open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Ballististen ohjusten torjuntaohjus

**Ballististen ohjusten torjuntaohjus** (, lyh. **ABM**, joka usein kirjoitetaan suomeksi ABM-ohjus) on ohjustentorjuntaohjus ballististen ohjusten, kuten mannertenvälisten ydinohjusten, torjuntaan.

## ABM 1950-luvusta 1970-luvulle

Yhdysvalloissa alettiin tutkia ohjustorjuntaohjuksia toisen maailmansodan jälkeen 1940-luvulla. Mutta varsinainen alku tapahtui 1950-luvun lopuilla.
Yhdysvallat kehitteli ABM-järjestelmää 1950–1970-luvuilla muun muassa Nike Zeus-ohjuksen pohjalta. Näitä varhaisia torjuntaohjuksia rasitti muun muassa tuon aikaisten tietokoneiden hitaus. Torjuntaohjushan pitää kyetä mahdollisimman nopeasti kääntämään kohti maaliaan.
1970-luvun Safeguard-ohjelmassa oli Spartan ja
nopea lyhyen kantaman Sprint-ohjus.
Venäläiset alkoivat suunnitella omaa ABM-järjestelmäänsä 1958.
Neuvostoliitto loi Moskovan ympärille 1964 mennessä oman Galosh (SH-01/ABM-1) -järjestelmänsä. He kehittivät järjestelmää edelleen 1970-luvulla. 1970-luvulla venäläiset loivat ABM 3 Gazelle-/ABM 4 Gorgon -järjestelmän, joka vastasi yhdysvaltalaista Spartan-/Sprint-järjestelmää. He myös kehittivät ohjustorjuntapiirteitä ilmatorjuntaohjuksiinsa, kuten S-300-järjestelmään.

## ABM-sopimus

ABM-ohjuksien käyttöä rajoitettiin tuntuvasti Yhdysvaltain ja Neuvostoliiton välillä vuonna 1972 sopimuksella, joka salli vain yhden sadan ohjuksen järjestelmän puolustamaan yhtä kohdetta. Yhdysvallat vetäytyi sopimuksesta kesäkuussa 2002, koska halusi puolustuskykyä Pohjois-Korean tapaisia ”rosvovaltioita” vastaan.

## Naton ohjuskilpi

Vuonna 2010 Nato sopi kehittävänsä ohjuspuolustusjärjestelmiä siten että Eurooppaa suojaisi "ohjuskilpi", etenkin Iranin ohjuksia vastaan..
Venäjä vastusti ohjuspuolustushanketta alusta asti. Se katsoi uuden sukupolven ABM-järjestelmän mitätöivän ydinpelottetaan. Yhdysvallat alkoi sijoittaa ohjuskilven ohjuksiaan Romaniaan vuonna 2016.

## Katso myös
*Strategic Defense Initiative
*Satelliitintorjunta-ase

## Lähteet

## Aiheesta muualla
CPI

**CPI** on vuonna 1991 perustettu taiwanilainen ajoneuvovalmistaja. CPI:llä on tehtaat Taiwanissa, Kiinassa ja Indonesiassa. Yritys valmistaa moottoripyöriä, skoottereita, mönkijöitä ja mopoja. Tehtaan kokonaistuotanto vuodessa on noin 1,4 miljoonaa yksikköä. Suomen markkinoille CPI tuli 2000-luvun alussa.

## Tuotteet

Skootterit:
* Popcorn 50
* Oliver 50 City
* Oliver 50 Sport
* Hussar 50 EVO
* Formula R
* Oliver 1
* Aragon 50 S
* Aragon 50 GP
* Freaky 50
* GTR 50
* GTR 50 RR

Mopot:
* SM 50 SuperMoto
* SX 50 SuperCross
* SM 50 Ultimate
* SM 50 Pro
* SX 50 Pro

Mönkijät:
* Crab XS 50 R
* XT 50 R
* XS 250 Sport

## Aiheesta muualla
*CPI verkkosivut.

*Maahantuoja: Mopo Sport
Jincheng (konevalmistaja)

**Jincheng Group** (lyhenne **JC**) on vuonna 1949 perustettu suuri kiinalainen hydrauliikkalaitteiden, moottoripyörien, skoottereiden  ja mopojen valmistaja. Jincheng Group on suuren valtiollisen ilmailu- ja sotateollisuuskonsernin (Aviation Industry Corporation of China (AVIC)) tytäryhtiö.

Suomessa Jinchengin mopoja ja skoottereita maahantuo Mopo Sport.

## Jinchengin malleja

* **Q-8Knight** Custom tyylinen mopo. Edessä on levyjarrut ja takana on rumpujarrut. Neljä vaihdetta käsikytkimellä.

Jinchengin lisenssillä valmistamia Monkey-mopoja:
* **Q-7R** Rumpujarrut edessä ja takana. Puoliautomaattinen kolmella vaihteella.
* **Q-7RK** Rumpujarrut edessä ja takana. Käsikytkin neljällä vaihteella.
* **Q-7LK** Rumpujarrut takana ja levyjarru edessä. Nestevaimennettu teleskooppijousitus edessä. Käsikytkin neljällä vaihteella.
* **Q-7LKC** Muuten samanlainen kuin LK, mutta kromattuja osia enemmän, esimerkiksi tankki kromattu.
* **Q7-B Monkey (2016)** Levyjarru edessä, rumpujarru takana. Neljä vaihdetta käsikytkimellä. Edessä nestevaimennettu teleskooppijousitus.

## JC 50 QT-20 Sudoku
JC Sudoku on Jinchengin valmistama kevyt nykyaikainen 4-tahtinen moposkootteri. Jincheng on myös nykyajan monkeymerkki.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Mopo Sportin jincheng -tuotesivu 
*http://en.jincheng.com/
Ruhlebenin metroasema

**Ruhlebenin metroasema** on Berliinin metron linjan U2 läntinen pääteasema. Se sijaitsee Ruhlebenissä, Charlottenburg-Wilmersdorfin hallintoalueella. Asema avattiin 22. joulukuuta 1929. Asema on esteetön. MetroBus-linja M45 kulkee aseman ohi.
As Blood Runs Black

**As Blood Runs Black** on yhdysvaltalainen deathcore-yhtye. Yhtye toimii pääasiassa Los Angelesissa, Kaliforniassa. Sillä on levytyssopimus Mediaskare Recordsin kanssa. Yhtye julkaisi esikoisalbuminsa *[[Allegiance (As Blood Runs Black)|Allegiance]]* vuonna 2006 ja sen jälkeen albumit *[[Instinct (As Blood Runs Blackin albumi)|Instinct]]* (2011) ja *[[Ground Zero (albumi)|Ground Zero]]* (2014).

## Jäsenet

* Sonik – laulu
* Ernie – kitara
* Sal – kitara
* Lech – rummut
* Nick – basso

## Diskografia

* *[[Demo 2004]]* (2004)
* *[[Demo 2005]]* (2005)
* *[[Demo 2006 (As Blood Runs Black)|Demo 2006]]* (2006)
* *[[Allegiance (As Blood Runs Black)|Allegiance]]* (2006)
* *[[Pre Production Demo]]* (2008)
* *[[Descent Into Hysteria]]* (2009)
* *[[Instinct (As Blood Runs Blackin albumi)|Instinct]]* (2011)
* *[[Ground Zero (albumi)|Ground Zero]]* (2014)

## Aiheesta muualla

*
Neu-Westendin metroasema

**Neu-Westend** on Berliinin metron asema linjalla U2. Asema sijaitsee Westendin kaupunginosassa Charlottenburg-Wilmersdorfissa. Asemalla ei ole hissejä ja se avattiin 20. toukokuuta 1922.
Wienervalssi

**Wienervalssi** eli **wieninvalssi** on 3/4-jakoinen nopeatempoinen (noin 60 tahtia minuutissa) musiikkilaji. Valssi on myös 3/4-jakoinen, mutta hitaampi tempolla 30 tahtia/minuutti. Wienervalssi on suosittu tanssimusiikkina. Se on myös kilpatanssilaji vakiotansseissa.  Nykyään wienervalssia tanssitaan usein myös lukion vanhojentansseissa.

## Lähteet
Kainalokarva

**Kainalokarvat** ovat muodostelma karvoja, jotka kasvavat miehillä ja naisilla kainalokuopassa. Ne alkavat kasvaa ihmisen ollessa murrosiässä. Tytöillä ensimmäiset kainalokarvat ilmaantuvat tyypillisesti 12–14-vuotiaana, pojilla noin 13–15-vuotiaana. Toisin kuin hiukset, kainalokarvat kasvavat vain muutaman sentin (3–8 cm) pituisiksi. Pojilla kainalokarvoitus alkaa kasvamaan lähes poikkeuksetta häpykarvoituksen ilmaantumisen jälkeen. Tytöillä kainalokarvat voivat olla ensimmäinen merkki murrosiän alkamisesta, tai ne voivat yhtä lailla alkaa kasvamaan vasta useamman vuoden kuluttua rintojen kasvun alkamisesta. Suurimmalla osalla tytöistä kainalokarvoitusta alkaa ilmaantua samoihin aikoihin, kun kuukautiset alkavat.

Kainalokarvojen fysiologista tarkoitusta ei täysin tiedetä. Niiden on ehdotettu keräävän ja säännöstelevän feromoneja. Toisaalta kainalokarvat saattavat vähentää ihon hankausta liikuttaessa.

Suurin osa länsimaisista naisista ajaa karvoja ainakin jossain elämänsä vaiheessa. Tämä on kulttuurinen ilmiö, joka on tauon jälkeen yleistynyt 1900-luvun jälkipuoliskolla ja liittyy myös vaatemuotiin. Myös jokin osa miehistä ajaa karvoja. Karvojen poistamista voi yrittää perustella sekä ulkonäkösyillä että hienhajun vähentymisellä, sillä hajulla on joidenkin mukaan tapana pinttyä karvaisiin kohtiin. Erityisesti feministisessä liikkeessä, hippiliikkeissä ja luonnollisuutta korostavissa piireissä naisetkin antavat karvojensa kasvaa. Karvojen kasvu on tulossa uudelleen muotiin.

## Kainalokarvojen esiintyminen murrosiässä
Vuonna 2006 tehty kysely 15&nbsp;000:lle 11–18-vuotiaille amerikkalaisille keräsi seuraavanlaiset tilastot

Kysely kertoi, että lähes jokaisella 15-vuotiaalla on kainalokarvoitusta. Neljällä viidesosalla karvoitus ilmestyi 13–14-vuotiaana. Suurimmalla osalla on 16-vuotiaana aikuisen karvoitusta vastaava karvoitus, mutta 20 %:lla se on vasta 17–18-vuotiaana.

## Lähteet
Matti Ryhänen

**Matti Johannes Ryhänen** (6. kesäkuuta 1939 Iisalmi – 3. lokakuuta 2018 Iisalmi) oli suomalainen poliitikko, joka toimi kansanedustajana vuosina 1995–1999. Koulutukseltaan hän oli sosionomi. Ennen kansanedustajakauttaan hän toimi KELA:n paikallisjohtajana ja ministerin erityisavustajana. Ryhänen nousi vuoden 1995 eduskuntavaaleissa eduskuntaan Kristillisen liiton riveistä, mutta siirtyi pian tämän jälkeen Suomen Keskustaan, missä hän oli ollut monia vuosia vaikuttajana aikaisemmin.

Ryhäsen vanhemmat ovat maanviljelijä Matti Ryhänen ja emäntä Katri Ryhänen. Hän oli naimisissa yhteiskuntatieteiden tohtorin Tuula Maria Talvitien kanssa vuosina 1976–2003.

Sotilasarvoltaan hän oli kersantti.

## Lähteet
*
Olympia-Stadionin metroasema

**Olympia-Stadionin metroasema** on Berliinin metron linjan U2 asema, joka avattiin 8. kesäkuuta 1913. Asema sijaitsee Berliinin olympiastadionin ja Grunewaldin metrovarikon vieressä. Asema on esteetön.
Herttoniemen yritysalue

**Herttoniemen yritysalue** () on Helsingin Herttoniemeen kuuluva osa-alue. Se muodostaa merkittävän työpaikka-alueen Helsingissä. Osa-alueelle on sijoittunut kaupan alan yrityksiä, tuotantotiloja ja toimistoja. Alueella toimii esimerkiksi rautakauppoja, pakkaus- ja vaatetusalan yrityksiä, lukuisia autoalan myymälöitä ja korjaamoja. Alueella toimii myös useita lääke- ja terveydenhuoltoteknologiaan erikoistuneita yrityksiä. Herttoniemen metroaseman lähistölle on kehittynyt myös yrityspuistotyyppistä toimintaa. Alueella asuu 2&nbsp;280 henkeä (31.12.2024); työpaikkoja se tarjoaa 4&nbsp;947:lle (31.12.2022).

Itäväylä rajaa Herttoniemen yritys­aluetta lännen ja pohjoisen suunnista. Idässä Pikkupurontien ja Sahaajankadun toimitilat luetaan vielä tähän yritys­alueeseen. Sen sijaan Sahaajankujan päässä sijaisteva vesitorni kuuluu jo naapurialue Roihuvuoreen. Etelässä teollisuusalueen reunana toimivat Linnanrakentajantie ja Abraham Wetterin tie.

Kulkuyhteydet ovat Herttoniemen yritys­alueelle melko hyvät. Metro pysähtyy alueen länsireunalla Herttoniemen ja Siilitien asemilla. Bussilinja 79 ja runkolinja 500 kulkevat Mekaanikonkadun kautta; moni muu linja alueen etelä-, länsi- tai pohjoissivustoja myöten.

Yritysten ja palveluiden keskellä on Asentajanpuisto. Laivalahdenkadun varteen on suunniteltu veistospuistoa.

## Historia

Herttoniemen teollisuusalue liitettiin muun Herttoniemen mukana Helsinkiin suuren alueliitoksen yhteydessä vuonna 1946. Jo tuolloin Herttoniemessä toimi runsaasti teollisuutta, vaikka alue kasvoikin juuri 1940-luvulla. Herttoniemen satamarata kulki alueen halki, ja sitä käytettiin vuoteen 1992 saakka.

Alueen nimi oli aikaisemmin Herttoniemen teollisuus­­alue (), joka annettiin alueelle vuonna 1943. Vuoden 2013 alussa nimi muutettiin kaupungin­hallituksen päätöksellä Herttoniemen yritys­alueeksi. Uusi nimi oli jo ennestään ollut vakiintumassa käyttöön, sillä alueella toimii monenlaisia yrityksiä mutta enää vähenevässä määrin teollisuutta.

## Hankkeet

Teollisuusalue on ollut tehottomasti rakennettu. Sijainnin takia on esitetty, että suuri osa alueesta päätyisi Helsingin suuren asunnontuotantotarpeen takia asuntorakentamiseen. Alueelle voitaisiin vuonna 2015 esitetyn arvion mukaan sijoittaa ainakin 10&nbsp;000 asukasta. Huomattavampia uudisrakentamiskohteita on GWS-Sohlberg Oy:n tuotantolaitosten tilalle rakennettava Sohlberg-kortteli, johon tulee kolmetoista uutta taloa. Vuosien 2020–2029 aluesuunnitelmassa yritystoiminta erityisesti alueen pohjoisosassa halutaan kuitenkin säilyttää, ja asuinrakentaminen keskittyy osa-alueen eteläosaan metroaseman lähettyville.

## Katso myös
* Kauppakeskus Hertsi

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Are You Dead Yet?

**Are You Dead Yet?** on suomalaisen metallimusiikkia soittavan Children of Bodom -yhtyeen viides studioalbumi. Se julkaistiin vuonna 2005. Se on ensimmäinen Children of Bodomin albumi jolla soittaa kitaristi Roope Latvala. Latvala soittaa albumilla kaksi sooloa. Albumi sisältää tunnetut kappaleet ”Are You Dead Yet?”, ”Living Dead Beat” ja singlet ”In Your Face” ja ”Trashed, Lost & Strungout”. Kappaleista ”Are You Dead Yet?”, ”In Your Face” ja ”Trashed, Lost & Strungout” on tehty musiikkivideot.

*Are You Dead Yet?* on Children of Bodomin myydyin albumi. Sitä on myyty yli 200&nbsp;000 kappaletta.

## Kappaleet

## Kokoonpano
* Alexi Laiho – laulu, kitara  
* Henkka T. Blacksmith – basso  
* Roope Latvala – kitara        
* Janne Wirman – kosketinsoittimet
* Jaska Raatikainen – rummut

## Arviot
* Allmusic: 
* Blabbermouth: 7.5/10
* Desibeli.net: 
* Imperiumi.net: 
* Soundi: 

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* 
*
Wigger

**Wigger** (myös Wigga, Whigger, engl. sanasta "*white nigger*" ("*valkoihoinen [[neekeri]]*") tai "wannabe nigger") on slangisana, jolla kuvataan valkoihoista ihmistä, joka matkii yhdysvaltalaisten tummaihoisten hip hop -kulttuurin stereotyyppisiä piirteitä eli lähinnä muotityyliä (mm. ylisuuret vaatteet, roikkuvat housut ja päässä vinossa oleva lippalakki) ja puhetapaa. Populaarikulttuurissa varmasti tunnetuin "wigger" on Sacha Baron Cohenin esittämä hahmo Ali G.
Leninin palkinto

**Leninin palkinto** () oli Neuvostoliiton korkeimpia tunnustuspalkintoja. Palkinto jaettiin V. I. Leninin syntymäpäivänä 22. huhtikuuta, ja se myönnettiin tieteen, tekniikan, kirjallisuuden, arkkitehtuurin ja taiteen alalla suoritetusta työstä. Palkinto myönnettiin enintään 50 henkilölle vuodessa. Palkinto perustettiin 23. kesäkuuta 1925. Vuosina 1935–1956 palkintoa ei myönnetty, vaan sen korvasi Stalinin palkinto. 15. elokuuta 1956 palkinto palautettiin, ja sitä myönnettiin vuoteen 1990 saakka.
Leninin kansainvälinen rauhanpalkinto

**Leninin kansainvälinen rauhanpalkinto** () oli Neuvostoliiton jakama Nobelin rauhanpalkintoa vastaava tunnustus. Palkinto perustettiin vuonna 1949 nimellä **Stalinin kansainvälinen rauhanpalkinto**. Palkinnon myönsi Neuvostoliiton hallituksen nimittämä kansainvälinen raati merkittäville henkilöille, joiden katsottiin lujittaneen kansojen välistä rauhaa. Päinvastoin kuin Nobelin rauhanpalkinto, Leninin rauhanpalkinto myönnettiin tavallisesti useille henkilöille samana vuonna.

Vuonna 1956 Nikita Hruštšovin valtaannousun jälkeen tunnustus nimettiin Leninin kansainväliseksi rauhanpalkinnoksi. Aiemmin Stalinin nimeä kantaneen palkinnot saajat saivat vaihtaa palkintonsa Leninin nimeä kantavaan.

Palkintoa jaettiin yhdessä luokassa:

*  palkinnon nauha

## Stalinin palkinnon saajat

## Leninin palkinnon saajat

## Katso myös
* Kansojen ystävyyden kunniamerkki
* Leninin kunniamerkki

## Lähteet
Kuramagomed Kuramagomedov

**Kuramagomed Šaripovitš Kuramagomedov** (s. 21. maaliskuuta 1978 Dagestanin ASNT) on venäläinen raskaan sarjan vapaapainija.  

Kuramagomedov edusti ensi kertaa Venäjää maajoukkuetasolla vuonna 1995. Sen jälkeen hän on saavuttanut lukuisia aikuisten arvokisamitaleita. 1997 MM-kisoista hän voitti kultaa, samoin 1999, 2002, 2005, 2006 EM-kisoista ja 2007 EM-kisoista. 2004 EM-kisoista ja 2006 MM-kisoista hän saavutti hopeaa. Venäjän mestaruuden hän on voittanut kuusi kertaa.

Kuramagomedovin seura on KSB TsSKA. Häntä valmentavat Ruslan Abijev ja Asabulla-Ali Magomedov. Hän asuu Mahatškalassa ja opiskelee Dagestanin yliopiston oikeustieteellisessä tiedekunnassa.

## Lähteet
* Kuramagomedovin esittely Venäjän painiliiton sivuilla 

## Aiheesta muualla
* Video 2006 EM-loppuottelusta
Adam Saitijev

**Adam Hamidovitš Saitijev** (s. 11. joulukuuta 1977 Hasavjurt, Dagestanin ASNT) on venäläinen entinen vapaapainija, olympiavoittaja ja maailman- sekä euroopanmestari. Kansallisuudeltaan hän on tšetšeeni.

Saitijev lukeutuu yhdessä veljensä Buvaisan kanssa viime vuosien parhaisiin vapaapainijoihin maailmassa. Vuonna 1996 hän muutti veljensä perässä Krasnojarskiin. Seuraavana vuonna hän voitti Venäjän mestaruuden 69 kilogramman sarjassa ja pääsi maajoukkueeseen. Vuonna 1998 hän saavutti maailmancupissa hopeaa ja EM-kisoissa pronssia. 1999 hän voitti 76 kilogramman painoluokassa Venäjän mestaruuden ja saavutti kultaa myös MM- ja EM-kisoissa. Seuraavana vuonna hän voitti kolmannen Venäjän mestaruutensa, tällä kertaa 85 kilon sarjassa. Kultamitalin hän voitti kyseisenä vuonna myös Sydneyn olympialaisista. Kultamitalit hän voitti vielä 2002 MM-kisoista sekä 84-kiloisissa 2006 Moskovan EM-kisoista, jotka jäivät hänen viimeisiksi kansainvälisiksi arvokilpailuikseen.

Saitijev elää ja asuu Krasnojarskissa. Häntä valmensiavat S. Gašimov ja Viktor Aleksejev.

## Aiheesta muualla
* Profiili FILA:n tietokannassa
* Saitijev Venäjän painiliiton sivuilla 
* Video 2006 EM-loppuottelusta
Bernard Butler

**Bernard Butler** (s. 1. toukokuuta 1970, Lontoo) on brittiläinen muusikko ja musiikkituottaja. Hän toimi vuosina 1991-1994 Sueden kitaristina, mutta jätti yhtyeen *[[Dog Man Star]]* -albumin äänitysten aikana. Hänet korvasi Richard Oakes.

Butler perusti vuonna 1994 yhdessä laulaja David McAlmontin kanssa McAlmont and Butler -nimisen duon. Vuonna 1997 hän toimi lyhytaikaisesti The Verven kitaristina, kun Nick McCabe oli lähtenyt yhtyeestä. Hän oli myös ehdolla Paul Arthursin seuraajaksi Oasiksessa. 

Nykyään Butler toimii yhdessä Sueden entisen laulajan Brett Andersonin kanssa yhtyeessä The Tears. Butler on julkaissut myös kaksi sooloalbumia ja tehnyt soundtrackin elokuvaan *The James Gang*. Hän on tuottanut mm. Sparksin, Edwyn Collinsin, Aimee Mannin, Neneh Cherryn, Tim Boothin, Manic Street Preachersin, Eddi Readerin, Hopperin, Roy Orbisonin, Bert Janschin ja The Libertinesin levyjä. Hän on soittanut livenä The Cranberriesin, Paul Wellerin, Teenage Fanclubin ja Manic Street Preachersin kanssa ja soittanut *[[Velvet Goldmine]]n* soundtrackilla (1998).

## Sooloalbumit
* *People Move On* (1998)
* *Friends and Lovers* (1999)

## Aiheesta muualla
* Viralliset sivut
Palkki (rakennusosa)

**Palkki** on vaakatasoinen kannattava rakennusosa, jota kannattelevat pystyrakenteet. Sen tehtävä rakenteessa on yleensä kannatella ylempiä rakenteita, kuten lattialaattaa, välipohjaa, yläpohjaa, kattoa, tai ovi- tai ikkuna-aukkoa.  

Palkkeja valmistetaan yleisesti puusta, betonista ja metalleista. Yleisin palkin valmistusmateriaali Suomessa talonrakentamisessa on puu. Muita palkkimateriaaleja ovat betoni, teräs ja alumiini.

## Palkkityyppejä

*Massiivipalkki: kauttaaltaan samaa materiaalia oleva palkki
*I-palkki: teräsprofiilipalkki, tai hitsamalla laipoista koottu profiilipalkki. Puutavarasta, puutavarasta ja levystä tai kertopuusta ja levystä tehty palkki.
*Kotelopalkki: liittorakenne, jossa esimerkiksi teräksinen koteloprofiili valetaan betoniin

## Puupalkit

Yleisin puinen palkkityyppi on **massiivipuinen palkki**, joka on tehty yhdestä kappaleesta. Massiivipuupalkit luokitellaan lujuutensa mukaan neljään luokkaan: T18, T24, T30, T40 (mitä suurempi numero sitä kantavampi palkki). Koneella lajitellut palkit merkitään lisäksi M-kirjaimella (esimerkiksi MT24).

**Liimapuupalkki** on puulamelleista liimaamalla tehty kerrosrakenne. Palkissa on vähintään neljä lamellia. Palkin ylin ja alin lamelli ovat suurimmassa rasituksessa, joten niiden virheettömyyteen kiinnitetään erityistä huomiota. Liimapuu on yleisimmin lujuusluokkaa L40, joka vastaa eurooppalaista GL32-luokkaa.

**Kertopuupalkki** on havupuuviiluista liimaamalla koottu palkki. Kertopuupalkki on lujempi ja jäykempi kuin massiivipuupalkki.

## Teräsbetonipalkit

Teräsbetonipalkit voidaan valmistaa työmaalla tai tehtaassa. Terästen (harjateräs/teräspunokset) tehtävänä on ottaa vastaan vetojännitys ja betonin puristusjännitys. Betonin vetolujuus on heikko, mutta puristuslujuus sen sijaan erittäin hyvä. 

Yksiaukkoisessa palkissa puristus sijoittuu palkin yläreunaan ja veto taas alareunaan, jonka vuoksi harjateräkset on sijoitettu pääosin palkin alapintaan, vähintään 20 mm suojaavan betonikerroksen sisään. Tehdasvalmisteiset teräsbetonipalkit voidaan esijännittää, jolloin niiden kantokyky kasvaa.

## Metallipalkit

Metalleista yleisin valmistusmateriaali on teräs.  
Myös alumiinista tehdään nykyisin kantavia rakenteita käyttämällä laserhitsausta ja hitsaamalla alumiinilevyt kotelorakenteiksi, jolloin saadaan merkittävästi lisää kantavuutta. 

## Muut materiaalit

Muista materiaaleista lähinnä muovin käyttö on lisääntynyt rakentamisessa, ja nykyisin myös kantavia rakenteita on valmistettu muovista. Kuitenkin vasta tulevaisuudessa nähdään, yleistyykö se.

Ennen palkkeja tehtiin myös kivestä, mutta nykyään kivenkäyttö perustuu enemmänkin ulkonäköön kuin sen kykyyn kantaa kuormia (pl. puristus)

## Sillat
Silloissa palkkia käytetään usein pääkannattimena, jonka tehtävä on siirtää sillan kuormat maatuille. Siltoja nimetään usein palkkityypin mukaan kuten kotelopalkkisilta, ulokekotelopalkkisilta ja teräspalkkisilta. 

Puupalkkien käyttö on ollut yleistä vanhoissa silloissa, ja puupalkkien käyttö erityisesti jalankulun ja pyöräilyn silloissa on lisääntymässä. 

## Lähteet
Oravanmarja

**Oravanmarja** eli **metsäoravanmarja** (*Maianthemum bifolium*) on oravanmarjojen sukuun ja parsakasvien heimoon kuuluva monivuotinen juurakollinen ruohokasvi, jonka marjat ovat myrkyllisiä. Myös koko kasvi on lievästi myrkyllinen.

## Ulkonäkö ja koko

Oravanmarjan varsi on 10–20 cm korkea, yläosasta lyhytkarvainen. Kukkivassa kasvissa on yleensä kaksi varsilehteä. Lehdet ovat kierteisesti ja ruodillisia. Tyvi on tuppimainen. Lapa on herttamainen, teräväkärkinen, ehytlaitainen, silposuoninen, alta harvakarvainen. Juurakko on rihmamainen ja haarova, ja sen avulla se muodostaa suuria kasvustoja.

Kaksineuvoiset kukat ovat pienet, valkeat ja hienontuoksuiset. Kehä on säteittäinen, valkoinen ja alle 1 cm leveä. Kehälehtiä on neljä, ja ne ovat 2–3 mm pitkiä. Heteitä on neljä ja ne ovat noin 1,5 mm pitkiä ja valkoisia. Emiö on yhdislehtinen, yksivartaloinen ja yksiluottinen. Kukinto on tiheähkö, 8–20-kukkainen terttu varren latvassa.

Hedelmä on aluksi harmaanvihreä, punapilkullinen, pyöreähkö ja kypsänä tummanpunainen, halkaisijaltaan noin 6 mm oleva marja. Marjassa on yhdestä kolmeen siementä. Syksyllä kypsyvät tummanpunaiset marjat, kuten muutkin kasvin osat, ovat lievästi myrkyllisiä.

## Levinneisyys
Oravanmarjaa kasvaa luonnonvaraisena laajalla alueella läntisestä Euroopasta Siperiaan, Kiinaan ja Japaniin. Suomessa oravanmarjaa kasvaa yleisesti lähes koko Suomessa, mutta se harvinaistuu Rovaniemen pohjoispuolella.

## Elinympäristö
Kuivissa, tuoreissa ja lehdoissa, lehtomaisissa kangasmetsissä, metsänreunoissa, hakamailla, puronvarsilla. Se on yleinen kasvi lehtomaisissa tuoreissa kangasmetsissä, joita sanotaan myös mustikkatyypiksi, se vaatii varjoa, kosteutta ja tietyn vähimmäismäärän ravinteita, eikä tule toimeen niukkaravinteisissa metsissä. Oravanmarja karttaa karumpia kangasmetsiä, eikä se myöskään viihdy rehevimmissä lehtometsissä. Ei viihdy suorassa auringonpaahteessa ja on herkkä halloille. Se viihtyy kuusen seuralaisena, sillä tämä tarjoaa lajin kaipaamaa varjoa.

## Lähteet
* 

### Viitteet

## Aiheesta muualla
* Kasviatlas 2022: Oravanmarjan eli metsäoravanmarjan (''Maianthemum bifolium'') levinneisyys Suomessa.
* Finto: Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet: Metsäoravanmarja ''Maianthemum bifolium'' (L.) F.W.Schmidt
* Pinkka – Lajintuntemuksen oppimisympäristö: Oravanmarja (''Maianthemum bifolium'')
* Valokki – Nettikasvio: Oravanmarja (''Maianthemum bifolium'')
* Pohjolan kasvien pauloissa: ''Maianthemum bifolium'' - oravanmarja, metsäoravanmarja


Tiedosto:Dvilapes medutes lapai.jpg
Tiedosto:Maianthemum bifolium1.jpg
Tiedosto:Maianthemum bifolium 1.JPG
Tiedosto:Maianthemum bifolium003.JPG
Tiedosto:Maianthemum bifolium10.JPG
Tiedosto:Dvilapes medutes ziedai.jpg
Tiedosto:Maianthemum bifolium Oravanmarja IM8603 C.JPG
Tiedosto:Maianthemum bifolium 1 beentree.jpg
Constantina Tomescu

**Constantina Diţă-Tomescu** (o.s. **Diţă**, s. 23. tammikuuta 1970 Turburea, Gorj, Romania) on romanialainen kestävyysjuoksija ja olympiavoittaja.

Tomescu aloitti kansainvälisen kilpauransa vuonna 1998, jolloin hän sijoittui Marrakechissa maastojuoksun MM-kisoissa lyhyellä matkalla kuudenneksitoista. Budapestin EM-kisoissa hän oli maratonilla seitsemästoista ja saman vuoden puolimaratonin maailmanmestaruuskilpailuissa Usterissa kahdeskymmenesyhdeksäs. Seuraavana vuonna hän juoksi Belfastin maastojuoksun MM-kisoissa lyhyellä matkalla yhdenneksitoista ja pitkällä neljänneksitoista. Puolimaratonin MM-kisoissa Palermossa hän oli kahdestoista, minkä lisäksi hän voitti EM-hopeaa maastojuoksun EM-kisoissa ja sijoittui Sevillan MM-kisoissa maratonilla yhdeksänneksitoista samana vuonna. Vuonna 2000 hän sijoittui Vilamourassa järjestetyissä maastojuoksun MM-kisoissa lyhyellä matkalla kahdenneksikymmenenneksitoiseksi ja pitkällä kolmanneksikymmenenneksiviidenneksi.

Tomescu sijoittui 2001 Oostenden maastojuoksun MM-kisoissa lyhyellä matkalla kolmanneksikymmenenneksikolmanneksi. Myöhemmin saman vuoden aikana hän juoksi neljänneksi Tokion maratonilla, kymmenenneksi Edmontonin MM-kisojen maratonilla sekä kolmanneksikymmenenneksitoiseksi puolimaratonin MM-kisoissa Bristolissa. Vuonna 2002 hän sijoittui Amsterdamin maratonilla neljänneksi ajalla 2.23.52. Puolimaratonin MM-kisoissa Brysselissä hän oli kahdeskymmenestoinen ja Münchenin EM-kisoissa 10&nbsp;000 metrin juoksussa seitsemäs. Seuraavana vuonna hän sijoittui Chicagon maratonilla toiseksi ajalla 2.23.35 ja puolimaratonin MM-kisoissa Vilamourassa viidenneksi ajalla 1.10.05.

Tomescu juoksi Ateenan olympialaisissa 2004 maratonilla kahdenneksikymmenenneksi. Myöhemmin samana vuonna hän voitti pronssia puolimaratonin MM-kisoissa New Delhissä ajalla 1.09.07 ja saavutti ensimmäisen sijan Chicagon maratonilla ajalla 2.23.45. Seuraavana vuonna hän nousi maailman huipulle voittamalla pronssia Helsingin MM-kisoissa maratonilla ajallaan 2.23.19. Myöhemmin samana vuonna hän voitti puolimaratonin maailmanmestaruuden Edmontonissa ajalla 1.09.17 ja viikkoa myöhemmin Chicagon maratonin uudella Romanian ennätysajalla 2.21.30. 2006 hän oli seitsemäs Lontoon maratonilla.

Pekingissä 2008 Tomescusta tuli 38-vuotiaana olympiahistorian vanhin maratonin kultamitalisti. Tomescu teki ratkaisevan nykäisyn jo varhaisessa vaiheessa olympiamaratonia. Kymmenen kilometriä ennen maalia hän johti noin minuutilla.

Tomescu on naimisissa valmentajansa Valeriu Tomescun kanssa. Parilla on yksi poika.

## Henkilökohtaiset ennätykset
* 5 000 metrin juoksu: 15.28,91 (2000)
* 10 000 metrin juoksu: 31.49,47 (2006)
* 10 kilometrin maantiejuoksu: 31.14 (2002)
* 15 kilometrin maantiejuoksu: 48.29 (2002)
* 10 mailin maantiejuoksu: 53.36 (2002)
* 20 kilometrin maantiejuoksu: 1.03.23 (2006)
* Puolimaraton: 1.08.10 (2002)
* 25 kilometrin maantiejuoksu: 1.21.58 (2005)
* 30 kilometrin maantiejuoksu: 1.38.31 (2005)
* Maraton: 2.21.30 (2005)

## Lähteet
* 

### Viitteet
Loude

**Loude** (myös **loue**) on retkeilymajoite, kankainen viistokatos. Loude on kevyt ja nopeasti pystytettävissä virittämällä *loudevaate* puun tai seipään varaan vaellus- ja retkeilymatkojen taukoja tai yöpymistä varten. Loude antaa oikein käytettynä hyvän suojan tuulta ja sadetta vastaan.

## Rakenne
Loudevaatteen liepeet kiinnitetään maahan ja louteen pitää pystyssä pitkä puinen salko louteen sisällä. Loudetta varten ei tarvitse kantaa mukana kuin varsinainen loudevaate. Liepeen kiinnittämiseen käyvät esimerkiksi kivet ja saloksi taas metsästä löytyvät nuoret, taipuisat puut, kunhan muistaa jokaisenoikeudet eli että eläviä puita ei saa karsia. Louteen pystyttämiseen käytetään joskus myös pitkiä naruja. Loude eroaa samantyyppisestä majoitteesta laavusta ollen pienempi, kankainen, yleensä yhdelle tai kahdelle hengelle sopiva, useimmiten yhden tukipisteen varaan pystytetty rakennelma.

### Käyttö
Loudetta on pidetty perinteisessä eräretkeilyssä yhtenä parhaista majoitteista keveytensä vuoksi ja siksi, että siinä voidaan yöpyä tulilla esimerkiksi rakovalkean lämmössä kovillakin pakkasilla. Siinä voi myös tarkkailla ympäröivää luontoa paremmin kuin umpimajoitteessa. Loudetta pystyttäessä kannattaa ottaa huomioon tuulen suunta. Nuotion ja rakovalkean kannalta hyvä on sivutuuli, jolloin savu ja kipinät eivät tule nukkujan silmille.

## Muita kevytmajoitteita

### Onkijan teltta

Keskieurooppalainen louteen kaltainen majoite on niin kutsuttu onkijan teltta, johon mahtuu majoittumaan yksi henkilö. Alun perin se on tarkoitettu vapaa-ajan kalastajan suojaksi tuulta vastaan. Louteeseen verrattuna erona ovat valmiit virityskaaret ja etuosan suojus, jonka voi tarvittaessa sulkea. Onkijan teltta on kuitenkin rakenteeltaan louteen kaltainen varsinkin etusuoja avattuna, samoin kuin kevyt kuljettaa ja helppo pystyttää.

Louteen kaltainen kevyt majoite on myös laavukangas.
Kari Tervo

**Kari Tervo** (s. 1950) on suomalainen entinen Ylen toimittaja, uutisankkuri ja Tukholman-kirjeenvaihtaja sekä nyt jo lakkautetun tv-tuotantoyhtiö Tarinatalo Oy:n hallituksen puheenjohtaja ja osaomistaja. Hän toimi vuosina 2002–2011 Tarinatalon toimitusjohtajana.

Tampereen yliopiston tiedotusopin laitoksen kasvatti päätyi 1977 kesätoimittajaksi Yleisradion tv-uutisiin. Tervo pettyi tv-uutisten kuivakkaan virallisuuteen ja siihen, ettei toimittajilla ollut omia aiheita, vaan mentiin suunnitellun aihelistan mukaan. Urho Kekkosen ero ravisteli poliittista elämää 1980-luvulla ja MTV:n uutisten alkaminen lisäsi kilpailua. Tv-uutisten päällikkö Jaakko Heino pyysi Tervoa kehittämään omia juttuja ja niin Tervo valitsi aiheikseen esimerkiksi vapaamuurarit ja homoseksuaalit. Hän kehitteli toimituksen muiden nuorten toimittajien tapaan tuoretta tyyliä, nopeaa rytmiä ja svengaavaa taustamusiikkia juttuihinsa.

Tervo harjoitti tutkivaa journalismia ja selvitti yhteiskunnan rakenteita sekä järjesti Yleisradion tv-uutisiin ensimmäisen mielipidekyselyn, jossa selvitettiin ydinvoiman kannatusta. Kesällä 1977 alkanut työ tv-uutisten kotimaantoimittajana päättyi 1987 siirtymiseen Tukholman kirjeenvaihtajaksi. Sieltä hän palasi 1991 tv:n ajankohtaisjournalismin pariin. Ari Korvolan kanssa Tervo teki 1993–1995 A-mok -ohjelmaa, jossa tutkiskeltiin poliittisia virkanimityksiä, veroparatiisisaaria ja vaalirahoitusta. Tervo työskenteli toimittajana ja tuottajana myös A-studiossa ja K. Tervo sekä Tervo ja Päivärinta -ohjelmissa.

Kari Tervon isännöimiä ohjelmia ovat olleet muun muassa tutkivan journalismin ohjelma *A-mok*, keskusteluohjelma *K.Tervo* ja keskusteluohjelma *Tervo & Päivärinta*, jota hän juonsi yhdessä Susanne Päivärinnan kanssa. Brittiläinen ITV Studios osti Tarinatalon lokakuussa 2012, minkä jälkeen Tervo toimi vuoteen 2015 ITV Studios Finlandin CCO:na (Chief Creative Officer) ja hallituksen puheenjohtajana.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*
Turun velodromi

**Turun velodromi** on asfalttipäällysteinen ulkopyöräilyrata, jonka pituus on 333,33 metriä. Radan sisäpuolella on lisäksi jäähdyttelyyn tarkoitettu alue sekä huoltajille ja toimitsijoille varattu alue. Velodromi sijaitsee Kupittaalla, Kupittaanpuistossa, Lemminkäisenkadun ja Hippoksentien risteyksen tuntumassa. Rata on kaikille avoin ja maksuton. Ratapyöräilyn SM-kilpailut järjestettiin tällä velodromilla heinäkuussa 2007.

## Lähteet
Cerrado

**Cerrado** on trooppinen savannialue Brasiliassa. Se on saanut nimensä portugalin kielen suljettua ja saavuttamatonta tarkoittavasta sanasta. Cerradon pinta-ala on 1&nbsp;916&nbsp;900 neliökilometriä, se käsittää 22&nbsp;% Brasilian pinta-alasta ja ulottuu myös Paraguayn ja Bolivian puolelle. Cerradon biodiversiteetti on poikkeuksellisen suuri. Yksi prosentti alueesta on suojeltu, ja laajentuva maanviljely uhkaa ekosysteemin biodiversiteettiä.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Our Lady Peace

**Our Lady Peace** on kanadalainen vuonna 1992 perustettu vaihtoehtorock -yhtye.  Nykyiseen kokoonpanoon kuuluvat Raine Maida (laulu), Duncan Coutts (basso) ja Steve Mazur (kitara). 

Our Lady Peacen kappale "Whatever" oli edesmenneen WWE:ssä painivan Chris Benoitin tunnuskappale. 

## Diskografia
### Albumit
* *Naveed* (1994)
* * Clumsy* (1997)
* *Happiness...Is Not a Fish That You Can Catch* (1999)
* *Spiritual Machines* (2000)
* *Gravity* (2002)
* *Live* (Live-albumi, 2003)
* *Healthy in Paranoid Times* (2005)
* *Burn Burn* (2009)
* *Curve* (2012)
* *Somethingness* (2018)
* *Spiritual Machines 2* (2021)

### Kokoelmat
* *A Decade* (2006)
* *The Very Best of Our Lady Peace* (2009)

## Lähteet
Emilija Kokić

**Emilija Kokić** (s. 10. toukokuuta 1968 Zadar) on kroatialainen popmuusikko. Hän aloitti laulajan uransa yhtyeessä Riva, joka voitti Eurovision laulukilpailun 1989. Riva hajosi vuonna 1991, jolloin Kokić lähti soolouralle. 

## Diskografia
* *Emilia* (1994)
* *100 % Emilia* (1995)
* *Ostavi trag* (1996)
* *S moje strane svemira* (1999)
* *Ja sam tu* (2001)
* *Halo* (2004)
* *Čime sam te zaslužila* (2008)

## Aiheesta muualla
* Viralliset sivut
Posetiivi

**Posetiivi** on automaattisoitin, jonka kierrettävä kampi käyttää palkeita, jotka puhaltavat ilmaa urkupillistön läpi. Kampeen liittyy soittorasiamekanismi, joka säätelee pillien aukeamisjärjestystä. Mekaanisen musiikin museossa Varkaudessa on posetiiveja näytteillä.

Posetiivarit kulkivat 1800-luvulla ja 1900-luvun alussa suurissa yleisötapahtumissa, kuten markkinoilla, ja välittivät muotisävelmiä: iskelmiä ja oopperaa. He saivat rahaa myymällä onnenlehtiä eli pieniä ennustuskortteja. Suomeen tuli posetiivareita muista Pohjoismaista ja Saksasta sekä myöhemmin Italiasta.

Suomalaisia, rekisteröityneitä posetiivareita oli vuoden 2019 alussa 30. Posetiivin soittajiin kuuluu muiden muassa pilapiirtäjä Heikki Paakkanen, joka esiintyy soittimensa kanssa Helsingin Ullanlinnassa joka vappuna.

Jo edesmennyt Teuvo Ylitalo toi Suomeen 1980-luvulla Alankomaista suuret katu-urut, joka paremmin tunnetaan katusoittimena Keski-Euroopassa (). Tämä soitin painaa yli 2 000 kiloa, ja sitä kuljetetaan omalla kuljetusalustallaan asuntoauton perässä. Näitä soittimia valmistetaan pääasiassa Alankomaissa ja Saksassa. Edelleenkin koko valmistusprosessi on käsityötä, mikä osaltaan selittää soittimien hinnan.

Kesällä 2009 oli Hämeenlinnassa ensimmäinen kansainvälinen posetiivifestivaali. Tämä kolmipäiväinen tapahtuma keräsi posetiivareita Saksasta, Tanskasta, Ruotsista, Virosta, Puolasta ja Suomesta noin 25 soittajaa. Se oli jatkoa Viron ja Tarton vuosien 2006 ja 2008 tapahtumille sekä Hämeenlinnan festivaaleille 2007.

Gramofoni ja radio syrjäyttivät posetiivit uuden musiikin levittäjinä.
Tiedosto:Organito.jpg|alt=
Tiedosto:Mobiliário (12.0), Acervo do Museu do Colono (Santa Leopoldina).jpg|alt=
Tiedosto:Mobiliário (12.2), Acervo do Museu do Colono (Santa Leopoldina).jpg|alt=
Tiedosto:Mobiliário (12.5), Acervo do Museu do Colono (Santa Leopoldina).jpg|alt=


## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Aineetonkulttuuriperinto wiki: Posetiivin soittaminen
* Mekaanisen Musiikin Museo Varkaudessa
* Posetiivarit Suomessa -Historia
* Memory of the Netherlands: From Musical Clock to Street Organ   
* Suomen posetiivarit ry
Ko Wai

**Ko Wai** () on saari Moo Ko Changin merellisessä kansallispuistossa Tratin provinssissa Thaimaassa noin 400 kilometriä Bangkokista. Saaren nimi tarkoittaa rottinkisaarta. Alun perin saarta asuttivat kalastajat ja edelleenkin kumipuunviljelijät, mutta saaren pohjoinen rannikko on kehittymässä turistikohteeksi muiden lähisaarten tapaan.

Ko Wain pinnanmuodostus on melko matala. Etelässä saari on kallioinen ja pohjoisessa hiekkarantojen ympäröimä. Keskellä kulkee saaren poikki korkeampi selänne. Idässä maa nousee selvästi muodostaen kukkulaisen niemen. Lähisaariin verrattuna se on kooltaan huomattavasti pienempi kuin Ko Mak tai Ko Kut, mutta suurempi kuin Ko Kham. Saari on kauttaaltaan metsän peittämää. Ko Wai on edelleen sähkötön ja tietön. Sähköä on saatavilla rajoitetusti generaattorein. Saarella on hienoja hiekkarantoja ja kaksi majoitusliikettä: Ko Wai Pakarang Resort ja Ko Wai Paradise Resort. 

## Yhteydet
Lauttamatka Ko Changilta saarelle kestää Ban Bang Baosta noin tunnin. Saarelta on suora yhteys myös mantereelle Laem Gnobiin, joka kestää noin kolme tuntia.

## Katso myös
*Ko Mak
*Ko Chang

## Aiheesta muualla
*Island Hopper - lauttayhteys saarelle 
*Ko Wai Pakarang Resortin sivut
Artemis Fowl (henkilö)

**Artemis Fowl II** on Eoin Colferin luoma kirjahahmo, joka seikkailee päähenkilönä Artemis Fowl -kirjasarjassa. Nuoren Fowlin ikä vaihtelee kirjojen välillä. Artemis Fowlin vihjataan olevan jopa maailman älykkäin henkilö. Hänen älykkyysosamääränsä on todellisuudessa noin 300 (oikeaa osamäärää ei ole voitu laskea, koska hän pystyy huijaaman maailman parhaita psykologeja.) 
Ensimmäisessä kirjassa hän on 12-vuotias, viimeisimmässä 15–18-vuotias, sillä hän oli ajan ulkopuolella 3 vuotta kirjassa "Kadonnut siirtokunta".  

Artemis on kirjoissa rikollisnero, jota auttaa hankkeissaan hänen uskollinen henkivartijansa Butler. Hän on keijujen pahin vihollinen, mutta hän joutuu auttamaan keijuja joissain kirjoissa, kuten Opalin Kostossa. Artemis kuitenkin oppii pitämään keijuista ajan kuluessa ja jopa ystävystyy niiden kanssa. Artemis on saanut nimensä isänsä mukaan, ja se on sattumoisin sama kuin Artemis-jumalattaren nimi. Artemis II:en syntymäpäivä on 1.9.

Artemiksen "ystäväpiiriin" kuuluu hänen henkivartijansa Butlerin lisäksi mm. Butlerin pikkusisko Juliet, nero Minerva Paradizo, menninkäiskomisario Holly Short, kleptomaanikääpiö Mulch Diggums, komentajamaahinen (edesmennyt) Julius Root sekä erittäin viisas ja varsin itsekeskeinen kentauri Foaly.
Äpäre

__NOTOC__
**Äpäre** on suomalaisen melodinen black metal -yhtye Ajattaran neljäs studioalbumi, joka julkaistiin 22. maaliskuuta 2006.

Albumi ylsi ensimmäisellä listaviikollaan Suomen virallisen listan sijalle 27.

## Kappaleet
Kaikki kappaleet kirjoittanut Ruoja, paitsi ”Syntyni” Tuomo Valtonen.

#
#
#
#
#
#
#
#
#
#

## Kokoonpano
* Ruoja – kitara, laulu
* Atoni – basso
* Malakias III – rummut
* Samuel Lempo – soolokitara
* Irstas – kosketinsoitin, taustalaulu

### Tuotanto
* Tuomo Valtonen – äänittäjä, miksaaja (Sundi Coop)
* Mika Jussila – masteroija (Finnvox)
* Tomi Laurén – kansitaide
* Maksim Makhinya – valokuvat

## Arviot
* Desibeli.net: 
* Imperiumi.net: 6½/10
* Soundi: 

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Ajattaran kotisivut 
* ''Äpäre'' discogs.com -sivustolla
*
Rïdder

**Rïdder** (kazakiksi ja venäjäksi Риддер) on kaupunki Kazakstanin itäosassa Itä-Kazakstanin alueella. Vuonna 2016 asukasluku oli 49&nbsp;695. Kaupungin ympäristöä hallitsee Altai-vuoriston kukkulat.

## Historia
Rïdder sai kaupunginoikeudet vuonna 1934. Kaupunki on saanut nimensä tutkimusmatkailija Philip Ridderin mukaan, joka löysi paikalliset malmiesiintymät vuonna 1786. Kaivostoiminta alueella käynnistyi viisi vuotta myöhemmin. Vuonna 1941 Ridder uudelleennimettiin Leninogorskiksi. Vanha nimi palautettiin vuonna 2002.

## Talous
Rïdder on tärkeä kaivosteollisuuden keskus. Alueella on kupari-, sinkki-, lyijy-, hopea- ja kultakaivoksia.

## Liikenne
Pisimmän Eurooppatien E40 itäinen päätepiste on Rïdderissä.

## Lähteet
Waddinxveen

**Waddinxveen** on kaupunki Etelä-Hollannin provinssissa Alankomaissa. Sen pinta-ala on 29,39 km² ja väkiluku 25&nbsp;631 (1.2.2008). Pinta-alasta 1,52 km² on vettä.

Waddinxveenin nykyisenä kaupunginjohtajana toimii Bert Cremers. 

## Waddinxveeniläisiä henkilöitä
* Sharon den Adel, laulaja
* George Baker, laulaja
* Verona van de Leur, voimistelija
* Robert Westerholt, kitaristi

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Viralliset sivut
Allegoria

**Allegoria** (kreikan sanoista *ἄλλος* ’toinen, muu’ ja *ἀγορεύειν* ’puhua julkisesti’) eli *vertauskuva* tai vertauksellinen esitystapa on kirjallisuudessa tai kuvataiteissa käytettävä symbolistinen kuvaustapa, jossa alkuperäinen käsite tai idea korvataan toisella. Nimitystä allegoria käytetään myös tällaisen esitystavan mukaisesta taideteoksesta.

## Allegorian periaate
Allegoriassa teoksen tai ilmaisun todellinen merkitys on jokin muu kuin sen kirjaimellinen ilmiasu. Esimerkiksi jokin abstrakti käsite tai luonnonvoima voidaan kuvata elollisena oliona tai ihmiset muina eläiminä. Tyypillisiä esimerkkejä allegoriasta ovat faabelit ja osa Raamatun näyistä.

Allegoria on periaatteeltaan lähellä metaforaa. Metaforan tavoin myös allegoriassa jotakin asiaa (*teema*) kuvataan toisen asian (*reema*) kautta. Allegorian ja metaforan keskeisimpänä erona on se, että allegoriassa kaksi käsitettä korvaa toisensa sopimuksenvaraisesti, kun taas metafora edellyttää *teeman* ja sitä kuvaavan *reeman* välillä jotakin luonnollista yhteyttä. Allegoriat perustuvat siten merkkien symboliseen käyttöön. Allegorista vertauskuvaa ei siis voida yleensä ymmärtää suoraan päättelemällä, vaan sitä tulkitsevan on myös tiedettävä tai oivallettava, mitä käsitteitä vertauskuvassa on korvattu.

## Tunnettuja esimerkkejä
### Kirjallisuus
* Platonin *[[Valtio (Platon)|Valtio]]* (luola-allegoria)
* Platonin *[[Faidros (dialogi)|Faidros-dialogi]]* (hevosvaunu-allegoria)
* Jeesuksen vertaukset
* Dante Alighieri – *[[Jumalainen näytelmä]]*
* Edgar Allan Poe – *Punaisen kuoleman naamio*
* William Golding – *[[Kärpästen herra]]*
* George Orwell – *[[Eläinten vallankumous]]*
* John Green – *[[Tähtiin kirjoitettu virhe]]*
* Sebastian Brant  – Narrien laiva  

### Maalaustaide

Tiedosto:Botticelli-primavera.jpg|Sandro Botticelli, ''La Primavera'' (kevät), 1478.
Tiedosto:Lippi, Filippino - Allegory of Music (Erato) - Gemäldegalerie Berlin.jpg|Filippino Lippi, *Musiikin allegoria*, 1475-1500.
Tiedosto:Dürer Melancholia I.jpg|Albrecht Dürer, *Melankolia I*, 1514.
Tiedosto:(Venice) Biblioteca Nazionale Marciana - Interior - Wisdom by Titien.jpg|Tizian, *Ikä ja viisaus*, noin 1560.  
Tiedosto:Притча о слепых.jpeg|Pieter Bruegel vanhempi, *Sokeat*, 1568.
Tiedosto:Jan Vermeer - The Art of Painting - Google Art Project.jpg|Jan Vermeer, *Maalauksen allegoria*, 1666.


## Katso myös
*Metonymia
*Semiotiikka
* Maisemamaalauksen sanastoa

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Riva (yhtye)

**Riva** oli jugoslavialainen popyhtye, joka voitti Sveitsissä pidetyn vuoden 1989 Eurovision laulukilpailun. Edustuskappale oli ”Rock Me”, jolla yhtye sai 137 pistettä. 

Riva esiintyi ensimmäistä kertaa Zagrebfestillä vuonna 1988. Yhtye julkaisi vuonna 1989 englanninkielisen albumin Koch Recordsille. Yhtyeen hajottua vuonna 1991 sen laulaja Emilija Kokić aloitti soolouran. 

## Jäsenet

* Emilija Kokić – laulu
* Zvonimir Zrilić – kitara
* Dalibor Musap – kosketinsoittimet
* Nenad Nakić – basso
* Boško Colić – rummut
Alandia

**Alandia** voi tarkoittaa seuraavia:

* Alandia, Ahvenanmaan latinankielinen nimi
* M/S Alandia, alk. *M/S Diana*, nyk. M/S Jamaa II, autolautta
* Alandia Vakuutus, ahvenanmaalainen vakuutusyhtiökonserni
Aallotar

**Aallotar** voi tarkoittaa seuraavia:
* aallotar eli undiini, merenneito, mytologinen olento
* Aallotar, naisen nimi
* S/S Aallotar, 1937 rakennettu suomalainen matkustajalaiva, luovutettiin sotakorvauksena Neuvostoliittoon 1945 ja liikennöi siellä *S/S Beloostrov* nimellä. Romutettiin 1975.
* S/S Aallotar, 1952 rakennettu suomalainen matkustajalaiva. Vuonna 1971 sai nimekseen *Bore II*. Tuhoutui tulipalossa marraskuussa 1973 Turussa ja romutettiin 1974
* M/S Aallotar (1916), vuonna 1939 uponnut suomalainen moottorirahtilaiva
* M/S Aallotar, Helsingin-Tukholman reitillä 1970-luvulla liikennöinyt autolautta

## Katso myös
**[[Aallottaret]]*, Jean Sibeliuksen sävellys
Bengali (kuvitteellinen valtio)

**Bengali** on Lee Falkin Mustanaamio-sarjakuvan kuvitteellinen brittien vallasta itsenäistynyt valtio Afrikassa Bengalinlahden edustalla. Lahti sijaitsee todellisuudessa Intian rannikolla, ja Bengali olikin alun perin sijoitettuna Aasiaan. Sen pitkäaikaisena presidenttinä on toiminut Lamanda Luaga. Valtion pääkaupunki on moderni suurkaupunki Morristown, nykyiseltä nimeltään Mawitaan. Muita tärkeitä kaupunkeja ovat Sanloi ja Bengalitown. Naapurimaat ovat demokraattinen Fari Lana (myös Ivory Lana), diktatuurinen Tarashima ja rotusortoa harjoittava Rhodia. Bengali kuuluu YK:hon.

Valtio oli ennen Ison-Britannian alusmaa. Kun Bengali itsenäistyi, sen presidentiksi valittiin vaalissa YK:n lääkäri Lamanda Luaga. Tämä ei kuitenkaan sopinut kenraali Bababulle, joka aloitti sisällissodan. Mustanaamion avulla sota kuitenkin saatiin loppumaan ja Luaga suostui antamaan opetuksen Bababulle: hän voitti tämän nyrkkeilyottelussa. Bababu on sen jälkeen useasti yrittänyt vallankaappausta.

Lamanda toimi Bengalin ensimmäisenä presidenttinä, mutta joutui väistymään, kun kepulipelillä vaalit voittanut Kibali Lubanga siirtyi valtaistuimelle. Bengalin viidakoissa asuva Mustanaamio kuitenkin auttoi syöksemään tyrannin vallasta ja hänet vietiin salaiseen viidakkovankilaan. Lamanda Luaga sai Nobelin rauhanturvapalkinnon ja palasi presidentiksi. Hän kuitenkin joutui eroamaan, koska oli pitänyt Lubangaa lainvastaisesti vankilassa. Nykyisin Luaga on lääkärinä Mawitaanin lähiössä.

Bengalin viidakoita ja osin kaupunkejakin vahtii poliisia muistuttava Viidakkopartio, jonka salaisena ylipäällikkönä toimii Mustanaamio. Bengalilla on myös omat poliisivoimat ja asevoimat.

Bengali on tasavalta, mutta utuvuorilla viidakon takana on edelleenkin lukuisia pieniä ruhtinaskuntia, joissa vallitsevat keskiaikaiset tavat. Yhtä niistä, Baronkhania, hallitsee Mustanaamion nuori ottopoika Rex King. Viidakoissa asuu monia alkukantaisia heimoja, joista tärkeimmät ovat maanviljelijöiden Llongo, karjankasvattajien Wambesi ja kalastajien Mori. Luaga on llongolainen. Viidakon sisimmässä osassa asuu kääpiöheimo ja Mustanaamio.

Bengalin eläimistö on samanlaista kuin muualla sademetsien Afrikassa, mutta siellä elää myös tiikereitä.
SuperSeaCat

**SuperSeaCat** oli Helsingin ja Tallinnan väliä liikennöinnyt pikalaivayhtiö. SuperSeaCat aluksiin kuuluivat HSC ''SuperSeaCat One'', HSC ''SuperSeaCat Three'' ja HSC ''SuperSeaCat Four''. Yhtiön omistivat puoliksi bermudalainen Sea Containers ja kreikkalainen Eugenides. SuperSeaCat ajautui konkurssiin 20. lokakuuta 2008.

## Historia

Kesällä 2006 virolainen Tallink osti SeaContainersin omistaman Silja Linen. Kauppa ei sisältänyt Tallinnaan liikennöiviä SuperSeaCat-pikalaivoja. SuperSeaCat Oy perustettiin marraskuussa 2006 nimellä SeaContainers Finland Oy, ja se jatkoi liikennöintiä SuperSeaCat-pikalaivoilla. 

Keväällä 2008 kreikkalainen Eugenides osti puolet SuperSeaCat Oy:stä. Syksyllä 2008 yhtiö ajautui konkurssiin.

Varustamon senhetkiset alukset, *SuperSeaCat Three* ja *SuperSeaCat Four*, menivät osaomistaja Eugenideksen Kreikan-liikenteeseen, Aegean Speed Lines -brändin alle.

## Katso myös
*HSC ''SuperSeaCat One''
*HSC ''SuperSeaCat Three''
*HSC ''SuperSeaCat Four''

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Aegean Speed Linesin kotisivu
Edyta Bartosiewicz

**Edyta Małgorzata Bartosiewicz** (s. 11. tammikuuta 1966 Varsova) on puolalainen rocklaulaja. Hän aloitti uransa Holloee Poloy -yhtyeessä, jonka kanssa hän ehti julkaista yhden albumin. Yhtyeen hajoamisesta asti 1991 Bartosiewicz on ollut soolouralla. 

## Diskografia
* *Love* (1992)
* *Sen* (1994)
* *Szok'n'show* (1995)
* *Dziecko* (1997)
* *Wodospady* (1998)
* *Dziś są moje urodziny* (1999)
* Renovatio (2013)
* Love & More (2014)
* Ten moment (2020)

## Aiheesta muualla
* Viralliset sivut