open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Lentulus Batiatus

**Gnaeus Cornelius Lentulus Batiatus** (tai, **Vatia**) oli roomalainen gladiaattorikoulun omistaja () Capuassa lähellä Vesuvius-vuorta Etelä-Italiassa. Koulu on jäänyt historiankirjoitukseen, koska sieltä pakeni traakialaisen orjan Spartacuksen johdolla 70−78 orjaa vuonna 73 eaa. Tämä tapahtuma aloitti kolmantena orjasotana tunnetun Spartacuksen johtaman orjakapinan (73−71 eaa.).

## Identiteetti

Cambridgen ja Harvardin latinan professorina tunnettu Shackleton Bailey on arvellut, että antiikin historioitsijoiden mainitsema nimi "Batiatus" saattaisi olla korruptoitunut muoto cognomenista *Vatia*, mikä tarkoittaisi, että Cornelius Lentulus Vatia olisi ollut Cornelius Lentulus-sukuun adoptoitu mies, joka on syntyään ollut Servilius-suvun Vatia haaraan kuuluva Servilius Vatia. Toinen vaihtoehto on, että hän olisi ollut Corneliuksen suvun Lentulus-haaraan kuulunut mies, joka olisi adoptoitu Servilius Vatian sukuhaaraan.

## Populaarikulttuurissa

Peter Ustinov esitti Batiatusta Stanley Kubrickin elokuvassa *[[Spartacus (elokuva)|Spartacus]]* vuonna 1960 saaden roolistaan parhaan sivuosanäyttelijän Oscarin.

Ian McNeice esitti Batiatusta vuoden 2004 minisarjassa *[[Spartacus (minisarja))|Spartacus]]*.

John Hannah esitti Batiatusta Starz-televisiokanavan televisiosarjoissa **' (2010) ja **' (2011).

## Lähteet
13 Reasons to Rock

**13 Reasons to Rock** on suomalaisesta Popeda-yhtyeestä tunnetun kitaristi Costello Hautamäen toinen albumi sooloartistina. Se julkaistiin vuonna 2003.

Kappale "Midnight sun" on julkaistu suomeksi nimellä "Kun mies unelmoi", "Mercury blues" nimellä "Pakko saada BMW" ja "Boogie like a man", jonka suomennos "Lemmenkipee menninkäinen" löytyy Popedan "Häkää!"-albumilta vuodelta 2005.

## Kappaleet
# 
# 
# 
#  (säv. Costello) 
#    
# 
#   (säv. Costello) 
#  (säv. Costello) 
#     
#  
#  (säv. Costello) 
#  (säv. Costello) 
#  (säv. Costello)

## Muusikot
* Costello Hautamäki: laulu ja kitara

## Lähteet
* Popedan historia

### Viitteet
Forssa (Borlänge)

**Forssa** (nimi kirjoitetaan silloin tällöin myös muodossa **Forsa**) on kaupunginosa Borlängessä Ruotsissa. Siellä asuu 3900 ihmistä. Alueeseen kuuluvat myös Hushagenin ja Bergslagsbynin kaupunginosat.

Forssan tienoon asuntokanta koostuu paljolti työläisasunnoista, joista osa on nykyaikaista tuotantoa ja vanhimmat 1800-luvulta. Alueen 2100 asunnosta 750 on pientaloja ja loput huoneistoja. Hushagenissa on 1800-luvun lopulla rautatieverkon laajentamisen yhteydessä rakennettuja vuokrakasarmeita, Bergslagsbynissä taas 1910-luvulla virkamiesten asunnoiksi rakennettuja pientaloja. Kumpaakin aluetta pidetään kulttuurihistoriallisesti merkittävänä, minkä takia ne on määrätty säilytettäviksi nykyisellään. Lähimpänä Forssan keskustaa sijaitsee asumisoikeusasuntoja.

## Koulutus
Forssassa on Forssaängskolan, jossa on luokat 1-6 sekä Forssaklackskolan, jossa on luokat 7-9. Lisäksi siellä on kaksi lukiota: Hushagsgymnasiet ja Erikslundsgymnasiet.

## Urheilu

Forssassa toimii vahvasta nuorisotyöstään tunnettu jalkapalloseura Forssa BK.

## Populaarikulttuurissa
Forssa mainitaan 1980-luvulla suosituksi tulleessa pop-iskelmässä *Köppäbävisan*.

## Tunnettuja forssalaisia
* Bo Kalling, kreivi ja metallurgian professori

## Lähteet
Antero de Quental

**Antero Tarquíno de Quental** (1842–1891) oli portugalilainen runoilija. Hän oli kansallisromantiikkaa vastustavan Coimbran koulukunnan johtajia, laadultaan mietiskelevä, pessimismiin kallistuva lyyrikko. Hän kuului "70-lukulaisiin" ja vastusti äärimmäistä romantiikkaa. Hän laati teorian portugalilaisesta modernista realismista.

## Teokset
* *Sonetos*, 1861, täyd. p. 1891
* *Odas modernas*, 1865
* *Poesias lúgubres*, *Cartas*, julk. 1915
* *Prosas*, 1–3, 1923–1831
;Suomennoksia
Teoksessa *Maailmankirjallisuuden kultainen kirja 7 : Espanjan ja Portugalin kirjallisuuden kultainen kirja* (WSOY, 1954) on kaksi Helvi Vasaran suomentamaa runoa: "Kädestä Luojan" ja "Nocturno".

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Suomen joukkue jääkiekon maailmanmestaruuskilpailuissa 1999

**[[Suomen jääkiekkomaajoukkue]]** vuoden 1999 maailmanmestaruuskisoissa jotka järjestettiin Norjassa.

## Kokoonpano
***Päävalmentaja**:  Hannu Aravirta

## Lähteet
Péguy Luyindula

**Péguy Makanda Luyindula** (s. 25. toukokuuta 1979 Kinshasa, Zaire, Kongon demokraattinen tasavalta) on ranskalainen jalkapalloilija. Hän edustaa Major League Soccerissa pelaavaa New York Red Bullsia ja on pelipaikaltaan hyökkääjä. Hänen pelinumeronsa on 88.

Pisimmän ajan urastaan hän on pelannut ranskalaisessa Paris Saint-Germainissa. Hän pelasi siellä vuodet 2007–2012 tehden 130 sarjapelissä 19 maalia. Sitä ennen hän pelasi ranskalaisissa Niortissa, RC Strasbourgissa, Lyonissa, Marseillessa ja Auxerressa sekä espanjalaisessa Levantessa. Yhdysvaltojen pääsarjassa pelaavaan New York Red Bullsiin hän siirtyi 19. maaliskuuta 2013.

## Saavutukset
*Ranskan pääsarjamestaruus: 2002, 2003, 2004
*Trophée des Champions: 2002, 2003
*Ranskan cup: 2001, 2010
*Ranskan liigacup: 2008

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Profiili transfermarkt-sivustolla 
* Profiili newyorkredbulls-sivustolla
Suomen joukkue jääkiekon maailmanmestaruuskilpailuissa 1998

**[[Suomen jääkiekkomaajoukkue]]** vuoden 1998 maailmanmestaruuskisoissa jotka järjestettiin Sveitsissä.

## Kokoonpano
***Päävalmentaja**:  Hannu Aravirta

## Katso myös
* Suomen miesten jääkiekkomaajoukkue talviolympialaisissa 1998

## Lähteet
Qvist

**Qvist**, **Quist**, **Kvist** on muun muassa seuraavien henkilöiden sukunimi:

* Adrian Quist (1913–1991), australialainen tenniksen pelaaja
* Anna Olsoni-Quist (1864–1943), suomalainen kotitalousopettaja
* Anni Qvist (1923–2003), suomalainen kirjastonhoitaja, toimittaja ja lastenkirjailija
* Astrid Qvist (1912–2022), pitkäikäinen suomalainen nainen ja Suomen vanhin asukas
* August Kuistio ent. *Qvist* (1895–1963), suomalainen eversti 
* Betsey Quist (1861–1934), suomalainen opettaja, koulunjohtaja ja matemaatikko
* Carl Immanuel Qvist (1827–1897), suomalainen toimittaja ja lääkäri
* Eetu Qvist (s. 1983), suomalainen jääkiekkoilija
* Elias Kvist (s. 1999), suomalainen taikuri
* Ernst Edvard Qvist (1839–1910), suomalainen kemisti, insinööri ja valtioneuvos
* Gerda Qvist (1883–1957), suomalainen mitalitaiteilija
* Hans-Olof Kvist (s. 1941), suomalainen teologi ja professori
* Helmer Kvist (1921–1999), suomalainen pikajuoksija, urheilulääkäri ja ortopedi
* Henry Kvist (1920–1999), suomalainen metsänhoitaja, jääkiekkoilija ja jääkiekkovalmentaja, metsäneuvos, Helmer Kvistin veli
* Martti Qvist (1924–2004), suomalainen opetusneuvos
* Rasmus Quist Hansen (s. 1980), tanskalainen soutaja ja olympiavoittaja
* Saku Kvist (s. 1995), suomalainen jalkapalloilija
* Timo Kvist (s. 1956), suomalainen juristi ja Naantalin kaupunginjohtaja 2000–2014
* Trine Qvist (s. 1966), tanskalainen curlingpelaaja
* Walter Qvist (1890–1961), suomalainen kemisti ja professori
* William Kvist Jørgensen (s. 1985), tanskalainen jalkapalloilija.
Normannin kieli

**Normannin kieli** on romaaninen kieli, jota puhutaan Ranskan Normandiassa sekä Isoon-Britanniaan kuuluvilla Kanaalisaarilla. Normannin kieli kuuluu romaanisten kielten d’oïl-kieliin. Kielen puhujamäärä on laskussa.

Normannin kielestä käytetään myös nimeä normanniranska, mutta tätä termiä käytetään myös anglonormannin kielestä ja lakiranskasta, joka toimi juridiikan kielenä keskiajalla Englannissa.

## Levinneisyys
Normannin kieli on puhuttu kieli Normandiassa. Sillä ei ole virallisen kielen asemaa, mutta se luokitellaan alueelliseksi kieleksi.

Kanaalisaarilla normannin kieli on kehittynyt erillään mutta ei eristyksissä kielen muihin puhuma-alueisiin nähden. Brittiläis-irlantilaisen neuvoston päätöksestä Britannian ja Irlannin hallitukset ovat tunnustaneet Jerseyn saarella Jerseyn murteen, Guernseyn saarella Guernseyn murteen ja Sarkin saarella Sarkin murteen alueellisiksi kieliksi.

Isoglossi, jota sanotaan Joret'n linjaksi, jakaa normannin kielen pohjois- ja etelämurteet. Normannin kielen länsi- ja itämurteilla on myös merkittaviä eroja.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Essai de grammaire de la langue normande, UPN, 1995. .
* V’n-ous d’aveu mei? UPN, 1984.
* La Normandie dialectale, 1999, 
* Alain Marie, *Les auteurs patoisants du Calvados*, 2005. .
* Roger Jean Lebarbenchon, *Les Falaises de la Hague*, 1991. .
* Jean-Louis Vaneille, *Les patoisants bas-normands*, n.d., Saint-Lô.
* André Dupont, *Dictionnaire des patoisants du Cotentin*, Société d’archéologie de la Manche, Saint-Lô, 1992.
Koheesiorahasto

**Koheesiorahasto** on Euroopan unionin rakenne- ja investointirahasto, joka tukee ympäristöön ja liikenteeseen liittyviä investointeja vähemmän vauraissa EU:n jäsenvaltioissa. Koheesiorahasto on keskeinen väline Euroopan unionin strategiassa taloudellisten ja sosiaalisten erojen pienentämiseksi jäsenvaltioiden välillä. Rahasto keskittyy erityisesti tukemaan niitä jäsenvaltioita, joiden bruttokansantulo asukasta kohden on alle 90 prosenttia EU:n keskiarvosta.

## Tukialueet
Koheesiorahasto keskittyy erityisesti kahteen pääalueeseen: ympäristöön ja liikenteeseen liittyviin pääomavaltaisiin investointeihin. Näitä ovat:

* Ympäristöinvestoinnit: tukevat kestävän kehityksen ja energiaan liittyviä hankkeita, joilla on ympäristöhyötyjä, keskittyen erityisesti uusiutuvaan energiaan, yhdistettyihin energiaratkaisuihin ja maanjäristyskestävyyteen.
* Liikenneinvestoinnit: painottavat Euroopan laajuisia liikenneverkkoja (TEN-T), erityisesti EU:n määrittelemiä ensisijaisia hankkeita, ja tukevat Verkkojen Eurooppa -välineen soveltamisalaan kuuluvia infrastruktuurihankkeita.

## Tavoitteet
### Ilmastotavoitteet
Koheesiorahasto on sitoutunut edistämään EU:n ilmastotavoitteita, osoittamalla 37 prosenttia kokonaisrahoituksestaan ilmastotavoitteiden saavuttamiseen tähtääviin toimiin. Tämä kattaa laajan valikoiman toimenpiteitä, kuten energiatehokkuuden parantamisen, uusiutuvan energian edistämisen, älykkäiden energiajärjestelmien ja -verkkojen kehittämisen, ilmastonmuutokseen sopeutumisen, katastrofiriskien ehkäisemisen, vesien kestävän hoidon, kiertotalouden edistämisen ja luonnon monimuotoisuuden suojelun.

### Liikkuvuustavoitteet
Koheesiorahoituksen liikkuvuutta lisäävät tavoitteet käsittävät muun muassa turvallisen, kestävän, älykkään ja intermodaalisen Euroopan laajuisen liikenneverkon kehittämisen sekä kansallisten, alueellisen ja paikallisen liikkuvuuden parantamisen TEN-T-verkon ja rajat ylittävän liikkuvuuden osalta.

### Erityistavoitteet
Koheesiorahaston erityistavoitteiden puitteissa tuetaan myös työpaikkoihin ja kasvuun liittyvien investointien mukaisia toimia, kuten viranomaisten valmiuksien parantaminen, koheesiorahastojen täytäntöönpanosta vastaavien toimijoiden valmiuksien parantaminen sekä yhteistyön tehostaminen jäsenvaltioissa ja ulkopuolisten kumppaneiden kanssa.

## Hallinnointi
Koheesiorahaston hallinnointi tapahtuu yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa, ja sitä säännellään yhteisiä säännöksiä koskevalla asetuksella. Rahoitus myönnetään avustuksina, hankintoina ja rahoitusvälineinä, ja komissio hyväksyy toimenpideohjelmat yhteistyössä jäsenvaltioiden viranomaisten kanssa.

## Mahdolliset tuensaajat
Tuensaajina ovat julkiset ja alueelliset viranomaiset jäsenvaltioissa, jotka täyttävät BKTL-kriteerit. Rahoituskaudella 2021–2027 näitä jäsenvaltioita ovat Bulgaria, Kreikka, Kroatia, Kypros, Latvia, Liettua, Malta, Portugali, Puola, Romania, Slovakia, Slovenia, Tšekki, Unkari ja Viro.

## Katso myös
* Euroopan unionin alue- ja rakennepolitiikka
* Rakennerahasto

## Lähteet
Juutilainen

**Juutilainen** on suomenkielinen sukunimi. Juutilainen-nimisiä suomalaisia henkilöitä ovat:

* Aarne Juutilainen (*Marokon kauhu*, 1904–1976), talvi- ja jatkosodan upseeri
* Anssi Juutilainen (s. 1956), hiihtosuunnistaja
* Antti Juutilainen (1882–1951), maanviljelijä, päätoimittaja ja Maalaisliiton kansanedustaja
* Arvo Juutilainen (1948–2025), Lapinlahden sairaalan puutarhuri
* Ilmari Juutilainen (1914–1999), hävittäjälentäjä ja kaksinkertainen Mannerheim-ristin ritari, Aarne Juutilaisen veli
* Ilona Juutilainen-Suuronen (o.s. *Juutilainen*, 1897–1992), harpunsoittaja
* Jan-Mikael Juutilainen (s. 1988), jääkiekkoilija
* Jere Juutilainen (1889–1949), maalarimestari ja SDP:n kansanedustaja
* Joonas Juutilainen (s. 1976), graafinen suunnittelija, Pekka Juutilaisen poika
* Martti Juutilainen (1910–1957), komentajakapteeni ja kirjailija
* Meri Juutilainen (s. 1912), näyttelijä
* Petri Juutilainen (s. 1953), pasunisti ja big band -kapellimestari
* Pekka Juutilainen (s. 1940), juoksija, Martti Juutilaisen poika
* Virpi Juutilainen (o.s. *Peltonen*, s. 1961), hiihtosuunnistaja.
Mäntynärhi

**Mäntynärhi** (*Gymnorhinus cyanocephalus*) on varisten heimoon kuuluva varpuslintu. Se on sukunsa ainoa laji.

## Tuntomerkit
Mäntynärhi on 25,5&nbsp;cm pitkä. Se on väriltään kokonaan sininen, ja sillä on pitkä nokka sekä suhteellisen lyhyt pyrstö.

## Levinneisyys
Mäntynärheä tavataan Yhdysvaltain länsiosissa sekä Meksikon luoteisosissa. Lajin kannat ovat pienentyneet ja se on luokiteltu vaarantuneeksi. Mäntynärhi on pääsoin paikkalintu, mutta huonoina männyn siemenvuosina se voi lähteä pitkille vaelluksille.

## Elinympäristö
Mäntynärhi elää avoimissa metsissä. Se suosii erityisesti mänty-kataja-metsiä.

## Lisääntyminen
Mäntynärhi tekee kuppimaisen pesänsä puuhun ja munii 2–5 munaa.

## Ravinto
Mäntynärhi käyttää ravinnokseen erityisesti mäntyjen siemeniä. Se on kuitenkin kaikkiruokainen ja syö lisäksi marjoja, jyviä, niveljalkaisia, liskoja, käärmeitä, linnunpoikasia sekä pieniä nisäkkäitä.

## Lähteet
Loima

**Loima** (myös *Loimankylä*) on kylä Huittisissa Satakunnan maakunnassa. Se sijaitsee Loimijoen varrella, noin kolme kilometriä kaupungin keskustaajaman Lauttakylän eteläpuolella.

Loimassa toimii vuonna 1892 perustettu Länsi-Suomen opisto, joka on maan vanhin suomenkielinen kansanopisto. Kylässä on lisäksi oma koulu. Loiman kylä tunnetaan myös presidentti Risto Rytin synnyinpaikkana. Hänen syntymäkotinsa purettiin jo 1930-luvulla, mutta sen paikalla on nykyään muistomerkki. Rytin nuoruusvuosien kotitalo puolestaan siirrettiin Loimankylästä toisaalle Huittisiin vuonna 2004. 

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Loima-Jokisivu -seura
Ernst Edvard Qvist

**Ernst Edvard Qvist** (10. toukokuuta 1839 Hamina – 29. lokakuuta 1910 Helsinki) oli suomalainen kemisti-insinööri. Hän sai valtioneuvoksen arvonimen 1899. Hän toimi kemian teknologian opettajana 1872–1903 Polyteknillisessä koulussa, jonka nimi muuttui 1879 Polyteknilliseksi opistoksi, ja oli opiston rehtori 1880–1903. Qvist oli myös sementtikoelaitoksen johtaja ja vuodesta 1877 paloviinantarkastaja Helsingissä.

Qvistin vanhemmat olivat Haminan kirkkoherra Karl Johan Qvist (1783–1853) ja Katarina Naht. Hän pääsi ylioppilaaksi Helsingin yksityislyseosta 1857 ja suoritti kemiallis-teknillisiä opintoja Hannoverissa ja Zürichissä.

Ernst Edvard Qvistin puoliso oli Anna Franciska Snellman, Helsingin kirkkoherra Frans Arvid Snellmanin tytär. Heidän lapsiaan olivat kuvanveistäjä Gerda Qvist, kemian professori Walter Qvist ja kansakouluntarkastaja Johannes Qvist. Lehtimies Carl Immanuel Qvist oli Ernst Edvard Qvistin veli.

## Lähteet
Walter Qvist

**Walter Gunnar Theodor Qvist** (9. heinäkuuta 1890 – 8. helmikuuta 1961 Turku) oli suomalainen kemisti ja Åbo Akademin professori. 

Walter Qvistin vanhemmat olivat valtioneuvos Ernst Edvard Qvist sekä Anna Franciska Snellman. Kuvanveistäjä Gerda Qvist oli hänen siskonsa.

Qvist kirjoitti ylioppilaaksi 1912, valmistui filosofian kandidaatiksi 1914 ja väitteli tohtoriksi 1919. Hän oli vuosina 1918–1919 Kymin tehtaiden ja vuosina 1919–1924 Åströmin tehtaiden kemiallisen laboratorion johtajana Qvist oli vuodesta 1922 Åbo Akademin dosentti ja sitten vuodesta 1926 yleisen kemian teknologian professori. Hän oli Åbo Akademin kauppakorkeakoulun rehtori 1929–1957 sekä Åbo Akademin kemiallis-teknillisen tiedekunnan dekaani 1928–1954 ja vararehtori 1942–1946. Hän kuului Vakuutusyhtiö Sammon johtokuntaan vuodesta 1922 ja Turun Säästöpankin hallitukseen vuodesta 1944. Hänet vihittiin kauppatieteen kunniatohtoriksi 1958.

## Lähteet
Tuija Rantalainen

**Tuija Johanna Rantalainen** (s. 1971) on suomalainen pianisti, laulaja ja lauluntekijä. Hän on kotoisin Ruokolahdelta. Ensimmäisen soololevynsä *Tarinan tyttö* hän julkaisi vuonna 2008.

Rantalainen työskentelee pianistina ja laulajana monissa eri kokoonpanoissa ja sooloartistina. Hän on säveltänyt paljon teatterimusiikkia ja toimii lauluntekijävalmentajana yhdessä Heikki Salon kanssa. Rantalainen on valmistunut pianonsoitonopettajaksi Keski-Suomen konservatoriosta. Hänet on valittu myös Musiikkiteatteri Kapsäkin taiteilijajäseneksi ja Suomen Musiikintekijät ry:n hallitukseen. 

## Soolojulkaisut
* *Harjutorin joulusaunassa (2020, sinkkujulkaisu)*
*Kiitos, opettajat  (2020, Opetus- ja kulttuuriministeriön tilausteos)
**Elämän mezepalat (2020, sinkkujulkaisu)*
**Ruokolahden leijona (2020 , albumi)*
**Osterikeitto (2017, sinkkujulkaisu ja musavideo)*
**Jouluhimmeli (2016, tuplasinkku)*
* *Le Chien de Pont Neuf (2016, sinkkujulkaisu ja musavideo)*
* *Vahtikoira karkuteillä* (2015 Roimamusiikki)
* *Henrin divari* (2015, sinkkujulkaisu)
* 
* 
* 

## Teatterityöt
* *Rehu-Virtanen*, musiikkinäytelmä, sävellykset, käsikirjoitus ja ohjaus, Juha Hurme
* *Närpiäiset*, lasten musiikkiteatteriesitys, sävellykset ja sanoitukset, ohjaus Olli Mononen
* *Supermarsu ja Jääräpää Janne*, lasten musiikkiteatteriesitys, sävellykset ja sanoitukset, ohjaus Tanja Hautakangas
* *Vahtikoiran vieraanvara*, lasten musiikkiteatteriesitys, sävellykset ja sanoitukset
* *Akrobaatti*, muusikkona ja näyttelijänä, ohjaus Ari-Matti Hedman
* *Vahtikoira karkuteillä*, lasten musiikkiteatteriesitys, sävellykset ja sanoitukset
* *Kurtisaani ja Neitsyt*, musiikkinovelli, sävellyksiä ja sanoituksia, ohjaus Katriina Honkanen
* *Vahtikoiran vapaapäivä* kiertävä musiikkiteatteriesitys
* *Iiris rohkea*, musiikkinäytelmän sävellykset. Kirj. Helena Anttonen
* *Jokapäiväinen leipämme*, ohjaus Samuli Reunanen
* *Runar ja Kyllikki*, ohjaus Elina Hagelin
* *Pilvisen poika*, ohjaus Hannele Martikainen

## Yhtyeet
* Tuija Rantalainen ja Heikki Salo: Osterikeittoa ja Kalsarikännit -lauluilta
* Häpeämättömät, improryhmän muusikkona
* Improsiskot, muusikkona
* Sulkasato, showryhmän pianistina
* Susanna Haaviston ja Eija Ahvon säestäjänä

## Kilpailumenestys
* Yle Radio Suomen Levylautakunta, 1. sija 2012, 2015 ja 2016
* Kotkan merilaulukilpailu, 2. sija 2006

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Musiikkinäytteitä (soundcloud.com)
* Tuija Rantalainen ja Eija Ahvo  (basso.fi)
Raaseporin kreivikunta

**Raaseporin kreivikunta** oli Sten Eriksson Leijonhufvudin leskelle Ebba Leijonhufvudille ja hänen jälkeläisilleen vuonna 1569 annettu läänitys. Läänitystä laajennettiin 1571 ja 1649. Siihen kuuluivat Raaseporin linna, Tammisaaren kaupunki ja kreivin residenssi Tammisaaren kartano, Karjaan ja Inkoon pitäjät ja osia muista pitäjistä. Läänitys peruutettiin reduktiossa 1680.

## Kreivikunnan haltijat

* 1569—1585 Ebba Leijonhufvud (o.s. Lilliehöök)
* 1585—1600 Aksel Steninpoika Leijonhufvud
* 1600—1607 Maurits Leijonhufvud
* 1607—1608 Amalia Leijonhufvud (o.s. von Hatzfeld)
* 1608—1632 Sten Leijonhufvud
* 1636—1656 Gustav Adolf Leijonhufvud
* 1656—1659 Jakob Kasimir Leijonhufvud
* 1659—1680 Gustav Maurits Leijonhufvud

## Lähteet
Kelja (Pyhäjärvi Vpl)

**Kelja** oli pienehkö kylä Vpl Pyhäjärvellä, Karjalankannaksella. Kylä sijaitsi Pyhäjärven Keljanlahden tuntumassa. Samassa ryppäässä Keljan kylän kanssa sijaitsi myös naapurikylä Rotjalahti. Lahnavalkaman kylä sijaitsi noin kilometrin päässä Keljan länsipuolella ja Salitsanrannan kylä rivimäisessä muodostelmassa Keljan kaakkoispuolella. Pattoisten kylä sijaitsi Keljan luoteispuolella, noin 1-2 kilometrin päässä. Salitsanrannan koulupiirin kansakoulu sijaitsi Keljan puolella, lähellä Keljanlahden rantaa. Kylän halki kulki Pyhäkylästä Riiskaan johtava maantie. Kylään liikennöi vuosina 1922-1924 myös höyrylaiva.

Keljanlahti sijoittui Pyhäjärven "hevosenkengän" ylemmän sakaran päähän. Lahti tunnettiin hiekkaisesta rannastaan ja läheisistä nuotta-apajistaan, joita olivat Javanaisenniemen apajat, Ahveapajat, Selkäharjun apajat, Ranta-apaja sekä kalaisa Lonnan apaja, josta Salitsanrannan nuottakunnan mainitaan saaneen yhdellä vedolla 2.000&nbsp;kg lahnoja.

Keljan kylän pääelinkeino oli maatalous. Kylässä oli v. 1925 9 maatilaa, ja vuoden 1929 maanmittauksen mukaan kylässä oli yhteensä 124,18 hehtaaria peltoa, 7,62 ha niittyä ja 573,49 ha metsämaata. Vuonna 1943 viljelyksessä oli veroilmoitusten mukaan 171,68 ha peltoa, joten lisäystä pellonraivauksen tuloksena vuoden 1929 viljelyksiin oli tullut 47,5 hehtaaria. Kirkonkirjojen mukaan asukkaita kylässä oli v. 1939 yhteensä 83 henkeä.

Kylässä toimi Jussi ja Mari Barckin pitämä pieni kauppa, joka tosin lopetti toimintansa jo ennen talvisotaa. Keljassa toimi myös Vpl. Pyhäjärven orpokotiyhdistyksen ylläpitämä lastenkoti vuosina 1926-1934.

## Lähteet
Raasepori (täsmennyssivu)

**Raasepori** viittaa seuraaviin nykyisiin ja historiallisiin paikkoihin:

*Raasepori, kaupunki Länsi-Uudellamaalla
*Raaseporin linna, rauniolinna Snappertunassa
*Raaseporin kreivikunta, Ebba Leijonhufvudille annettu läänitys
*Raaseporin lääni, keskiaikainen linnalääni
*Raaseporin kihlakunta, 2007 lakkautettu eri aikoina vaihtelevan laajuinen kihlakunta
*Raaseporin seutukunta, entinen Tammisaaren seutukunta Uudellamaalla
Temppupotkulautailu

**Temppupotkulautailu** eli **scoottaus**, myös **skuuttaus**, on extremeurheilulaji, jossa tehdään temppuja lajiin tarkoitetulla kaksipyöräisellä temppupotkulaudalla. Scoottausta harrastetaan sekä urbaanissa ympäristössä että skeittiparkeissa. Lajissa on myös ammattilaisia.

Scoottauksen tyylit jakautuvat ”parkki”-scoottaukseen ja ”street”-scoottaukseen. Street-scoottauksessa käytetään esimerkiksi kaiteita ”reilaamiseen”, betonirakenteita ja portaita temppujentekoon. Parkissa taas tehdään esimerkiksi voltteja tai muita korkeita ilmatemppuja. Parkeissa on erilaisia ramppeja, hyppyreitä ja kouruja. Suomessa scoottaus on vakiintunut laji vahvan suomalaisen scoottaus-skenen ansiosta. Scoottausta harrastetaan erityisesti Amerikassa, Australiassa, Euroopassa ja Uudessa-Seelannissa. On olemassa paljon erilaisia scoottaustapahtumia, esimerkiksi Nitro Circus ja ISA World Championships. Niin kutsuttuja jameja järjestetään ympäri maailmaa.

Kuuluisia scoottauksen temppuja ovat tailwhip, barspin, manual, hop, 180° hop, kickless ja bri-flip.

Tunnettuja suomalaisia scoottiammattilaisia ovat muun muassa Veeti Tuutti, Oiva Lehtonen ja Helmeri Pirinen.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* MTVuutiset.fi – Potkulautailu haastaa jo skeittauksen. MTV 25.5.2012.
Mustaharakka

**Mustaharakka** (*Platysmurus leucopterus*) on varisten heimoon kuuluva varpuslintu. Se on sukunsa ainoa laji.

## Levinneisyys
Mustaharakkaa tavataan Kaakkois-Aasiassa Myanmarin Tanintharyin alueelta, Malakan niemimaalta sekä Thaimaasta että Malesiasta, harvinaisena Singaporesta sekä Indonesiasta Sumatran, Bangkan ja Jaavan saarilta. Sen populaatiota ei ole arvioitu, mutta sitä on kuvattu harvinaiseksi. Laji on riippuvainen metsistä ja vaikka sen elinalueella metsien katoaminen on ollut nopeaa, laji luokitellaan elinvoimaiseksi, koska sen levinneisyysalue on suuri eikä sen populaation väheneminen ole todennäköisesti ollut kovinkaan nopeata.

## Elinympäristö
Mustaharakka elää tiheissä alankometsissä alle 800 metrin korkeudessa.

## Lähteet
Rabbe

**Rabbe** tarkoittaa seuraavia:

* Rabbe, miehen etunimi

## Sukunimi
*Emma Rabbe (s. 1969), kanadalainen näyttelijä
*Frans Johan Rabbe (1801–1879), suomalainen lääkäri, historioitsija
Frans Johan Rabbe

**Frans Johan Rabbe** (25. kesäkuuta 1801 Eura – 23. huhtikuuta 1879 Helsinki) oli suomalainen lääkäri ja historioitsija.

Rabben vanhemmat olivat katselmuskirjuri, sotakamreeri Fredrik Rabbe (1780–1809) ja Hedvig Sofia Holmberg. Hän kävi Turun katedraalikoulua ja pääsi ylioppilaaksi 1820. Rabbe valmistui filosofian kandidaatiksi 1825, filosofian maisteriksi 1827, lääketieteen kandidaatiksi 1829, lääketieteen lisensiaatiksi 1831 ja lääketieteen tohtoriksi 1832. Hän oli Satakuntalaisen osakunnan kuraattorina 1829–1833 (tai 1828–1832) ja hänestä tuli riemumaisteri 1877.

Rabbe toimi aluksi Helsingin yliopiston kirjaston ylimääräisenä amanuenssina ja sitten lääkintöylihallituksen kanslistina vuodesta 1829 ja Oulun piirin piirilääkärinä vuodesta 1833. Hän oli lääkintöylihallituksen kamreerina 1834–1868 ja toimi samalla ajoittain lääkintöylihallituksen sihteerinä sekä muun muassa Ullanlinnan kylpylaitoksen intendenttinä. Rabbesta tuli asessori 1840, hovineuvos 1868 ja kamarineuvos 1872.

Rabbe oli perustamassa useita seuroja, kuten Societas pro Fauna et Flora Fennica, Suomalaisen Kirjallisuuden Seura, Suomen Lääkäriseura ja Suomen Historiallinen Seura, ja toimi niiden puheenjohtajana. Hän keräsi erilaista historiallista tietoa.

Frans Johan Rabbe oli naimisissa vuodesta 1836 Henrietta Gustava Aurora Reuterskiöldin (k. 1880) kanssa.

## Kirjallisuutta
* S. G. Elmgren : *Frans Johan Rabbe : lefnadsteckning*. Helsingfors 1879

## Lähteet
Vesipallon SM-sarja 2012

Vesipallon SM-sarja 2011–2012 pelattiin kuuden joukkueen nelinkertaisena sarjana. Neljä parasta selviytyivät välieriin.

## Runkosarja 2011–2012

**Välierät**
*Kuhat–Cetus 8–8, 7–3
:Kuhat finaaliin pistein 3–1.
*HSS–Turun Uimarit 7–8, 11–9 (jatkoerät 2–0)
:HSS finaaliin pistein 3–2.
**Pronssiottelu**
*Turun Uimarit–Cetus 7–5 
:Turun Uimareille pronssia.
**Loppuottelut**
*Kuhat–HSS 17–9, 10–6, 12–5
:Kuhat mestari otteluvoitoin 3–0.

## Lähteet
* Vesipallon Miesten SM-sarjan tilastot kaudesta 2004-2005 eteenpäin
Caaguazú (departementti)

**Caaguazú** on Paraguayn departementti. Sen pinta-ala on 11&nbsp;474 neliökilometriä. Vuonna 2010 asukkaita oli 480&nbsp;800. Departementin pääkaupunki on Coronel Oviedo.

Departementti on saanut nimensä sen alueen laajoista vanhoista metsistä. Se kuuluu Paraguayn vauraimpiin alueisiin. Siellä tuotetaan puuvillaa, sokeriruokoa, vehnää ja soijapapuja.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Boquerón (departementti)

**Boquerón** on Paraguayn departementti. Sen pinta-ala on 91&nbsp;669 neliökilometriä. Vuonna 2010 asukkaita oli 57&nbsp;800. Departementin pääkaupunki on Filadelfia.

Harvaanasutussa departementissa tuotetaan paljon maitotuotteita. Siellä asuu myös paljon mennoniittoja.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Hormia

**Hormia** on suomenkielinen sukunimi. Hormia-nimisiä suomalaisia henkilöitä ovaty:

* Armo Hormia (nimimerkki *Lahja Kömi*, 1928–1988), psykiatri, kirjailija, Yrjö Hormian poika
* Osmo Hormia (1926–1983), kirjailija, Yrjö Hormian poika
* Yrjö Hormia (e. *Häyrynen*, 1900–1963), pappi ja kirjailija.
Jaakko Launikari

**Jaakko Launikari** (30. toukokuuta 1940 Kuusankoski − 27. helmikuuta 2013 Sigtuna) oli suomalainen evankelis-luterilainen kirkonmies joka teki mittavan työuran kirkon ulkosuomalaistyössä. 

## Ura
Launikari valmistui teologian kandidaatiksi Helsingin yliopistosta vuonna 1964 ja vihittiin papiksi saman vuoden kesällä. Aluksi Launikari toimi seurakuntatyössä ruotsinsuomalaisten keskuudessa. 

Suomeen Launikari palasi vuonna 1974 Kirkon ulkoasiainkeskuksen diasporatyön sihteerin virkaan. Tässä virassa hän tuli tunnetuksi avustaan kommunistivallan puristuksessa olleille Viron ja Venäjän luterilaisille kirkoille. Launikarin aktiivinen toiminta johti suomettumisen aikakaudella lopulta siihen, että Suomen evankelis-luterilainen kirkko purki hänen virkasuhteensa laittomasti vuonna 1987. Asiaa käsiteltiin myös Euroopan ihmisoikeustuomioistuimessa. 

Vaikka korkein hallinto-oikeus purki Launikarin virasta erottamisen, erotti kirkkohallitus Laurikarin uudestaan virasta edellisen erottamisen tultua kumottua oikeusasteissa. 

## Launikarin kritiikki Suomen ev.lut. kirkon toiminnasta

Launikari toi esiin kuinka Euroopan kirkkojen konferenssi oli pettynyt Suomen evankelis-luterilaisen kirkon haluttomuuteen ottaa puheeksi Neuvostoliiton toisinajattelijoiden kohtelun ja uskovaisten vainon.

Launikari arvosteli Suomen evankelis-luterilaista kirkkoa tekojen puutteesta Neuvostoliiton ihmisoikeuskysymyksissä ja aktiivisten kirkon työntekijöiden aseman vaikeuttamisesta.

Muutettuaan Tuusulaan Launikari aktivoitui kunnallispolitiikassa ja yhtenä kuntansa "ääniharavista" toimi muun muassa Tuusulan sosiaalilautakunnan puheenjohtajana.  

## Takaisin Ruotsiin
Vuonna 2003 Launikari palasi siirtolaispapiksi Hammarbyn seurakuntaan Upplands Väsbyhyn Tukholman pohjoispuolelle. Sinne hän jäi myös viettämään eläkeläispäiviään. 

## Kirjallisia töitä
Laurikari on suomentanut ja täydentänyt Sam Dahlgrenin kirjan 
* Vainottu kirkko : luterilaiset kirkot Itä-Euroopan maissa (SLEY-kirjat, 1990,  (nid)
* Muuttaisinko Ruotsiin? : Nuoren seurakunnan diaspora (Kirkon nuorisotyön keskus, 1970)

## Lähteet
* Agentteja piispan kaavuissa - Suomen kirkkoisät Neuvostoliiton salaisen poliisin pauloissa. Toimittaja: Olli Ainola TV1 MOT ma 08.03.99 klo 20.00 
### Viitteet
Jurayn kieli

**Juray** on mundakieli, jota puhutaan Intian Odishan osavaltiossa. Se on hyvin läheistä sukua soran kielelle, ja itse asiassa jurayta voi pitää eräänä soran kielen etnisesti erilaisena murteena.

## Lähteet
Caazapá (departementti)

**Caazapá** on Paraguayn departementti. Sen pinta-ala on 9&nbsp;496 neliökilometriä. Vuonna 2010 asukkaita oli 151&nbsp;300. Departementin pääkaupunki on myös nimeltään Caazapá.

Paikallisten uskomusten mukaan pääkaupungissa kummittelee.

Caazapá kuuluu Paraguayn köyhimpiin alueisiin. Vuonna 2022 joukko eurooppalaisia perusti sinne idealistisen siirtokunnan välttääkseen koronaviruspandemiaan liittyviä rajoituksia ja etenkin rokotuksia. 

## Lähteet
Canindeyú

**Canindeyú** on Paraguayn departementti. Sen pinta-ala on 14&nbsp;667 neliökilometriä. Vuonna 2010 asukkaita oli 183&nbsp;700. Departementin pääkaupunki on Salto del Guairá.

Departementti on saanut paljon vaikutteita rajanaapuri Brasiliasta. Siellä tuotetaan yerba mateta.

## Lähteet
Uusrahvaanomainen spekulatiivinen fiktio

**Uusrahvaanomainen spekulatiivinen fiktio eli URS** on suomalainen kirjoittajaryhmittymä ja samalla sen edustaman kirjallisen suuntauksen nimi. Liikkeen nimi ja perusajatus hahmoteltiin Finnconissa vuonna 2009. Nimi on viittaus M. A. Nummisen Uusrahvaanomaiseen jatsiorkesteriin. Liikkeen perustaja on Tuomas Saloranta.

URS ottaa liikkeenä vaikutteita muun muassa sellaisilta kirjailijoilta kuin H. P. Lovecraft, Robert E. Howard, Edgar Rice Burroughs, Douglas Adams, Terry Pratchett ja Stephen King. Kirjallisten töiden pääasiallinen tarkoitus on viihdyttää sen sijaan, että ne pyrkisivät hyödyntämään korkeakirjallisuuden keinoja tai teemoja.

Vuonna 2011 liikkeestä kiinnostuneet kirjoittajat julkaisivat ensimmäisen URS-nimikkeen alla julkaistavan novelliantologian nimeltä *Musta antologia* (verkkojulkaisu). Sitä seurasi samana vuonna *Valkoinen antologia* (painettu), *Pimeyden reunalla ja muita uusrahvaanomaisia tarinoita* (painettu) ja *Harmaa antologia* (verkkojulkaisu). Vain verkkojulkaisuna ilmestyneistä antologioista otettiin 2012 pieni paperipainos.

URS on julkaissut myös verkossa ilmestyvää lehteä *Kultakuoriainen*, jonka nimi kahden ensimmäisen numeron ajan oli *Uusrahvaanomaisia tarinoita*.

Vuonna 2012 URS järjesti kirjoituskilpailun uusrahvaanomaisille spefi-novelleille. Kisaan lähetettiin 68 tekstiä. Kisan kymmenen parasta novellia julkaistiin *Kultakuoriaisessa #6*.

## Kirjat
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 

## Katso myös
* Tieteiskirjallisuus
* Fantasiakirjallisuus
* Spekulatiivinen fiktio
* Reaalifantasia

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* http://urs.fi/
* http://ursfiktio.wordpress.com/
Vuoden 1991 Kroatian serbivastaiset mellakat

**Vuoden 1991 Kroatian serbivastaiset mellakat** olivat Zadarin, Šibenikin ja Splitin kaupungeissa tapahtuneita serbeihin kohdistuneita väkivaltaisia mellakoita, jotka liittyivät serbien ja kroaattien väliseen kamppailuun hajoavassa Jugoslaviassa. Tapahtumat olivat kosto siitä, kun serbit murhasivat kroaatteja. Kroaatit särkivät serbien omaisuutta Zadarissa ja Šibenikissä, sekä protestoivat laivastotukikohdan lähellä Splitissä.

## Tausta
Kroatian vuoden 1990 vaalit nostivat valtaan nationalisti Franjo Tuđmanin, joka alkoi ajaa kansallismielistä politiikkaa. Toisaalta Slobodan Milosevicin johtama Serbia pyrki saamaan Kroatian serbialueilla kapinan. Serbiasta tulleet ääriserbit aiheuttivatkin elokuussa 1990 tukkivallankumouksen, ja valtasivat itselleen alueita. Näin syntyi kasvava jännite kapinallisten serbien ja kroaattien välillä. Serbit hyökkäsivät muun muassa kroaattipoliisien kimppuun ja räjäyttelivät pommeja varsinkin Kninissä. 2. toukokuuta 1991 Serbiasta tulleet kovan linjan serbiaktivistit tappoivat 12 kroaattipoliisia Itä-Slavoniassa Borovo Selossa. Tämä herätti kroaateissa pelkoa ja vihaa serbejä kohtaan.

## Mellakat
3. toukokuuta serbit tappoivat Polačan poliisipäällikkö Franko Lisican Benkovacin lähellä. Lisican murha suututti hänen kotiseutunsa kroaatteja Bibinjen lähellä, jossa kroaatit polttivat joidenkin paikallisten serbien taloja. Tämän jälkeen joukko Bibinjen nuoria meni Zadariin protestoimaan serbejä vastaan, ja protesti muuttui pian mellakaksi ja yli 100 serbien tai Jugoslavian omistamaa kauppaliikettä tai yritystä joutui ilkivallan kohteeksi. Serbejä oli Zadarissa noihin aikoihin noin 15%.

Koska mellakoijat rikkoivat monien rakennusten ikkunat, tapahtumaa kutsuttiin myöhemmin Zadarin kristalliyöksi () tai *Dalmatian kristalliyöksi*. Myös Šibenikissä järjestetty serbivastainen mielensoitus muuttui serbien omistamien yritysten ja ajoneuvojen särkemiseksi ja tuhoamiseksi. Ainakin 168 serbikohdetta hajotettiin ja ryöstettiin.

Väkivaltainen riehunta jatkui tuntikausia, ilman että poliisi puuttui tapahtumiin. 6. toukokuuta 1991 mellakoijat tappoivat yhden Jugoslavian armeijan sotilaan ja haavoittivat toista. Serbitiedotusvälineet syyttivät joitain Kroatian hallituspuolue HDZ:n korkeita jäseniä mellakan järjestämisestä. Serbit sanoivat tätä pogromia esimerkiksi serbivastaistesta mielialasta Kroatiassa, jossa oli yli puolen miljoonan asukkaan serbivähemmistö. Kun tähän vielä lisätään, että serbit vertasivat mielellään Tuđmanin hallitusta kymmeniä tuhansia serbejä toisessa maailmansodassa tappaneeseen ustaša-hallintoon, antoivat Dalmatien mallakat osaltaan sytykettä tulevalle Kroatian sodalle.

Tapauksen takia serbejä pakeni Zadarin alueelta. Serbejä pakeni myös muualta kroaattien harjoittaman uhkailun ja muun painostuksen takia.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Hurst Publishers: The Serbian Project and Its Adversaries
Claudio Suárez

**Claudio Suárez Sánchez** (s. 17. joulukuuta 1968 Texcoco, Meksiko) on meksikolainen peliuransa päättänyt jalkapalloilija. Suárez pelasi keskuspuolustajana edustaen seuratasolla meksikolaisia UNAM:ia, Guadalajaraa ja UANL:ää sekä yhdysvaltalaista Chivas USA:ta.

Suárez pelasi 177 maaottelua ja teki niissä kuusi maalia. Hän on ottelumäärällään maailman kaikkien aikojen kolmanneksi eniten A-maaotteluita pelannut jalkapalloilija egyptiläisen Ahmed Hassanin (184) ja saudiarabialaisen Muhammad al-Da’ayya’n (178) jälkeen.

## Lähteet
Saksun

**Saksun** on kylä Streymoyn saaren luoteisrannikolla Färsaarilla. Kylä kuuluu Sundan kuntaan, ja asukkaita siellä oli vuonna 2013 yhteensä 19.

Kylässä sijaitseva Dúvugarðurin maatila aloitti toimintansa jo ennen 1600-lukua ja on toiminnassa edelleen. Toisen lähteen mukaan tila perustettiin 1800-luvulla. Vanhin osa tilasta oli asuttu toiseen maailmansotaan saakka, ja se toimii nykyisin keskikesällä avoinna olevana museona, joka esittelee färsaarelaista elämää keskiajalta 1900-luvun alkuun. Kylän nykyinen nurmikattoinen kivikirkko on valmistunut vuonna 1858. Alun perin kylässä oli pieni kappeli, jota käytettiin uskonpuhdistukseen saakka. Tämän jälkeen kylän asukkaiden täytyi kirkonmenoihin osallistuakseen vaeltaa vuorten yli kahden tunnin matka läheiseen Tjørnuvíkin kylään. Nykyisin Saksun on färsaarelaisten keskuudessa suosittu päiväretkikohde kesäaikaan.

Saksunin kylään ei ole julkista liikennettä, joten sinne pääsee joko omalla autolla tai vaeltamalla läheisestä Haldarsvíkin tai Tjørnuvíkin kylästä.

## Maantiede

Saksunin kylä sijaitsee Streymoyn saaren luoteisrannikolla Färsaarten pohjoiskolkassa. Kylä sijaitsee lähellä Streymoyn luoteisinta kohtaa. Saksun sijaitsee reilun kymmenen kilometrin päässä Hvalvíkin kylästä luoteeseen. Kylä sijaitsee Dalsájoen rannalla entisen syvän ja kapean merenlahden pohjukassa. Merenlahti toimi hyvänä luonnonsatamana, mutta myrskyn seurauksena lahti täyttyi hiekasta ja nykyisin kylän länsipuolella sijaitsee merenlahden sijasta pyöreä Pollurin-niminen vuorovesilaguuni, jota ympäröivät louhikot ja vesiputoukset. Esimerkiksi Gellingarájoki syöksyy laguuniin muodostaen vesiputouksen. Saksunin kylää ympäröivät korkeat vuoret pohjoisessa, idässä ja etelässä.

## Väestö

Oheisessa taulukossa esitetyt Saksunin väkiluvut pohjautuvat Färsaarten tilastokeskuksen () tietoihin.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Kawasaki ER-5

**ER-5** on Kawasakin vuosina 1997-2006 valmistama perusmallinen moottoripyörä. Se kuuluu Kawasakin Standard Sports -luokkaan, jossa pääpiirteinä ovat pelkistetty ja toimintavarma rakenne, helppo huollettavuus ja kulutusta kestävä mitoitus. ER-5:n moottori perustuu Kawasaki EN 450 Customin tekniikkaan. Luonteensa puolesta joustava moottori sopii hyvin vaihtelevaan ajoon maantiellä tai kaupungissa. 

## Teknisiä tietoja

*Vaihteisto 6-nopeuksinen, ketjuveto
*Märkä monilevykytkin
*Vääntömomentti 45 Nm / 7200 rpm
*Akseliväli 1430 mm
*Eturengas 110/70-17
*Takarengas 130/70-17
*Akku 12 V / 10 Ah
*Sähkökäynnistys

## Lähteet
*

## Aiheesta muualla
* www.kawasaki.eu - ER-5  
* Cyclechaos: Kawasaki ER-5 
* Teknisiä tietoja
Concepción (Paraguayn departementti)

**Concepción** on Paraguayn departementti. Sen pinta-ala on 18&nbsp;151 neliökilometriä. Vuonna 2010 asukkaita oli 190&nbsp;500. Departementin pääkaupunki on myös nimeltään Concepción.

Departementti on harvaanasuttua aluetta Brasilian vastaisella rajalla. Siellä kasvatetaan karjaa ja tuotetaan sokeriruokoa, vehnää ja soijapapuja.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Cordillera (departementti)

**Cordillera** on Paraguayn departementti. Sen pinta-ala on 4&nbsp;948 neliökilometriä. Vuonna 2010 asukkaita oli 276&nbsp;900. Departementin pääkaupunki on Caacupé.

Departementti on saanut nimensä vuorijonosta.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Guairá (departementti)

**Guairá** on Paraguayn departementti. Sen pinta-ala on 3&nbsp;846 neliökilometriä. Vuonna 2010 asukkaita oli 197&nbsp;000. Departementin pääkaupunki on Villarrica.

Departementti on pieni mutta tiheään asuttu. Alueella viljellään sokeriruokoa ja yerba mateta.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Itapúa

**Itapúa** on Paraguayn departementti. Sen pinta-ala on 16&nbsp;525 neliökilometriä. Vuonna 2010 asukkaita oli 535&nbsp;500. Departementin pääkaupunki on Encarnación.

Paranájoen varrella sijaitseva departementti kuuluu Paraguayn vauraisiin ja tiheimmin asuttuihin osiin. Väestö keskittyy pääkaupungin lähelle, missä on Argentiinan puolelle Posadasiin vievä silta.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Suraj Sharma

**Suraj Sharma** (s. 21. maaliskuuta 1993) on intialainen näyttelijä. Hänellä on ollut päärooli elokuvassa *[[Piin elämä (elokuva)|Piin elämä]]* (2012).

## Aiheesta muualla
* 
*
Hans Surén

**Hans Surén** (10. kesäkuuta 1885 Berliini, Saksa – 17. toukokuuta 1972 Berliini) oli saksalainen upseeri, pedagogi ja kirjailija, joka tunnettiin eräänä tärkeimmistä saksalaisen naturismin pioneereista.

Hans Surén syntyi sotilassukuun ja hänen isänsä oli yleisesikuntaupseeri. Surén seurasi sukunsa perinteitä ja lähti sotilasuralle. Hänet ylennettiin luutnantiksi 1905 ja pian tämän jälkeen hänestä tuli kouluttaja preussilaisessa armeijan voimistelukoulussa. Surén siirrettiin Kameruniin Saksan siirtomaajoukkoihin vuonna 1912, missä hän joutui brittien sotavangiksi 1915. Surén vapautui vankienvaihdon yhteydessä Sveitsiin vuonna 1917 ja palasi Saksaan. Ensimmäisen maailmansodan päätyttyä Surén sai vakanssin 100&nbsp;000:n miehen vahvuisessa Reichswehrissa vuonna 1919 ja hänet nimitettiin armeijan urheilukoulun johtajaksi. Hän jäi pois armeijan palveluksesta vuonna 1924 majurin arvoisena. Jo armeijan urheilukoulussa Surén oli harjoituttanut sotilaita alastomina tukinheitossa ja maastojuoksussa.

Sotilasuran jälkeen Surénista tuli menestyksekäs kirjailija. Hänen tuotantonsa käsitteli pääasiassa urheilua, terveitä elämäntapoja ja ulkoilmaelämää. Vuonna 1924 ilmestynyt teos *Der Mensch und die Sonne* (Ihminen ja aurinko) myi ensimmäisenä vuonna 250&nbsp;000 kappaletta ja siitä otettiin 68 painosta. Kirjassa Surén kuvailee muun muassa voimisteluoppejaan ja erityisesti alastomuuden mystisiä etuja. Kirjailija itse esiintyy kirjansa kuvissa myös alastomana ja öljyttynä "pronssipatsaana" keihästä ja kiekkoa pidellen. Toinen menestysteos oli seuraavana vuonna 1925 ilmestynyt teos *Deutsche Gymnastik*. Surén oli julkaissut tusinan verran kirjoja vuoteen 1932 mennessä.

Hans Surén tapasi Adolf Hitlerin vuonna 1932 ja hän liittyi natsipuolueeseen toukokuussa 1933. Motiivina puolueeseen liittymiseen olivat urapyrkimykset natsihierarkian fyysisen koulutuksen parissa. Hän ylenikin pian Reichsarbeitsdienstin johtoon, missä hän vastasi fyysisestä kasvatuksesta. Vuonna 1936 Walther Darré nimitti Surénin Saksan maalaisväestön fysikaalisesta kasvatuksesta vastaavaksi henkilöksi. Surénille tarjoituivat täten erinomaiset mahdollisuudet levittää kansanomaista nudismia Kolmannessa Valtakunnassa. Ihminen ja aurinko -teoksesta otettiin rasistisia lisäelementtejä sisältävä uusintapainos vuonna 1936 nimellä *Mensch und Sonne: Arisch-Olympischer Geist*, josta tuli uudelleen aikansa bestselleri. 1930-luvun loppuun mennessä Walther Darré, Reinhard Heydrich ja Rudolf Hess olivat hyväksyneet Surénin edustaman nudismin olevan linjassa kansallissosialistisen ajattelun kanssa ja vuonna 1942 Heinrich Himmler ilmaisi alastonuinnin olevan virallisesti hyväksyttyä. Surénille itselleen vuosi 1942 oli onnettomampi, koska hänet erotettiin natsipuolueesta harrastettuaan muun muassa julkisesti itsetyydytystä. Surén vietti sodan loppuajat Brandenburg/Havelin kuritushuoneessa, koska häntä epäiltiin yhteyksistä vuoden 1944 heinäkuun 20. päivän salaliittoon. Sodan jälkeen Surén vietti suhteellisen hiljaista elämää julkaisten urheilupedagogisia kirjoituksia.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Surénin kirjallinen tuotanto Saksan kansalliskirjastossa
Suárez

**Suárez** tai **Suarez** on espanjankielinen sukunimi, joka on muun muassa seuraavilla henkilöillä:

* Adolfo Suárez (1932–2014), espanjalainen poliitikko, Espanjan pääministeri 1976–1981
* Alberto Suárez Inda (s. 1939), meksikolainen katolinen arkkipiispa
* Carla Suárez Navarro (s. 1988), espanjalainen tennispelaaja
* Carlos Suárez Cázares (s. 1946), meksikolainen katolinen piispa
* Claudio Suárez (s. 1968), meksikolainen jalkapalloilija
* Denis Suárez (s. 1994), espanjalainen jalkapalloilija
* Edmundo Suárez (1916–1978), espanjalainen jalkapalloilija ja valmentaja
* Fernando Suárez Figueroa (1533–1608), espanjalainen katolinen piispa
* Francis Suárez (s. 1987), espanjalainen jalkapalloilija
* Francisco Suárez (1548–1617), espanjalainen teologi ja filosofi
* Francisco Román Alarcón Suárez, *Isco* (s. 1992), espanjalainen jalkapalloilija
* Freddy Jesús Fuenmayor Suárez (s. 1949), venezuelalainen katolinen piispa
* Hugo Banzer Suárez (1926–2002), Bolivian presidentti 1971–1977 ja 1997–2001
* Inés Suárez (k. 1580), Chilessä vaikuttanut espanjalainen naiskonkistadori
* Jeffrén Suárez Bermúdez (s. 1988), espanjalainen jalkapalloilija
* José Antonio Suárez (s. 1990), espanjalainen ralliautoilija
* Juan Horacio Suárez (s. 1938), argentiinalainen katolinen piispa
* Leonel Suárez (s. 1987), kuubalainen kymmenottelija jalkapalloilija
* Luis Alberto Suárez (s. 1987), uruguaylainen jalkapalloilija
* Luis Fernando Suárez (s. 1959), ecuadorilainen jalkapalloilija ja jalkapallovalmentaja
* Luis Javier Suárez (s. 1997), kolumbialainen jalkapalloilija
* Luis Suárez Fernández (s. 1924), espanjalainen historioitsija
* Luis Suárez Miramontes (s. 1935), espanjalainen jalkapalloilija ja jalkapallovalmentaja
* Mario Suárez (s. 1987), espanjalainen jalkapalloilija
* Michelle Suárez Bértora (1984–2022), uruguaylainen poliitikko, juristi ja aktivisti
* Miguel Ángel González Suárez (1947–2024), espanjalainen jalkapallomaalivahti
* Miguel Suárez Arana (1834–1893), bolivialainen yrittäjä, tutkimusmatkailija ja visionääri 
* Osvaldo Suárez (1934–2018), argentiinalainen kestävyys- ja keskimatkojen juoksija
* Paola Suárez (s. 1976), argentiinalainen tennispelaaja
* Pedro Arico Suárez (1908–1979), argentiinalainen jalkapalloilija, 
* Rubén Suárez (s. 1979), espanjalainen jalkapalloilija
* Tatiana Suarez (s. 1990), yhdysvaltalainen painija ja vapaaottelija.
Misiones (departementti)

**Misiones** on Paraguayn departementti. Sen pinta-ala on 9&nbsp;556 neliökilometriä. Vuonna 2010 asukkaita oli 117&nbsp;000. Departementin pääkaupunki on San Juan Bautista.

Departementti on saanut nimensä vanhoista jesuiittojen lähetysasemista.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Ñeembucú

**Ñeembucú** on Paraguayn departementti. Sen pinta-ala on 12&nbsp;147 neliökilometriä. Vuonna 2010 asukkaita oli 83&nbsp;800. Departementin pääkaupunki on Pilar.

Departementti sijaitsee maan eteläosassa, lähellä paikkaa jossa Paraguay- ja Paranájoet yhtyvät. Se on ollut pitkään eristyksissä muusta maasta, mutta nykyisin maantieyhteydet ovat kehittyneet. Alueen talous perustuu hevosten ja lampaiden kasvatukseen.

## Piirikunnat

Departementti jakaantuu 16 piirikuntaan:

# Alberdi
# Cerrito
# Desmochados
# General José Eduvigis Díaz
# Guazú Cuá
# Humaitá
# Isla Umbú
# Laureles
# Mayor José J. Martinez
# Paso de Patria
# Pilar
# San Juan Bautista del Ñeembucú
# Tacuaras
# Villa Franca
# Villa Oliva
# Villalbín

## Lähteet
Paraguarí (departementti)

**Paraguarí** on Paraguayn departementti. Sen pinta-ala on 8&nbsp;705 neliökilometriä. Vuonna 2010 asukkaita oli 239&nbsp;600. Departementin pääkaupunki on myös nimeltään Paraguarí.

Departementti tunnetaan jylhästä luonnostaan, sen vuoristoa halkovat monet joet ja vuoristopurot. Siellä tuotetaan sokeriruokoa, hevosia, sianlihaa ja lampaita sekä puuvillaa ja soijapapuja.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
San Pedro (Paraguayn departementti)

**San Pedro** on Paraguayn departementti. Sen pinta-ala on 20&nbsp;002 neliökilometriä. Vuonna 2010 asukkaita oli 357&nbsp;300. Departementin pääkaupunki on San Pedro.

Departementti on Paraguayn itäosan laajin ja sille ovat tunnusomaisia suuret karjatilat.

## Lähteet
Presidente Hayes

**Presidente Hayes** on Paraguayn departementti. Sen pinta-ala on 72&nbsp;907 neliökilometriä. Vuonna 2010 asukkaita oli 103&nbsp;400. Departementin pääkaupunki on Villa Hayes.

Departementti sijaitsee chacon alueella ja keskittyy karjankasvatukseen.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Pyruvaattidehydrogenaasikinaasi

**Pyruvaattidehydrogenaasikinaasi** on entsyymi, joka fosforyloi pyruvaattidehydrogenaasia ja siten osallistuu sen säätelyyn. Pyruvaattidehydrogenaasi siirtää fosfaattiryhmän ATP-molekyyliltä pyruvaattidehydrogenaasin seriiniaminohapoille muodostaen esterisidoksen ja siten inaktivoiden entsyymin. Pyruvaattidehydrogenaasikinaasin EC-numero on EC 2.7.11.2.

## Toiminta ja biologinen merkitys
Pyruvaattidehydrogenaasikinaasi on rakenteeltaan dimeeri. Se on mitokondrioissa esiintyvä entsyymi, josta ihmisellä on 4 isoentsyymiä: PDK1, PDK2, PDK3 ja PDK4. Pyruvaattidehydrogenaasikinaasi siirtää ATP-molekyyliltä fosfaattiryhmän pyruvaattidehydrogenaasin seriiniaminohappojen hydroksyyliryhmille. Mahdollisia fosforyloitumiskohtia pyruvaattidehydrogenaasissa on 3. Fosforyloitunut entsyymi on inaktiivinen ja näin pyruvaattidehydrogenaasikinaasi osallistuu pyruvaattidehydrogenaasin toiminnan säätelyyn. Pyruvaattidehydrogenaasikinaasi vaatii toimiakseen magnesiumioneja ja sitä aktivoivat allosteerisesti asetyylikoentsyymi-A ja NADPH-molekyyli. Myös kloridi-ionit aktivoivat entsyymiä. Pyruvaattidehydrogenaasikinaasin inhibiittoreita ovat muun muassa palorypälehappo, ADP-molekyyli ja dikloorietikkahappo.

## Lähteet