open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Hendrikje van Andel-Schipper

**Hendrikje "Henny" van Andel-Schipper** (o.s. **Schipper**, 29. kesäkuuta 1890 Smilde – 30. elokuuta 2005) oli eläessään Guinnessin ennätyskirjan mukaan maailman vanhin ihminen. Hän oli hollantilainen ja kuoli 115-vuotiaana. Van Andel-Schipper eli vanhempiensa luona 47-vuotiaaksi saakka. Hänen miehensä kuoli vuonna 1959.

115-vuotissyntymäpäivillä Andel-Schipperin luona vierailivat Alankomaiden kuningattaren miniä ja lähetystö Ajax Amsterdamista. Andel-Schipper oli Ajax-fani yli 80 vuotta. 

Andel-Schipperille tehtiin vuonna 1995 mastektomia rintasyövän poistamiseksi. Hän asui omillaan yli 100-vuotiaaksi ja siirtyi vanhainkotiin vasta 106 vuoden iässä.

Andel-Schipper kertoi pitkän ikänsä salaisuudeksi päivittäisen sillin syömisen ja appelsiinimehun. Hänen kuoltuaan vatsasyöpään maailman vanhimmaksi ihmiseksi tuli amerikkalainen Elizabeth "Lizzie" Bolden (s. 15. elokuuta 1890). Groningenin yliopistossa tehdyssä ruumiinavauksessa kuolinsyyksi paljastui pienen nyrkin kokoinen pahalaatuinen kasvain mahalaukussa.

## Lähteet
James Callaghan

**Leonard James Callaghan** (Baron Callaghan of Cardiff), KG, (27. maaliskuuta 1912 &ndash; 26. maaliskuuta 2005) oli Yhdistyneen kuningaskunnan pääministeri  5. huhtikuuta 1976 – 4. toukokuuta 1979. Hän toimi Työväenpuolueen puheenjohtajana vuosina 1976–1980.

Callaghan on ainoa Britannian pääministeri, joka on toiminut kaikissa muissakin valtion tärkeimmissä viroissa: valtiovarainministerinä 1964–1967, sisäministerinä 1967–1970 ja ulkoministerinä 1974–1976. Callaghan oli valtiovarainministerinä (*Chancellor of the Exchequer*) myrskyisän ajanjakson 1964–1967, jolloin hänen täytyi taistella budjettivajetta ja Englannin puntaa vastaan suunnattuja hyökkäyksiä vastaan. Marraskuussa 1967 hänen täytyi hyväksyä punnan devalvointi. Hän tarjoutui eroamaan, mutta hänet taivuteltiin vaihtamaan salkkua sisäministeri Roy Jenkinsin kanssa 1967. Sisäministerinä Callaghan päätti lähettää brittiarmeijan joukkoja Pohjois-Irlantiin sen hallituksen pyynnöstä.

Callaghan palasi hallitukseen ulkoministeriksi maaliskuussa 1974 ja otti vastuun neuvotteluissa Britannian uusista jäsenehdoista Euroopan talousyhteisössä (EEC). Hän tuki Britannian jäämistä EEC:n jäseneksi vuoden 1975 kansanäänestyksessä.

Kun Harold Wilson erosi pääministerin paikalta 1976, Callaghan valittiin uudeksi Työväenpuolueen parlamenttiedustajien johtajaksi. Hänen ainoana pääministerikautenaan Työväenpuolue oli vähemmistönä ylähuoneessa, mikä vaati liittoutumista pienpuolueiden, kuten Ulsterin unionistien kanssa, ja johti myöhemmin Lib-Lab-liittoon.

Pääministerinä Callaghan oli ammattiyhdistysaktiivi ja jatkoi tehtyä yhteiskuntasopimusta vielä vuoden. Hän joutui vakuuttamaan Kansainväliselle valuuttarahastolle, että Iso-Britannia ryhtyy säästötoimiin.  Reaalipalkkataso laski 6 prosenttia vuonna 1977. Helpotusta tilanteeseen toivat Pohjanmeren öljynporaukset. Öljytuloilla katettiin kertynyttä maksutaseen alijäämää. Maksutase saatiin positiiviseksi ensimmäisen kerran sitten vuoden 1972. 

Teollisuuden työtaistelut ”tyytymättömyyden talvena” 1978–1979 vähensivät hallituksen suosiota, ja häviö kansanäänestyksessä Skotlannin asemasta johti hallituksen kaatumiseen. Seuranneissa vaaleissa Margaret Thatcherin johtama konservatiivipuolue nousi voittajaksi.

## Lähteet
Aristippos

**Aristippos** (, n. 435 – 366 eaa.) oli antiikin kreikkalainen filosofi. Hän oli kotoisin Kyrenestä. Hän oli Sokrateen oppilaana Ateenassa, kunnes muutti Syrakusaan opettamaan filosofiaa tyranni Dionysios II:n hoviin.

Aristippos kirjoitti useita dialogeja sekä muun muassa Libyan historiasta. Hän perusti kyreneläisen koulukunnan, joka opetti hedonismia ja egoismia. Ratkaisu on mielenkiintoinen, sillä Sokrates oli opettanut hyvin toisenlaista filosofiaa.

Aristippoksella oli samanniminen tyttärenpoika, **Aristippos Äidinopettama** (Mêtrodidaktos), joka jatkoi hänen työtään. Tämä oli saanut nimensä siitä, että Aristippoksen tytär Arete ("Hyve") oli opettanut häntä itse. Näiden kahden Aristippoksen filosofioita on mahdoton erottaa toisistaan, ja he menevät usein sekaisin myöhemmässä historiankirjoituksessa. Kummankaan Aristippoksen kirjoituksia ei ole säilynyt.

Tyttärensä Arêtên lisäksi Aristippoksen oppilaita olivat Aithiops Ptolemaïslainen ja Antipatros Kyreneläinen. Näiden oppilaita olivat puolestaan Theodoros Jumalaton, Epitimides Kyreneläinen, Paraibates, Hegesias Kuolemankannattaja ja Annikeris.

## Lähteet
* 

## Aiheesta muualla

* Diogenes Laertios: *Merkittävien filosofien elämät ja opit*:
** Aristippoksen elämäkerta 
** Aristippoksen elämäkerta 
*
Faidon

**Faidon** (, 400- ja 300-lukujen vaihde eaa.) oli antiikin kreikkalainen filosofi. Hän oli kotoisin Eliistä.

Spartan voitettua Eliksen Faidon joutui vangiksi, ja hänet pakotettiin toimimaan jonkin aikaa orjana ja prostituoituna poikabordellissa Ateenassa. Siellä hänen kauneutensa teki hänet kuuluisaksi. Sokrates löysi hänet ja osti hänet vapaaksi varakkaan ystävän avustuksella. Faidonista tuli Sokrateen oppilas ja läheinen ystävä.

Vaikuttaa siltä, että Faidon oli myös Platonin ja Kebeen läheinen ystävä. Platon omisti hänelle dialoginsa *[[Faidon (dialogi)|Faidon]]*. Faidon tunnetaan lähes ainoastaan tästä dialogista.

Pian Sokrateen kuoleman jälkeen Faidon palasi Elikseen ja perusti siellä elisläisen koulukunnan, joka opetti sokraattisesti. Hänen oppilaisiinsa kuuluivat Ankhipylos, Moskhos ja Pleistanos. Koulukunnasta kehittyi myöhemmin eretrialainen koulukunta.

Faidonin filosofiaa ei juurikaan tunneta, eikä se käy ilmi myöskään *Faidonista*. Hän kirjoitti joitakin dialogeja, mutta kaikkien aitoudesta ei olla varmoja. Jo Panaitios epäili niiden aitoutta (Diogenes Laertios II.64). Mahdollisesti dialogit *Zopyros* ja *Simon* ovat aitoja. Senecalta on säilynyt yksi katkelma Faidonilta (*Epist*. 94. 41). Sen mukaan yksi tapa hyveen hankkimiseen on viettää aikaa hyvien ihmisten seurassa.

## Lähteet

* 

## Aiheesta muualla

* Diogenes Laertios: *Merkittävien filosofien elämät ja opit*:
** Faidonin elämäkerta  
** Faidonin elämäkerta
Eukleides Megaralainen

**Eukleides Megaralainen** (, 450–380 eaa.) oli antiikin kreikkalainen filosofi. Hän oli kotoisin Megarasta.

Eukleides oli Sokrateen oppilas ja tämän lähimpiä ystäviä. Hän oli kiinnostunut erityisesti logiikasta ja etiikasta. Hän perusti megaralaisen koulukunnan, joka harrasti erityisesti logiikkaa. Hänen teoksiaan ei ole säilynyt, mutta viitteitä niiden sisällöstä löytyy muista antiikin teksteistä.

## Lähteet
* 

## Aiheesta muualla

* Diogenes Laertios: *Merkittävien filosofien elämät ja opit*:
** Eukleideen elämäkerta  
** Eukleideen elämäkerta 
*
Glaukon

**Glaukon** (, 400-luku eaa.) oli antiikin kreikkalainen filosofi. Hän oli kotoisin Ateenasta, ja todennäköisesti Platonin veli. Glaukon oli Sokrateen oppilas ja sokraatikko. Hän kirjoitti yhdeksän dialogia, jotka ovat varmuudella hänen. Sen lisäksi hänen nimiinsä on laitettu useita muita dialogeja.

## Lähteet

* 

## Aiheesta muualla

* Diogenes Laertios: *Merkittävien filosofien elämät ja opit*:
** Glaukonin elämäkerta 
** Glaukonin elämäkerta
Bokak

**Bokak** tai **Taongi** on atolli Tyynellä valtamerellä. Se kuuluu Marshallinsaarille. 

Bokakin atolli koostuu yhdestätoista saaresta, ja sen maapinta-ala on 3,2 neliökilometriä. Laguunin pinta-ala on 78 neliökilometriä.

Bokak on pohjoisin ja syrjäisin Marshallinsaarten atolleista. Se on matala ja harvinainen puoliaavikkoinen atolli. Bokakin Marshallinsaarten Bikar ovat maailman ainoat puoliaavikkoisen ilmaston atollit.

Bokakilla elää runsaasti merilintuja, ja siellä on havaittu merkittäviä nokitiira-, punajalkasuula- ja kuningasfregattilintupopulaatioita. Bokakilla on vain yhdeksän kukkivaa kasvilajia, mutta kaikki lajit ovat alkuperäisiä eikä vuoden 1989 tietojen mukaan saarelta ole löytynyt vieraslajeja. Bokakilla on *[[Scaevola sericea]]*- ja *[[Sida fallax]]* -lajien muodostamia pensaikkoja. Liemikilpikonnan tiedetään pesivän saarten rannoilla.

Espanjalainen Alonso de Salazar löysi atollin vuonna 1526. Atolli on asumaton.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Eira

**Eira** on pieni kaupunginosa eteläisessä Helsingissä. Sitä rajoittavat Merikatu ja Telakkakatu lännessä, Tehtaankatu pohjoisessa, Laivurinkatu idässä sekä Sirpalesalmi etelässä.  0,19&nbsp;km² kokoisella alueella on noin 1 100 asukasta. Eiran naapurialueita ovat kaupunginosat Ullanlinna ja Punavuori sekä Länsisataman osa-alue Hernesaari. Helsingin piirijaossa se lasketaan osaksi *[[Ullanlinnan peruspiiri]]ä*, joka puolestaan kuuluu Eteläiseen suurpiiriin. Eira on tunnettu huvilakaupunginosana.

Muista lähistöllä olevista kaupunginosista, kuten Punavuoresta ja Ullanlinnasta Eira (yhtä alueen luoteiskulmassa sijaitsevaa korttelia lukuun ottamatta) eroaa selvästi siinä, että siellä kadut ovat kapeita ja yleensä kaartuvia, eivätkä rakennukset yleensä ole kadun varressa vaan keskellä tonttia.

Kaupunginosassa on lukuisia suurlähetystöjä. Eiran ohi kulkevat raitiolinjat 1, 3 ja 6 sekä bussilinjat 20 ja 30.

## Historia

1800-luvun lopulla Eira oli vielä rakentamatonta aluetta. Sitä pidettiin liian syrjäisenä kaupunkiasutukseen, minkä vuoksi sinne suunniteltiin teollisuusaluetta. Tästä suunnitelmasta on muistona Tehtaankadun nimi. Suunnitelma kuitenkin hylättiin, ja Eirasta alettiin aluksi suunnitella huvilakaupunginosaa. Vuonna 1907 Eiralle vahvistettiin arkkitehtien Bertel Jungin, Armas Lindgrenin ja Lars Sonckin uusi asemakaava, joka mahdollisti huvilakaupunkisuunnitelmaa tiiviimmän rakentamisen. Suurin osa Eiran rakennuksista on jugendtyylisiä, enimmäkseen kolmikerroksisia kerrostaloja, jotka rakennettiin muutaman vuoden kuluessa asemakaavan vahvistamisen jälkeen. Eirasta tuli Helsingin ensimmäinen maastoon mukautuva kaupunginosa ilman ruutuasemakaavaa. Tiiviydestä ja rakennusten epäsäännönmukaisista muodoista ja korkeuksista huolimatta alueesta tuli arvostettu ja selkeästi ruotsinkielinen.

Eira sai nimensä viereiseen Ullanlinnan kaupunginosaan vuonna 1897 rakennetulta Eiran sairaalalta, joka taas oli saanut nimensä Tukholmassa vuosina 1816–1955 toimineelta samannimiseltä sairaalalta. Tämä sairaala taas oli saanut nimensä pohjoismaisen muinaistaruston lääkintätaidon jumalattarelta, Eiriltä.

Eiran länsirajalla sijaitseva Speranskintie on nimetty venäläisen valtiomiehen Mihail Speranskin mukaan; Speranski vaikutti merkittävästi Suomen asemaan Venäjän keisarikunnan osana ja toimi Suomen sodan jälkeen Suomen ensimmäisenä valtiosihteerinä. Alkujaan Speranskintie oli nykyisen Merikadun länsipään nimenä.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Laskuvarjojääkäri

**Laskuvarjojääkärit** ovat maavoimien sotilaita, jotka siirtyvät kohteeseensa hyppäämällä lentokoneesta laskuvarjon varassa. Laskuvarjojääkäreitä käytettiin ensimmäistä kertaa toisessa maailmansodassa.

Laskuvarjojoukkojen käyttöönotto tapahtui ensimmäisenä 1930-luvun Neuvostoliitossa, jossa saksalaisia sotilaita koulutettiin erityisesti lentäjiksi kiertäen Weimarin tasavallalle asetettuja rauhansopimuksen kieltoja. Tätä kautta oppi tuli Saksan armeijalle, joka käytti sitä salamasotansa ilma-maa-sotaopin osana.

Laskuvarjojääkärit ovat osa maahanlaskujoukkoja (). Historian aikana maahanlaskujoukot ovat käyttäneet myös liitokoneita, mutta Korean sodasta alkaen kuljetusväline on ollut yhä useammin helikopteri. Muun muassa Suomen tulevat valmiusprikaatit ovat osittain ilmakuljetteisia.

Suomen puolustusvoimissa laskuvarjojääkärikoulutusta antavat Utin jääkärirykmentin Erikoisjääkäripataljoonaan kuuluvat Laskuvarjojääkärikomppania ja Erikoisjääkärikomppania. Suomessa laskuvarjojääkäreitä ei ole tarkoitus pudottaa suurena joukkona etulinjaan muun muassa Normandian maihinnousun tapaan, vaan pienissä ryhmissä vihollisen selustaan tiedustelu- ja sissitehtäviin.

Kuuluisa laskuvarjoyksikkö ja samalla erikoisjoukko on brittiläinen Special Air Service (SAS). Muita kuuluisia laskuvarjoyksiköitä ovat muun muassa Yhdysvaltain maavoimien 82. maahanlaskudivisioona (All-American), Venäjän 106. kaartin maahanlaskudivisioona ja 101. laskuvarjodivisioona (”Screaming Eagles”).

Laskuvarjojääkäreitä kutsutaan toisinaan lempinimellä ”punaiset paholaiset” (engl. Red Devils), koska useissa maissa heidän tunnuksenaan on punainen baretti. Suomessa sen käyttöoikeuden saa ensimmäisen laskuvarjohypyn jälkeen ja se on palveluksen suorittaneille suuri ylpeyden aihe. Baretin väri kuitenkin vaihtelee eri maissa. Esimerkiksi Ranskan muukalaislegioonassa laskuvarjojääkärit käyttävät vihreää barettia, brittiläisten erikoisjoukkoyksikkö SAS vaalean kellanruskeaa ja venäläinen VDV vaaleansinistä barettia.

## Lähteet
* 
* 
* 

### Viitteet

## Aiheesta muualla
Brussels Airlines

**Brussels Airlines**  on Belgian kansallisen lentoyhtiön Sabenan seuraaja. Brussels Airlinesin kotikenttä on Brysselin Zaventemin lentoasema. Brussels Airlinesin lentoverkosto kattaa yli 50 kohdetta Euroopassa, 14 Afrikassa, yhden Lähi-idässä ja kolme Yhdysvalloissa. Yhtiön palveluksessa on yli 2&nbsp;800 työntekijää. Suomen toimipiste sijaitsee Helsingissä ja työllistää kuusi henkilöä.

## Historia
Päätökset Brussels Airlinesin perustamisesta tehtiin vuonna 2006, kun SN Airholding päätti yhdistää omistamiensa, Belgian kansallisen lentoyhtiön seuraajan SN Brussels Airlinesin (per. 15.2.2002) ja Virgin Expressin (ostettiin keväällä 2005) toiminnot. Lentoyhtiö lanseerattiin 7. marraskuuta 2006, toimintansa tämä yhtiö aloitti 25. maaliskuuta 2007.

## Laivasto

Laivaston keski-ikä toukokuussa 2024 on 16,7 vuotta.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

*Brussels Airlinesin kotisivut
*Brussels Airlinesin laivaston ikä
Brysselin lentoasema

**Brysselin Zaventemin lentoasema** (, , ) on Brysselin kansainvälinen lentoasema. Se sijaitsee 12 kilometrin päässä Brysselin keskustasta Zaventemin kunnassa Flanderin alueella. Kentän ovat perustaneet natsi-Saksan miehitysjoukot toisen maailmansodan aikana. 

Kentän pinta-ala on 1&nbsp;245 hehtaaria ja korkeus merenpinnasta on 56 metriä.

## Lentoyhtiöt ja kohteet
Brysselin lentoasemalle lentävät lentoyhtiöt tammikuussa 2023:
*Aer Lingus (Dublin)
*Air Algérie (Algiers)
*Air Arabia
*Air Belgium
*Air Canada
*Air Europa
*Air Malta (Malta)
*Air Serbia
*Air Transat (Montréal) [kausittainen]
*airBaltic (Riika, Vilna, Tallinna)
*All Nippon Airways
*Austrian Airlines (Wien)
*Aviapartner
*British Airways (Lontoo-Heathrow)
*Brussels Airlines (Abidjan, Athens, Banjul, Barcelona, Berliini-Schönefeld, Berliini, Bilbao, Birmingham, Bologna, Bristol, Budapest, Bujumbura, Casablanca, Catania, Conakry, Kööpenhamina, Dakar, Douala, Entebbe, Faro, Frankfurt, Freetown, Geneve, Göteborg-Landvetter, Hampuri, Helsinki, Istanbul-Atatürk, Kigali, Kinshasa, Krakova, Lissabon, Lontoo-Gatwick, Luanda, Lyon, Madrid, Malaga, Manchester, Marseille, Milano-Bergamo, Milano-Malpensa, Monrovia, München, Murcia, Nairobi, Napoli, Newcastle, Nizza, Oslo, Palermo, Palma de Mallorca, Pariisi-Charles de Gaulle, Porto, Praha, Rooma-Leonardo da Vinci, Sevilla, Tukholma-Bromma, Strasbourg, Tel Aviv, Toulouse, Torino, Valencia, Venetsia, Wien, Varsova, Yaoundé)
*Bulgaria Air (Sofia)
*Corendon Airlines
*Croatia Airlines (Zagreb)
*Delta Air Lines (Atlanta, New York-JFK)
*easyJet
*EgyptAir (Kairo, Luxor)
*Emirates (Dubai)
*Ethiopian Airlines (Addis Ababa)
*Etihad Airways (Abu Dhabi, Toronto-Pearson)
*Finnair (Helsinki)
*Flyone
*Flyr
*Freebird Airlines
*Hainan Airlines (Peking)
*HiSky
*Iberia Airlines (Barcelona, Madrid, Santiago de Compostela)
*Icelandair (Reykjavik)
*ITA Airways
*KLM Royal Dutch Airlines 
**KLM Cityhopper (Amsterdam)
*LOT Polish Airlines (Varsova)
*Lufthansa (Berliini-Tegel, Frankfurt, Hampuri, Hannover, München, Nürnberg, Stuttgart)
*Middle East Airlines
*Nouvelair
*Play
*Qatar Airways
*Royal Air Maroc (Casablanca, Nador, Oujda, Tangier)
*Rwandair
*Ryanair
*Scandinavian Airlines (Kööpenhamina, Göteborg-Landvetter, Tukholma-Arlanda, Oslo)
*Sky Express
*SunExpress
*Swiss International Air Lines (Basel/Mulhouse, Zürich)
*TAP Portugal (Lissabon)
*Tarom (Bukarest-Otopeni)
*Transavia.com
*TUI Fly
*Tunisair
*Turkish Airlines
*United Airlines (Washington-Dulles)
*Vueling Airlines (Barcelona, Valencia)

## Terrori-isku

Brysselin lentoasemalle tehtiin 22. maaliskuuta 2016 terrori-isku.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Lentoaseman virallinen kotisivu
Pyhätunturi (täsmennyssivu)

**Pyhätunturi** on seuraavien suomalaisten tunturien nimi:

* Pyhätunturi, Kittilä, noin 450 m
* Pyhätunturi, Kittilän ja Muonion rajalla, noin 490 m
* Pyhätunturi, Pelkosenniemi, noin 540 m
**Pyhä-Luoston kansallispuisto, vuoteen 2005 asti *Pyhätunturin kansallispuisto*, Sodankylä, Pelkosenniemi ja Kemijärvi
* Nattasten tunturiryhmään kuuluva Pyhä-Nattanen eli Sodankylän Pyhätunturi, noin 508 m
* Sallatunturien kahden huipun nimet olivat vuoteen 2012 asti *Iso Pyhätunturi* ja *Pieni Pyhätunturi*, noin 477 m.
Heinrich Isaac

**Heinrich Isaac** (noin 1450 – 1517) oli alankomaalainen säveltäjä.

## Elämä
Isaacin lapsuudesta ja nuoruudesta ei ole kovin paljoa tietoa. Hänen tiedetään aloittaneen säveltämisen viimeistään 1470-luvulla. 1480-luvun alkupuolella hän toimi hovisäveltäjänä Innsbruckissa. Vuonna 1485 hän lähti Firenzeen urkuriksi, kuoromestariksi ja Lorenzo de’ Medicin lasten opettajaksi. Vuonna 1497 Isaacin tiedetään toimineen keisari Maximilian I:n palveluksessa hovisäveltäjänä arvonimellä *symphonista regius*.

Isaac matkusteli myös Saksassa, jossa useat säveltäjät ottivat vaikutteita hänen musiikistaan. Vuonna 1514 Isaac palasi Firenzeen ja kuoli siellä kolme vuotta myöhemmin.

## Musiikki
Isaac sävelsi messuja ja motetteja, sekä saksalaisia kuorolauluja. Lukuisia hänen teoksiaan on Münchenin valtiokirjastossa. Yleisesti tunnettu on koraaliksi siirtynyt 
kansansävelmä "Innsbruck, ich muss dich lassen", jonka varhaisin kuorosovitus on Isaacin tekemä. Suomen evankelis-luterilaisen virsikirjassa se on virsi 606 "Jo joutuu lähtöhetki", ja se on toisinaan pantu Isaacin nimiin, mutta todellisuudessa hän ainoastaan julkaisi siitä neliäänisen kuorosovituksen 1495.

## Lähteet
Ludwig Senfl

**Ludwig Senfl** (syntynyt noin vuonna 1486, kuollut 2. joulukuuta 1542 – 10. elokuuta 1543 välisenä aikana) oli saksalais-sveitsiläinen säveltäjä. Noin vuonna 1496 Senfl ryhtyi kuoropojaksi keisari Maximilianin hovikappelin kuoroon. Hänen arvellaan  lähteneen äänennmurroksen jälkeen pappisuralle. 

Senfl opiskeli arvostetun säveltäjä Heinrich Isaacin johdolla. Myöhemmin hän sävelsi useita kappaleita.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Filippo Azzaiolo

**Filippo Azzaiolo** oli italialainen säveltäjä. Hänen tiedetään toimineen ainakin Bolognassa.

Azzaiolon elinvuosista ei ole tietoa. Kaikki hänen tunnetut sävellyksensä on sävelletty vuosien 1557 ja 1569 välillä. Azzaiolon tunnetuin kappale lienee vuonna 1557 julkaistu *Chi passa*, josta suosittu säveltäjä William Byrd teki hieman myöhemmin oman versionsa.
Pompeius Trogus

**Gnaeus Pompeius Trogus** oli ensimmäisellä vuosisadalla elänyt historioitsija, joka kirjoitti Rooman keisari Augustuksen aikana. Hän oli keltti Gallia Narbonensisin provinssista

Hänen tärkein teoksensa oli *Historiae pillippicae et totius mundi origines et terrae situs*, jonka pääaihe on Makedonian nousu suurvallaksi Filippos II:n ja Aleksanteri Suuren aikana. Tämä teos ei ole säilynyt nykypäivään, mutta Junianus Justinus kirjoitti siitä oman lyhennetyn versionsa, joka on säilynyt.

Lähteenään Trogus käytti pääasiassa kreikkalaista historioitsijaa Theopomposta.
Puuro

**Puuro** on yleensä viljasta vedessä tai maidossa keittämällä tehty paksuhko, lusikalla syötävä ruoka. Puuroa voidaan tehdä esimerkiksi vehnästä, kaurasta, ohrasta, riisistä tai rukiista. 
Yleisiä puuron alajeja ovat myös maissista tehty polenta, mannapuuro ja helmipuuro. Nestepitoista, laihaa puuroa sanotaan velliksi.

Puuron mausteena käytetään yleisesti suolaa. Puuroon saatetaan joskus lisätä esimerkiksi voita ("voisilmä"), sokeria, hunajaa, maitoa tai siirappia. Riisipuuron päälle ripotellaan usein kanelia. Puurojen lisukkeena voidaan käyttää puurosta riippuen myös esimerkiksi kiisseliä, marja- tai sekahedelmäkeittoa, tuoreita marjoja, marjasosetta tai hilloa. Puuroa syödään perinteisesti aamiaisella, mutta myös lounaalla tai päivällisellä. Vispi- tai riisipuuroa tarjotaan myös jälkiruokana. 

Puuroa käytetään monien ruokalajien valmistuksessa. Porkkanalaatikko perustuu riisi-, ohraryyni- tai mannapuuroon ja porkkanasoseeseen. Myös karjalanpiirakat täytetään yleensä riisipuurolla. Varsinkin aiemmin oli tapana paistaa tähteeksi jäänyt puuro voilla voidellussa pannussa.

Puuro voidaan valmistaa kattilassa liedellä, hauduttamalla uunissa tai kypsentämällä mikroaaltouunissa. Mikroaaltouunissa valmistettavasta puurosta voidaan käyttää nimitystä mikropuuro. 
Puuroja voidaan myös valmistaa keittämättä; tällaisia puuroja kutsutaan tuore- tai raakapuuroiksi. Tuore- ja raakapuuroja valmistetaan laittamalla hiutaleet esimerkiksi illalla nesteeseen turpoamaan, ja aamulla puuro on valmis nautittavaksi. Nesteen määrää voi vaihdella mielensä mukaan tai korvaamalla sen esimerkiksi jogurtilla.

Ensimmäiset viittaukset veteen keitetystä puurosta löytyvät Egyptistä ajanlaskun alusta. Skandinaavisissa lähteissä puuro mainitaan 1000-luvun alun viikinkisaagoissa. Puuro on balttialainen lainasana, ja Kannaksella sanasta on tunnettu muoto putro. Savossa ja Karjalassa puuroa on kutsuttu nimellä huttu, ja itäisimmissä osissa Suomea venäläisillä nimillä kaassa tai kaassu. Ruotsalaista alkuperää oleva sana velli on tarkoittanut löysää puuroa.

## Ravitsemuksessa
Vuonna 1995 tehdyssä australialaistutkimuksessa havaittiin, että maidon kanssa nautitun kaurapuuron tuottama kylläisyysvaikutus kesti kaksi kertaa pidempään kuin myslillä ja noin 1,8 kertaa pidempään kuin maissihiutaleilla.

## Puuro kouluruokana
Erilaiset puurot ovat olleet suosittuja myös kouluruokana, ja nykyisinkin ne sopivat täyttämään vaatimusta kasvisruokien tarjoamisesta koulussa. Puurot ovat myös edullisia valmistaa. Puuro kouluruokana kuitenkin jakaa mielipiteitä aiempaa enemmän.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

*
John Connally

**John Connally** (27. helmikuuta 1917 – 15. kesäkuuta 1993) oli yhdysvaltalainen poliitikko. Hän toimi Yhdysvaltain laivastoministerinä Kennedyn kabinetissa vuonna 1961, Texasin kuvernöörinä 1963–1969 ja Yhdysvaltain valtiovarainministerinä Richard Nixonin kabinetissa vuosina 1971–1972.

22. marraskuuta 1963 Connally istui vaimonsa kanssa samassa autossa presidentti John F. Kennedyn kanssa, kun tämä ammuttiin. Connally haavoittui itsekin ampumavälikohtauksessa, mutta selvisi siitä hengissä.

## Lähteet
Venetpalo

**Venetpalo** on noin 500 asukkaan kylä Kärsämäen kunnan eteläosassa Oulun läänissä. Kylässä on muun muassa vesivoimalaitos ja maastohiihtokeskus. Kylän läpi virtaa Pyhäjoki.

Kylän yleisilmettä leimaavat kumpareinen maasto sekä kylää halkovat Nelostie ja Pyhäjoki, johon on kylän kohdalle rakennettu vesivoimalaitos. Maatalous on eräs pääasiallisista elinkeinoista. Venetpalossa on myös oma hiihtomaja ja sen ympäristössä kulkeva hiihtolatu, jossa voi talvella käydä hiihtämässä sekä kesällä kiertää kävellen luontopolkua. Kylällä on myös uimaranta noin 1,8 kilometrin päässä Nelostien risteyksestä.

Kylälle on tehty oma kyläkirja, *Veneet palo, airot jäi*.

**Hautajoen** kylä on Venetpalon naapurikylä. Kylä sijaitsee Hautajoen varrella.

Alueen postinumero ja -toimipaikka ovat 86710 Kärsämäki.  Lähin postikonttori sijaitsee Kärsämäen keskustassa.

## Aiheesta muualla
* Venetpalon kylän kotisivut 
* Rentola, Liisa (toim.): *Veneet palo, airot jäi : Kärsämäen kunnan Venetpalon kyläkirja.* Haapaveden kansalaisopiston Kärsämäen osaston piiri, Venetpalon kylätoimikunta, Hautajoen kylätoimikunta, Venetpalon nuorisoseura 1994. .
Länsisaamelaiskielet

**Länsisaamelaiskielet** eli **länsisaamelaiset kielet** on uralilaiseen kielikuntaan kuuluva saamelaiskielten haara. Siihen kuuluu viisi kieltä, jotka ovat pohjoissaame, luulajansaame, piitimensaame eli arjeploginsaame, uumajansaame ja eteläsaame. Länsisaamelaiskielet muodostavat yhdessä itäsaamelaiskielten kanssa saamelaiskielten ryhmän.

## Lähteet
Kirby (hahmo)

**Kirby** () on yksi Nintendo-pelien suosituimmista hahmoista. Se on vaaleanpunainen, pyöreä ja purkkapallomainen hahmo, joka pystyy imemään sisäänsä melkein mitä tahansa. Kirbyn on kehittänyt HAL Laboratory. Kirbyn loi Masahiro Sakurai, ja se nimettiin asianajaja John Kirbyn mukaan, joka puolusti Nintendoa tekijänoikeussyytteessä Universal Studiosia vastaan vuonna 1984. Pelisarjan lisäksi Kirby on esiintynyt sekä  -animessa että mangasarjoissa.

## Historia

Kirby aloitti uransa vuonna 1992, jolloin *[[Kirby's Dream Land]]* julkaistiin Nintendon Game Boy -käsikonsolille. Peli oli perinteistä 2D-tasohyppelyä, ja siitä tuli hyvin suosittu uusien ideoidensa ja hyvän pelattavuutensa ansiosta. 1990-luvun aikana Nintendo julkaisi vielä yhdeksän muuta Kirby-peliä.

## Kyvyt

Imemiskykynsä avulla Kirby on alusta asti pystynyt lentämään täyttämällä itsensä ilmalla. Kirbyn tavallisin kyky on kuitenkin vihollisten, tavaroiden ja ruoan imeminen. Ensimmäisessä pelissään Kirby vain muutti sisään imetyt viholliset tähdiksi, joilla pystyi pommittamaan muita vihollisia, mutta *[[Kirby’s Adventure|Kirby's Adventure]]* -pelistä lähtien on Kirby pystynyt nielaisemaan imemänsä viholliset ja ottamaan niiden erityiskyvyt käyttöönsä.

## Nykypäivä
Vuonna 2015 julkaistiin Wii U -konsolille Kirby-seikkailu *[[Kirby and the Rainbow Paintbrush]]*, ja Nintendo on aloittanut Kirby-fanituotteiden valmistamisen Japanissa. Eurooppaan fanituotteet todennäköisesti eivät tule, mutta jo uusi peli kertoo Kirbyn yhä vahvasta suosiosta. Fanituotteiden kohtalo kuitenkin ratkennee ehkä tulevaisuudessa, sillä niille löytyy kuitenkin toisinaan vankkaa kysyntää.

Vuonna 2018 julkaistiin Nintendo Switch -konsolille *Kirby Star Allies*.

## Kirby-sarja

* Kirby's Dream Land (Game Boy) 1992
* Kirby's Adventure (NES) 1993
* Kirby's Dream Land 2 (Game Boy) 1995
* Kirby's Dream Land 3 (SNES) 1997
* Kirby 64: The Crystal Shards (Nintendo 64) 2000
* Kirby and the Amazing Mirror (Game Boy Advance) 2004
*  (Nintendo DS) 2005
*  (Nintendo DS) 2006
* Kirby's Epic Yarn (Wii) 2010
* Kirby Mass Attack (Nintendo DS) 2011
* Kirby's Adventure Wii (Wii) 2011
*  (Nintendo 3DS) 2014
* Kirby and the Rainbow Paintbrush (Wii U) 2015
*  (Nintendo 3DS) 2016
* Kirby Star Allies (Nintendo Switch) 2018
* Kirby and the Forgotten Land (Nintendo Switch) 2022

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Kirbyn kotisivut
Degei

**Degei** on fidžiläisessä mytologiassa käärmejumala, joka tuomitsee kuolleet ihmiset sen jälkeen, kun he ovat menneet joko Cibaciba- tai Drakulu-luolan läpi. Useimmat kuolleet hän heittää järveen, jossa he hukkuvat Murimuriaan. Jotkut hän silti päästää paratiisiin, Burotuun.
Cibi

**Cibi** on fidžiläinen sotatanssi. Fidžin rugby union -maajoukkue esittää sen yleensä aina ennen peliä, mutta vuodesta 2012 lähtien myös *bole*a (haasteen vastaanottotanssia) esitetään cibin ohella.

## Cibin sanoitus

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Luulajansaame

**Luulajansaame** on uralilainen kieli. Se kuuluu saamelaiskielten länsisaamelaiseen haaraan. Sen lähimpiä sukukieliä ovat pohjoissaame, piitimensaame, uumajansaame ja eteläsaame.

Luulajansaame on vakavasti  uhanalainen kieli, ja sitä puhuvat pääosin luulajansaamelaiset. Sillä on erään arvion mukaan noin 2&nbsp;000 puhujaa. Heistä suurin osa asuu Ruotsissa lähinnä Jällivaaran ja Jokimukan alueilla, loput Norjassa, jossa esimerkiksi Hamarøyssa luulajansaamella on virallinen asema. Toisen lähteen mukaan Ruotsissa asuisi vain noin 500 luulajansaamen puhujaa. Vuonna 2015 luulajansaamen puhujien kokonaismääräksi arvioitiin 650.

Kieli on 1800-luvulta saakka ollut jatkuvasti myös kirjallisessa käytössä, jonka pani alulle Lars Levi Laestadius, itsekin luulajansaamen puhuja. Ruotsin Jokimukassa voi kouluopetusta saada päiväkodista lukioon saakka luulajansaameksi. Ruotsin yliopistoista luulajansaamea voi opiskella Uumajan yliopistossa, saamen kielen aineenopettajakoulutuksessa. Myös Nord-yliopistossa Norjan Bodøssä voi opiskella luulajansaamea.

Norjan yleisradioyhtiö Norsk Rikskringkasting NRK lähettää uutisia luulajansaameksi.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Arran, luulajansaamelainen keskus
* Giehttjit áddjá goaden -äänikirja luulajansaameksi
* Giellaj hilá - nettikäyttöinen luulajansaamen alkeisoppikurssi Karin Tuoljan ja Susanna Angéus Kuonjokin samannimisen oppikirjan pohjalta (ISBN 91-973815-7-8)  (giellajhila.se)
* Ruotsi–luulajansaame–ruotsi-sanakirja
Kebes

**Kebes** (, 400-luku eaa.) oli antiikin kreikkalainen filosofi. Hän oli Sokrateen ja Filolaoksen oppilas. Hän oli kotoisin Thebasta.

Kebes esiintyy Platonin dialogissa *[[Faidon (dialogi)|Faidon]]* yhtenä puhujista. Hänet esitetään siinä vakavana hyveen ja totuuden etsijänä, joka on pureva argumenteissaan ja varovainen johtopäätöksissään. 

Diogenes Laertioksen mukaan Kebes kirjoitti kolme dialogia. Niistä vain yksi, *Pinaks* (*Taulu*),  on säilynyt, ja tutkijat pitävät sitäkin jonkun muun kirjoittamana – sen on kirjoittanut mahdollisesti Kebes Kyzikoslainen tai joku tuntematon henkilö. Teos saattaa olla mahdollisesti peräisin ensimmäiseltä vuosisadalta ajanlaskun alun jälkeen. Se esittää olevansa tulkinta allegorisesta kuvasta, joka oli sijoitettu Kronoksen temppeliin joko Ateenassa tai Thebassa. Kirjoittaja esittelee platonilaisen teorian sielujen ennalta olemisesta, ja osoittaa, ettei todellinen oppiminen koostu pelkästään oppineisuudesta, vaan enemmänkin luonteen muovautumisesta.

## Lähteet

* 

## Aiheesta muualla

* Diogenes Laertios: *Merkittävien filosofien elämät ja opit*:
** Kebeen elämäkerta 
** Kebeen elämäkerta
Click OK

**Click OK** on virolainen popmusiikkiryhmä.

## Jäsenet
*Monika Sjomgina
*Kariny Joala
*Grete Rämmal
*Kairi Siht

## Diskografia
* Lase lõdvaks (1998)
1. "Intro." 2. "Click OK" 3. "Lase lõdvaks" 4. "Psühhoterror" 5. "Öö on kuum" 6. "Vehi mis sa vehid" 7. "Hüpertoonia" 8. "Must meel" 9. "Selle ilma mured" 10. "Kui sulgub ring" 11. "Tantsi edasi" 12. "Psühhoterror : extended."

## Singlet
*"Casanova"
*"Narkopolitsei"
*"Taas kord saabub jõulumees"

## Aiheesta muualla
* 
*  Artikkeli ''Eesti Päevaleht'' lehdessä
*  Toinen artikkeli, joka kertoo muutamasta yhtyeen jäsenestä (varustettu kuvalla)
Kriton

**Kriton** (, 400-luku eaa.) oli antiikin kreikkalainen filosofi. Hän oli kotoisin Ateenasta. Hän oli Sokrateen oppilas ja ystävä. Hänet tunnetaan lähes ainoastaan Platonin dialogista *[[Kriton (dialogi)|Kriton]]* sekä *[[Sokrateen puolustuspuhe (Platon)|Sokrateen puolustuspuheesta]]*. Kritonin kerrotaan kirjoittaneen useita dialogeja. Niistä yksikään ei ole säilynyt.

## Lähteet

* 

## Aiheesta muualla

* Diogenes Laertios: *Merkittävien filosofien elämät ja opit*:
** Kritonin elämäkerta 
** Kritonin elämäkerta
The Osbournes

***The Osbournes*** oli 5. maaliskuuta 2002 alkanut tositelevisiosarja, jossa seurattiin Ozzy Osbournen ja hänen perheensä elämää Los Angelesissa. Sarja oli alkaessaan kaikkien aikojen katsotuin Music Televisionilla esitetty ohjelma. *The Osbournesin* viimeinen jakso lähetettiin Yhdysvalloissa 17. huhtikuuta 2005. Sarjaa tehtiin neljä tuotantokautta. Suomessa sarja näkyi sekä MTV Finlandilta, että Neloselta. Nelosella sarjan nimenä oli pelkkä *Osbournes* ilman the-artikkelia.

Sarjan loppumisen jälkeen jokainen Osbournen perheenjäsen on kertonut sarjan aiheuttaneen heille hirveästi paineita, jotka johtivat sekä Jack että Kelly Osbournen joutumiseen vieroitushoitoon. Lisäksi Ozzy ryhtyi uudestaan juomaan ja Sharon Osbourne sairastui syöpään. Ozzy on myös kertonut olleensa huumeiden vaikutuksen alaisena koko sarjan kuvaamisen ajan.

## Lähteet
Menedemos (kyynikko)

**Menedemos** (, 200-luku eaa.) oli kreikkalainen kyynikoiden koulukuntaan kuulunut filosofi. Hän oli epikurolaisen Kolotes Lampsakoslaisen oppilas. Hänen filosofiastaan ei tiedetä juuri mitään.

## Lähteet

* 

## Aiheesta muualla

* Diogenes Laertios: Menedemoksen elämäkerta  
* Diogenes Laertios: Menedemoksen elämäkerta
Simmias

**Simmias** (, 400-luku eaa.) oli antiikin kreikkalainen filosofi. Hän oli Kebeen ystävä ja tämän lailla kotoisin Thebasta. Häntä opetti pythagoralainen Filolaos. Simmiaasta ei tiedetä paljoakaan. Hän esiintyy Platonin dialogissa *[[Faidon (dialogi)|Faidon]]*. Diogenes Laertios kertoo, että hän kirjoitti useita dialogeja.

## Lähteet

* 

## Aiheesta muualla

* Diogenes Laertios: *Merkittävien filosofien elämät ja opit*:
** Simmiaan elämäkerta 
** Simmiaan elämäkerta
Simon (sokraatikko)

**Simon** (, 400-luku eaa.) oli antiikin kreikkalainen filosofi. Hän oli kotoisin Ateenasta ja alun perin suutari. Hän ryhtyi filosofiksi, kun Sokrates tuli keskustelemaan hänen kanssaan. Diogenes Laertios sanoo hänen olleen ensimmäinen, joka käytti Sokrateen tapaa argumentoida eli niin sanottua sokraattista menetelmää. Hänen ajattelustaan ei tiedetä paljoakaan. Hänen sanotaan kirjoittaneen useita dialogeja.

Simonin talo on mahdollisesti tunnistettu Ateenan Agoran arkeologiselta alueelta. Yhden Agoran yksinkertaisen talon raunioista on nimittäin löydetty sekä suutarin ammattiin viittaavia jäänteitä että juomakupin osa, jossa on Simonin nimi. Diogenes Laertioksen mukaan Sokrates opetti Simonin talossa erityisesti silloin, kun halusi opettaa oppilaita, jotka olivat liian nuoria astumaan Agoralle.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Diogenes Laertios: *Merkittävien filosofien elämät ja opit*:
** Simonin elämäkerta 
** Simonin elämäkerta
Axel Julius De la Gardie

**Axel Julius De la Gardie** (1637 – 17. toukokuuta 1710) oli ruotsalainen kreivi, upseeri ja valtiopäivämies. Hän sai valtaneuvoksen arvon vuonna 1674 ja marsalkan arvon 1675. Suuren Pohjan sodan aikaan vuosina 1687–1704 hän toimi Viron kenraalikuvernöörinä.

Hän kuului De la Gardien sukuun; hänen vanhempansa olivat Jakob De la Gardie ja Ebba Brahe. Hänen puolisonsa oli Sofia Juliana Forbus. Heidän lapsiaan olivat Adam Carl De la Gardie (1664–1721), Magnus Julius De la Gardie (1668–1741) ja Pontus Fredrik De la Gardie (1669–1717).
Sumatran maanjäristys 2005

**Vuoden 2005 Sumatran maanjäristys** havaittiin 28. maaliskuuta 2005 klo 16:09:36 (UTC) Pohjois-Sumatran länsirannikolla.

## Järistys
Järistyksen arvioidaan olleen vuoden 2004 tapaninpäiväisen järistyksen jälkijäristys voimakkuudeltaan 8,7 Mw.

Järistyksen keskipiste oli Niasin saaren pohjoispuolella (2.065°N, 97.010°E) 205 km luoteeseen Sibolgasta, 30 km:n syvyydessä Intian valtameressä. Järistys tuntui Indonesiassa, Malesiassa, Singaporessa ja Thaimaassa.

Alueella oli useita jälkijäristyksiä voimakkuudeltaan 5,0 – 6,1.

## Hyökyaaltovaroitus
Järistyksen jälkeen alueelle annettiin tsunamivaroitus ja ihmisiä evakuoitiin Thaimaan, Sri Lankan ja Malesian rannikkoalueilta. Pieniä hyökyaaltoja havaittiin Malediiveilla ja Australialle kuuluvilla Kookossaarilla (Keeling-saarilla), mutta mitään suurempia aaltoja järistys ei aiheuttanut.

## Vahingot
Kuolleita oli arviolta noin 1 300 Niasin, Simeuluen ja Banyuakin saarilla. Niasin suurimman kaupungin Gunung Sitolin rakennuksista sortui jopa kolme neljäsosaa.

## Lähteet
Abaddon

**Abaddon** (hepreaa: *hävitys, tuho*) oli Vanhassa testamentissa tuonpuoleinen tai yksi Helvetin eli Gehennan osastoista. Johanneksen ilmestyksessä esiintyy "Abaddon" -niminen syvyyden enkeli, jonka merkityksestä on esitetty erilaisia, hyvinkin vastakohtaisia selityksiä. Joidenkin mielestä Abaddonilla kuvataan paholaista henkilöityneenä "syvyyden enkeliksi". 1800-luvulla yritettiin osoittaa tämän raamatunkohdan soveltuvan profeetallisesti sellaisiin yksilöihin kuin keisari Vespasianukseen, Muhammediin ja jopa Napoleoniinkin, ja tätä enkeliä pidettiin yleensä ”saatanallisena”. Abaddonin kreikankielinen nimi on Apollyon, tuhoaja.

Toisaalta on kiinnitetty huomiota siihen, että Johanneksen ilmestyksen yhdeksäs luku kuvailee Jumalaa palvelevien enkelien toimintaa ja Jumalan aiheuttamia vitsauksia hänen vastustajilleen. Ilmestyksessä enkelin, jolla on "syvyyden avain", kerrotaan sitovan Saatanan. 

Ilmestyskirjan lisäksi useimmiten kirjoitukset kuvaavat Abaddonia paikkana eikä yksikkönä. Babylonialaisessa Talmudissa sen kerrotaan olevan toinen alamaailman seitsemästä paikasta. Arameankielisessä Uudessa testamentissa Johanneksen ilmestys 11:9: “Ja niiden kuninkaana oli syvyyden enkeli, jonka nimi on hebreaksi Abdo, ja arameaksi hänen nimensä on Shra”.

Sana ’abdo’ merkitsee työläistä tai palvelijaa, ei siis mitään tuhoajaa kontekstinkaan mukaan. Aramean Shra on ’johtaja’ tai verbinä ’murtaa, hajottaa, avata solmu’.

## Katso myös
* Apollyon

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Absalom

**Absalom** oli Israelin kuninkaan Daavidin kolmas poika. Hän kuoli isäänsä vastaan nostamassaan kapinassa. Absalom oli kuulu kauneudestaan. Hänestä kerrotaan Vanhan testamentin Toisessa Samuelin kirjassa.

Absalomin sisko Tamar oli joutunut Daavidin vanhimman pojan Amnonin raiskaamaksi. Absalom odotti kaksi vuotta ennen kuin lähetti palvelijansa murhaamaan Amnonin kostoksi. Tämän jälkeen Absalom pakeni äidinisänsä hoiviin.

Raamatun mukaan Absalom kuoli, kun häntä ajettiin takaa ja hän ratsasti tammen oksan ali, mutta jäi roikkumaan siitä, mihin hänen takaa-ajajansa hänet surmasivat. Vuoden 1992 Uuden kirkkoraamatun suomennoksen mukaan ”Absalom takertui hiuksistaan puuhun”, mutta vanhat käännökset puhuvat hiusten sijaan vain päästä.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

*Absalom suomenkielisessä Raamatussa (1933/1938)
Kekrops I

**Kekrops** oli Ateenan ja Attikan tarunomainen ensimmäinen kuningas ja sen kulttuurin sekä linnan perustaja. Hän on puolimyyttinen henkilö, joka on taruissa puoliksi ihminen ja puoliksi käärme. Hänen ajatellaan hallinneen noin vuosina 1556 - 1506 eaa. Ateenaa kutsutaan antiikin lähteissä joskus "Kekropsin kaupungiksi".
Aaron

**Aaron** () oli Vanhassa testamentissa Mooseksen isoveli ja juutalaisten ensimmäinen ylipappi.

## Vanhassa testamentissa
Aaronin vanhemmat olivat Amram ja Jokebed. Mooses oli hänen pikkuveljensä ja Mirjam pikkusiskonsa. Aaron sai neljä lasta.

Vanhassa testamentissa kerrotaan, kuinka Mooses vastusteli ja valitti kankeaa kieltään, kun Jumala käski hänen johtaa israelilaiset pois Egyptin orjuudesta. Siksi Jumala huomautti suutuspäissään että onhan hänellä veljensä Aaron, joka voi välittää Mooseksen tahdon kansalle. Aaron ja Mooses menivät faaraon eteen, ja Aaron kehotti faaraota päästämään israelilaiset poistumaan maasta. Kun faarao ei suostunut, Aaron käytti sauvaansa loihtiakseen sarjan vitsauksia taivuttelemaan faaraota.

Aaron ei ollut yhtä vahvaluonteinen kuin veljensä. Erämaavaelluksella Kanaaninmaahan eli luvattuun maahan Aaron teetti kansansa pyynnöstä epäjumalan, kultaisen vasikan, Mooseksen ollessa hakemassa kymmentä käskyä. Jumala aikoi surmata Aaronin tästä synnistä, mutta Mooses tuli väliin ja rukoili veljensä puolesta.

Mooses teki Aaronista israelilaisten jumalan Jahven ylipapin. Raamatussa on useita kuvauksia Aaronin toiminnasta pappina. Erämaavaelluksen aikana kuitenkin osa johtajista kyseenalaisti Aaronin auktoriteetin ylipappina. Jumala käski Mooseksen järjestämään testin, jossa kaikkien pappien sauvat koottiin yhteen. Seuraavana aamuna Aaronin sauva oli täynnä lehtiä, nuppuja ja kukkia ja kypsiä manteleita, kun taas muut sauvat pysyivät kuivina keppeinä.

Aaron kuoli 123 vuoden ikäisenä. Juutalaisen, kristillisen ja islamilaisen perinteen mukaan Aaronin hautapaikka sijaitsee Aaronin vuorella (*Jabal Haroun*) Jordaniassa. Eleasar peri hänen papinkaapunsa ja papinvirkansa.

## Myöhemmissä kertomuksissa ja kulttuurissa
Juutalaisen perimätiedon mukaan Jumala tuhosi luolan, jossa Aaron kuoli, mutta ihmiset väittivät Mooseksen surmanneen veljensä kateellisena tämän suosiosta. Tämän harhaluulon kumotakseen Jumala tuotti ihmisille näyn, jossa Aaron leijaili ilmassa. Aaronin kerrotaan istuvan paratiisissa Elämän puun alla neuvomassa pappeja velvollisuuksiensa hoidossa.

Keskiajalla kristityt kirjoittajat näkivät Aaronissa Jeesuksen edeltäjän.

Länsimaisessa taiteessa Aaron kuvataan usein Mooseksen kanssa ja papiksi pukeutuneena. Taikureiden sauvaa kutsutaan joskus Aaronin sauvaksi.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

*Aaron suomenkielisessä Raamatun käännöksessä 1933/1938
Lucius Aemilius Paullus

**Lucius Aemilius Paullus** (k. 216 eaa.) oli roomalainen sotapäällikkö. Hän oli konsulina vuosina 219 eaa. (Marcus Livius Salinatorin kanssa) ja 216 eaa. (Gaius Terentius Varron kanssa). Ensimmäisenä konsulivuonnaan hän osallistui toiseen illyrialaissotaan ja voitti Faroksen kuninkaan Demetrioksen, joka pakeni Makedonian Filippos V:n hoviin. Toisena konsulivuotenaan hän osallistui Cannaen taisteluun ja sai surmansa. 

## Jälkeläiset

Paulluksen poika Lucius Aemilius Paullus Macedonicus voitti vuonna 168 eaa. kolmannessa makedonialaissodassa Makedonian kuninkaan Perseuksen ja kuoli vuonna 160 eaa.

Paulluksen tytär Aemilia Tertia (nimen perusteella ehkä kolmas tytär) oli Scipio Africanuksen vaimo.
Aëtius

**Flavius Aëtius** (noin 390–454) oli roomalainen sotapäällikkö ja Länsi-Rooman valtakunnan hallintovirkamies. Aëtiuksen isä oli ratsuväen kenraali Gaudentius, joka lienee ollut germaani. Nuorena Aëtius joutui olemaan pitkiä aikoja panttivankina goottien ja hunnien luona, ja oppi tuntemaan nämä kansat hyvin.

Aëtius tuki usurpaattori Johannesta vuosina 423–425. Taisteltuaan menestyksellä visigootteja ja frankkeja vastaan Galliassa Aëtius nimitettiin vuonna 430 magister utriusque militiaeksi. Kun Aëtiuksen pahin kilpailija Bonifacius kuoli vuonna 432, hänestä tuli nopeasti Länsi-Rooman vaikutusvaltaisin hahmo. Aëtius oli Gallian magister militum eli joukkojen komentaja 425–433 ja koko Länsi-Rooman magister militum 433–454. Aëtius oli konsulina neljä kertaa, ja hän oli Länsi-Rooman tosiasiallinen hallitsija keisari Valentinianus III:n ollessa alaikäinen.

Aëtius taisteli vuosikausia suurella menestyksellä germaanikansoja vastaan Galliassa. Vuosina 435–437 hän tuhosi säälimättä burgundien kuningaskunnan Wormsissa. Myöhemmin nämä tapahtumat innoittivat Nibelungenlied-eeposta. Hän myös kukisti visigootit Toulousessa.

Aëtiuksen johtama roomalaisten ja visigoottien armeija voitti hunnit Katalaunien kentillä nykyisessä Ranskassa vuonna 451. Aëtius ei kuitenkaan kyennyt vastustamaan Attilan hyökkäystä Italiaan seuraavana vuonna. Syyskuussa 454 itse keisari Valentinianus surmasi Aëtiuksen Ravennassa Petronius Maximuksen yllyttämänä. Aëtiusta on usein kutsuttu ”viimeiseksi roomalaiseksi”.

## Lähteet
*Paavo Castrén ja Leena Pietilä-Castrén: *Antiikin käsikirja*. Otava, 2000. 

### Viitteet
Agamemnon

**Agamemnon** () oli kreikkalainen tarusankari, Atreuksen poika, Mykenen kuningas, kreikkalaisten ylipäällikkö Troijan sodassa.

Kun hän oli tappanut erään Artemiille pyhitetyn hirven, nosti jumalatar epäsuotuisan sään, joka esti kreikkalaisia purjehtimasta Auliin satamasta kohti Troijaa. Lepyttääkseen jumalattaren vihan Agamemnon uhrasi hänelle tyttärensä Ifigeneian. Sodan aikana Agamemnon riitautui Akhilleuksen kanssa ja oli ylimielisyydellään aiheuttaa koko sotajoukon tuhon. Agamemnonin palatessa kotiin sotasaaliikseen saamansa Kassandran kanssa hänen vaimonsa Klytaimnestra surmasi hänet rakastajansa Aigisthoksen avustamana. Agamemnonin ja Klytaimnestran poika Orestes kosti myöhemmin isänsä kuoleman. Tapahtumista kertoo muun muassa Aiskhyloksen trilogia *[[Oresteia]]*, ja Agamemnonin surmasta sen ensimmäinen tragedia *[[Agamemnon (Aiskhylos)|Agamemnon]]*.

Yksi Mykenestä löydetyistä kultaisista kuolinnaamioista on saanut nimen Agamemnonin kuolinnaamio, mutta se on todellisuudessa 300 vuotta Troijan sotaa ja mahdollista historiallista Agamemnonia varhaisempi.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Aineias

**Aineias** (, ) oli troijalainen tarusankari, Ankhiseen ja Afroditen poika. Vergiliuksen mukaan Aineias onnistui pakenemaan Troijasta ja saapui monien vaiheiden jälkeen, käytyään mm. Afrikassa, lopuksi Italiaan, jonne perusti Laviniumin kaupungin. Mytologiassa hänestä polveutuivat Rooman perustajat Romulus ja Remus sekä Julius Caesar ja keisari Augustus.

Aineiaassa personoituvat Vergiliuksen mukaan roomalaisten hyveet.

## Katso myös
**[[Aeneis]]*

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Ruotsalainen kalenteri

**Ruotsalainen kalenteri** oli Ruotsissa 1. maaliskuuta 1700 – 30. helmikuuta 1712 käytössä ollut kalenteri.

Ruotsissa (mukaan lukien Suomi ja Ruotsin Itämerenmaakunnat) oli päätetty 1600-luvun lopulla siirtyä käyttämään gregoriaanista kalenteria jättämällä väliin 11 karkauspäivää vuosina 1700–1740. Tämä päätös merkitsi sitä, että 40 vuoden ajan välillä 1.3.1700–28.2.1740 Ruotsin käyttämä kalenteri olisi poikennut maailman kaikista muista kalentereista. Lisäksi poikkeama ei olisi ollut vakiosuuruinen, vaan se olisi muuttunut yhdellä päivällä joka neljäs vuosi. Siitä huolimatta päätös tehtiin Kaarle XII:n ollessa kuninkaana.

Ruotsissa ei siten vuonna 1700 ollut karkauspäivää, vaan tämän jälkeen ruotsalainen kalenteri oli yhden päivän edellä juliaanista kalenteria ja kymmenen päivää jäljessä gregoriaanisesta kalenterista. Päätöksestä huolimatta vuosien 1704 ja 1708 kalentereihin oli lisätty karkauspäivät. Syynä saattoi olla käynnissä ollut Suuri Pohjan sota.

Huomattuaan maakohtaisen kalenterin epäonnistuneeksi Kaarle XII määräsi, että Ruotsissa palattaisiin takaisin vanhaan juliaaniseen kalenteriin lisäämällä vuoden 1712 kalenteriin helmikuun 30. päivä. Helmikuun 30. päivä 1712 on merkitty kalenteriin nimellä "Tilökelsedag". Tämä merkitsi todennäköisesti sitä, että Ruotsista tuli viimeinen valtio, jossa otettiin käyttöön juliaaninen kalenteri.

Lopullisesti gregoriaaniseen kalenteriin siirryttiin Ruotsissa vuonna 1753 jättämällä helmikuusta pois 11 päivää, ja niinpä vuonna 1753 helmikuun 17. päivää seurasi maaliskuun 1. päivä.

## Lähteet
Agasias (Dositheoksen poika)

**Agasias** () oli antiikin kreikkalainen kuvanveistäjä, joka edusti hellenististä kuvanveistoa ja toimi ensimmäisellä vuosisadalla eaa.

Agasias oli Dositheoksen poika ja kotoisin Efesoksesta. Hänen ainoa tunnettu teoksensa on *[[Borghesen miekkailija]]* eli *Borghesen gladiaattori*. Se on tehty jonkun Lysippoksen piiriin kuuluneen kuvanveistäjän teoksen mukaan. Veistos löytyi 1600-luvulla antiikin Antiumista eli nykyisestä Anziosta Italiasta ja sai nimensä Villa Borghesesta, jonka kokoelmissa se ensin oli. Vuodesta 1806 veistos on ollut esillä Louvressa.

Agasiasta ei tule sekoittaa toiseen Agasiakseen, Menofiloksen poikaan, joka oli myös kuvanveistäjä ja kotoisin Efesoksesta. He saattoivat olla sukulaisia keskenään.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Agesilaos

**Agesilaos II** (, ) oli Spartan kuningas noin vuosina 400–360 eaa. 

Agesilaoksen isä oli kuningas Arkhidamos II ja Agis II oli hänen velipuolensa. Agesilaos seurasi Agista noin vuonna 400 eaa. Agiksen poikaa Leotykhidasta ei hyväksytty kuninkaaksi koska epäiltiin että hänen isänsä oli todellisuudessa ateenalainen Alkibiades. 

Agesilaos soti Persiaa vastaan 397–394 eaa. Spartan hegemoniaan tyytymättömät Kreikan valtiot aloittivat niin sanotun Korintin sodan, mutta Agesilaos voitti nämä Koroneian taistelussa Boiotiassa vuonna 394 eaa. Theba kuitenkin jatkoi vastarintaa.

Agesilaoksen sisar oli Kyniska, joka on ensimmäinen Olympian kisojen voittajaksi merkitty nainen. Voitot ajoittuvat Agesilaoksen valtakaudelle. Joidenkin tutkijoiden mukaan Kyniska saattoi osallistua kisoihin veljensä päämäärien ajamiseksi.

Ksenofon kirjoitti Agesilaokselle ylistyspuheen nimeltä *[[Agesilaos (Ksenofon)|Agesilaos]]*. Agesilaoksen elämäkerta on osana Plutarkhoksen *[[Kuuluisien miesten elämäkertoja]]* sekä Cornelius Nepoksen teosta *[[Kuuluisia miehiä (Nepos)|Kuuluisia miehiä]]*.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Akropolis

**Akropolis** (, ”yläkaupunki”) oli monissa antiikin Kreikan kaupungeissa linnavuoren nimitys. Alkujaan akropoliilla sijaitsi usein hallitsijoiden linnoja tai linnoituksia, jonne myös alakaupungissa asuva kansa pystyi pakenemaan vihollisen uhatessa. Akropoliilla sijaitsi usein kaupungin suojelijana pidetyn jumalan temppeli ja muita merkittäviä pyhäköitä. Tunnetuin akropolis on Ateenan Akropolis, josta kehittyi ajan mittaan tärkeä uskonnollinen keskus ja Ateenan mahdin symboli.

Roomalaisessa maailmassa akropolista vastasi *[[arx]]*.

## Akropoliita

* Akrokorintti, Korintti
* Akropolis, Ateena
* Akropolis, Lindos
* Akropolis, Rhodos
* Kadmeia, Theba
* Larissa, Argos

## Lähteet

## Aiheesta muualla