open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Robert Wiene

**Robert Wiene** (27. huhtikuuta 1873 Breslau, Saksan keisarikunta – 16. kesäkuuta 1938 Pariisi, Ranska) oli saksalainen elokuvaohjaaja, joka tunnetaan parhaiten ekspressionistisesta mykkäelokuvasta *[[Tri Caligarin kabinetti]]*.

Keväällä 1908 Wiene aloitti elokuvauransa, kun hän näytteli muutamissa pienissä rooleissa Wienissä. Vuoden 1912 elokuva *[[Die Waffen der Jugend]]* oli Wienen ensimmäinen käsikirjoitus, ja hän ohjasi myös suurimman osan elokuvasta. Wiene teki sopimuksen berliiniläisen Messter-Film-elokuvayhtiön kanssa 1914. Messter-Filmille Wiene ohjsi ja käsikirjoitti noin 30 elokuvaa, ja oli samalla mukana muutaman muunkin yrityksen elokuvissa.

Wiene aloitti vuonna 1919 elokuvan *Tohtori Caligarin kabinetti* tuotannon. Elokuva saavutti suuren suosion sekä Saksassa että ulkomailla. Sitä pidetään kauhuelokuvan varhaisimpina klassikoina ja ekspressionistisen elokuvataiteen ensiteoksina. Seuraavana vuonna Wiene yritti uusia *Tohtori Caligarin kabinetin* suosion elokuvalla *[[Synnynnäinen]]*, jossa oli monia samoja tekijöitä kuin *Tohtori Caligarin kabinetissa*. *Synnynnäinen* oli kuitenkin pettymys sekä taloudellisesti että taiteellisesti.

Vuonna 1922 Wiene perusti oman tuotantoyhtiönsä Lionardo-Filmin. Yhtiö tuotti pian mm. Fjodor Dostojevskin romaaniin *[[Rikos ja rangaistus]]* perustuneen elokuvan *[[Raskolnikow]]* ja Raamattu-aiheisen suurelokuvan *[[I.N.R.I. (elokuva)|I.N.R.I.]]*. Vuonna 1924 Wiene muutti Wieniin, jossa ohjasi pari elokuvaa, ja palasi takaisin Saksaan kaksi vuotta myöhemmin.

Wiene jätti Saksan 1934 ja muutti Budapestin sekä Lontoon kautta Pariisin. Jean Cocteaun kanssa hän yritti tuottaa ääniversiota *Tohtori Caligarin kabinetista*. *[[Uhkavaatimus (vuoden 1938 elokuva)|Uhkavaatimus]]* oli Wienen viimeinen elokuva. Se ei kuitenkaan valmistunut ennen hänen kuolemaansa, joten ohjaaja Robert Siodmak viimeisteli teoksen.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* 
* 
* Wiene FilmPortal.de-sivustolla
HD 45350

**HD 45350** on Ajomiehen tähdistössä 160 valovuoden päässä Maasta sijaitseva alijättiläistähti eli Auringon kaltainen tähti, joka ei enää fuusioi vetyä ytimessään. Se laajenee pian punaiseksi jättiläiseksi.

## Lähteet
Pajula (täsmennyssivu)

**Pajula** voi tarkoittaa seuraavia:
__NOTOC__
## Paikannimi
* Pajula, kaupunginosa Salossa Suomessa
* Pajula (myös *Paijula*), kylä Halikossa, Salossa
* Pajula, osa-alue Kangasalla entisen Kuhmalahden kunnan alueella Suomessa
* Pajula, kylä Köyliössä Suomessa
* Pajula (myös: *Pajulankylä*), kylä Mikkelissä Suomessa
* Pajula, kylä Somerolla Suomessa
* Pajula, kylä Tuutarissa Inkerinmaalla Venäjällä

## Sukunimi

* Fanny Pajula (1857–1918), suomalainen opettaja, kansanrunouden kerääjä ja ylioppilasaktiivi
* Jaakko Pajula (1928–2012), suomalainen juristi, kansaneläkelaitoksen pääjohtaja
* Jari-Pekka Pajula (s. 1980), suomalainen jääkiekkoerotuomari.
* Johan Samuel Pajula (1856–1918), suomalainen teologi ja historioitsija
* Jukka Pajula (1921–1991), suomalainen kenraaliluutnantti
* Kuno Pajula (1924–2012), Viron evankelis-luterilaisen kirkon arkkipiispa
* Matias Pajula (s. 1998), suomalainen kokoomuslainen poliitikko
* Matti Pajula (1936–2021), suomalainen näytelmäkirjailija ja ohjaaja
* Nemo Pajula (s. 2005), jääkiekkoilija ja parajääkiekkoilija
* Paavo Pajula (1878–1961), suomalainen diplomaatti ja oikeushistorian tutkija
* Sari Pajula (1960–2022), Eduskunnan kirjaston johtaja 2007–2017
* Ville Pajula (s. 1988), suomalainen jalkapalloilija.

## Muita
* Pajula Records, suomalainen levy-yhtiö

## Katso myös
* Paijula
Polje

**Polje** on maanalaisen luolan sortuessa muodostunut laaja painuma
maanpinnassa karstialueilla. Maisemassa polje voi näkyä esim. viljelylaaksona. 

Tunnettuja karstialueella sijaitsevia poljeja ovat esimerkiksi Livanjsko Polje, Glamočko Polje ja Popovo Polje Bosnia ja Hertsegovinassa, Logaško, Planinsko Polje ja Cerknica-järvi Sloveniassa, Nikšićko Polje Montenegrossa sekä Ličko Polje Kroatiassa.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

*
Saarivaara (Lieksa)

**Saarivaara** on kylä Lieksassa. Kylällä on noin 20 asukasta. 1950-luvulla asukkaita oli noin 200–350. Kylällä on toiminut kolme kauppaa, mutta ei samanaikaisesti. Kansalaiskoulu valmistui kylälle vuonna 1931, ja se lakkautettiin vuonna 1968. Koululla on nykyään kehitysvammaisten hoitokoti Kirsikoti. Saarivaarassa on yksi yritys, mansikkatila Oinonen. Talvella kylä on hiljainen. Kesällä se hieman vilkastuu marjanpoimijoiden ja kesälomalaisten ansiosta.
Paijula

**Paijula** voi tarkoittaa seuraavia:

* Paijula, kylä Nousiaisissa
* Pajula (myös *Paijula*), kylä Halikossa Salossa
* Paijula, kylä Paattisilla Turussa

## Katso myös
* Pajula
Eastern Professional Hockey League

**Eastern Professional Hockey League** (EPHL) on yksi Pohjois-Amerikan jääkiekkosarjoista. Sarja perustettiin vuonna 2008 ja se oli toiminnassa vain yhden kauden. Sarjan toiminta on tarkoitus elvyttää uudelleen syksyllä 2010.

## Joukkueet

## Entisiä joukkueita
*Copper City Chiefs (2007-2008) 
* New Hampshire Freeze (2007-2008) I
* Hyannis Storm

## Lähteet
* Eastern Professional Hockey League
* Danbury Mad Hatters
* Hudson Valley Bears
* Brooklyn Aces
* Jersey Rockhoppers
Fosfatidyylikoliini

**Fosfatidyylikoliinit** ovat joukko solukalvossa olevia fosfolipidejä. Tunnetuin fosfatidyylikoliinia sisältävä yhdiste on lesitiini.

Fosfatidityylikoliineja valmistetaan muun muassa CDP eli sitikoliini (C14H26N4O11P2) sytidiinidifosfaatti-välivaiheen kautta.

Fosfolipaasi D tuottaa fosfatidityylikoliinista fosfatidihappoa PA:ta.

## Fosfatidyylikoliineja
*Dimyristoyylifosfatidyylikoliini (C36H72NO8P), CAS-numero 13699-48-4
*1,2-dipalmitoylifosfatidyylikoliini (C40H80NO8P), CAS-numero 2644-64-6

## Aiheesta muualla
*Terveysportti, metatesaurus: Fosfatidyylikoliinit
*PubChem: Phosphatidylcholines
Oleaatti

**Oleaatti** (C17H33COO-) on ioni, joka syntyy oleiinihaposta sen luovuttaessa  protonin. Oleaateiksi sanotaan myös suoloja, joissa tämä ioni on anionina, sekä estereitä, joita syntyy oleiinihapon reagoidessa alkoholien kanssa. Esimerkiksi etyylioleaatti (C20H38O2) on oleiinihapon ja etanolin muodostama esteri.

Polyoksietyleenisorbitaanimono-oleaattia käytetään elintarvikkeiden lisäaineena.
Liisi Huhtala

**Liisi Helvi Maria Huhtala** (o.s. **Putto**; s. 16. marraskuuta 1944 Joutseno) on Oulun yliopiston kirjallisuuden emeritaprofessori. 

Huhtalan vanhemmat ovat reviisori Pentti Putto ja Helvi Bertta Mattinen.  Hän  tuli ylioppilaaksi Rovaniemen yhteiskoulusta 1963, opiskeli Turun yliopistossa ja valmistui filosofian kandidaatiksi 1968, lisensiaatiksi 1972 ja kirjallisuustieteestä 1981 väiteltyään filosofian tohtoriksi 1982. Turun yliopiston kotimaisen kirjallisuuden assistenttina Huhtala toimi 1968–1978 ja 1981–1987, dosentti hänestä tuli 1982. Suomen Akatemian tutkimusassistentti Huhtala oli 1978–1981 ja nuorempi tutkija 1980–1981 sekä 1986–1987. Hän toimi Helsingin yliopiston kotimaisen kirjallisuuden lehtorina 1987–1992, dosenttina 1988–1998, vs. apulaisprofessorina useaan otteeseen 1992–1996 ja vs. professorina 1993–1995.  

Oulun yliopiston kirjallisuuden professori Huhtala oli  1996–2007 ja yliopiston opetus- ja opiskelija-asioista vastaava vararehtori 2001–2006.  Hän toimi lisäksi muun muassa Oulun läänin taidetoimikunnassa ja Suomen Akatemian humanistisessa toimikunnassa. Ansioistaan opiskelijoiden hyväksi tehdystä työstä Oulun yliopiston ylioppilaskunta kutsui hänet kunniajäsenekseen 2007. Vuosina 1995–1998 Huhtala oli Pohjois-Pohjalaisen Osakunnan inspehtori.

Huhtalan julkaisemia tai toimittamia teoksia ovat muun muassa seuraavat:
* Liisi Huhtala, 1981. *Kuu torpparin aurinko*. Suomalaisen Kirjallisuuden Seura.
* Liisi Huhtala, Karl Grunn, Ismo Loivamaa (toimittajat), 2003. *Pieni suuri maailma. Suomalaisen lasten- ja nuortenkirjallisuuden historia*. Tammi.
* Yrjö Varpio, Liisi Huhtala (toimittajat), 1999. *Suomen kirjallisuushistoria 1-3*. Suomalaisen Kirjallisuuden Seura.
* Sinikka Carlsson, Liisi Huhtala, Sanna Karkulehto (toimittajat), 2010. *Pohjois-Suomen kirjallisuushistoria*. Suomalaisen Kirjallisuuden Seura.

Huhtalan puoliso on Aarre Juhani Huhtala (s. 1939).

## Lähteet
All American Hockey Association

**All American Hockey Association** oli yksi yhdysvaltain jääkiekon ammattilaissarjoista. Liigaa pelattiin vuosina 2008–2011.

## Mestarit
* 2009 – Chi-Town Shooters
* 2010 – Evansville IceMen
* 2011 – Battle Creek Revolution

## Joukkueet
* Battle Creek Revolution 2008–2011
* Chicago Blaze 2008–2010
* Chi-Town Shooters 2008–2011
* Detroit Dragons 2008–2009
* Detroit Hitmen 2009–2010
* Evansville IceMen 2008–2010
* Indiana Blizzard 2010–2011
* Lapeer Loggers 2010–2011
* Madison Ice Muskies 2009–2010
* Michigan Moose 2010–2011
* Queen City Storm 2010–2011
* Troy Bruins 2010–2011
* West Michigan Blizzard 2009–2010
* Wooster Korn Kings 2010–2011

## Aiheesta muualla
*Official AAHA website
Dead Space 2

**Dead Space 2** on Visceral Gamesin kehittämä ja Electronic Artsin julkaisema selviytymiskauhu- ja kolmannen persoonan ammuntapeli, joka on jatko-osa *[[Dead Space]]lle*. Peli julkaistiin tammikuussa 2011 Microsoft Windowsille, PlayStation 3:lle ja Xbox 360:lle. Peli käyttää samaa kolmannen persoonan pelikuvakulmaa kuin ensimmäisessä *Dead Spacessa*.

Pelin jatko-osa *[[Dead Space 3]]* julkaistiin vuonna 2013.

## Ääninäyttelijät

## Vastaanotto
Peli on saanut arvosanan 9,0/10 IGN:n arvostelussa.

Pelit-lehden Tuomas Honkala antoi pelin Xbox 360 -versiolle 92 pistettä sadasta.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* 
*
Vladimir Brendojev

**Vladimir Jegorovitš Brendojev** (; 6. syyskuuta 1931 Aunuksen piirin Sammatuksen kylä – 24. lokakuuta 1990 Aunus) oli karjalainen kirjailija.

Vladimir Brendojev valmistui Belomorskin merenkulkuoppilaitoksesta, työskenteli merimiehenä ja vuodesta 1972 lähtien kalastusvalvonta-aluksen kapteenina Äänisellä. Vuodesta 1983 hän toimi Neuvostoliiton tiedeakatemian Karjalan filiaalin kielen, kirjallisuuden ja historian osastolla ja myöhemmin Karjalan kirjallisuussäätiön valtuutettuna.

Brendojeviä voidaan pitää ensimmäisenä livvinkielisenä kirjailijana. Hänen teoksiaan julkaistiin 1970-luvulla Neuvosto-Karjala ja Punalippu -lehdissä. Ensimmäinen runokokoelma *Aunusrandaine* ilmestyi vuonna 1980. Vuonna 1988 julkaistiin kertomuskokoelma *Kyl’mil*. 

Brendojevin runot muistuttavat läheisesti kansanrunoutta ja niihin on sävelletty lukuisia lauluja. Hän toimi myös klassisen venäläisen kirjallisuuden kääntäjänä. Vuodesta 2001 lähtien Aunuksessa on järjestetty kirjailijan muistolle omistettu vuotuinen runojuhla.

## Teokset
* *Anusrandaine: runoja karjalaksi*. Petroskoi: Karjala, 1980.
* *Hiilau huoli: runoja karjalaksi*. Petroskoi: Karjala-kustantamo, 1983.
* *Kadajikko: runot da runoelmu*. Petroskoi: Karjala-kustantamo, 1986.
* *Kyl’mil: kertomuksia karjalan kielellä*. Petroskoi: Karjala-kustantamo, 1988 (toinen painos 1990).
* *Sa olet armas: runot da runokiännökset*. Petroskoi: Karjala, 1989.
* *Runoja*. Petroskoi: Karjala-kustantamo, 1991.
* *Sana, kuultu muaman suus: Karjalažet runot lapsilla*. Petroskoi: Karjala, 1991.
* *Jättie hyvä jälgi muale: runot da runokiännökset*. Petroskoi: Karjala, 1999.

## Suomennettuja teoksia
* *Aunusrantaseni*. Kääntänyt ja toimittanut Aku-Kimmo Ripatti. Pohjoinen, 1986.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Vladimir Brendojevin lyhyt elämäkerta ja näytteitä tuotannosta  , (karjalaksi)
Sepänpihan kerhotalo

**Sepänpihan kerhotalo** on eläkeläisjärjestöjen kerhotalo Joensuun keskustassa Sepänkadulla. Perinteinen kulttuuritalo tunnetaan myös nimillä *Rupla* ja *Sepänkadun kerhotalo*. Rakennus valmistui vuonna 1951.

Rakennus oli alun perin kansandemokraattisen liikkeen järjestötalo. Siitä juontuu nimi Rupla. Talossa oli järjestötoimintaa, tansseja, teatteri- ja elokuvaesityksiä. Joensuun kaupunki osti talon vuonna 1972. Talo peruskorjattiin vuonna 2008, jolloin rapatun talon sitruunankeltainen väri palautettiin alkuperäiseksi vaaleankeltaiseksi.

Eläkeläisjärjestöt järjestävät talossa päivittäin erilaista toimintaa. Talo kuuluu samaan pihapiiriin Sepänpihan vanhusten palvelukeskuksen kanssa.

## Lähteet
Patrick Wilson

**Patrick Joseph Wilson** (s. 3. heinäkuuta 1973 Norfolk, Virginia, Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen näyttelijä ja laulaja. Hän on näytellyt muun muassa Raoulia elokuvassa *[[Oopperan kummitus (vuoden 2004 elokuva)|Oopperan kummitus]]*, Dania elokuvassa *[[Watchmen (elokuva)|Watchmen]]* ja Ed Warrenia elokuvissa *[[Kirottu (elokuva)|Kirottu]]* ja *[[Kirottu 2]]*.

## Filmografia

## Lähteet

## Aiheesta muualla

*
Pavel Bušujev

**Pavel Ivanovitš Bušujev** (; 20. tammikuuta 1890 nykyisen Tverin alueen Lihoslavlin piirin Gnezdovon kylä – 9. syyskuuta 1937 Leningrad) oli karjalainen ja neuvostoliittolainen poliitikko.

Pavel Bušujev syntyi tverinkarjalaisen talonpojan perheeseen. Vuonna 1909 hän lähti töihin Pietariin, jossa vuonna 1911 liittyi bolševikkeihin ja vuonna 1914 tuomittiin vankilaan vallankumouksellisen toimintansa takia. Vuonna 1918 hän johti Tverin kaupunginneuvoston raha-asiain osastoa ja vuonna 1920 osallistui Puolan vastaiseen sotaan. Vuosina 1921–1926 Bušujev toimi ammattiliitto-organisaattorina Leningradissa ja Tverissä, vuosina 1926–1930 NKP(b):n Vjatkan lääninkomitean sihteerinä ja vuosina 1930–1935 Leningradin Moskovan piirin puoluekomitean sihteerinä. Marraskuussa 1935 Bušujev lähetettiin Petroskoihin, jossa hän työskenteli Karjalan kansankomissaarien neuvoston neuvoston puheenjohtajana. Hän toimi myös NKP(b):n 11.–17. edustajakokousten sekä 13.–17. puoluekonferenssin edustajana.

Alkuvuodesta 1937 Pavel Bušujev erotettiin kommunistipuolueesta. Hänet pidätettiin saman vuoden elokuussa, tuomittiin vastavallankumouksellisena kuolemaan ja ammuttiin Leningradissa.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Pavel Bušujev Tverin alue -tietosanakirjassa
Adenylaattisyklaasi

**Adenylaattisyklaasi** (**AC**) on entsyymi, joka katalysoi syklisen adenosiinimonofosfaatin (cAMP) synteesiä ATP-molekyylistä. Adenylaattisyklaasin toimintaa säätelee G-proteiini. Adenylaattisyklaasin entsyyminumero on  EC 4.6.1.1 ja CAS-numero 9012-42-4.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Kyoto Encyclopedia of Genes and Genomes (KEGG): Enzyme, adenylate cyclase, EC 4.6.1.1 
*Brenda: Information on EC 4.6.1.1 - adenylate cyclase
Kapteeni Abu Raed

**Kapteeni Abu Raed** (, ) on 2007 valmistunut jordanialainen elokuva, jonka on ohjannut Amin Matalqa. Se oli ensimmäinen Jordaniassa valmistettu pitkä elokuva yli 50 vuoteen. Jordania asetti sen ehdokkaakseen parhaan ulkomaisen elokuvan Oscar-palkintokisaan. Kapteeni Abu Raed on palkittu muun muassa Sundance Film Festivalissa, Heartland Film Festivalissa ja Dubai International Film Festivalissa. Se on myös saanut R&A 2008 Finnkino-palkinnon Rakkautta ja anarkiaa -juhlilla.

## Lähteet
Vesilahden kirkko

**Vesilahden kirkko** on vuonna 1802 rakennettu keltainen puukirkko. Kirkko sijaitsee Vesilahden kirkonkylän läpi kulkevan vanhan maantien varrella.

## Kirkon rakenne, koristelu ja urut
Vesilahden kirkko on muodoltaan päistään särmikäs pitkäkirkko, jossa on matalat ristivarret. Ristikeskustassa on kattoratsastaja, jonka lyhdyn kautta sisätiloihin tulee valoa. Neliömäiset ikkunat ovat kahdessa kerroksessa.

Kirkossa on ristiinnaulitun kuva 1420-luvulta. Tuntemattoman taiteilijan alttaritaulu on 1800-luvulta. Saarnatuolina on 1600-luvulla Turun linnan kirkon tuolin mukaan tehty koristeellinen saarnatuoli. Lehtereiden reunat on Juho Menander koristellut vuonna 1872 Raamatun henkilöitä esittävin kuvin.

Kangasalan urkutehtaan valmistamat Bror Axel Thulén pneumaattiset urut valmistuivat vuonna 1887, ja ne peruskorjattiin 1935.

Kirkon luona, maantien toisella puolella on 1782 valmistunut puinen, kolminivelinen kellotapuli, jonka alin kerros on neliömäinen, kellokerros ja huippu ovat kahdeksankulmaiset. Tapulin rakensi tyrvääläinen rakennusmestari Mikko Lajander. Sen kellot ovat vuosilta 1792 ja 1810.

## Kirkon historia
Vesilahden seurakunnalla on ollut useita puukirkkoja. Nykyistä edellisen, 1665 valmistuneen kirkon rakennuspaikkaa ei ole löytynyt. Kun se oli käynyt ahtaaksi, vihtiläinen kirkonrakentaja Martti Tolpo rakensi uuden, nykyisen puukirkon läänin rakennusmestari Matti Åkerblomin ja yli-intendentti Carl Fredrik Fredenheimin suunnitelmien pohjalta.

Kirkko entistettiin vuonna 1994 asuun, joka sillä oli 1840-luvulla tehdyn maalauksen jälkeen. Peruskorjaus tehtiin Museoviraston yliarkkitehti Martti Jokisen johdolla. Vuonna 1890 kirkon sisätilat oli maalattu harmaalla, joka sai korjauksen myötä väistyä. Esille otettiin katon tähtitaivas ja aurinko kehineen sekä ornamentit.

Kirkon paikalla on ollut aikanaan uskonpuhdistuksen vuoksi kesken jäänyt kivikuorinen kirkko. Salama poltti sen 1602, ja kivet käytettiin 1839 rakennettuun vanhaa kirkkomaata ympäröivään kiviaitaan. Tästä kirkosta on muistona 1400-luvun lopulta kivisakasti, jonka sisätilaa kattaa kahdeksanjakoinen rengasholvi. Se on ollut Kurki-suvun perhehautana, ja nykyisin siinä on pieni museo keskiaikaisine esineistöineen.

Nykyinen hautausmaan siunauskappeli rakennettiin 1897 paarihuoneeksi, mutta se kunnostettiin siunauskappeliksi vuonna 1940. Siitä on läpikäynti hautausmaalle.

Sankarihautausmaan muistomerkki on kuvanveistäjä Richard Rautalinin teos vuodelta 1946.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Kristinuskon ja kirkon tulo Vesilahteen. (Narvasoft).
* Vesilahden keskiaikainen sakasti, John Stolpen piirros 23.7.1892, Suomen Muinaismuistoyhdistyksen V taidehistoriallinen retkikunta. Museovirasto, Historian kuvakokoelma (Finna)
Edwig Van Hooydonck

**Edwig Van Hooydonck** (s. 4. elokuuta 1966 Ekeren, Belgia) on entinen belgialainen maantiepyöräilijä. Hän kilpaili ammattilaisena vuosina 1986–1996.

Van Hooydonck saavutti parhaat menestyksensä yhden päivän kilpailuissa. Hän voitti kaksi kertaa Flanderin ympäriajon. Vuoden 1989 kilpailussa hän kukisti toiseksi tulleen maanmiehensä Herman Frisonin 22 sekunnilla. Vuonna 1991 ero toiseksi tulleeseen Johan Museeuwiin oli 45 sekuntia. Brabantse Pijl -kilpailun Van Hooydonck on voittanut ennätykselliset neljä kertaa. Vuoden 1992 Espanjan ympäriajossa hän voitti kuudennen etapin.

## Saavutuksia

;1986
:Flanderin ympäriajo, alle 23-v. sarjan voitto
;1987
:Brabantse Pijl, voitto
:GP Eddy Merckx, toinen
:Pariisi–Roubaix, viides
:Züri-Metzgete, viides
;1988
:Vuelta a Andalucía, kokonaiskilpailun ja prologin voitto
:GP Eddy Merckx, voitto
:Tour de l'Est de la Belgique, voitto
:Drie Zustersteden, voitto
:Välimeren ajo, etapin 3 voitto
:Tirreno–Adriatico, kokonaiskilpailussa viides
:Grand Prix de la Libération (joukkueaika-ajo), voitto
;1989
:Flanderin ympäriajo, voitto
:Kuurne–Bryssel–Kuurne, voitto
:Grand Prix de Denain, voitto
:GP Eddy Merckx, toinen
:Pariisi–Roubaix, kolmas
:Maailmancup, kuudes
;1990
:Dwars door Vlaanderen, voitto
:Deutsche Weinstrasse, voitto
:Omloop Het Volk, toinen
:Pariisi–Roubaix, kolmas
;1991
:Flanderin ympäriajo, voitto
:Schaal Sels, voitto
:Grand Prix d'Ouverture La Marseillaise, voitto
:Brabantse Pijl, voitto
:Grand Prix de la Libération (joukkueaika-ajo), voitto
:Driedaagse van West-Vlaanderen, kokonaiskilpailussa toinen
:GP Eddy Merckx, kolmas
:Omloop Het Volk, kolmas
:Maailmancup, neljäs
:Züri-Metzgete, viides
;1992
:Grand Prix d'Ouverture La Marseillaise, voitto
:Grand Prix de Denain, voitto
:Circuit de la Haute-Sambre, voitto
:Espanjan ympäriajo, etapin 6 voitto
:Irlannin ympäriajo, etapin 3 voitto
:Étoile de Bessèges, etapin 4 voitto 
:Driedaagse van West-Vlaanderen, kokonaiskilpailussa toinen
:Flanderin ympäriajo, kolmas
;1993
:Brabantse Pijl, voitto
:Tour de Romandie, etapin 2 voitto
:Luxemburgin ympäriajo, etapin 3b voitto
:Vuelta a Andalucía, kokonaiskilpailussa toinen
:De Pannen kolmen päivän ajo, kokonaiskilpailussa kolmas
:Pariisi–Roubaix, kuudes
:Flanderin ympäriajo, seitsemäs
;1995
:Brabantse Pijl, voitto
:Omloop Het Volk, toinen
;1996 
:Brabantse Pijl, toinen
:Dwars door Vlaanderen, toinen

## Lähteet
*Saavutukset Memoire du Cyclisme -tietokannassa  
*Profiili cyclingarchives.com-sivustolla 

### Viitteet
Tommi Neponen

**Tommi Samuel Neponen** on animaatiosarjassa *[[Pasila (televisiosarja)|Pasila]]* esiintyvä fiktiivinen poliisi. Hahmon ääninäyttelijä on Juho Milonoff.

Neponen opiskeli Kyösti Pöystin kanssa samaan aikaan poliisikoulussa ja pitää tätä nerona ja sopivana komisarioksi, tosin hän moittii Pöystiä tämän menennessä liian pitkälle. Neponen on Pöystin paras kaveri, tosin Pöysti ei muista hänen etunimeään eikä aina muista hänen olevan naimisissa tai että hänellä on lapsia. Lisäksi Pöysti lainaa Neposelta usein rahaa pizzaan eikä maksa velkojaan. Neponen on Rauno Repomiehen mukaan ainoa ”tolkun mies” Pasilan poliisiasemalla. Neponen on jakson *Orvot koirat* mukaan ollut jo seitsemän vuotta naimisissa ja hän on kahden tyttären sekä yhden pojan isä. Jakson *Mutsis oli* mukaan hän asuu perheensä kanssa Helsingin Taka-Haagassa. Neposen vaimo nähtiin jaksoissa *Neposen polttarit* ja *Paluu*. Neposen kuopus, Aila, on nähty jaksoissa *Traileridarra* ja *Auervaara*. Jatkosarjassa *[[Pasila 2.5 – The Spin-Off]]* mainitaan lisäksi poika Alpo. Aivan kuten Pöystinkin, myös Neposen lempitelevisiosarjoihin kuuluvat *[[Sopranos]]* ja *[[Langalla]]*.
Eduard Paul Tratz

**Eduard Paul Tratz** (25. syyskuuta 1888 Salzburg Itävalta – 5. tammikuuta 1977 Salzburg) oli itävaltalainen eläintieteilijä.

Tratz opiskeli Innsbruckin yliopiston eläintieteellisessä instituutissa. Hän työskenteli muun muassa Sarajevon museossa 1910 ja Berliinissä 1911. Vuonna 1912 hän toimi assistenttina Helgolandin biologisella tutkimusasemalla. 1913 hän perusti Adria-Vogelwarte nimisen lintuaseman Kroatiaan Brijunin saaristoon. Hän oli perustamassa myös itävaltalaista lintuasemaa (Österreichischen Ornithologischen Instituts) Hellbrunniin 1914. Hän opetti Innsbruckin yliopistossa.

Vuonna 1924 Tratz perusti *Haus der Natur* nimisen museon Salzburgiin ja toimi sen johtajana.

Tratz nimesi linnuista ainakin töyhtötiaisen (*Parus cristatus*) alalajin *weigoldi* 1914.

## Teoksia
**Versuch einer Bearbeitung des Herbstzuges der Waldschnepfe auf Helgoland nach historischem und modernem Material*, Neudamm 1913 (64 s.).
**Alpenländisches Vogelmerkbüchlein*, Salzburg 1919 (43 s.).
**Vom Leben der Beschwingten*, Leipzig 1923 (233 s.).
**Alpenvögel - Ein Handbuch zur Auffindung und Beobachtung der Vögel in den österreichischen Alpenländern*, Salzburg 1930 (51 s.).
**Vom Auto aus - Beobachtungen und Betrachtungen*, 1931 (236 s.).
**Alpenwild in Vergangenheit und Gegenwart*, Salzburg 1934 (91 s.).
**Natur ist alles. Ein Buch zum Lesen, Anschauen und Nachdenken*,  Berlin 1943 (123 s.).
**Tiere der Berge*, Seebruck am Chiemsee 1953 (203 s.).
**KWA HERI! Ostafrikanische Safari*; Salzburg 1966 (188 s.).
**Das große Ostalpenbuch*, Wien/München 1969.
**45 Jahre Haus der Natur*, 1969.
**Die Zukunftsaufgabe der naturhistorischen Museen*, 1970.

## Lähteet
Dokumenttikamera

**Dokumenttikamera** on papereiden ja muiden asiakirjojen tai esineiden kuvaamiseen tarkoitettu digitaalinen kamera. Dokumenttikamera voi kuulua esimerkiksi opetus- tai neuvottelutilojen audiovisuaaliseen varustukseen. 

Dokumenttikamerasta kuva lähetetään esimerkiksi videoprojektorille näytettäväksi. Käytössä ovat esimerkiksi DVI-, VGA-, S-video-, USB- ja RS-232-liitännät.

Laitteessa on valaisimet kuvattavan kohteen valaisemiseen. Käytössä voi olla myös ns. alavalo, joka mahdollistaa kalvojen käyttämisen piirtoheittimen tapaan. Kuva tarkennetaan automaattisesti tai tarvittaessa käsin. Kuva-alaa säädellään zoom-toiminnolla. Kameran toimintaa voidaan säätää (optimoida) joko kuvaa tai tekstiä varten. Laitteistoon voi kuulua tarkkailumonitori, josta kameran käyttäjä näkee kuva-alan sellaisena kuin se välitetään eteenpäin.

## Lähteet
Joe Arlauckas

**Joseph John Arlauckas** (s. 20. heinäkuuta 1965, Rochester) on entinen  yhdysvaltalainen koripalloilija. Hän oli pelipaikaltaan 4-5 paikan pelaaja. Hän on taustaltaan liettualais-yhdysvaltalainen.

Arlauckas oli yksi 1990-luvun parhaista pelaajista Euroopassa ja hän voitti myös Euroliigan mestaruuden vuonna 1995. Hänen piste-ennätyksensä Euroliigassa on 63 pistettä, joka syntyi Virtus Bolognaa vastaan vuonna 1996.

## Saavutukset
*Italian Cup 1988
*Espanjan mestaruus 1994
*Euroliigan mestaruus 1995
*Saporta Cupin voitto 1997

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*NBA:n pelaajaprofiili 
*FIBA Europen pelaajaprofiili
Kalevi Sorsa -säätiö

**Kalevi Sorsa -säätiö** on sosialidemokraattiselta arvopohjalta toimiva suomalainen ajatuspaja, jonka tavoitteena on edistää vapautta, tasa-arvoa, demokratiaa ja ympäristön kunnioittamista. Säätiö tuottaa tutkimusta, julkaisuja ja keskustelua yhteiskunnallisista teemoista sekä järjestää tapahtumia ja koulutuksia.

Säätiö perustettiin vuonna 2005 Suomen Sosialidemokraattisen puoleen (SDP) toimesta ja se on nimetty entisen pääministerin ja SDP:n puheenjohtajan Kalevi Sorsan mukaan. 

## Toiminta ja tehtävä

Kalevi Sorsa -säätiö toimii tutkimuksen ja päätöksenteon välimaastossa. Se tarjoaa foorumin tutkijoille, asiantuntijoille ja päättäjille tutkimustulosten ja perusteltujen näkemysten esittämiseen. Säätiö tuottaa myös omaa yhteiskunnallista tutkimusta ja osallistuu aktiivisesti yhteiskunnalliseen ja poliittiseen keskusteluun. Säätiön tutkimustoiminnan kattoteema vuosille 2024–2026 on oikeudenmukainen ekologinen siirtymä.

Säätiön toimintaa ohjaavat arvot ovat vapaus, tasa-arvo, demokratia ja ympäristön kunnioittaminen, joita täydentävät luotettavuus ja vastuullisuus.

Säätiön työ perustuu tietopohjaiseen ja eettisesti kestävään tutkimukseen. Se on sitoutunut noudattamaan tutkimustoiminnassaan hyvää tieteellistä käytäntöä yliopistojen ja tutkimuslaitosten tapaan. Sen julkaisuissa ja tapahtumissa esitetyt näkemykset ovat kirjoittajien omia, mutta säätiön arvot ja strategia ohjaavat aihevalintoja ja näkökulmia.

## Kansainvälinen toiminta

Säätiö toteuttaa Suomen ulkoministeriön avustuksella demokratiatyötä Länsi-Balkanilla, jossa se on vuodesta 2008 lähtien tukenut kansalaisyhteiskuntien vahvistamista ja kouluttanut nuoria ja naisia demokratian ja hyvän hallinnon teemoista. Hankkeessa on viime vuosina otettu mukaan myös ympäristö- ja ilmastonäkökulmat. Säätiö osallistuu hankkeen työn pohjalta demokratian edellytyksistä sekä ulko- ja turvallisuuspolitiikasta käytävään keskusteluun

Kansainvälisesti säätiö toimii osana eurooppalaista Foundation for European Progressive Studies (FEPS) -verkostoa ja tekee yhteistyötä useiden eurooppalaisten progressiivisten ajatuspajojen kanssa.

## Hallinto ja rahoitus

Kalevi Sorsa -säätiön toiminta perustuu ulkopuoliseen rahoitukseen. Sen rahoittajia ovat olleet erityisesti työväenliikettä lähellä olevat tutkimustoimintaa rahoittavat säätiöt. Lisäksi se on saanut hankerahoitusta muun muassa ulkoministeriöltä. Vuoteen 2024 säätiö sai opetus- ja kulttuuriministeriöltä poliittisille ajatuspajoille suunnattua perusrahoitusta toimintaansa. Petteri Orpon hallitus kuitenkin päätti rahoituskanavan lakkauttamisesta vuoden 2025 budjetin käsittelyn yhteydessä.

Säätiön toimintaa ohjaa ja valvoo hallitus, joka päättää strategiasta ja toiminnan linjauksista. Hallituksen nimeää SDP aina kahdeksi vuodeksi kerrallaan. Säätiön päivittäistä toimintaa johtaa toiminnanjohtaja. Vuodesta 2023 toiminnanjohtajana on toiminut Lauri Finér. Vuosina 2025–2026 säätiön hallituksen puheenjohtajana toimii Aki Lindén.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

*Kalevi Sorsa -säätiön kotisivut
Janni

**Janni** on naisen etunimi, jonka alkuperästä ei ole tarkkaa tietoa. Nimi mainitaan Pentti Lempiäisen kirjassa Suuri etunimikirja, jonka mukaan kantanimi on Johanna ja Janni-nimi on lyhennelmä muista Janni-alkuisista nimistä. Vuodesta 2015 lähtien Jannin nimipäivä on Suomessa ollut 12. huhtikuuta. 

Pohjoismaista Janni-nimi esiintyy eniten Tanskassa. Statistics Denmark -sivuston mukaan Tanskassa on yli 4000 Janni-nimistä henkilöä (tiedot vuosilta 2006–2007). Ruotsin Statistiska Centralbyrån -sivuston mukaan Janni-nimisiä henkilöitä on Ruotsissa alle 300 (tiedot vuodelta 2008). Norjasta Janni-nimisiä löytyy alle 80 (Statistisk sentralbyrå, 2009). Koska nimeä esiintyy ylivoimaisesti eniten Tanskassa, Janni-nimi luokitellaan useimmiten tanskalaiseksi. Maailmanlaajuisesti nimi on harvinainen, ja Pohjoismaissakaan nimi ei ole yleinen, sillä edellä mainitut nimimäärät ovat hyvin pieniä maiden väkilukuihin nähden.

Suomessa nimi Janni on Digi- ja väestötietoviraston tietojen mukaan annettu vuoden 2019 loppuun mennessä noin 960 henkilölle. Heistä vain kymmenkunta on syntynyt ennen vuotta 1980.

## Tunnettuja Janneja

* Janni Arnth (s. 1986), tanskalainen jalkapalloilija
* Janni Hussi (s. 1991), suomalainen fitnessmalli, liikunta-alan yrittäjä ja mediapersoona
* Janni Mönkkönen (s. 1993), suomalainen jalkapalloilija
* Janni Thomsen (s. 2000), tanskalainen jalkapalloilija.

## Kuvitteellisia Janneja
* Janni, toinen päähenkilöistä animaatiosarjassa *[[Jessi ja Janni  - etevät etsiväkaksoset]]*

## Lähteet
Laajalampi

**Laajalampi** on Mikkelin 27. kaupunginosa. Se on pinta-alaltaan verraten pieni kaupunginosa, joka sijaitsee Mikkelin keskustasta noin 2,5 kilometriä etelään. Laajalammen länsiosa on kerrostaloaluetta, mutta Kaituentien itäpuolella on rivi- ja omakotitaloalue. Laajalammella asuu noin 2&nbsp;500 ihmistä. Laajalammelta löytyy kaksi kauppaa, nuorisotalo ja hyvät linja-autoyhteydet keskustaan.

Laajalammen kaupunginosa sijaitsee samannimisen lammen länsirannalla. Lammen etelä- ja pohjoispäässä on uimaranta. Laajalammen itäosassa on pieni saari, jossa pesii muun muassa lokkeja.

## Lähteet
Ockelbo

**Ockelbo** on samannimisen Ockelbon kunnan keskustaajama. Se sijaitsee Gävleborgin läänissä ja Gästriklandin historiallisessa maakunnassa Keski-Ruotsissa. Vuoden 2010 lopussa taajamassa oli 2 724 asukasta.

## Väestönkehitys

## Lähteet
SZTAKI Desktop Grid

**SZTAKI Desktop Grid** on Unkarin tiedeakatemiassa aloitettu BOINC alustalla suoritettava hajautetun laskennan projekti. Projektissa etsitään järjestäytyneitä binäärinumeroiden järjestyksiä.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Virallinen kotisivu  
*Projektin kotisivu
Mirva Brola

**Mirva Brola** (s. 1982) on ''Ortodoksiviestin'' päätoimittaja. Hän on koulutukseltaan filosofian maisteri.

Ennen *Ortodoksiviestiä* Brola toimi ''Reserviläinen''-lehden päätoimittajana huhtikuun alusta 2009 huhtikuun alkuun 2014. Aiemmin hän toiminut muun muassa SRJK:n tiedottajana Kosovossa sekä toimittajana muun muassa Suomen tietotoimistossa ja ''Länsi-Savossa''. Hän on myös palvellut rauhanturvatehtävissä Kosovossa suomalaisen kriisinhallintajoukon tiedottajana. Sotilasarvoltaan Brola on vänrikki  reservissä.

Toukokuun alussa 2021 Brola aloitti Suomen Kiinteistölehden toimituspäällikkönä.
## Lähteet
Diego Rodríguez Fernández

**Diego Rodríguez Fernández** eli **Diego** (s. 20. huhtikuuta 1960 La Orotava, Santa Cruz de Tenerifen maakunta, Espanja) on espanjalainen jalkapallovalmentaja ja entinen jalkapalloilija.

## Pelaajaura

Diego oli pelipaikaltaan puolustaja ja edusti ammattilaisurallaan Tenerifeä, Betisiä, Sevillaa ja Albaceteä. Hän pelasi Espanjan korkeimmalla sarjatasolla Primera Divisiónissa 450 ottelua ja teki 12 maalia.

Ensimmäisen ja ainoan esiintymisensä Espanjan maajoukkueessa Diego teki 24. helmikuuta 1988 ystävyysottelussa Tšekkoslovakiaa vastaan. Hän kuului joukkueen kokoonpanoon vuoden 1988 EM-kilpailuissa, jossa hän ei kuitenkaan pelannut minuuttiakaan.

## Valmentajaura

Peliuransa jälkeen Diego on siirtynyt valmennustehtäviin. Hän toimi Dos Hermanasin valmentajana ja Xerezin teknisenä sihteerinä ennen paluutaan Sevillan organisaatioon.

Kaudella 2008–2009 Diego valmensi Sevillan C-joukkuetta Tercera Divisiónissa kunnes hänet nimitettiin Segunda Divisiónissa pelanneen B-joukkueen Sevilla Atléticon valmentajaksi maaliskuussa 2009. Hän korvasi tehtävässä Fermín Galeoten joukkueen jo lähes varmistettua putoamisensa alemmalle sarjatasolle. Sevilla Atlético jatkoi heikkoja esityksiään myös Segunda División B:ssä ja Diego siirrettiin syrjään helmikuussa 2010, jolloin hänet korvasi Ramón Tejada.

## Lähteet
Marmotini

**Marmotini** on joukko maassa elävia oravasukuja, joista useimmat ovat kotoperäisiä Pohjois-Amerikassa. Ryhmään kuuluvat murmelit (*Marmota*), maaoravat (*Tamias*) ja  muun muassa preeriakoirat (*Cynomys*) ja varsinaiset siiselit (*Spermophilus*). 

Muut *Marmotini*-tribuksen suvut eroavat varsinaisista maaoravista (*Tamias*) siinä, että maaoravat, joita myös Disneyn Tiku ja Taku ovat, viettävät aikaansa myös puissa. Ajoittain maaoravia pidetäänkin omana tribuksenaan (Tamini).

## Suvut
**[[Ammospermophilus]]*
**[[Spermophilus]]* (siiselit ja suslikit)
**[[Cynomys]]* (preeriakoirat)
**[[Marmota]]* (murmelit)
**[[Tamias]]* (maaoravat)
**[[Sciurotamias]]* (kallio-oravat)

## Lähteet
*
Kivikkorastaat

**Kivikkorastaat** (*Monticola*) on sieppojen heimoon kuuluva lintusuku. Kivikkorastaiden sukuun kuuluu BirdLifen mukaan 13 lajia. Toisissa lähteissä esiintyy eri määrä sukuun kuuluvia lajeja.

## Kivikkorastaisiin kuuluvia lajeja
* Himalajankivikkorastas (*Monticola cinclorhyncha*)
* Isokivikkorastas (*Monticola rufiventris*)
* Kapinkivikkorastas (*Monticola rupestris*)
* Kivikkorastas (*Monticola saxatilis*)
* Madagaskarintasku (*Monticola imerina*)
* Mantšuriankivikkorastas (*Monticola gularis*)
* Namibiankivikkorastas (*Monticola brevipes*)
* Pikkukivikkorastas (*Monticola rufocinereus*)
* Pilkkasiipitasku (*Monticola semirufus*)
* Rinnekivikkorastas (*Monticola explorator*)
* Rotkotasku (*Monticola sharpei*)
* Savannikivikkorastas (*Monticola angolensis*)
* Sinirastas (*Monticola solitarius*)

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*ITIS: Monticola
Karlowitzin rauha

**Karlowitzin rauha** solmittiin vuonna 1699 Osmanien valtakunnan ja pyhän liigan välillä Sremski Karlovcissa, nykyisen Serbian alueella. Se lopetti 16 vuotta kestäneen suuren Turkin sodan. Pyhä liiga oli perustettu vuonna 1684 paavi Autuas Innocentius XI:n aloitteesta. Siihen kuuluivat perustajajäseninä Habsburgien valtakunta (Pyhä saksalais-roomalainen keisarikunta, Itävalta), Venetsian tasavalta ja Puola-Liettua. Venäjä liittyi mukaan vuonna 1686.

Leopold I ja Itävallan armeija voittivat osmanit murskaavasti Sentan taistelussa 1697. August II Väkevän puolalaisarmeija löi tataarit Podhajcen taistelussa 1698, mikä lopulta pakotti Osmanien valtakunnan solmimaan Karlowitzin rauhan.

Osmanien valtaamista alueista Podolia palautettiin Puola-Liettualle. Venetsia sai Dalmatian. Transilvania, Slavonia ja lähes koko Unkari annettiin Habsburgeille. Osmaneille jäi Unkarista vain Baanaatti.

Karlowitzin rauha merkitsi Osmanien vallan vähenemistä ja Habsburgien vallan nousua Euroopassa.

## Lähteet
Johann Gambolputty

**Johann Gambolputty**, koko nimeltään **Johann Gambolputty de von Ausfern-schplenden-schlitter-crasscrenbon-fried-digger-dingle-dangle-dongle-dungle-burstein-von-knacker-trasher-apple-banger-horowitz-ticolensic-grander-knotty-spelltinkle-grandlich-grumblemeyer-spelterwasser-kürstlich-himbleeisen-bahnwagen-gutenabend-bitte-ein-nürnburger-bratwurstle-gerspurten-mit-zweimache-luber-hundsfut-gumberaber-schönendanker-kalbsfleisch-mittler-raucher von Hautkopft [[Ulm]]in kaupungista** on kuvitteellinen saksalainen säveltäjä, josta keskustellaan *[[Monty Pythonin lentävä sirkus]]* -sarjan ensimmäisen tuotantokauden jaksossa *It's The Arts* vuodelta 1969. Sketsin mukaan Johann Gambolputty on "saksalaisen barokkimusiikin suurin nimi". Sketsissä tehdään pilkkaa pitkistä ja moniosaisista ulkomaisista aatelisnimistä sekä saksan kielen sanoista.

Säveltäjä itse ei esiinny sketsissä, vaan tarinan huumori syntyy, kun Graham Chapman, John Cleese ja Terry Jones lausuvat kukin säveltäjän koko nimen useita kertoja hänestä kertovan TV-haastattelun aikana. Nimen pituudesta johtuen haastattelu ei pääse alkua pidemmälle, vaan haastateltavana oleva Johann Gambolputtyn jälkeläinen, Karl Gambolputty de von ..., kuolee ehdittyään lausua vain sukulaisensa nimen.
Paljakka (laskettelukeskus)

**Paljakka** on matkailu- ja laskettelukeskus Puolangan kunnassa. Se sijaitsee Paljakkavaaran läheisyydessä sijaitsevan 340 metriä korkean Teeriharjun rinteellä, noin tunnin ajomatkan päässä maakunnan pääkaupungista Kajaanista pohjoiseen. 1980-luvun lopulla avattu Paljakka on ollut suljettuna vuodesta 2022.

Laskettelukeskuksen läheisyydessä sijaitsee Paljakan luonnonpuisto, jossa on koskematonta vaaraluontoa.

Vuonna 2007 SF-Caravan-järjestö palkitsi Paljakan leirintäalueen vuoden parhaana.

## Vaihtuvia omistajia ja konkursseja

Paljakan hiihtokeskus perustettiin 1980-luvun lopulla, hankeen puuhamiehinä Puolangan silloinen kunnanjohtaja ja elinkeinoasiamies. Ensimmäisen konkurssin Paljakka koki jo Suomen 1990-luvun alun lamavuosina.. Vuonna 1997 Paljakka ja Hyrynsalmen Ukkohalla siirtyivät Mapenta Oy:n konkurssipesältä vimpeliläiselle Lakis Oy:lle. 1990-luvun lopulla Hallanmaan Matkailu Oy markkinoi Paljakkaa ja Ukkohallaa yhteisellä Aurinkorinteet-nimellä. Vuonna 2000 Paljakan ja Ukkohallan rinnetoiminnot osti Hallanvaara Oy:n konkurssipesältä teollisuusneuvos Jorma Terentjeff, joka luopui niistä 2006 ja keskittyi kehittämään niin ikään vuonna 2000 ostamaansa Pudasjärven Iso-Syötettä. Tuolloin Hiihtokeskus Paljakka Oy siirtyi paikallisen matkailuyrityksen Paljakan Aurinkosafarit Oy:n omistukseen.. Paljakalla toimivan Hotelli Paljakan osti tuolloin Paljakka for Seasons Oy, jonka taustalla oli nelisenkymmentä pääasiassa puolankalaista henkilöä.  Se teki konkurssin 2003. Vuoden 2014 konkurssista Paljakan rinnetoiminnot ja ravintolat osti Kimmo Kyhälä yhtiökumppaneineen nimelle Hiihtokeskus Ukkohalla-Paljakka Oy, tarkoituksena tehdä Paljakan ja Ukkohallan välisistä Euroopan vanhimmista aarniometsistä iso retkeilyalue. Seuraavan kerran Paljakka ajautui konkurssiin brittiläisen George Handin yritysten North Finlandia Travels Oy:n ja Mäkinäköala Oy:n omistamana vuonna 2022, minkä jälkeen rinteet ovat olleet suljettuina. Puolangan kunta yrittää saada oikeusteitse Paljakkaa omistukseensa kärsittyään vuokratappioita ja sijoitettuaan siihen kymmeniä miljoonia muun muassa rakentamalla Paljakka-talon keilahalleineen ja kylpylän.

## Lähteet

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Paljakan matkailukeskuksen kotisivut
Lovćen

**Lovćen** () on lounaisessa Montenegrossa sijaitseva vuori ja kansallispuisto. Vuoren kaksi suurinta huippua ovat *Štirovnik* (1&nbsp;749&nbsp;m) ja *Jezerski vrh* (1&nbsp;657&nbsp;m). Lovćen sijaitsee aivan Adrianmeren rannalla mutkaisen Kotorinlahden päässä. Myös Kotorin rannikkokaupunki sijaitsee Lovćenin ja toisen kalkkikivijätin, Orjen-vuoren, varjossa.

Lovćenin rinteiden piirteet ovat hyvin kivisiä ja niissä on kuiluja ja halkeamia. Vuori on sekä mereisen että mantereisen ilmaston vaikutuksen alainen, mikä johtuu sen sijainnista Adrianmeren ja Montenegron sisämaan välissä. Erityisen ilmaston vuoren alueelle luoma ekosysteemi on hyvin monipuolinen ja poikkeuksellinen, mistä kertovat muun muassa alueella tunnetut 1&nbsp;158 erilaista kasvilajia, joista neljä on endeemisiä.

## Kansallispuisto
Lovćenin kansallispuistoon kuuluu noin 64&nbsp;neliökilometrin kokoinen alue, joka käsittää vuoren keskiosat sekä korkeimmat osat sen massiivista. Alueesta tehtiin kansallispuisto vuonna 1952. Perustamissyinä olivat luonnonolosuhteiden lisäksi myös alueen historialliset, kulttuuriset sekä arkkitehtoniset perinteet. Merkittävä arkkitehtoninen muistomerkki alueella on vuorella mutkitteleva serpentiinitie Kotorin kaupungin ja Njegušin kylän välillä. Njeguši tunnetaan Montenegron kuningasperheen, Petrović-suvun, synnyinpaikkana. Montenegrolaisruhtinaan Petar II Petrović-Njegošin muistoksi Jezerski vrh -huipulle rakennettu Njegošin mausoleumi on kansallispuiston merkittävin monumentti. Se sijatsee 1660 metrin korkeudessa ja on siksi  maailman korkeimmalla sijaitseva mausoleumi. 

## Katso myös
* Lovćenac, Serbian Vojvodinassa sijaitseva Lovćenin mukaan nimetty kylä.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Tietoa ja kuvia Lovćenin kansallispuistosta.  
* Lovćenin kansallispuisto
Vasen ja oikea

**Vasen** (**←**) ja **oikea** (**→**) ovat suunnan hahmottamista. Vasen on itsestäänselvästi *oikean* vastakohta, kun puhutaan suunnista tai ihmisen ruumiinosista, esimerkiksi oikeasta tai vasemmasta kädestä tai silmästä.

## Vasen ja oikea
Vasen ja oikea ovat subjektiivisia ja kaksiulotteisia käsitteitä. Jos käännyt ympäri, suunnat vaihtavat paikkaa. Esimerkiksi teatterien katsomoissa, konserttisaleissa ja niihin verrattavissa tiloissa paikkojen sanotaan olevan oikealla tai vasemmalla, mitkä tällöin määritellään katsojien kannalta. Näyttämöltä katsottuna oikea ja vasen puoli ovat päinvastoin. 

Peilissä oikean ja vasemman sanotaan usein vaihtuvan. Itse asiassa peili kuitenkin kääntää päinvastaiseksi nimenomaan peilin pintaa vastaan kohtisuoran suunnan, josta katsottuna oikea ja vasen ovat päinvastaiset. 

Useimmilla ihmisillä oikea käsi on voimakkaampi ja taitavampi kuin vasen. Vasenkätisillä asia on kuitenkin päinvastoin.

## Heraldiikka
Vaakunoiden heraldisissa selityksissä oikea ja vasen määritellään päinvastoin kuin miltä ne näyttävät katsojalle. Tämä johtuu siitä, että vaakunat ovat saaneet alkunsa keskiaikaisten ritarien kilpiin maalatuista tunnuskuvioista, ja tällöin niiden ”oikea” ja ”vasen” puoli määräytyivät ritarin itsensä, ei vastaantulijoiden kannalta.

## Liikenne
Useimmissa maissa noudatetaan oikeanpuoleista liikennettä. Tällöin autoissa kuljettajan paikka on yleensä vasemmalla puolella. Britanniassa ja brittiläisen siirtomaataustan omaavissa maissa, kuten Intiassa, Australiassa ja Etelä-Afrikassa, on vasemmanpuoleinen liikenne ja autoissa kuljettajan paikka oikealla puolella. Muita esimerkkejä vasemmanpuolisen liikenteen omaksuneista ovat Japani, Thaimaa ja Malta.

Merellä ollessa sanojen oikea ja vasen asemesta käytetään yleensä sanoja tyyrpuuri ja paapuuri, joista tyyrpuuri on aluksen perästä katsottuna oikea puoli ja paapuuri vasen.

## Politiikka

Vasemmisto–oikeisto-ulottuvuus viittaa poliittisen kentän jakautumiseen oikeistoon ja vasemmistoon. Nimitykset ”vasemmisto” ja ”oikeisto” ovat syntyneet siitä, että Ranskan vallankumouksen yhteydessä jyrkimpiä uudistuksia vaatineet kansalliskokouksen jäsenet asettuivat istumaan puheenjohtajasta katsoen vasemmalle ja konservatismia kannattaneet oikealle.
 Sen mukaisesti termi *oikeisto* vakiintui tarkoittamaan konservatiivisia, *vasemmisto* taas jyrkkiä yhteiskunnallisia uudistuksia vaatineita, erityisesti sosialistisia puolueita. Sanoja oikeisto voidaan käyttää myös puolueen maltillisesta, sanaa vasemmisto jyrkemmästä, kumouksellisesta siivestä.

Ranskan esimerkin mukaisesti monissa muissakin maissa, myös Suomen eduskunnassa , on on vakiintunut tavaksi, että vasemmistopuolueiden edustajat istuvat parlamentissa puhemiehestä katsottuna vasemmalla, oikeistopuolueiden oikealla. Tällöin siis suunnat oikea ja vasen määräytyvät nimenomaan puhemiehen , ei muiden edustajien paikoilta katsottuina, siis tavallaan päinvastoin kuin oikea ja vasen puoli esimerkiksi teatterien katsomoissa.

## Katso myös
* Kiraalisuus
* Oikean- ja vasemmanpuoleinen liikenne

## Lähteet
Helena Bergman

**Helena Bergman** (o.s. **Jansson** s. 28. elokuuta 1985 Skövde, Ruotsi) on ruotsalainen suunnistaja ja maailmanmestari. Hän edustaa ruotsalaista OK Ravinenia.

Nuorten maailmanmestaruuskisoista vuosina 2002–2005 Bergman voitti kuusi mitalia, joista kaksi oli kultaista, kaksi hopeista ja kaksi pronssista.

Kiovan MM-kisoissa 2007 Bergman voitti viestihopeaa. Hän voitti Ventspilsin EM-kisoista 2008 kultaa viestissä ja pronssia sprintissä. Olomoucin MM-kilpailuissa 2008 hän voitti pronssia sprintissä ja viestissä. Miskolcin MM-kilpailuissa 2009 hän voitti sprintin maailmanmestaruuden sekä viestihopeaa. Primorskon EM-kilpailuissa 2010 hän voitti kultaa sprintissä ja viestissä sekä sijoittui pronssille pitkällä matkalla. Trondheimin MM-kilpailujen 2010 ensimmäisessä lajissa, sprintissä, Bergman saavutti hopeaa 0,7 sekuntia sveitsiläiselle Simone Nigglille hävinneenä. Lisäksi hän voitti viestipronssia. Savoien MM-kilpailuissa 2011 hän voitti kultaa keskimatkalla, hopeaa sprintistä ja pronssia sekä pitkällä matkalla että viestissä. Trentinon MM-kilpailuissa 2014 Jansson saavutti pronssia Ruotsin viestijoukkueessa.  

Suunnistuksen maailmancupin kokonaiskilpailussa Bergman sijoittui vuonna 2008 kolmanneksi.

Hän meni vuonna 2017 naimisiin suunnistaja Gustav Bergmanin kanssa ja vaihtoi sukunimensä Janssonista Bergmaniksi.

## Lähteet
* Helena Bergman Runners World of O -tietokannassa
### Viitteet
Kivitatit

**Kivitatit** (*Boletus*) on tattien suku, johon kuuluu joukko arvostetuimpia ruokasieniä, mutta myös myrkyllisiä vaikkakin Suomessa hyvin harvinaisia sieniä.  Sukuun kuuluu yhteensä yli sata lajia. Ne ovat paksujalkaisia, massiivisia sieniä, joiden malto on kiinteää ja murtuu lohkeamalla, eikä repeydy kuiduiksi. Nuorten yksilöiden lakki on kupera, vanhempien laakeampi. Niiden jalassa ei ole pieniä tupsuja tai nyppylöitä, toisin kuin esimerkiksi lehmäntattien suvulla.

## Lajeja
* Herkkutatti (*Boletus edulis*)
* Tammenherkkutatti (*Boletus reticulatus*)
* Männynherkkutatti (*Boletus pinophilus*)
* Koivunherkkutatti (*Boletus betulicola*)
* Kangasherkkutatti (*Boletus pinetorum*)
* Ruskotatti (*Boletus badius*)
* Tauriontatti (*Boletus luridus*)
* Piruntatti (*Boletus satanas*)
* Kaunojalkatatti (*Boletus calopus*)
* Juurtotatti (*Boletus radicans*)
* Veritatti (*Boletus erythropus*)
* Ruututatti (*Boletus chrysenteron*)
* Valeruututatti (*Boletus porosporus*)
* Punatatti (*Boletus rubellus*)
* Samettitatti (*Boletus subtomentosus*)
* Häräntatti (*Boletus queletii*)
* Ruusutatti (*Boletus rhodoxanthus*)
* Kalvastatti (*Boletus impolitus*)
* Mustetatti (*Boletus pulverulentus*)
* Keltajalkatatti (*Boletus appendiculatus*)
* Lehtoherkkutatti
* Keltanukkatatti (*Boletus gabretae*)

## Lähteet
Juurikaskärpänen

**Juurikaskärpänen** (*Pegomya hyoscyami*) on 0,6&ndash;0,7&nbsp;cm pitkä, harmahtava kärpänen, joka on punajuuren ja sokerijuurikkaan paha tuhohyönteinen. Juurikaskärpänen munii yleensä kesäkuun puolivälissä noin millimetrin mittaiset vaaleat munat kasvin lehden alapinnalle. Toukka kuoriutuu 2&ndash;7 päivää myöhemmin ja kaivautuu lehden sisään syöden käytäviä lehden sisäosiin, josta syntyy tyypillinen vioitusjälki ns. miina. Juurikaskärpäsen toukka pudottautuu lehdestä maahan 2&ndash;3 viikon kuluttua jolloin se koteloituu, Uusi juurikaskärpänen voi vapautua kotelosta samana tai seuraavana kesänä.

Suomessa vihannesviljelijät ovat velvoitettuja seuraamaan lajin esiintymistä touko-elokuussa. Toukat aiheuttavat tuhoja viljelmillä kaivautumalla viljelykasvien lehtien sisään.

## Lähteet
Tampereen laskuvarjokerho

**Tampereen laskuvarjokerho ry** on vuonna 1968 perustettu ilmailuyhdistys, joka toimii pääasiassa Tampereella, Pirkkalassa sekä Jämin lentopaikalla Jämijärvellä. Tampereella kerholla on tilat entisessä Härmälän lentoasemarakennuksessa koulutustoimintaa sekä kalustonhuoltoa varten. Jäseniä kerhossa on yli 200 ja vuosittainen hyppymäärä on yli 3000 hyppyä. Uusia oppilaita kerhossa koulutetaan hyppykauden aikana kuukausittain pidettävillä alkeiskursseilla vuosittain noin 60 ja tandemhyppyjä hypätään useita kymmeniä. 

Hyppytoimintaa on kesäviikonloppuisin yleensä Jämillä ja arki-iltaisin Pirkkalassa. Aktiivinen hyppykausi kestää tavallisesti maaliskuun alusta lokakuun loppuun saakka.

Hyppykoneena toimii useimmiten kerhon oma Cessna U206F, johon mahtuu lentäjä ja kuusi hyppääjää. Kone on varusteltu erityisesti hyppykäyttöä varten ja koneen moottori sekä potkuri on valittu erityisesti melunvaimennusta silmällä pitäen. 

## Lähteet

*Tampereen laskuvarjokerho ry

## Aiheesta muualla

* Kerhotilat, entinen Härmälän lentoasema, kuva
Lumi (Pamuk)

**Lumi** () on Orhan Pamukin vuonna 2002 ilmestynyt proosateos. Sen on suomentanunut Tuula Kojo, ja suomennos julkaistiin vuonna 2004 Keltaisessa kirjastossa Tammen kustantamana. Tarina käsittelee monia nyky-Turkin poliittisia ja kulttuurisia jännitteitä, muun muassa uskonnollisen johtajan Abdullah Gülin johtamaa liikettä, turkkilaisten asemaa siirtotyöläisinä Saksassa ja turkkilaisten teinityttöjen itsemurha-aaltoa.

Teoksen päähenkilö on runoilija Ka, jonka matkaa Kars-nimiseen kaupunkiin teos kuvaa.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Kartta kirjan tapahtumapaikoista