta muualla

* Raaka-Arska & Rengasraudat -esittely 
*
Mirai

**Mirai** on taiwanilaisen elektroniikkavalmistaja Chi Mei Corporationin tuotemerkki. Valmistajan tuotteita ovat muun muassa LCD-televisiot sekä tietokoneen näytöt. Eurooppaan saapui ensimmäiset Mirai-merkkiset tuotteet joulukuussa 2005.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Tuotemerkin kotisivut
Tormod Haugen

**Tormod Haugen** (12. toukokuuta 1945 Trysil – 18. lokakuuta 2008) oli norjalainen lastenkirjailija ja kääntäjä. Hän sai teoksistaan ja käännöksistään useita palkintoja. Hänen tunnetuimpiin käännöksiinsä norjaksi kuuluu C. S. Lewisin Narnia-sarja. Hän oli vuoden 1990 Hans Christian Andersen -palkinnon voittaja.

## Suomennetut teokset

* *Yölinnut* (1975)
* *Päivä joka katosi* (1983)
* *Ukkosta ilmassa* (1986)
* *Taron matka* (1988)

## Lähteet
Pidä mua hyvänä

**Pidä mua hyvänä** on suomalaisen Raaka-Arska & Rengasraudat -yhtyeen debyyttialbumi. Se julkaistiin vuonna 1995.

Albumi ei ollut kaupallinen menestys. Sitä prässättiin kaikkiaan 1000 kappaletta, jotka on myyty loppuun. Levyn tunnetuin kappale lienee Popedasta tutun Ilari "Ilpo" Ainialan tekemä "Naisten superpesis". 

## Kappaleet

# "Raaka-Arska raapaisee" (Säv./sov: M. Petander, san: Ari Ahonen) - 2:39
# "Antin baari" (- Smokin' in the Boys Room -) (Michael Lutz/Cup Coda/J. Mönkkönen) - 2:41
# "Sadomaso" (Säv./san./sov: J. Mönkkönen) - 3:38
# "Sähkökani" (- Funny Funny -) (Chapman-Chinn, suom.san: J. Mönkkönen) - 2:11
# "Hitaammin" (Säv./san./sov: M. Petander) - 2:22
# "Leijonankesyttäjä" (Säv./sov: V-P Hautamäki, san: A. Ahonen) - 2:46
# "Kiltti sängyssä" (Säv./san: Kikka Laitinen, sov: Gasoline Girls & Petrol Boys) - 3:25
# "Naisten super-pesis" (Säv./san./sov: I. Ainiala) - 2:17
# "Viikonputki" (- Please Don't Touch -) (Johnny Gidd/Guy Robinson/J. Mönkkönen) - 3:04
# "Salaperäinen luontoretkeilijä" (Säv./san./sov: M. Petander) - 4:10
# "Pätkivä kone" (Säv./sov: V-P Hautamäki, san: S. Borgeström) - 2:07
# "Panoloma Pattayalla" (Säv./san./sov: J. Mönkkönen) - 2:12
# "Yrittänyttä ei laiteta" (Säv./sov: Esa Jussila, san: J. Mönkkönen) - 3:05
# "Mä jäin kii" (- I Got Stung -) (Aaron Schneider-David Hill, suom.san: Hector) - 1:55
# "Hot Line -nainen" (Säv./san./sov: J. Mönkkönen) - 4:20
# "Puhtaana käteen" (piiloraita)

## Tekijät

### Muusikot
* Raaka-Arska: laulu
* Esa Jussila: kitara
* Ari Jussila: bassokitara
* Jukka Mönkkönen: kitara
* Marco Seppä-Murto: rummut
#### Special Guest Star
* Markku Petander: kitarasoolo (10), saksofoni (6) sekä kaikki instrumentit (5)

### Muut
* Tuottaja: Ari Toikka
* Äänitys ja miksaus: Harasoo-studio
* Masterointi: Mika Jussila/Finnvox
* Valokuvat: Timo Nummi, Jukka Kavén, Petja Peltomaa ja Heikki Saarinen
* Graafinen suunnittelu: Kari

## Lähteet

* *Pidä mua hyvänä* -CD (KREML 1)
* Vesa Kontiainen: Aitoa suomirokkia - Poko Rekordsin historia (Like, 2004)
Kärpänen (vuoden 1958 elokuva)

**Kärpänen** (*The Fly*) on Kurt Neumannin ohjaama yhdysvaltalainen kauhuelokuva, joka valmistui vuonna 1958. Elokuvasta tehtiin uusi versio vuonna 1986.

## Juoni
Elokuvassa kerrotaan tieteilijästä, joka keksii teleportaatioon kykenevän koneen. Tietäen mahdolliset riskit hän kokeilee laitetta ensin vain eläimillä ja tavaroilla. Tieteilijän itsensä astuessa laitteeseen mukana seuraa kärpäsiä. Kun tieteilijä astuu koneesta ulos, hän on ulkonäöltään puoliksi kärpänen – hänellä on kärpäsen pää ja yläraaja. He päättävät vaimonsa kanssa etsiä kärpäsen, jolla tieteilijän oma pää on. Kärpänen löytyykin, mutta liian myöhään.

## Näyttelijöitä

## Aiheesta muualla
*
Kärpäsen paluu

**Kärpäsen paluu** () on Edward Berndsin ohjaama elokuva vuodelta 1959, joka on jatko-osa edellisenä vuonna ilmestyneelle elokuvalle Kärpänen.

## Juoni
Elokuva kertoo tiedemiehen pojasta, joka haluaa käyttää myös isänsä tekemää teleportaatiokonetta. Hänelle käy samalla lailla kuin isälleen: hän muuttuu kärpäseksi. 

## Näyttelijöitä

## Aiheesta muualla
*
Monimuotoisuus (organisaatio)

**Organisaation monimuotoisuudella** tarkoitetaan kaikkia niitä ominaisuuksia ja piirteitä, jotka erottavat ihmiset toisistaan. Erottavia tekijöitä ovat muun muassa ikä, sukupuoli, etninen tausta, uskonto, koulutus, siviilisääty, seksuaalinen suuntaus, asenteet ja arvot, persoonallisuus sekä poliittinen ja taloudellinen asema.

Organisaatiotutkimuksessa monimuotoisuuteen on liitetty sekä myönteisiä että kielteisiä seurauksia. Monimuotoisuuden on todettu lisäävän suvaitsevaisuutta, mikä voi johtaa kustannussäästöihin esimerkiksi työstäpoissaolojen ja työpaikan vaihtohalukkuuden vähenemisen sekä rekrytoinnin helpottumisen johdosta. Samoin monimuotoisuus parantaa organisaation ongelmanratkaisukykyä ja lisää organisaation innovatiivisuutta ja luovuutta, koska heterogeenisillä ja monimuotoisilla työryhmillä on kykyä katsoa ongelmia useista näkökulmista. Monimuotoisuutta on pidetty myös yhtenä tärkeimmistä uuden tiedon luomista mahdollistavista tekijöistä. Monimuotoisuus on voimavara, jonka avulla organisaatio kehittää kulloiseenkin ympäristöönsä sopivia ratkaisuja. Ashbyn (1956) muotoileman riittävän monimuotoisuuden (the law of requisite variety) lain mukaan organisaation sisäisen monimuotoisuuden tulee vastata ympäristön monimuotoisuutta.

Monimuotoisuuden ongelmat liittyvät puolestaan useimmiten kommunikointiongelmista johtuviin väärinkäsityksiin. Monimuotoisuus voidaan kokea myös olemassa olevan organisaatiokulttuurin uhkaksi. Lisäksi monimuotoisuus jää usein retoriikan tasolle, jolloin tavoitteet ja käytännöt jäävät irrallisiksi.

## Katso myös
* Kompleksisuusteoria
* Monimuotoisuuden johtaminen

## Lähteet
* 
* Cox, T. H. & Blake, S. 1991. “Managing Cultural Diversity: Implications for Organizational Competitiveness.” *Academy of Management Executive*, Vol. 5, No. 3, ss. 45-56.
* Heikkinen, M. 2005. ”Monimuotoisuus organisaatioissa – monimuotoisuustutkimuksen pääpiirteitä ja kehityslinjoja.” *Hallinnon Tutkimus*, Vol. 24, No. 1, ss. 3-13.
* Morgan, G. 1997. *Images of Organization.* Thousand Oaks, CA: Sage.
* Robinson, G. & Dechant, K. 1997. “Building a Business Case for Diversity.” *Academy of Management Executive*, Vol. 11, No. 3, ss. 21-31.
* Sippola, A. 2007. *Essays on Human Resource Management – Perspectives on Diversity Management.* Acta Wasaensia No. 180. Business Administration 75. Management and Organization. Universitas Wasaensis.
Lauri Murtomaa

**Lauri Nikolai Murtomaa** (ent. **Laakso**; 13. elokuuta 1899 Oripää – 29. heinäkuuta 1955 Helsinki) oli suomalainen maatalousteknikko, pienviljelysneuvoja ja Maalaisliiton kansanedustaja ja ministeri.

Murtomaan vanhemmat olivat maanviljelijä Vihtori Laakso ja Amanda Maria Junnila. Hän kävi kansakoulun ja suoritti maamieskoulun 1923 ja maamiesopiston 1926. Murtomaa työskenteli aluksi työnjohtajana, tilojen liikeasiain hoitajana ja kirjanpitäjänä Saaren kartanossa Tammelassa 1926–1927. Tämän jälkeen hän toimi Pienviljelijäin keskusliiton pienviljelysneuvojana Varsinais-Suomessa ja Satakunnassa 1927–1939 ja viljeli samalla myös omaa pientilaansa Kokemäellä vuosina 1931–1938. Sotien jälkeen Murtomaa oli maatalousministeriön asutusasiainosaston kone- ja rakennusasiain suunnittelijana 1948–1949 ja *Maatalousteknikko*-lehden päätoimittajana.

Murtomaa oli Maalaisliiton kansanedustajana vuosina 1939–1955 Turun läänin pohjoisesta vaalipiiristä. Murtomaa kuoli kesken edustajakautensa, ja hänen seuraajakseen tuli Maalaisliiton Erkki Ryömä. Murtomaa toimi eduskunnan talousvaliokunnan puheenjohtajana, ja hän oli myös II sosiaaliministerinä Kekkosen III hallituksessa 1951–1953. Presidentin valitsijamiehenä Murtomaa oli vuoden 1950 presidentinvaaleissa, ja hän kuului myös Kokemäen kunnanvaltuustoon. Muita Murtomaan luottamustehtäviä olivat muun muassa hinta- ja palkkaneuvoston jäsenyys sekä Maatalousteknikkojen yhdistyksen puheenjohtajuus.

Murtomaa oli naimisissa vuodesta 1929 Ida Hirvosen, jonka vanhemmat olivat Simo Hirvonen ja Karoliina Östman, kanssa. Lauri Murtomaalla oli neljä lasta: Seppo (1932−2021), Hilkka (1934), Markku (1936), Eeva (1943) ja Simo (1943). 

## Lähteet
* 
* Valtioneuvoston ministerikortisto 
* 

### Viitteet
Marko Hautala

**Marko Hautala** (s. 5. kesäkuuta 1973 Kauhava) on suomalainen kirjailija. Hän kirjoittaa psykologista kauhua. Hautalan teoksia on käännetty muun muassa saksaksi, italiaksi, tšekiksi ja englanniksi.

Hautala on koulutukseltaan filosofian maisteri englannin kielestä Vaasan yliopistosta.

Vuonna 1999 Hautala sai kunniamaininnan J. H. Erkon kirjoituskilpailussa. Hän sai Tiiliskivi-palkinnon romaanista *Itsevalaisevat* vuonna 2008 ja Kalevi Jäntin palkinnon romaanista *Käärinliinat* vuonna 2010. Hautala oli Nuori Aleksis -palkintoehdokkaana vuonna 2013. *Pimeän arkkitehti* (2020) oli ehdolla ensimmäistä kertaa jaetun Pohjalaisen kirjallisuuspalkinnon saajaksi vuonna 2021. Hautala oli vuonna 2021 ehdolla yhdysvaltalaisen Shirley Jackson -palkinnon saajaksi pitkän novellin (novelette) sarjassa novellillaan ”Pale Toes”. Novellikokoelma *Kuolleiden valssi* (2022) oli ehdolla vuoden 2023 Tähtifantasia-palkinnon saajaksi. 

Hautala asuu Vaasassa.

## Tuotanto
### Romaanit
* *[[Kirottu maa]]* (Porvoon Julmapaino, 2002). Uudelleenjulkaistu 2019, Haamu. .
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
*
**Lauri Luu ja riivattu lukukoira*. Haamu, 2021. 
**Lauri Luu ja kirjaston muumio.* Haamu, 2022. 
**Musta kieli.* Tammi, 2023. .
* 

### Novellit
* *Minä perhonen, sinä Morfeus* (Usva 1/2006)
* *Lumikeiju* (Usva 1/2008)
* *Pyövelin paradigma* (Usva 3/2008)
* *Naurunukke* (Opettaja 51-52/2009)
* *Jouluinen kauhutarina - Setä Alfredin evankeliumi.* Haamu, 2019. 
* *Jouluinen kauhutarina - Vihreät kuulat.* Haamu, 2020. 
* *Jouluinen kauhutarina - Tilauspukki.* Haamu, 2021. 
* *Jouluinen kauhutarina - Kirkkoväki.* Haamu, 2022. 
* 

### Käännökset
* *Leichentücher* (alkuteos Käärinliinat). Deutsche Taschenbuch Verlag, 2013. 
* 
* 
**The Black Tongue* *(alkuteos Kuokkamummo)*. AmazonCrossing, 2015. 
**Bába Motyka (alkuteos Kuokkamummo).* Euromedia Group, 2016. 
**Pale Toes – A Graphic Novel* *(alkuteos Varpaat-sarjakuva-albumi, kuvittajana Broci).* Haamu, 2017. 
**Šeptající dívka (alkuteos Kuiskaava tyttö).* Euromedia Group, 2017. 
**Sauna Requiem (alkuteos Kuolleiden sauna, novelli).* Storytel Original, 2019. 
**Architekt temna (alkuteos Pimeän arkkitehti).* Golden Dog, 2022. 

## Palkinnot
* J. H. Erkon kirjoituskilpailu, kunniamaininta 1999
* Tiiliskivi-palkinto, 2008
* Kalevi Jäntin palkinto, 2010

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Marko Hautalan kotisivu
* Marko Hautalan kertomuksissa pelottavin paikka on usein oma mieli. Luomiskertomus, Yle Areena 26.2.2022.
* Aamun kirja: Marko Hautala: Leväluhta Yle Areena. 4.10.2018.
* Aamun kirja: Marko Hautala: Torajyvät Yle Areena. 9.6.2011.
* Hautalan novelli ”Minä perhonen, sinä Morfeus”, ''Usva'' 1/2006, s. 4−15. (PDF)
* Aamun kirja, Käärinliinat, Yle.fi
* Marko Hautala haastattelussa, Kirjastokaista-video
* Marko Hautala Prosak-proosaklubilla, Kirjastokaista-video
Fredrik I (Brandenburg)

**Fredrik I** (); (1371 Nürnberg – 20. syyskuuta 1440 Cadolzburg, Nürnberg) oli Brandenburgin vaaliruhtinas vuosina 1415–1440.  

## Suku
Friedrich kuului Hohenzollernin sukuun ja oli Nürnbergin linnakreivi Fredrik V:n (1333–1398) ja rajakreivitär Elisabeth von Meißenin (1329–1375) toiseksi vanhin poika. Hänellä oli seitsemän sisarusta, joista vanhimmista sisar Elisabet (1358–1411) avioitui Saksan kuningas Ruprechtin kanssa; Beatrix (n. 1362–1414) avioitui Itävallan herttua Albrekt III:n kanssa ja nuorin sisar Margrete (1367–1406) avioitui Hessenin rajakreivi Hermann II:n kanssa. 

Hän astui nuorena lankonsa, Itävallan herttua Albrekt III:n palvelukseen. Albertin kuoleman jälkeen vuonna 1395 hän taisteli keisari Sigismund Luxemburgilaisen puolella osmanien joukkoja vastaan. Hän ja hänen vanhempi veljensä Johann (n. 1369–1420), Sigismundin sisaren Margareta Böömilaisen puoliso, taistelivat Nikopoliksen taistelussa vuonna 1396, jossa he kärsivät tuhoisan tappion.

## Ruhtinas
Friedrich toimi isänsä jälkeen Nürnbergin linnakreivinä vuosina 1397–1427 nimellä **Friedrich VI**. Hän oli myös Brandenburg-Ansbachin ensimmäinen rajakreivi vuosina 1398–1440, Brandenburgin rajakreivi vuosina 1417–1426 ja veljensä Johann III:n kuoleman jälkeen Brandenburg-Kulmbachin toinen rajakreivi vuosina 1420–1440.  

## Avioliitto ja perilliset
Friedrich avioitui vuonna 1401 prinsessa Elisabeth von Bayernin (1383–1442) kanssa, joka oli Baijeri-Landshutin herttua Friedrichin ja tämän toisen puolison Maddalena Viscontin tytär. Puolisonsa pitkien matkojen aikana Italiaan, Unkariin ja Konstanzin kirkolliskokoukseen hän toimi tämän valtionhoitajana viisaasti huolimatta Brandenburgin tuolloin kokemista suurista poliittisista ongelmista. 

Heille syntyi kymmenen lasta: 

* Elisabeth (1403–1449), avioitui 1. 1418/20 Liegnitzin ja Briegin herttua Ludwig II:n (1380/5–1436) kanssa; avioitui 2. 1438/39 Teschenin herttua Venceslausin (1413/18–1474) kanssa
* Johann Alkemisti (1406–1464), luopui perimysoikeuksistaan vuonna 1437, Kulmbach-Bayreuthin rajakreivi, avioitui 1416 Saksi-Wittenbergin prinsessa Barbaran (1405–1465) kassa
* Cäcilie (1405–1449), avioitui 1423 Braunschweig-Lüneburgin herttua Wilhelm I:n (1392–1482) kanssa
* Margarete (1410-1465), avioitui 1. 1423 Mecklenburgin herttua Albrekt V:n (1397–1423), Albrekt Mecklenburgilaisen nuorimman pojan kanssa;  avioitui 2. 1441 Baijerin-Ingolstadtin herttua Ludwig VIII:n (1403–1445) kanssa; avioitui 3. 1446 kreivi Martin von Waldenfelsin (k.1471) kanssa
* Magdalena (1412–1454), avioitui 1426 Braunschweig-Lüneburgin herttua Friedrich II:n (1418–1478) kanssa
* Friedrich II Eisenzahn (1413–1471), Brandenburgin vaaliruhtinas, avioitui 1446 Saksin prinsessa Katarinan (1421–1476) kanssa
* Albrekt III Akhilleus (1414–1486), Brandenburgin vaaliruhtinas, avioitui 1. 1446 Badenin prinsessa Margaretin (1431–1457) kanssa; avioitui 2. 1458 Saksin prinsessa Annan (1437–1512) kanssa
* Sophie (1416–1417)
* Dorothea (1420–1491), avioitui 1432 Mecklenburgin herttua Henrik IV:n (1417–1477) kanssa
* Friedrich (III) Lihava (1424–1463), Altmarkin herra vuonna 1447, avioitui 1449 Pommerin prinsessa Agnesin (1436–1512) kanssa
Eetu Karjalainen

**Edvard (Eetu) Karjalainen** (27. syyskuuta 1895 Juuka – 4. toukokuuta 1965 Kajaani) oli suomalainen poliitikko, joka toimi SDP:n kansanedustajana 1936–1948 ja 1951–1962 sekä kulkulaitosten ja yleisten töiden ministerinä 1952–1953.

## Elämä
### Nuoruusvuodet
Eetu Karjalaisen vanhemmat olivat torppari Matti Karjalainen ja Riitta Kortelainen. Kansakoulun käytyään hän työskenteli sähkötyömiehenä. Vuonna 1919 Karjalainen palkattiin Kainuun Osuusliikkeen myymälänhoitajaksi Kuhmoniemeen ja 1927 hänestä tuli liikkeen Kajaanin pääkonttorin varastonhoitaja.

### Työväenliikkeeseen ja kunnallispolitiikkaan
Karjalainen lähti jo varhain sosialidemokraattiseen järjestötoimintaan ja ammattiyhditysliikkeeseen. Hän vaikutti muun muassa Suomen Sosialidemokraattisessa Nuorisoliitossa ja oli myöhemmin Suomen Liiketyöntekijäin Liiton Kajaanin osaston puheenjohtaja. Vuonna 1925 Karjalainen valittiin Kuhmoniemen kunnanvaltuustoon ja 1930 Kajaanin kaupunginvaltuustoon. Vuoden 1933 kunnallisvaaleissa maaherra Eero Pehkonen hylkäsi kaikki Kajaanin sosialidemokraattien ehdokaslistat, jolloin kaupunginvaltuustoon tuli pelkkiä porvareita. Karjalaisen kohdalla syyksi kerrottiin, että hän oli toiminut valtionapua saaneen Kajaanin Työväen Näyttämön tilintarkastajana.

### Valtakunnanpolitiikassa
Vuonna 1936 Karjalainen valittiin eduskuntaan ja hän palasi myös kaupunginvaltuuston jäseneksi. Karjalainen luopui samalla varastonhoitajan työstään ja ryhtyi täyspäiväiseksi poliitikoksi. Hän istui eduskunnassa yhtäjaksoisesti 26 vuotta lukuunottamatta vaalikautta 1948–1951. Karjalainen toimi politiikassa usein omapäisesti. Vuoden 1943 presidentinvaaleissa hän ajoi puoluejohdosta poiketen K. J. Ståhlbergin ehdokkuutta ja esitti myös sotasyyllisyysprosessin aikana eriäviä näkemyksiä.

1940-luvun lopussa Karjalainen ajoi ahkerasti valtionyhtiö Otanmäki Oy:n perustamista. Joulukuussa 1952 hänestä tuli Urho Kekkosen johtaman hallituksen kulkulaitosten ja yleisten töiden ministeri, kun Onni Peltonen joutui valtakunnanoikeuteen niin sanotussa salaputkijutussa. Karjalaisen ministerinpesti päättyi hallituksen hajoamiseen seuraavana kesänä. 1950-luvun jälkipuoliskon puoluehajaannuksen aikana Karjalainen edusti Väinö Leskisen ja Emil Skogin kannattajien välillä tasapainotelleita "kolmaslinjalaisia". Vuoden 1957 puoluekokouksessa hän asettui Leskisen mukana Väinö Tannerin taakse.

Karjalainen toimi presidentin valitsijamiehenä 1937, 1940, 1943, 1950 ja 1956. Hän oli myös SDP:n puoluetoimikunnan jäsen ja Kainuun sosialidemokraattisen piirin puheenjohtaja sekä Kajaanin kaupunginvaltuuston puheenjohtaja. Karjalainen toimi lisäksi muun muassa Otanmäen hallintoneuvoston puheenjohtajana ja kuului Rautaruukin hallintoneuvostoon.

## Perhe
Eetu Karjalaisen puoliso oli Laura Maria Kovanen, jonka kanssa hän avioitui vuonna 1925.

## Lähteet
Unikko-kuosi

**Unikko** on suomalaisen tekstiilitaiteilija Maija Isolan Marimekolle alun perin vuonna 1964 suunnittelema kukkakuosi.

Unikko palasi markkinoille 1990-luvulla Isolan tyttären Kristina Isolan ajanmukaistamana versiona. Kristina Isola muokkasi Unikosta myös Mini-Unikot-kuosin. 2000-luvun vaihteessa Unikko oli Marimekon myydyin kuosi. Sitä on käytetty sisustustuotteiden lisäksi esimerkiksi vaatteissa. Unikko-tuotteita on valmistettu useissa maissa.

Unikko-kuosia on myös kopioitu. Vuonna 2008 italialainen muotitalo Dolce & Gabbana käytti sitä ilman lupaa tuotteissaan ja joutui maksamaan korvauksia Marimekolle.

## Unikko-tuotteita
*Astiat, tarjottimet, keittiöpurkit, pannulaput, uunikäsineet, tabletit, verhot, säilyttimet
*Vuodevaatteet, pyyhkeet, meikkipussit, laukut, huovat
*Kansiot, vihkot, muistikirjat, kynät
*Kumisaappaat, Manolo Blahnikin kengät, kävelysauvat, sateenvarjot, takit, housut, sukat ja muita vaatteita
*Kännykän kuoret, luottokortit, televisiot, valaisimet, pöydät, jakkarat
*Avaimenperät, heijastimet, kukkarot, magneetit

## Lähteet
* Finnstyle.com
### Viitteet
Vastavuoroinen opettaminen

**Vastavuoroinen opettaminen** (engl. reciprocal teaching) on opettamisen malli, jossa pyritään tietoisesti hyödyntämään eri tieto- ja taitotasolla olevien oppijoiden vuorovaikutusta vrt. oppipoikakoulutus. Vastavuoroisen opettamisen mallia toteutetaan yleensä pienryhmissä.

## Katso myös
* Vastavuoroisuus
* Scaffolding

## Lähteet
* Suomen Virtuaaliyliopisto, Hanna Salovaara, Vastavuoroinen opettaminen
Konstruktivismi (oppimisteoria)

**Konstruktivismi** on oppimisteoria, jonka mukaan oppiminen on aktiivista uusien kokemusten ja tietojen sovittamista aiempiin tietorakennelmiin. 

Konstruktivistinen oppimisteoria perustuu konstruktivistiseen tietoteoriaan. Oppimismalli yhdistää sekä kognitiivisen psykologisen että humanistis-psykologisen mallin. Konstruktivismi korostaa sitä, että oppija muokkaa tietoa aktiivisesti ja omaehtoisesti. Lisäksi konstruktiivisen ajatusmallin mukaan oppijan aikaisemmat kokemukset vaikuttavat oppimisprosessiin. Konstruktivistista teoriaa voi pitää sateenvarjoterminä, joka kokoaa yhteen monia samankaltaisia oppimiskäsityksiä.

## Lähteet

## Kirjallisuutta
*
Obs

**Obs** (muita kirjoitusasuja **OBS**, **OBS.**, **Obs.** ja **O.B.S.**) oli Yleisradion ruotsinkielisen televisiotoiminnan (YLE FST, sitten Svenska Yle) tuottama ajankohtaisohjelma, jota esitettiin eri muodoissaan vuosina 1987–2018. Se oli 1974–1987 tuotetun *[[Veckans puls]]* -makasiiniohjelman seuraaja. 2010-luvulle tultaessa internetin nopeuttama uutisvälitys alkoi tehdä tarpeettomaksi kerran viikossa lähetetyn ajankohtaisohjelman. Niinpä viime vuosinaan 2012–2018 ohjelma oli torstai-iltaisin lähetetty suora studiokeskustelu ajankohtaisesta aiheesta ja tunnettiin nimellä **Obs debatt**..

## Historiaa
Marraskuun lopulla 1987 Yle lakkautti alle 50&nbsp;000 katsojaa tavoittaneen, maanantai-iltaisin Yle TV2 -kanavalla vuodesta 1974 lähetetyn *Veckans puls* -ajankohtaismakasiinin. Se ja ruotsinkielinen kulttuurimakasiini *Blå timmen* korvattiin uudella *O.B.S.*-ohjelmalla, jolla oli kaksi lähetystä viikossa: maanantaisin 45 minuuttia kakkoskanavalla myös suomeksi tekstitettynä, ja torstaisin 30 minuuttia ykköskanavalla suorana lähetyksenä ilman tekstitystä. Uuden ohjelman 20-henkistä toimitusta veti Christian Sundgren.

Ohjelmaa esitettiin 1990-luvun alussa maanantaisin Yle TV2:ssa ja torstaisin kello 18.15 Yle TV1:ssä. Tuolloin ohjelman nimi kirjoitettiin *OBS*, siis isoilla kirjaimilla ja ilman loppupistettä.

Vuodesta 1993–2006 *OBS* esitettiin tiistaisin Yle TV1:ssä ja perjantaisin Yle TV2:ssa (vuodesta 2001 niiden lisäksi FST:n digikanavalla), lokakuusta 1996 digitaalisten televisiolähetysten alkuun 2001 nimillä *Kanal 1* ja *Kanal 2*.

Syksystä 2006 kevääseen 2007 *Obs.* lähetettiin kerran viikossa maanantaisin kello 20.20 Yle TV2:ssa ja Yle FST5:llä samanaikaisesti. Sittemmin *Obs debatt* lähetettiin kerran viikossa, torstaisin kello 20.00 Yle Teema & Femillä.

Syksyllä 2007 ohjelmaa juonsivat Anna Bäck ja Freddi Wahlström. Vuosina 2008–2010 ohjelmaa juonsi Jonas Jungar. Syksystä 2010 ohjelmaa juonsi jälleen Bäck.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Ohjelman kotisivut
Johanna Pirttilahti-Mattila

**Johanna Pirttilahti-Mattila** (o.s. **Pirttilahti**, s. 6. toukokuuta 1968 Mouhijärvi) on suomalainen televisiokuuluttaja. Hän työskenteli Yle TV2 -kanavan kuuluttajana vuosina 1991–2012. Pirttilahti-Mattila valmistui Tampereen yliopistosta filosofian maisteriksi vuonna 1993. Hän on koulutukseltaan suomen kielen ja puheviestinnän opettaja. Hän on myös viestintäalan kouluttaja.

Pirttilahti-Mattila juonsi vuosina 2009 ja 2010 esitettyä *[[Suomen Las Vegas]]* -televisio-ohjelmaa Mikko Kivisen kanssa.

Vuoden 2010 Eurovision laulukilpailun finaalilähetyksessä Pirttilahti-Mattila ilmoitti Suomen antamat pisteet.

Pirttilahti-Mattila irtisanottiin Yleltä maaliskuussa 2025. Hänen työsuhteensa päättyi 31. elokuuta.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Johanna Pirttilahden kotisivut
Geneva

**Geneva** voi tarkoittaa ainakin seuraavia:

* Geneva, sveitsiläisen Geneven kaupungin nimi muun muassa englanniksi
* *[[Geneva (albumi)|Geneva]]*, Russian Circles -yhtyeen albumi vuodelta 2009
* paikkakuntia Yhdysvalloissa:
** Geneva, Alabama
** Geneva, Florida
** Geneva, Georgia
** Geneva, Illinois
** Geneva, Indiana
** Geneva, Iowa
** Geneva, Minnesota
** Geneva, Nebraska
** Geneva, New York
** Geneva, Ohio
** Geneva, Oregon
** Geneva, Pennsylvania
** Geneva, Texas
** Geneva, Washington.
Filosofian maailmankongressi

**Filosofian maailmankongressi** () on kansainvälinen filosofian alan kongressi, joka järjestetään nykyisin joka viides vuosi. Kongressi on järjestetty vuodesta 1900.

## Kongressit

### 20. maailmankongressi

Filosofian 20. maailmankongressi järjestettiin vuonna 1998 Bostonissa, Massachusettsissa.

Kongressin artikkeleista 260 julkaistiin nimellä *The Proceedings of the Twentieth World Congress of Philosophy* kahdessatoista aiheittain järjestetyssä niteessä. Niteiden aihealueet olivat: etiikka; metafysiikka; kasvatusfilosofia; uskonnonfilosofia, taidefilosofia ja luovuuden filosofia; tietoteoria; analyyttinen filosofia ja logiikka; uuden ajan filosofia; nykyajan filosofia; mielenfilosofia; tieteenfilosofia; yhteiskuntafilosofia ja poliittinen filosofia; ja kulttuurienvälinen filosofia.

Julkaisut toimittivat Jaakko Hintikka, Robert Neville, Ernest Sosa ja Alan Olson, ja niihin kuuluu artikkeleita muun muassa seuraavilta filosofeilta: Pierre Aubenque, Evandro Agazzi, Karl-Otto Apel, Natalia Avtonomova, Arindam Chakrabarti, Chung-ying Cheng, Daniel Dennett, Fred Dretske, Jorge J. E. Gracia, Marjorie Grene, Adolf Grünbaum, Jaakko Hintikka, Ted Honderich, Ionna Kuçuradi, Hans Lenk, Alasdair MacIntyre, C. Ulises Moulines, W. V. O. Quine, Gunnar Skirbekk, Vyachevslav Stepin, P. F. Strawson, Olúfémi Táíwò, Georg Henrik von Wright ja Linda Zagzebski.

### 21. maailmankongressi

Filosofian 21. maailmankongressi järjestettiin 10.-17. elokuuta 2003 Istanbulissa, Turkissa. Sen teemana oli ”Filosofia kohtaa maailman ongelmat” (”Philosophy Facing World Problems”). Kongressissa järjestettiin seuraavat symposiumit:

* Epätasa-arvo, köyhyys ja kehitys: filosofisia näkökulmia
* Väkivalta, sota ja rauha
* Demokratia ja sen tulevaisuus: kansalaisuus ja kansalaisyhteiskunta
* Ihmisoikeudet: käsitteet, ongelmat ja mahdollisuudet
* Filosofia Turkissa

Kokouksen julkaisut tullaan julkaisemaan nimellä *The Proceedings of the Twenty-First World Congress of Philosophy* kolmessatoista aiheittain järjestetyssä niteessä. Niteiden aihealueet ovat: etiikka; yhteiskuntafilosofia ja poliittinen filosofia; ihmisoikeudet; kasvatusfilosofia; logiikka ja tieteenfilosofia; tietoteoria; filosofia ja kulttuuri(t); uskonnonfilosofia; filosofinen antropologia; antiikin ja uuden ajan filosofia; nykyajan filosofia; filosofiset suuntaukset 20. vuosisadalla; ja filosofia kohtaa maailman ongelmat.

### 22. maailmankongressi

Filosofian 22. maailmankongressi järjestettiin 30. heinäkuuta - 5. elokuuta 2008 Soulin kansallisessa yliopistossa Soulissa Etelä-Koreassa. Kongressissa oli neljä kaikille osallistujille tarkoitettua tilaisuutta:

* Moraalifilosofian, yhteiskuntafilosofian ja poliittisen filosofian uudelleenarviointi: Demokratia, oikeudenmukaisuus ja globaali vastuu
* Metafysiikan ja estetiikan uudelleenarviointi: Todellisuus, kauneus ja elämän tarkoitus
* Tietoteorian, tieteenfilosofian ja teknologian uudelleenarviointi: Tieto ja kulttuuri
* Filosofian historian ja vertailevan filosofian uudelleenarviointi: Perinteet, kritiikki ja dialogi

Kongressin kansainvälistä ohjelmakomiteaa johti Gilbert Hottois.

## Lähteet
VPS Juniorit

**VPS Juniorit** (**VPS-j**) on jalkapalloseura Vaasan Palloseuran junioriorganisaatio. Seuran edustusjoukkue pelaa kaudella 2025 Suomen viidenneksi korkeimmalla sarjatasolla eli Nelosessa nimellä VPS J. VPS Junioreiden toimintaa keskittyy junioritoimintaan, ja seuralla on ikäluokkia G-pojista B-poikiin ja D-tytöistä B-tyttöihin.

## Historia
Vaasan Palloseuralla oli vuosikymmenten ajan ollut junioritoimintaa. Silti vasta 1990-luvulla alkoivat neuvottelut nuorisotoiminnan eriyttämiseksi VPS ry:stä omaksi seurakseen. Lopulta 3. elokuuta vuonna 2000 perustettiin Vaasan Palloseuran Juniorit ry, joka otti haltuunsa Vaasan Palloseuran junioritoiminnan. Samalla se hankki osakekannan VPS:n omistamaan Vaasan juniorihallit Oy:hyn. 

VPS-j perustettiin vuonna 2002, jolloin seuran A-juniorit aloittivat pelaamaan VI-divisioonassa. Viime vuosina joukkue on pelannut lähinnä Kolmosta. Historian paras saavutus oli nousu 2. divisioonaan kauden 2007 päätteeksi. Viisiitti kaudelle 2008 Kakkosessa jäi kuitenkin vain yhden kauden mittaiseksi. Joukkue keräsi kaudella 25 pistettä. Kaudella 2011 joukkue tippui Kolmosesta Neloseen, jossa pelasi kaksi kautta. Kaudella 2012 joukkue jäi pisteen päähän noususta, jonka vei suuren mediahuomion saattelemana Närpiön Kraftin kakkosjoukkue. Kauden 2013 Nelosen, joukkue voitti ylivoimaisesti ja nousi takaisin Kolmoseen. Kolmosessa kaudella 2014 joukkue pelasi vahvan loppukauden nostaen sijoituksen lopulta seitsemänneksi.

Vuonna 2020 Vepsun akatemiajoukkue siirtyi VPS Oy:n alaisuuteen, jättäen VPS Juniorit ry:n edustusjoukkueeksi Nelosessa pelaavan VPS J:n.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Virallinen sivusto
* Facebook-sivut
* Instagram
Ashia Hansen

**Ashia Hansen**, MBE (s. 5. joulukuuta 1971, Evansville, Yhdysvallat) on brittiläinen kolmiloikkaaja.

Englantilainen nainen ja hänen ghanalainen miehensä adoptoivat Yhdysvalloissa syntyneen Hansenin. Perhe eli kuusi vuotta Ghanassa, ennen kuin muuttivat Lontooseen. Hansen voitti kolmiloikassa 1995 Euroopan cupin, mutta karsiutui samana vuonna Göteborgin MM-kisoissa tuloksella 13,61. Kauden lopussa hän oli GP-finaalissa viides loikittuaan 14,45. Seuraavana vuonna Hansen voitti jälleen Euroopan cupin ja vuonna 1997 Pariisin sisäratojen MM-kisoissa MM-hopeaa tuloksella 14,70. Myöhemmin samana vuonna hän sijoittui Ateenan ulkoratojen MM-kisoissa viidenneksi ja voitti kauden lopussa GP-finaalin tuloksella 15,15. Seuraavana vuonna Hansen voitti kultaa sisäratojen EM-kisoissa sekä Kansainyhteisön kisoissa.

Hansen voitti Maebashin sisäratojen MM-kisoissa 1999 MM-kultaa. Myöhemmin samana vuonna hän loikki toiseksi Euroopan cupissa, kahdenneksitoista Sevillan MM-kisoissa sekä voitti kauden lopussa GP-finaalin. Seuraavana vuonna hän oli Sydneyn olympialaisissa yhdestoista ja vuonna 2001 Edmontonin MM-kisoissa seitsemäs. Hansen voitti 2002 Wienin sisäratojen EM-kisoissa hopeaa. Ulkoradoilla hän voitti samana vuonna EM-kultaa Münchenissä tuloksella 15,00. Lisäksi hän voitti Kansainyhteisön kisat ja loikki toiseksi yleisurheilun maailmancupissa. Seuraavana vuonna hän voitti Birminghamin sisäratojen MM-kisoissa kultaa. Hansen sijoittui 2004 Euroopan cupissa kahdeksanneksi ja voitti 2007 Yhdistyneen kuningaskunnan sisäratojen mestaruuden.

## Ennätykset
* 100 metrin juoksu: 11,96 (1996)
* Pituushyppy: 647 (1996)
* Kolmiloikka: 15,15 (1997)
Lähde:

## Lähteet
Gridiron Gang

**Gridiron Gang** on vuonna 2006 ensi-iltansa saanut Phil Joanoun ohjaama elokuva. Pääosissa ovat Dwayne Johnson ja Xzibit.

## Juoni
Nuorisovankilassa perustetaan amerikkalainen jalkapallojoukkue (mustangs). Nuoret, jotka liittyvät tai joutuvat joukkueeseen, ovat jengiläisiä mm. Cripsejä ja Bloodseja. Joukkueen sisällä sattuu paljon konflikteja, koska yhteistyö toisen jengin jäsenen kanssa ei ole mahdollista. Jalkapallojoukkue on tärkeä nuorille, ja nuorisovankila auttaa jenginuoria, sillä nuorisovankilasta päästessään nuori joutuu joko uudestaan vankilaan tai kuolee. Jalkapallojoukkueesta tulee iso perhe, missä ei katsota mitä katujengiä nuori edustaa. Hyvin pieni osa joukkueesta palaa omaan katujengiinsä ja monet pääsevät tämän jalkapallojoukkueen kautta eroon jengitoiminnasta.
Tapani Kovanen

**Toivo Tapani Kovanen** (9. syyskuuta 1923 Vesanto – 27. joulukuuta 2005) oli suomalainen pilapiirtäjä, nimimerkki **Stefan**. Hän toimi *[[Suomen Sosialidemokraatti|Suomen Sosialidemokraatin]]* poliittisena piirtäjänä vuosina 1957–1986. Kovanen toimi myös taidemaalarina ja osallistui taidenäyttelyihin lähinnä Espoossa ja Strinbergin taidesalongissa vuodesta 1954 alkaen.

## Teoksia
* *Sorsajahti: Suomen Sosialidemokraatin pilapiirtäjän piirroksia vuosilta 1976–78*. Karisto 1978. 

## Lähteet
* Jo 150 vuotta julkista herjausta. *Turun Sanomat* 22.6.2003.
* ”Hyvä pilapiirros on selkeä, muttei ilkeä.” 50 vuotta tänään. *Helsingin Sanomat* 9.9.1973, s. 11.
* Kansallisgalleria. Kansallisgallerian kirjaston kokoelmatietokanta Kirjav@
* *Salon Strindberg: Helsinkiläisen taidegallerian vaiheita*, s. 147. Valtion Taidemuseo & Kuvataiteen keskusarkisto 2004. 
*

## Viitteet

## Kirjallisuutta
*
Georg Engeström

**Jurij Georg Engeström** (taiteilijanimet Georg Engeström, GEM, Gee; s. 25. elokuuta 1921 Ruokolahti – 11. lokakuuta 2008 Espoo) oli suomalainen taidemaalari ja pilapiirtäjä. Hän aloitti piirtämisen 1960-luvun alussa Hufvudstadsbladetiin nimimerkillä *Gem* ja Maalaisliiton pää-äänenkannattajaan Maakansaan (myöhemmin Suomenmaa) nimimerkillä *Gee*. Engeström jatkoi piirtämistä kumpaankin lehteen aina 1990-luvun alkuun saakka. Piirtäjän työ oli sivutoimista, sillä varsinaiselta ammatiltaan ekonomin tutkinnon suorittanut Engeström oli verotarkastaja.

Engeström on saanut taiteilijakoulutuksen yksityisesti eri taiteilijoiden ohjauksessa. Engeström on tehnyt Åbo Akademin kanslerien muotokuvat.

## Lähteet
* Turun Sanomat 22.6.2003: Jo 150 vuotta julkista herjausta 
*

## Aiheesta muualla
* Georg Engeströmin muistokirjoitus Helsingin Sanomissa
*
Souvenir

__NOTOC__
**Souvenir** on yhdysvaltalaisen kitaristi Eric Johnsonin vuonna 2002 julkaistu studioalbumi. Se sisältää Johnsonin julkaisematonta materiaalia vuosiväliltä 1973–2002.

## Kappaleet
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 

## Kokoonpano
* Eric Johnson – laulu, kitarat

## Arvostelut
* Allmusic: 

## Lähteet
Kanuunaralli

**Kanuunaralli** on Nypykät-yhtyeen ensimmäinen studioalbumi, joka julkaistiin alkuvuodesta 1991. Kanuunarallin kappaleet äänitettiin syksyllä 1990 J.J. Studiolla Tampereella Juuso Norlundin toimiessa äänittäjänä. Albumin kappaleet ”Lastenlaulu”, ”Jazzilla taivaaseen” sekä kanuunaralli yhtye levytti kahdelle albumia edeltäneelle omakustanne(vinyyli-)singlelle. Poko records julkaisi nämä kolme omakustannuskappaletta sekä neljännen kappaleen ”Kansanmusiikkia” Kanuunaralli-albumia edeltäneellä CD-EP:llä *The Kings of Polkka*.

## Kappaleet
#
#
#
#
#
#
#
#
#
#
#
#
#
#

## Yhtyeen jäsenet levyn nauhoitusten aikaan
* Markku Palmunen 
* Kalle Vastamäki 
* Joni Aven 
* Velkki Mykrä 
* Tuomas Rosberg 
* Pertti Setälä 
* Ville Vilén 
* Yves 
* Markku Lindström 
* Mika Viikki 
* Petri Pullinen
Ilmari Nykänen

**Ilmari Nykänen** (28. toukokuuta 1930 Kymi – 22. huhtikuuta 2018 Helsinki) oli suomalainen pilapiirtäjä, joka piirsi pitkään vasemmistolaiseen *[[Kansan Uutiset]]* -lehteen. Hän käytti nimimerkkiä **Ilmari**.

Ensimmäiset pilapiirroksensa yhden miehen veneveistämöä pitänyt parikymppinen kotkalaisnuorukainen lähetti *[[Kuluttajain Lehti|Kuluttajain Lehteen]]*. Pian Nykänen muutti Helsinkiin, jossa tärkeimmät pilapiirrosten ostajat sijaitsivat. Ateneumiin Nykänen pyrki muttei päässyt.

Nykänen aloitti SKDL:n pää-äänenkannattajan *[[Vapaa Sana (sanomalehti)|Vapaan Sanan]]* pilapiirtäjänä vuonna 1953. Hän joutui hetkellisesti eroamaan lehdestä ajauduttuaan erimielisyyksiin päätoimittaja Jarno Pennasen kanssa, mutta hänet palkattiin uudelleen *Vapaan Sanan* seuraajaksi vuonna 1957 perustettuun *Kansan Uutisiin*, johon hän piirsi aina vuoteen 1993 saakka. Hän piirsi myös Suomi–Neuvostoliitto-seuran lehtiin sekä kommunistien hallitsemien ammattiliittojen lehtiin. *[[Rakentaja (lehti)|Rakentaja]]*-lehteen hän piirsi vielä 2000-luvulla. Muita Nykäsen piirrosten tilaajia olivat SKDL:n maaseutulehdistö. Myös *[[Seura]]* ja *[[Apu (lehti)|Apu]]* julkaisivat niitä.

Nykänen oli sitoutunut vasemmistolaiseen maailmankatsomukseen, mutta ei koskaan kuulunut SKDL:ään tai SKP:hen. Poliittisen riippumattomuutensa vuoksi hänellä oli välillä yhteistyövaikeuksia päätoimittajien kanssa. Nykänen harrasti veneiden veistoa ja autojen korjausta.

## Teoksia
;piirroskokoelma
* *Ilmarin parhaat: kuvia työstä ja taistelusta* (toim. Jorma Rotko). Kansan Uutiset 1982

;kuvitus
* Juorkunan Jussi (Kerttu Kauniskangas): *Vääryyden hampaat*. Kirjayhtymä, Helsinki 1970.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Ilmari Nykäsen muistokirjoitus Helsingin Sanomissa