open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
T. H. Vinayakram

**Thetakudi Harihara "Vikku" Vinayakram** (s. 11. elokuuta 1942 Tiruchirappalli, Tamil Nadu) on intialainen karnaattisen musiikin lyömäsoittaja.

Vinayakram sai ghataminsoiton opetusta ensin isältään T. R. Harihara Sarmalta ja suoritti sitten muodolliset opintonsa Chennain Sri Jaya Ganesh Tala Vadya Vidyalaya -oppilaitoksessa, jonka rehtoriksi itse pääsi vuonna 1978. Vinayakram on säestänyt ghatamilla monia karnaattisia muusikoita, kuten Semmangudi Srinivasa Iyeriä, G. N. Balasubramaniamia, Madurai Mani Iyeriä, M. S. Subbulakshmia ja Maharajapuram Santhanamia. Hän on lisäksi tehnyt yhteistyötä esimerkiksi fuusioyhtye Shaktin kanssa. Hän on luennoinut lyömäsoitosta intialaisissa ja ulkomaalaisissa instituutioissa.

Ensimmäisenä eteläintialaisena muusikkona Vinayakram sai vuonna 1991 Grammy-palkinnon, joka myönnettiin osallistumisesta Mickey Hartin levytykseen *[[Planet Drum]]*. Vinayakram on saanut myös Sangeet Natak Akademin palkinnon (1988), Padma Shrin (2002) ja Padma Bhushanin (2014). Vuonna 2012 hän pääsi Sangeet Natak Akademin jäseneksi.

## Lähteet
Brasiliankettu

**Brasiliankettu** tai **pienihammaskettu** (*Lycalopex vetulus*) on osissa Brasiliaa tavattava eteläamerikankettu. Sitä esiintyy etenkin maan keskiosan cerradon alueella. Kansainvälinen luonnonsuojeluliitto eli IUCN on määritellyt sen silmälläpidettäväksi lajiksi.

## Koko ja ulkonäkö

Brasiliankettu on pienin Brasiliassa esiintyvä koiraeläin. Sen naaraat ovat hieman uroksia pienempiä. Urosten paino on 2,5-4,1 kg ja ruumiin pituus 49-71,5 cm. Naaraiden vastaavat lukemat ovat 3-3,6 kg ja 51-66 cm. Korkeutta niillä on 32,7-37,5 cm. Turkki on ruumiin yläpuolelta harmaa ja alapuolelta kellertävä tai vaaleanruskea. Jotkin yksilöt saattavat olla lähes kokonaan mustia tai hyvin tummia.  Kaulassa on valkoista karvoitusta ja rinnassa kellertävän ruskeaa. Pää on pieni ja kuono lyhyt. Alaleuka on musta ja korvan takana on kellertävä laikku. Jalat ovat kellertävänruskeat tai punertavat. Hännän pää ja yläpuoli ovat mustia. 

## Levinneisyys ja elinympäristö
Brasiliankettua tavataan Brasiliassa alueella, joka käsittää osia Minas Geraisin, São Paulon, Mato Grosso do Sulin, Mato Grosson, Tocantinsin, Goiásin, Bahian ja Piauín osavaltioista.

Brasilianketun erlinympäristö käsittää etenkin cerradoa eli avointa ruohikkomaastoa Brasilian keskiosissa. Lajia esiintyy myös maatalouskäytössä olevilla alueilla. Sen sijaan metsäalueilla ja tulvatasangoilla sitä tavataan paljon harvemmin.

## Elintavat
Brasiliankettua tavataan yleensä lisääntyvinä pareina. Vanhemmat liikkuvat usein täysikasvuistenkin poikastensa kanssa. Se on aktiivinen yleensä päivisin, mutta liikku myös hämärässä ja pimeyden laskeuduttua. Brasilianketut ovat ilmeisesti erikoistuneet käyttämään ravinnokseen termiittejä. Niiden pienet hampaat ja pieni kuono soveltuvat hyvin pienten hyönteisten syömiseen. Termiittien ohella ne syövät esimerkiksi heinäsirkkoja, lantakuoriaisia, pieniä nisäkkäitä ja hedelmiä.

Brasilianketun mahdollisia petoeläimiä ovat harjasusi ja koira. Ne voivat kärsiä myös verivamppyyreistä. Tavallisesti suhteellisen arat brasilianketut puolustavat esimerkiksi pentujaan hyvin aggressiivisesti.

Brasilianketut lisääntyvät toukokuun ja kesäkuun välisenä aikana. Tiineys kestää 50–60 päivää ja pentuja syntyy kerrallaan 2–5. Pennut kasvavat usein vyötiäisten hylkäämissä pesäkoloissa. Emo imettää poikasiaan 120 päivää ja ne elävät vankeudessa suurin piirtein 8-vuotiaiksi saakka.

## Uhat ja suojelu
Kansainvälinen luonnonsuojeluliitto eli IUCN on määritellyt brasilianketun silmälläpidettäväksi lajiksi. Sitä tavataan suhteellisen laajalla alueella ja paikoitellen runsaasti. Maatalous leviää brasilianketun elinympäristöön kuuluvalla cerradolla, mutta laji selviytyy myös esimerkiksi karjankasvatukseen valjastetulla alueella. Brasiliassa laji on luokiteltu elinvoimaiseksi, mutta Minas Geraisin osavaltiossa sitä pidetään silmälläpidettävänä lajina. Lajia on muutamissa Brasilialaisissa eläintarhoissa.

## Lähteet
Otto Wänni

**Otto Adolf Wänni** (22. kesäkuuta 1872 Loimaa – 17. huhtikuuta 1918 Hämeenlinna) oli suomalainen leipuri ja liikemies, joka toimi Loimaan punakaartin päällikkönä. Sosialidemokraatteja edustanut Wänni oli Loimaan kuntakokouksen jäsen, ja kuului myös Loimaan Osuuskaupan johtoon.

1890-luvulla Wännillä oli leipomo Loimaan asemanseudulla, ja 1910-luvun alussa hän perusti Vesikosken kylään Leipomo, konditoriliike ja virvoitusjuomatehdas O. Wännin. Lisäksi Wännin omistuksessa oli lyhyen aikaa toiminut Loimaan Uusi Virvoitusjuomatehdas. Vuonna 1914 hän perusti elokuvateatteri Lyyran, joka oli Loimaan ensimmäinen elokuvateatteri. Wänni kiersi näyttämässä elokuvia myös lähipitäjien Ypäjän, Metsämaan ja Mellilän työväentaloilla. Ennen sisällissotaa hänellä oli yhteistä liiketoimintaa myös Loimaan suojeluskunnan myöhemmän päällikön Kalle Pikin kanssa.

Vuoden 1905 suurlakon aikana Wänni valittiin Loimaalle muodostetun kansalliskaartin päälliköksi, ja hän toimi myös syksyllä 1917 perustetun työväen järjestyskaartin päällikkönä. Marraskuun 1917 yleislakon aikana Wänni johti järjestyskaartia Vesikosken kahakkana tunnetussa välikohtauksessa, ja jatkoi kaartin johdossa kun se tammikuussa 1918 uudelleenorganisoitiin Loimaan punakaartiksi. 

Sisällissodan aikana Wänni ei tiettävästi osallistunut taisteluihin. Lehtitietojen mukaan hän sai surmansa yrittäessään estää Raumalta ja Uudestakaupungista vetäytyneitä punakaartilaisia ryöstämästä Loimaan osuuskauppaa. Syntyneessä välikohtauksessa Wänniä ammuttiin vatsaan ja hän ilmeisesti kuoli haavoittuneena Hämeenlinnassa, jonne punaiset pakenivat Loimaalta. Toisen tiedon mukaan Alastaron naiskaartin jäsen olisi ampunut Wänniä junassa tämän aikaisemmin puututtua kauppojen ryöstelyyn. Suomen sotasurmat -tietokantaan Wännin on merkitty kuolleen 17. huhtikuuta Hämeenlinnassa. Hänet on haudattu perhehautaan Kanta-Loimaan kirkon hautausmaalle.

## Lähteet
Tanskan kansanterveyslaitos

**Tanskan kansanterveyslaitos** (; lyhennys **SIF**) on Kööpenhaminassa Tanskassa toimiva alkujaan vuonna 1950 perustettu valtiollinen tutkimuslaitos. Se on hallinnollisesti osa Etelä-Tanskan yliopistoa (). 

Tanskassa toisella valtiollisella tutkimuslaitoksella, Tanskan terveysministeriön alaisella ja SIFiä suuremmalla Tanskan valtion seerumi-instituutilla (, lyhennys SSI, voisi suomentaa myös  [Tanskan] Valtion seerumilaitokseksi) on kansallinen infektiotauteihin liittyvään valmiusosasto sekä bioturvallisuus- ja valmiuskeskus. SSI on koonnut päivittäisiä yhteenvetoraportteja Tanskan covid-19-tautiin varmistetusti sairastuneista vuoden 2020 koronavirusepidemian aikana.

## Katso myös
*Ruotsin kansanterveysvirasto
*Robert Koch -instituutti (RHI)
*Euroopan tautienehkäisy- ja -valvontakeskus (ECDC)

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* SIF:n verkkosivut  (sdu.dk)
* Statens Institut for Folkesundhed  (linkedin.com)
* Epidemiologiske overvågningsrapporter om COVID-19 (Tanskan päivittäinen covid-19-tilannekuva; julkaisijana Statens Serum Institut, SSI)  (ssi.dk)
* Udbrud med COVID-19 (covid-19-tilanne lyhyesti: Tanska, Färsaaret ja Grönlanti)  (ssi.dk)
Harsh Vardhan

**Harsh Vardhan** (s. 13. joulukuuta 1954) on intialainen poliitikko, joka toimii maansa tiede- ja terveysministerinä. Koulutukseltaan hän on otorhinolaryngologiaan erikoistunut kirurgi. Hän on toiminut poliitikkona Lok Sabhassa kaksi kautta vuodesta 2014. Aikaisemmin hän oli viiden kauden ajan lainsäätäjänä Delhin paikallisparlamentissa vuosina 1993–2014.

## Poliittinen ura
Kouluttauduttuaan lääketieteen alalla hän siirtyi politiikkaan Intian kansanpuolueen (BJP) ehdokkaana vuonna 1993, jolloin hänet valittiin Delhin paikallisparlamentin lainsäätäjäksi. Hänet valittiin Delhin terveysministeriksi samana vuonna. Hän toimi virassa vuoteen 1998, jolloin kongressipuolue voitti vaalit. India Today -lehti kirjoitti vuonna 1999 hänen olevan puolueensa paras ehdokas Delhin pääministeriksi. Artikkeli nosti esille myös hänen lapsuuteensa asti ulottuvat yhteydet hindunationalistiseen Rashtriya Swayamsevak Sangh (RSS) -järjestöön. Hän johti puolueensa Delhin paikallisosastoa vuonna 2003 koetun vaalitappion jälkeen. Hänen kyvykkyytensä Delhin puoluetoiminnan organisoijana sai osakseen kiitosta jopa pääministeri Atal Bihari Vajpayeelta. Vuonna 2007 hänet valittiin kolmannelle kaudelleen Delhin yksikön johtajaksi.

Delhin terveysministerinä hänelle myönnettiin maailman terveysjärjestön palkinto taistelusta poliota vastaan vuonna 1998. Hän myös vaikutti Delhin tupakka- ja huumausainelainsäädännön kehittämiseen. Hänen tekemänsä tupakoinninvastaiset lait saivat korkeimman oikeuden julistamaan jokaiselle osavaltiolle kehotuksen pyrkiä samaan. Vuonna 2013 hänet valittiin puolueensa ehdokkaaksi Delhin pääministeriksi RSS:n ja pääministeriehdokas Narendra Modin tarjoaman tuen turvin. Hän kuitenkin hävisi vaalit, joiden voittajaksi selvisi Arvind Kejriwal. Vaalien jälkeen hänet valittiin uudelleen johtamaan puolueensa Delhin paikallisyksikköä. 

Intian kansanpuolueen voitettua vuoden 2014 parlamenttivaalit pääministeri Modi valitsi hänet terveysministerikseen. Myöhemmin hän sai vastuulleen tiedeministeriön. Ympäristöministeri Anil Madhav Daven kuoltua vuonna 2017 hänestä tuli väliaikainen ympäristöministeri. Tiedeministerinä hän aiheutti kohua vuonna 2018 väittämällä, että kuollut kosmologi Stephen Hawking olisi joskus uskonut veda-kirjojen olevan tieteellisempiä kuin Einsteinin suhteellisuusteorian. 

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Vannasrausku

**Vannasrausku** (*Dipturus oxyrinchus*) on rauskujen (Rajidae) heimoon kuuluva merivesissä elävä kalalaji.

## Koko ja ulkonäkö
Vannasrausku voi maksimissaan kasvaa 1,5 metrin mittaiseksi. Koiras on naarasta pienempi. Lajin ruumis muistuttaa muodoltaan hieman vinoneliötä. Yläpuoli väritykseltään ruskea vaaleilla pilkuilla. Se on nuorilla yksilöillä sileä, mutta se muuttuu kalan iän myötä karheaksi. Vatsapuolen väritys vaihtelee tumman ruskeasta siniharmaaseen. Kuono on terävä ja sen pituus on viisi kertaa silmien väliä suurempi. Pyrstö on kapea, ruumista lyhyempi ja siinä on piikkejä, jotka kuitenkin katoavat kalan vanhetessa.

## Levinneisyys ja elinympäristö
Vannasrauskua tavataan Atlantin valtameren itäosassa Finnmarkista Marokon rannikolle asti. Se on levinnyt myös Färsaarten ympäristöön, Skagerrakiin, Britteinsaarten ympäristöön, Välimereen sekä Kanariansaarten ja Madeiran ympäristöön. Se elää rannikon läheisyydessä hiekka- ja kalliopohjalla 90–900 metrin syvyydessä vedenpinnasta. Yleisimmin sitä tavataan 200 metrin syvyydessä, vaikka nuoremmat yksilöt oleilevatkin joskus vain 50 metrin syvyydessä.

## Ravinto ja elintavat
Vannasrauskun ravintoa ovat pohjaeläimet ja pienet kalat. Erityisen paljon se syö katkarapuja, rapuja, pieniä haita, merikokkeja, simppuja ja mustekaloja. Laji on pohjakala. Koiras tulee sukukypsäksi keskimäärin 70–80 ja naaraat yli 90 senttimetrin mittaisena. Kutu tapahtuu keväällä tai alkukesällä, Välimerellä jo helmikuusta alkaen. Naaras laskee 14–23 senttimetrin mittaiset ja 11–12 senttimetrin levyiset munakotelot vedenpohjalle ja peittää ne hiekalla tai mudalla, missä ne pysyvät paikoillaan niiden terävissä kulmissa olevien piikkien ansiosta.

## Lähteet
Vuosaaren ratapiha

**Vuosaaren ratapiha** () on rautatieliikennepaikka Vuosaaren satamaradalla Helsingin Niinisaaressa. Se palvelee Vuosaaren satamaa ja siellä on vain tavaraliikennettä. Ratapihan rakentaminen aloitettiin vuonna 2003, ja se avattiin liikenteelle 28. marraskuuta 2008. 

Vuosaaren ratapihan pohjoispäässä oli junien läpivalaisemiseen tarkoitettu läpivalaisulaite. Se kuitenkin siirrettiin Vainikkalaan vuonna 2015.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Ballokume

**Ballokume** (), myös **Ballokume Elbasan** () ja **Ballakume** () tai **Ballakume Elbasan** () on aito albanialainen jälkiruoka, perinteinen makea leivonnainen, keksi tai pikkuleipä, jonka valmistaminen sai alkunsa Elbasanista, Albaniassa, ja joka on suosittu koko maassa, Kosovossa ja muualla albaaniyhteisöissä. Ballokume valmistetaan joka vuosi 14. maaliskuuta kansallisen kesäpäivä-juhlan (””) kunniaksi; se on kesäpäivän symboli ja Elbasanin kaupungin perinnettä. Yleensä osa herkuista lähetetään sukulaisille ja ystäville, jotka eivät ole lähtöisin Elbasanista.

Kesäpäivä-juhlalla on historiallisesti hyvin varhainen, muinaispakanallinen alkuperä, ja se oli valtakunnallinen lomapäivä, jota vietettiin sekä pohjoisessa että etelässä, mutta maakuntien mukaan erilaisin menoin. Muinaisina aikoina juliaanisen kalenterin mukaan maaliskuu oli vuoden ensimmäinen kuukausi, kesäkuu kirsikkakuukausi ja heinäkuu satokuu, kunnes Euroopassa otettiin käyttöön gregoriaaninen kalenteri vuonna 1582. "Kesäpäivä” on päivä, joka ilmoittaa kevään saapumisesta ja talven lähdöstä. Sinä päivänä albanialaiset esivanhemmat ennen kristinuskon leviämistä juhlivat roomalaisten ja muinaisten kreikkalaisten kanssa kukkajumalien ja pajujen kunniaksi. "Kesäpäivä"-juhlan uskotaan saaneen alkunsa Elbasanin kaupungin laitamille Çermenikë-ylängölle Zana-jumalattarelle rakennetusta muinaistemppelistä tai pyhätöstä. Mytologinen Zana on metsästyksen, metsien, vuorten, kasvillisuuden ja koko luonnon jumalatar ja legendan mukaan tämä haltijatar tulee ulos pyhäköstään 14. maaliskuuta.

Elbasanissa kesäpäivä-juhlan valmistelut kuitenkin alkoivat vuoden alusta varaamalla tai ostamalla maissijauhoja ja voita. Valmistusrituaalit suoritettiin huolellisesti ja kokin tehtävät sai perheen vanhin vaimo tai isoäiti, jota perheen miehet auttoivat tunnin ajan kestävässä taikinan sekoittamisessa sen jälkeen, kun sokeri oli sulanut voissa.

Ballokumetta voi valmistaa jälkiruoaksi minä päivänä tai milloin tahansa. Resepti vaatii kärsivällisyyttä ja huolellisuutta aineksien valinnasta ja niiden käsittelystä alkaen, jotka sitten yhdistetään, maustetaan ja lopuksi tehdään lopullinen kypsennys. Jälkiruoka valmistetaan maissijauhopohjaisesta pääraaka-aineesta, vuohenvoista, talonpojan  kananmunista ja sen valmistukseen on erityinen kaava, jonka vain paikalliset tuntevat. Raaka-aineiden tulisi olla viileitä, sokeri siro, voin pitäisi olla keltaista ja maukasta. Ballokumen taikina on valmistettava suurissa päällystämättömissä kupariruukuissa ja vatkattava käsin, tiiviisti ja puulusikalla. Ennen leivonnaisten paistamista puilla lämmitettävässä uunissa taikinan annetaan jäähtyä noin 15 minuuttia huolimatta siitä, että se voi näyttää kuohkealta. Tämän verran aikaa on riittävä jauhohiukkasille imeäkseen seoksen kosteutta. Nämä leivokset eivät tarvitse muotoilua, koska ne ottavat muotonsa paistumisen aikana. Alkuperäinen resepti sisältää myös erikoisen finja-veden (ns. (- eli lipeä-veden) käytön. Tuhka kaadetaan kirkkaaseen veteen, seosta jäähdytetään muutaman minuutin ja sitten valutetaan. Sen sijasta voi kyllä lisätä maitoakin.  
 
## Lähteet
Radio Keskisuomalainen

**Radio Keskisuomalainen** on Jyväskylässä toimiva kaupallinen paikallisradio, joka aloitti lähetykset 6. toukokuuta 2020 kello 12.

Ensimmäisenä kappaleena kanavalla soi Keski-Suomen kotiseutulaulu Siiri Kankaan esittämänä. Avajaislähetyksessä paljastettiin myös, että Tuomas Heikkilä selostaa JYP:n ottelut kaudella 2020-2021. Se kuuluu Jyväskylässä taajuudella 95,9 MHz. Marraskuussa 2022 kanavan kuuluvuus laajeni Jämsään taajuudelle 92,8 MHz sekä Pihtiputaalle taajuudelle 95,4 MHz. 

Radion päätoimittaja on Jari Lindström. Lähetyksiä juontavat Lindströmin lisäksi Joni Pakarinen, Timo Lievemaa ja Maria Markus.
 Musiikissaan Radio Keskisuomalainen on erikoistunut soittamaan ulkomaalaisten ja tunnettujen suomalaisartistien lisäksi keskisuomalaisten sekä keskisuomalaistaustaisten artistien musiikkia. Lauantain iltapäivässä klo 14–15 ja uusinnassa sunnuntain päivässä 13–14 musiikin erikoisohjelma Keski-Suomesta Kajahtaa!-soittaa paikallista alueen musiikkia tunnin ajan, juontajanaan Juho Hämäläinen. . 
Mediatalo Keskisuomalaisen radiokanavilla Radio Keskisuomalainen, Savon Aallot, Radio Tempo, Karjalainen Syke ja Radio Voima tulee sunnuntai-aamuissa ja uusintana tiistai-illassa Heikki ”Hector” Harman juontama musiikin erikoisohjelma Pop eilen – toissapäivänä, jossa soitetaan 50-, 60- ja 70-lukujen musiikkia.

Radio Keskisuomalaisen omistaa mediakonserni Keskisuomalainen Oyj.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Radio Keskisuomalainen
* Keskisuomalainen Oyj -konserni
Phar Lap

**Phar Lap** (4. lokakuuta 1926 Seadown, Timaru, Eteläsaari, Uusi-Seelanti – 5. huhtikuuta 1932) oli laukkahevonen, joka syntyi Uudessa-Seelannissa mutta koulutettiin ja kilpaili Australiassa.

Phar Lapin kilpailu-uralla oli 51 lähtöä, joista se voitti 37, oli kolmessa lähdössä toinen ja kahdessa kolmas. Se valittiin Australian Racing Hall of Fameen vuonna 2001.

Phar Lapin isä oli Night Raid ja emä Entreaty. Sen talja on nykyisin esillä täytettynä Melbournen museossa ja sen sydän, joka painaa 6,35 kilogrammaa eli 1,5 kertaa tavallisen hevosen sydämen verran, on näytillä Australian kansallismuseossa Canberrassa.

Erään teorian mukaan Phar Lapin hyvä menestys johtuu epätavallisen suuren sydämen aiheuttavasta geenivirheestä, joka välittyy sukupolvelta seuraavalle naaraslinjan välitykseltä, ja jonka Phar Lap on saanut sukulaisensa Eclipsen kautta.

## Lähteet
Mark Blum

**Mark Blum** (14. toukokuuta 1950 Newark, New Jersey – 25. maaliskuuta 2020 New York, New York) oli yhdysvaltalainen urallaan Obie-palkinnon voittanut teatterinäyttelijä, joka näytteli myös elokuvissa ja televisiossa. 

Hänen ehkä tunnetuimpia elokuvaroolejaan olivat *[[Missä olet, Susan?]]* jossa hän näytteli yhdessä Madonnan kanssa, sekä *[[Krokotiilimies (elokuva)|Krokotiilimies]]*. Hän näytteli useissa tv-sarjoissa muun muassa Suomessakin esitetyissä *[[NYPD Blue]]*- ja *[[Kova laki]]* -sarjoissa.

Blum kuoli koronaviruksen aiheuttamiin komplikaatioihin 69-vuotiaana.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* 
*  
* 
*
Kansankirja

**Kansankirja** tarkoittaa keskiajalta ja renessanssista periytyvien eeppisten runoelmien proosamuunnelmia ja mukaelmia, jotka ilmestyivät 1400-1500-luvuilla kirjamuodossa. Kansankirjojen tekijät olivat yleensä anonyymejä. Kansankirjoiksi luetaan kaikki sellaiset aikakauden teokset, jotka sisältävät kertomuksia, satuja, tarinoita, legendoja, kronikoita, rikos- ja kummitusjuttuja, ennustuksia, unien selityksiä jne. Kansankirjoissa näkyi myös vaikutteita keskiaikaisista ranskalaisista tai saksalaisista runoromansseista.

Kirjallisuushistoriallisesti merkittäviä kansankirjoja olivat esimerkiksi tuntemattoman tekijän *[[Till Eulenspiegel]]* (noin 1515) sekä *[[Das Faustbuch]]* eli *Historia von D. Johann Fausten* (1587), jotka antoivat runsaasti virikkeitä tulevalle kirjallisuudelle. Muita kansankirjoja olivat muun muassa *[[Seitsemän viisasta mestaria|Sieben weise Meister]]* (1473), *[[Fortunatus|Fortunatus und seinen Söhnen]]* (1509) ja *[[Schönen Magelonna]]* (1527). Kansankirjat edistivät kertovan proosan leviämistä ja siten valmistivat tietä romaanin kehitykselle.

Käsitteen loi Joseph von Görres teoksessaan *Die teutschen Volksbücher* (1807).

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Folkböcker, Nordisk familjebok, Uggleupplagan. 739–742. palsta 55 
* Rikard Wingård, Folkböckerna: äldre tiders populärlitteratur?, Litteraturbanken
Uninvited (videopeli)

**Uninvited** on ICOM Simulationsin kehittämä ja Mindscapen ja Kemcon julkaisema point and click -seikkailupeli. Peli julkaistiin vuonna 1986 Macintoshille ja käännettiin myöhemmin muille alustoille parannetuilla grafiikoilla ja väreillä.

## Juoni
Pelin sankari joutuu autolla kolariin, joka räjähtää törmäyksessä. Kun sankari on selviytynyt onnettomuudesta, hän huomaa sisarensa kadonneen (tarkempi sisar riippuu pelin versiosta).

## Vastaanotto
Pelin Amiga-versio on saanut *[[Commodore User]]* -lehden arvostelussa arvosanaksi 7/10.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* 
*
Dipturus

**Dipturus ** on rauskujen (Rajidae) heimoon kuuluva kalasuku. Siihen luokitellaan seuraavat 41 lajia:
* *[[Dipturus acrobelus]]* Last, W. T. White & Pogonoski, 2008
* *[[Dipturus amphispinus]]* Last & Alava, 2013
* *[[Dipturus apricus]]* Last, W. T. White & Pogonoski, 2008 
* *[[Dipturus argentinensis]]* Díaz de Astarloa, Mabragaña, Hanner & Figueroa, 2008
* *[[Dipturus batis]]* (Linnaeus, 1758) – Silorausku
* *[[Dipturus bullisi]]* (Bigelow & Schroeder, 1962)
* *[[Dipturus campbelli]]* (J. H. Wallace, 1967)
* *[[Dipturus canutus]]* Last, 2008
* *[[Dipturus chinensis]]* (Basilewsky, 1855)
* *[[Dipturus crosnieri]]* (Séret, 1989)
* *[[Dipturus diehli]]* Soto & Mincarone, 2001
* *[[Dipturus doutrei]]* (Cadenat, 1960)
* *[[Dipturus ecuadoriensis]]* (Beebe & Tee-Van, 1941)
* *[[Dipturus flavirostris]]* (Philippi, 1892)
* *[[Dipturus garricki]]* (Bigelow & Schroeder, 1958)
* *[[Dipturus gigas]]* (Ishiyama, 1958)
* *[[Dipturus grahami]]* Last, 2008
* *[[Dipturus gudgeri]]* (Whitley, 1940)
* *[[Dipturus innominatus]]* (Garrick & Paul, 1974)
* *[[Dipturus intermedius]]* (Parnell, 1837)
* *[[Dipturus johannisdavisi]]* (Alcock, 1899)
* *[[Dipturus kwangtungensis]]* (Y. T. Chu, 1960)
* *[[Dipturus laevis]]* (Mitchill, 1818) 
* *[[Dipturus lanceorostratus]]* (J. H. Wallace, 1967)
* *[[Dipturus leptocauda]]* (G. Krefft & Stehmann, 1975)
* *[[Dipturus macrocauda]]* (Ishiyama, 1955)
* *[[Dipturus melanospilus]]* Last, W. T. White & Pogonoski, 2008
* *[[Dipturus mennii]]* U. L. Gomes & Paragó, 2001
* *[[Dipturus nidarosiensis]]* (Storm, 1881)
* *[[Dipturus olseni]]* (Bigelow & Schroeder, 1951)
* *[[Dipturus oregoni]]* (Bigelow & Schroeder, 1958)
* *[[Dipturus oxyrinchus]]* (Linnaeus, 1758) – Vannasrausku
* *[[Dipturus pullopunctatus]]* (J. L. B. Smith, 1964) 
* *[[Dipturus queenslandicus]]* Last, W. T. White & Pogonoski, 2008
* *[[Dipturus springeri]]* (J. H. Wallace, 1967)
* *[[Dipturus stenorhynchus]]* (J. H. Wallace, 1967)
* *[[Dipturus teevani]]* (Bigelow & Schroeder, 1951)
* *[[Dipturus tengu]]* (D. S. Jordan & Fowler, 1903)
* *[[Dipturus trachyderma]]* (G. Krefft & Stehmann, 1975)
* *[[Dipturus wengi]]* Séret & Last, 2008 
* *[[Dipturus wuhanlingi]]* Jeong & Nakabo, 2008

## Lähteet
Lämpölux

**Lämpölux**, viralliselta nimeltään **Suomen Lämpöikkuna Oy**, on Oulussa vuonna 2007 perustettu osakeyhtiö, joka nykyisin kuuluu ruotsalaisen Inwidon tytäryhtiöön, Pihla Group Oy:öön. Yhtiön päätoimiala on Rauta- ja rakennustarvikkeiden yleisvähittäiskauppa.

Vuonna 2018 yhtiön liikevaihto oli 30,4 miljoonaa euroa ja sillä oli 215 työntekijää.

## Historia
Yhtiö aloitti toimintansa vuonna 2007 nimellä Ecolator Finland, ja tuolloin keskittyi haja-asutusalueiden kiinteistöjen jätevesihuoltoon. Toiminnan perustana oli vuonna 2004 voimaan tullut hajajätevesiasetus, jonka mukaan kaikkiin vanhoihin kiinteistöihin tuli rakentaa jäteveden puhdistus- tai talteenottolaitteisto 10 vuoden siirtymäajan aikana.

Kesällä 2010 eduskunta päätti hajajätevesiasetuksen lieventämisestä ja siirtymäajan pidentämisestä, jolloin Ecolator Finland vaihtoi rajun saneerauksen sekä useiden markkinaselvitysten tuloksen pohjalta toimintansa ikkuna- ja oviremontteihin. Uusi liiketoiminta käynnistyi vuonna 2011, jolloin yhtiö osti Lämpölux Ikkunat Oy:n saaden näin itselleen Lämpölux-tuotemerkin.

Vuonna 2014 pääomasijoituskonserni CapMan Oyj tuli yhtiön pääomistajaksi ostettuaan Sponsor Capitalin osakeosuuden Lämpöluxista.

Lämpölux siityi Euroopan suurimman ikkunoita ja ovia valmistavan yhtiön, Inwido AB:n, omistukseen vuonna 2016, kun se osti CapMan Oyj:n hallinnoimalta rahastolta sen omistamat osakkeet. Lämpölux siirrettiin osaksi Inwidon suomalaista tytäryhtiötä, Inwido Finland Oy:tä. 1.7.2019 Inwido Finland Oy vaihto nimekseen Pihla Group Oy. Pihla Groupiin kuuluu Lämpöluxin lisäksi muita suomalaisia tuotemerkkejä kuten Pihla, Tiivi, Klas1 sekä Sydänpuu.

## Lähteet
Vulpes vulpes indutus

**Vulpes vulpes indutus** on ketun Kyproksella tavattava alalaji. Sitä pidetään saarella elinvoimaisena lajina, mutta kannat ovat kuitenkin laskeneen parin viimevuosikymmenen aikana.

## Taksonomia
*Vulpes vulpes indutus* on ketun alalaji. Ketun eri alalajien olemassaoloa ei ole kuitenkaan varmistettu geneettisin analyysein. Kyproksen alalajia on pidetty endeemisenä lajina saarella. Joidenkin tutkijoiden mukaan kanta on kuitenkin tuotu saarelle ihmisten mukana vähintään kahteen eri otteeseen ja saaren ketut polveutuvat useammista eri kannoista muualla.

## Koko ja ulkonäkö
*V. v. indutus* on ketun alalajiksi suhteellisen pieni. kooltaan se vastaa suurin piirtein Sardinialla esiintyvää alalajia. Urokset painavat 5-7 kg ja naaraat 4,5-6,5 kg. Ruumiin pituus on 59-64 ja korkeus 35-50 cm. Turkin väritys vaihtelee keltaisenruskeasta ruosteenpunaiseen ja harmaaseen. Kaula, rinta ja ruumiin alaosa ovat yleensä valkoisia. Jalat ovat pitkät, hoikat ja väriltään tummat. Päässä kuono on kapea ja terävä. Ylähuuli on valkoinen. Korvat ovat suhteellisen suuret ja pystyt.

## Levinneisyys ja elinympäristö
Alalajia *V. v. indutus* tavataan Kyproksen saarella. Kyproksesta poiketen kettuja ei tavata esimerkiksi Kreetalla tai Egeanmeren pienemmillä saarilla. Se viihtyy hyvin erilaisissa ympäristöissä koko saaren alueella rannikoilta vuorille ja tiheistä metsistä pensaikoille ja puistoihin. Kettuja tavataan myös hyvin lähellä ihmisasutusta.

## Elintavat
Kyproksella ketut elävät yleensä yksin tai lisääntyvänä parina. Ketut kaivavat omia pesäkolojaan, tai asuttavat olemassaolevia luolia ja onkaloita. Pesäkolossa on tyypillisesti useita eri uloskäyntejä. Ketut ovat aktiivisia yleensä öisin. Kuumat ja kosteat yöt ovat ketulle parasta saalistusaikaa, kun taas kylmempinä öinä se liikkuu vähemmän. Se saalistaa esimerkiksi jyrsijöitä, jäniksiä, lintuja ja linnunmunia, hyönteisiä, matelijoita ja kilpikonnien munia. Maakotka saattaa ottaa kettuja saaliikseen.

Kyproksella ketut lisääntyvät tammikuun ja helmikuun välisenä aikana. Tiineys kestää 50–55 päivää ja pentuja syntyy kerrallaan 3–8.  Pennun syntyvät sokeina ja niiden silmät avautuvat 11–14 päivän kuluttua. Emo imettää pentujaan 42–84 päivää ja molemmat vanhemmat osallistuvat pentujen kasvatukseen. Itsenäisiä pennuista tulee syksyisin ja sukukypsiä 9-kuukauden ikäisinä.

## Uhat, suojelu ja ihminen
Kettua pidetään Kyproksella elinvoimaisena lajina. Sitä tavataan ympäri saarta, mutta sen kantojen on uskottu laskeneen parin viimevuosikymmenen aikana. Kettuun on liitetty usein monia ennakkoluuloja. Sitä on pidetty uhkana erityisesti kotieläimille, minkä takia sitä on metsästetty surutta. Ekologit pitävät sitä kuitenkin tärkeänä lajina saaren ekosysteemille. Kettu on nykyisin suojeltu laji Kyproksella, mutta joskus on esitetty niiden lisäämistä riistaeläimeksi. Kettuja kuolee myös liikenteessä.

## Lähteet
Torin kirkko

**Torin kirkko** eli Viron sotilaiden muistokirkko on Viron Torissa, Pärnun maakunnassa sijaitseva alun perin vuosina 1852*–*1854 rakennettu evankelis-luterilainen kirkko. Se on Viron evankelis-luterilaisen kirkon Pärnun seurakunnan kirkko ja vuodesta 2011 Viron sotilaiden muistokirkko. 

## Historia

Alun perin kirkko rakennettiin Viron evankelis-luterilaisen kirkon käyttöön vuonna 1854. Kirkko tuhoutui Toisen maailmansodan loppuvaiheessa syksyllä 1944 saksalaisten perääntyessä puna-armeijan painostamana Virosta etelään. Tällöin saksalaisjoukot polttivat kirkon maan tasalle.

Kirkko oli neuvostovallan ajan raunioina puiden kasvaessa kirkkosalin paikalla. Neuvostovalta ei vallassaollessaan hyväksynyt kirkon jälleenrakentamista. Kirkon rauniot toimivan tällöin mm. ampumarata-alueena. 

Tilanteessa tuli muutos Viron uuden itsenäistymisen aikana 1980-luvun lopulla. Alueelle perustettiin paikallinen muinamuistoyhdistys, joka otti tehtäväkseen raunioituneen kirkon jälleenrakennuksen. Kirkko sai näin korjatut seinät, katon ja lattian vuoteen 1994 mennessä. Kirkon alttari koostuu kolmesta eri puolilta Viroa tuodusta myllynkivestä. Leipäviljaa jauhaneet kivet symbolisoivat virolaisten kohtaloa ja kärsimyksiä, kulkua historian rattaiden, kuten myllynkivien, välistä. 

Kirkon välittömään läheisyyteen pystytettiin Pyhän Yrjön ratsastajapatsas vuonna 2003 symboloimaan Viron vapaussodan voittoja ja vuoden 1991 uudelleenitsenäistymistä. 

Kirkko on ollut paikallisen Torin Pyhän Yrjön seurakunnan käytössä vuodesta 1994. Vuonna 2011 kirkko vihittiin virolaisten sotilaiden muistomerkiksi, jota kirkossa symboloivat Viron itsenäisyyden taistelijoiden muistolaatat. Huhtikuussa 2009 paljastettiin kirkossa Viron vapaussodassa kaatuneiden suomalaisten muistolaatta, jossa on teksti suomeksi ja viroksi *"Viro kiittää ja muistaa vapaussodan sankareita 1918–1920"*, sekä 163 surmansa saaneen nimet.

Torin kirkko on Virossa monen kansallisen juhlatapahtuman keskeisenä osana. Sieltä lähtee vuosittain matkaan elävä tuli kaikkialle Viroon Yrjön päivänä ja kesäkuisena Voitonpyhänä. Viron poliisit ja upseerit vannovat kirkossa valmistuessaan ammattivalansa.

## Lähteet
Milja Piesanen

**Milja Piesanen** (s. 13. tammikuuta 2000) on suomalainen lentopalloilija, pelipaikaltaan libero. Hän on edustanut kaudella 2019–2020 Lentopallon Mestaruusliigassa pelaavaa LP Viestiä, sitä ennen Kuortanetta ja LP Kangasalaa, sekä kasvattajaseuraansa on JyväsLentistä. 

Ennen kauden 2019–2020 alkua Piesanen oli pelannut Mestaruusliigassa 51 ottelua, joista ensimmäisen hän pelasi 4. lokakuuta 2015. LP Viestissä pelatessaan Piesanen saavutti SM-kullan vuonna 2019.

## Lähteet
Kinupristiini

**Kinupristiini** (C53H67SN9O10) on makrolidi- ja peptidijohdannaisiin kuuluva orgaaninen yhdiste. Yhdistettä käytetään lääketieteessä antibioottina useimmiten yhdessä dalfopristiinin kanssa. 

## Ominaisuudet ja käyttö
Kinupristiini on pristinamysiini IA:n puolisynteettinen johdannainen. Yhdisteen antibioottiset ominaisuudet perustuvat siihen, että se sitoutuu bakteerien ribosomien 70S-alayksikköön ja estää proteiinisynteesin. Kinupristiinin sitoutuessa peptidisidos ei voi muodostua. Lääkeaine tehoaa pääasiallisesti grampositiivisiin bakteereihin, muun muassa eräisiin MRSA-kantoihin. Suurin osa gramnegatiivisista bakteereista on kinupristiinille, vastustuskykyisiä, koska se ei kulkeudu niiden soluseinän läpi. Yhdiste muodostaa antibioottisesti aktiivisia aineenvaihduntatuotteita kysteiinin ja glutationin kanssa. Yhdistettä käytetään seoksena dalfopristiinin kanssa ja kinupristiinin osuus seoksessa on 30 massaprosenttia. Seosta käytetään keuhkokuumeen, vaikeiden ihoinfektioiden ja enterokokki-infektioiden hoitoon. Lääkeaine annostellaan ruiskeena suoneen.

## Haittavaikutukset
Tyypillisimmät kinupristiinin ja dalfopristiinin yhdistelmän aiheuttavat haittavaikutukset ovat pistoskohdan kipu ja tulehdus, verisuonten tulehdus ja kipu niveissä ja lihaksissa. Se voi olla myös myrkyllistä maksalle.

## Lähteet
Juuso Bulanov

**Juuso Bulanov** (; 2. huhtikuuta 1891 Tyrö – 13. syyskuuta 1932 Leningrad) oli inkerinsuomalainen opettaja ja yksi ensimmäisistä inkeriläisistä bolševikeista.

Bulanov syntyi köyhään talonpoikaisperheeseen. Hän valmistui opettajaksi Kolppanan seminaarista vuonna 1912. Bulanov työskenteli opettajana Pulkkovan kunnassa vuoteen 1917 ja Oranienbaumin Vanhankonnun koulun opettajana vuoteen 1919.

Bulanov osallistui helmikuun ja lokakuun vallankumouksiin ja oli perustamassa Pulkkovan neuvostoa kesällä 1917. Hän liittyi Venäjän kommunistiseen puolueeseen vuonna 1918. Bulanov toimi Oranienbaumin kunnan toimeenpanevan komitean puheenjohtajana vuodesta 1920, Pietarhovin kihlakunnan valistusosaston johtajana vuosina 1921–1922 ja Pietarin läänin valistusosaston suomalaisena tarkastajana vuonna 1922. Sittemmin hän toimi Papinkonnun koulun johtajana, Trotskin kihlakunnan valistusosaston ohjaajana ja vuoteen 1927 saakka NKP(b):n kihlakuntakomitean vähemmistökansallisuuksien osaston sihteerinä.

Vuosina 1927–1930 Bulanov työskenteli NKP(b):n Leningradin piirikuntakomitean vähemmistökansallisuuksien osastossa. Vuodesta 1930 lähtien hän toimi Kuivaisten piirin toimeenpanevan komitean puheenjohtajana ja samalla NKP(b):n piirikomitean byroon jäsenenä. Ennen kuolemaansa hän oli Leningradin alueen toimeenpanevan komitean jäsen.

Bulanov oli yksi ensimmäisistä bolševikkeihin liittyneistä inkerinsuomalaisista opettajista. Hän osallistui uskonnonvastaiseen toimintaan ja oli toteuttamassa maatalouden kollektivisointia 1930-luvun alussa.

## Lähteet
Birds of Tokyon diskografia

**[[Birds of Tokyo]]** on australialainen rockyhtye, joka perustettiin Perthissä, Länsi-Australiassa vuonna 2004. Yhtye on julkaissut neljä studioalbumia, jotka kaikki ovat sijoittuneet Australian albumilistalle. Viimeiset kolme albumia ovat olleet listan kolmen kärjessä. Viimeisin albumi *March Fires* sijoittui listaykköseksi Australiassa.
## Studioalbumit
* *[[Day One]]* (2007)
* *[[Universes]]* (2008)
* *[[Birds of Tokyo (albumi)|Birds of Tokyo]]* (2010)
* *[[March Fires]]* (2013)
* *[[Brace]]* (2016)
* *[[Human Design]]* (2020)

## Livealbumit
* *The Broken Strings Tour* (2010)

## Kokoelmat
* *Playlist* (2015)

## EP:t
* *Birds of Tokyo* (2005)
* *This Fire* (2012)
* *Anchor* (2015)

## Singlet

* One Way/Stay (2005)
* Off Kilter (2006)
* Black Sheets (2007)
* Wayside (2007)
* Silhouettic (2008)
* Broken Bones (2008)
* Wild Eyed Boy (2008)
* White Witch (2008)
* Head in My Hands (2009)
* The Saddest Thing I Know (2010)
* Plans (2010)
* Wild at Heart (2010)
* Circles (2011)
* This Fire (2012)

* Lanterns (2013)
* When the Night Fails Quiet (2013)
* Talking to a Stranger (2013)
* Anchor (2015)
* I'd Go with You Anywhere (2015)
* Brace (2016)
* Empire (2016)
* Unbreakable (2018)
* Good Lord (2019)
* The Greatest Mistakes (2019)
* Two of Us (2020)
* Dive (2020)
* Never Going Back (2020)
* Weekend (2020)
* Superglue (Stand Atlanticin kanssa) (2021)

## DVD:t
* The Broken Strings Tour (2010)

## Lähteet
Of Skins and Heart

***Of Skins and Heart*** on The Churchin debyyttialbumi, joka julkaistiin 13. huhtikuuta 1981. 

## Kappaleet
#
#
#
#
#
#
#
#
#

## Kokoonpano
* Steve Kilbey – laulu, basso, kosketinsoittimet
* Peter Koppes – kitara, slide-kitara, taustalaulu
* Marty Willson-Piper – sähkökitara, akustinen kitara, taustalaulu
* Nick Ward – rummut, lyömäsoitin, taustalaulu
* Richard Ploog – rummut ja lyömäsoittimet kappaleissa "Too Fast for You", "Tear It All Away" ja "Sisters"
The Blurred Crusade

**The Blurred Crusade** on The Churchin toinen studioalbumi, joka julkaistiin 25. maaliskuuta 1982. 

## Kappaleet
#
#
#
#
#
#
#
#
#
#

## Kokoonpano
* Steve Kilbey – laulu, basso, koskettimet, slide-kitara
* Peter Koppes – kitara, taustalaulu, lyömäsoitin, putkikellot, piano kappaleessa You Took
* Marty Willson-Piper – sähkökitara, akustinen kitara, laulu kappaleessa Field of Mars
* Richard Ploog – rummut, lyömäsoitin
Erkki Pullinen (kapellimestari)

**Erkki Juhani Pullinen** (27. huhtikuuta 1939 Viipuri – 25. maaliskuuta 2020 Helsinki) oli suomalainen kapellimestari ja kuoronjohtaja, joka työskenteli pitkään Sibelius-Akatemiassa. Pullinen opiskeli orkesterinjohtoa Jorma Panulan johdolla, pianonsoittoa Liisa Pohjolan johdolla ja kuoronjohtoa Harald Andersénin johdolla. Hän työskenteli Sibelius-Akatemiassa sihteerinä 1970-luvulla sekä vuodesta 1973 kuoronjohdon ja vuodesta 1979 soitinopin ja partituurisoiton opettajana, kunnes jäi eläkkeelle vuonna 2004. Hän johti Wiipurilaisen Osakunnan Laulajia vuosina 1968–2001, samoin kuin muita kuoroja. Erkki Pullisen isän Pentin isä oli maanviljelysneuvos, ministeri Erkki Pullinen.

Pullinen käänsi yli kahdentuhannen laulun tekstit suomeksi sekä suomensi oopperalibrettoja. Hän toimi *[[Uusi Suomi|Uuden Suomen]]* musiikkiarvostelijana ja julkaisi musiikkiaiheisia tietokirjoja.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Erkki Pullisen muistokirjoitus ''Helsingin Sanomissa''.
Naomi Munakata

**Naomi Munakata** (31. toukokuuta 1955 Hiroshima – 26. maaliskuuta 2020 São Paulo) oli brasilialainen kuoronjohtaja.

Japanilaissyntyinen Munakata muutti perheineen Brasiliaan 2-vuotiaana. Hän aloitti lapsena musiikkiharrastuksen soittamalla pianoa ja laulamalla isänsä kuorossa. Hän opiskeli sittemmin myös viulun- ja harpunsoittoa. Hän valmistui São Paulon musiikki-instituutista orkesterinjohdossa ja sävellyksessä. São Paulon taidekriitikkojen liitto APCA antoi hänelle parhaan kuoronjohtajan tunnustuksen, ja hän sai Japanin hallitukselta stipendin, jonka turvin suoritti opintoja myös Tokion yliopistossa. 

Vuosina 1995–2015 Munakata teki merkittävimmän työnsä Orquestra Sinfônica do Estado de São Paulon kuoron johtajana. Tämän jälkeen hän toimi São Paulon kunnallisteatterin kuoron johdossa. Hän kuoli 26. maaliskuuta 2020 sairastuttuaan vuosien 2019–2020 koronaviruspandemiassa. Hän oli mennyt hoitoon Oswaldo Cruz -sairaalaan 16. maaliskuuta, saanut 19. maaliskuuta positiivisen koronavirustestituloksen ja lopulta kärsinyt taudin komplikaationa ilmenneestä septisestä shokista.

## Lähteet
Susan Weinert

**Susan Weinert** (24. kesäkuuta 1965 – 2. maaliskuuta 2020) oli saksalainen jazzkitaristi.

Weinert oli naimisissa basisti Martin Weinertin kanssa 34 vuoden ajan. Pariskunta perusti vuonna 1985 Susan Weinert Bandin, joka piti yli 3&nbsp;000 konserttia ja julkaisi neljätoista albumia. Pariskunta esiintyi yhdessä merkittävillä jazzfestivaaleilla eri puolilla maailmaa. Weinert kuoli 54-vuotiaana syöpäsairauteen. Weinertin viimeiseksi albumiksi jäänyt *Der Baum vor meinem Fenster* tuli myyntiin hänen kuolinkeväänään.

## Lähteet
Curie-instituutti

**Curie-instituutti** () on vuonna 1920 perustettu ranskalainen säätiö. Se tunnustettiin yleishyödylliseksi yhteisöksi vuonna 1921. Säätiö on nimetty siinä aikoinaan työskennelleen fyysikko-kemisti Marie Curien mukaan. Curie-instituutin tehtäviä ovat lääketieteellinen tutkimus, hoito ja koulutus. Säätiön toiminta keskittyy erityisesti syöpäsairauksiin.

Curie-instituutin toiminta jakautuu kolmeen kokonaisuuteen: kolme toimipistettä (Pariisi, Orsay, Saint-Cloud) käsittävään syöpätautien sairaalaan, säätiön pääkonttoriin sekä tutkijoita 86 eri tutkimusryhmässä sisältävään tutkimuskeskukseen. Instituutissa työskentelee 3&nbsp;586 työntekijää, muun muassa tutkijoita, lääkäreitä, hoitajia, teknikoita ja ylläpitäjiä.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Curie-instituutti
Michael Amadio

**Michael Amadio** (s. 13. toukokuuta 1996 Sault Ste. Marie, Ontario) on kanadalainen jääkiekkoilija, joka edustaa NHL-seura Ottawa Senatorsia. Hän on pelipaikaltaan oikea laitahyökkääjä ja laukoo oikealta. Amadio pelasi ensimmäiset NHL-ottelunsa kaudella . 27. maaliskuuta 2020 mennessä Amadio on pelannut 148 NHL-runkosarjaottelua, joissa on tehnyt 16 maalia ja 21 syöttöä eli 37 tehopistettä. Yhdessä pelaamassaan pudotuspeliottelussa hän on tehnyt yhden syöttöpisteen.

Los Angeles Kings varasi Amadion vuoden 2014 varaustilaisuuden kolmannella kierroksella vuorolla 90. Hän pelasi Los Angelesin organisaatiossa kuusi kautta. Kaudella  hänet kaupattiin Ottawa Senatorsiin vaihdossa Christian Wolaniniin.

Heinäkuussa 2021 Amadio solmi yksivuotisen ja arvoltaan 750&nbsp;000 dollarin sopimuksen Maple Leafsin kanssa. Lokakuussa 2021 Maple Leafs asetti Amadion vapaiden pelaajien waivers-listalle, josta Vegas Golden Knights poimi hänet joukkueeseensa.

Heinäkuussa 2024 Amadio palasi vapaana agenttina Senatorsiin kolmivuotisella ja yhteensä 7,8 miljoonan dollarin arvoisella sopimuksella.

## Lähteet
*

### Viitteet
Krister Brommels

**Krister Brommels** (18. tammikuuta 1919 Bergö – 28. tammikuuta 2020 Helsinki) oli suomenruotsalainen diplomi-insinööri ja yritysjohtaja, joka kehitti suomalaista kemianteollisuutta.

Brommels valmistui diplomi-insinööriksi vuonna 1945. Hän työskenteli Kymmene Oy:ssä tutkimusinsinöörinä ja käyttöpäällikkönä 1946–1966 sekä klooritehtaan isännöitsijänä 1966–1972 ja johtajana 1973–1984. Johtajakaudellaan hän toteutti merkittäviä uudistushankkeita. Vuosina 1979–1985 hän johti englantilais-belgialais-suomalaista yhtiötä Finnish Peroxides.

Brommels hoiti useita luottamustehtäviä muun muassa Kuusankosken kauppalanvaltuustossa ja Kemian keskusliitossa. Hänelle myönnettiin Suomen Leijonan komentajamerkki.

Krister Brommelsin isä oli poliitikko Albert Brommels, veli sosiaalineuvos Jarl Brommels (1921–2007), ja hänen poikansa on professori Mats Brommels (s. 1950).

## Lähteet
Aleksis (kuvanveistäjä)

**Aleksis** (, ; 400-luku eaa.) oli antiikin kreikkalainen kuvanveistäjä, joka edusti klassisen kauden kuvanveistoa. Hän toimi 400-luvun eaa. jälkimmäisellä puoliskolla. 

Aleksis oli Plinius vanhemman mukaan Polykleitoksen oppilas. Pausanias mainitsee samannimisen taiteilijan, joka oli kotoisin Sikyonista ja kuvanveistäjä Kantharoksen isä. Ei ole kuitenkaan täyttä varmuutta, että kyseessä olisi sama Aleksis. Pliniuksen kuvauksesta voidaan päätellä, että hän tarkoitti vanhempaa Polykleitosta, jolloin Aleksis tuskin olisi toiminut paljoakaan vuoden 400 eaa. jälkeen, kun taas Eutykhides, jonka alaisuudessa Kantharos opiskeli, toimi noin 300 eaa. Jos kyseiset kaksi Aleksista olivat sama henkilö, Plinius on tehnyt virheen, ja Aleksis joko opiskeli Polykleitos nuoremman oppilaana, tai Kantharos jonkun muun kuin Eutykhideen oppilaana.

## Lähteet
Hahnsson

**Hahnsson** on ollut sukunimenä ainakin seuraavilla henkilöillä:
* Hannu Haahti (vuoteen 1906 *Hahnsson*, 1865–1935), suomalainen pappi, lähetystyöntekijä ja valokuvaaja
* Hannu Haahti (vuoteen 1906 *Hahnsson*, 1895–1953), suomalainen lääkäri ja tuberkuloosiopin professori
* Hilja Haahti (oik. *Krohn*, o.s. *Haahti*, ent. *Hahnsson*, 1874–1966), suomalainen kirjailija ja suomentaja
* Johan Hahnsson (1834–1888), suomalainen kielentutkija
* Theodolinda Hahnsson (o. s. *Limón*, myöhemmin *Yrjö-Koskinen*, 1838–1919), suomalainen kirjailija 

## Katso myös
* Hansson
* Haahti
Aristeides (kuvanveistäjä)

**Aristeides** (, ; 400/300-luku eaa.) oli antiikin kreikkalainen kuvanveistäjä, joka edusti klassisen kauden kuvanveistoa. Hän toimi noin vuoden 388 eaa. tienoilla. 

Aristeides oli Plinius vanhemman mukaan Polykleitoksen oppilas, millä perusteella hänet voidaan myös ajoittaa. Aristeidesta ylistettiin antiikissa veistoksistaan, jotka esittivät neli- ja parivaljakkoja. Kyseessä saattaa olla sama Aristeides, jonka kerrotaan tehneen parannuksia Olympian stadionilla.

## Lähteet
Ylikriittinen kromatografia

**Ylikriittinen kromatografia**, josta yleisimmin käytetään lyhennettä **SFC** (), on kromatografinen menetelmä, jota käytetään yhdisteiden erottamiseen, tunnistamiseen ja kvantitatiiviseen analysointiin. Se on korkean erotuskyvyn nestekromatografian (HPLC) erikoismuoto, joka soveltuu erityisesti kiraalisten molekyylien erottamiseen. Koska ylikriittisissä nesteissä kaasun ja nesteen ominaisuudet lähentyvät toisiaan, menetelmästä käytetään joskus termiä , **CC**.

## Toimintaperiaate
Nimensä mukaisesti ylikriittisessä kromatografiassa käytetään ylikriittistä nestettä liuottimena. Yleisin valinta on ylikriittinen hiilidioksidi. Toimintaperiaate on muuten sama kuin HPLC-laitteistossa, eli liuotettu näyte ajetaan läpi kolonnin, jossa yhdisteet erottuvat kiinteän stationäärifaasin ja liikkuvan faasin välisissä vuorovaikutuksissa, kunnes erottuneet yhdisteet havaitaan detektorilla, mutta liuottimena käytetty hiilidioksidi tarkoittaa, että koko järjestelmä on voitava paineistaa.

## Näytteenvalmistus ja liikkuva faasi
Nyrkkisääntönä voidaan pitää, että kaikki molekyylit jotka liukenevat metanoliin tai vähemmän polaarisiin liuottimiin soveltuvat käytettäväksi SFC:ssä, mukaan luettuna pooliset aineet. Hiilidioksidin polaarisuus kriittisessä pisteessä vastaa suunnilleen heptaania , mutta lisäämällä tiheyttä tai käyttämällä polaarisia apuliuottimia tätä voidaan kohottaa. Apuliuottimet ovat usein yksinkertaisia alkoholeja kuten metanoli, etanoli, tai isopropanoli. Myös asetonitriiliä, kloroformia ja etyyliasetaattia voidaan käyttää. Elintarviketutkimuksissa käytetään lähinnä etanolia ja etyyliasetaattia.

## Lähteet
Asopodoros

**Asopodoros** (, ; 400/300-luku eaa.) oli antiikin kreikkalainen kuvanveistäjä, joka edusti klassisen kauden kuvanveistoa. Hän oli mahdollisesti kotoisin Argoksesta ja toimi noin 300-luvun eaa. alussa. 

Asopodoros oli Plinius vanhemman mukaan Polykleitoksen oppilas. Pliniuksen luettelossa Polykleitoksen oppilaista Asopodoroksen nimen edellä esiintyy nimi ”Argeios”, mikä on oletettavasti Pliniuksen tekemä virhe ja on todellisuudessa tarkoitettu viittaamaan Asopodoroksen kotipaikkaan. 

## Lähteet
Athenodoros Kleitorilainen

**Athenodoros Kleitorilainen** (, ; 400/300-luku eaa.) oli antiikin kreikkalainen kuvanveistäjä, joka edusti klassisen kauden kuvanveistoa. Hän oli kotoisin Kleitorista ja toimi ainakin 400-luvun eaa. lopulla. 

Athenodoros oli Polykleitoksen oppilas. Hän teki Zeuksen ja Apollonin patsaat, jotka spartalaiset omistivat Delfoille vuoden 405 eaa. Aigospotamoin taistelun jälkeen. Hänet tunnettiin myös merkittäviä naisia esittäneistä veistoksistaan.

## Lähteet
Brommels

**Brommels** on ruotsinkielinen sukunimi. Nimen kantajia:

* Albert Brommels (1891–1962), suomenruotsalainen opettaja, toimittaja ja kansanedustaja
* Jarl Brommels (1921–2007), suomalainen sosiaalineuvos, Folkhälsanin johtaja, Albert Brommelsin poika
* Krister Brommels (1919–2020), suomenruotsalainen diplomi-insinööri ja yritysjohtaja, Albert Brommelsin poika
* Mats Brommels (s. 1950), suomalainen lääkäri ja professori
* Ture Brommels (1889–1918), suomalainen jääkäriluutnantti ja farmaseutti
Suomi–Ruotsi-maaottelu 1977

**Suomi–Ruotsi-maaottelu** vuonna 1977 miesten ja naisten joukkueilla käytiin Tukholman Olympiastadionilla 27. ja 28. elokuuta.

## Tulokset

### Miehet

#### Lisätietoa
* taulukon yksiköt: s (alle 800 m juoksut), min s (muut juoksut), cm (korkeus, seiväs, pituus), m (muut kenttälajit)
* lajeissa pisteet: 7,5,4,3,2,1; viestissä pisteet 5,2
* maksaneita katsojia oli molempina päivinä noin 15000
* seiväshypyssä Suomen Pudas ei pääsyt yli aloituskorkeudestaan
* 10000 metrin voitaja Wallin sai 10.000 kruunua palkiona ruotsalaiselta liikemieheltä, joka lupasi summan sille ruotsalaiselle joka voittaa Suomi-maaottelussa kolmiloikan, 10000 m:n juoksun, tai keihäänheiton. Viimeisin ruotsalaisvoitto näissä lajeissa on em. järjestyksessä vuodelta 1971, 1968, ja 1960.
* 5000 metrin juoksun suomalaiskolmoisvoitto oli tähän mennessä ylivoimaisin. Edelliset kolmoisvoitot vuosilta 1976, 1971, 1969, 1958, 1957, ja 1956. Ruotsalaisten kolmoisvoitto on vuodelta 1964.

### Naiset

#### Lisätietoa
* taulukon yksiköt: s (alle 800 m juoksut), min s (muut juoksut), cm (korkeus, seiväs, pituus), m (muut kenttälajit)
* Lajeissa pisteet 5, 3, 2, 1 ja viestissä pisteet 5, 2 
* Pikaviestissä Ruotsin viestijoukkue hylättiin viestikapulan putoamisen johdosta
* Naisten 3000 metrin juoksussa Sinikka Tyynelä oli ottamassa ylivoimaista voittoa kilpailussa, kun hän luullessaan tulleensa maaliin pysähtyikin "kalkkiviivoille" noin viiden metrin päähän maaliviivasta, jolta muuten puuttui maalinauha. Tukholman Olympiastadionin juoksuradan pituus on vain 380 metriä, joten juoksun maali on epätavallisen pitkällä pääsuoran päässä. Virheen havaittuaan Tyynelä ehti vasta kolmantena maaliin.

## Lähteet
* Helsingin Sanomat 28.8. ja 29.8. v. 1977
Dameas

**Dameas** () tai **Damias** () voi viitata seuraaviin antiikin kreikkalaisiin henkilöihin:

* Dameas Kleitorilainen (400-luku eaa.), kuvanveistäjä
* Dameas Krotonlainen (toimi n. 530 eaa.), kuvanveistäjä
Dameas Kleitorilainen

**Dameas Kleitorilainen** (, myös *Damias*, ; 400-luku eaa.) oli antiikin kreikkalainen kuvanveistäjä, joka edusti klassisen kauden kuvanveistoa. Hän oli kotoisin Kleitorista ja toimi ainakin 400-luvun eaa. lopulla.

Dameas oli Polykleitoksen oppilas. Hän toimi myös yhdessä muiden taiteilijoiden, kuten Athenodoroksen, kanssa osallistumalla sen suurikokoisen votiivilahjan tekoon, jonka spartalaiset omistivat Delfoille vuoden 405 eaa. Aigospotamoin taistelun jälkeen. Dameas teki siihen Athenen, Poseidonin ja Lysandroksen patsaat.

## Lähteet
Polykleitos (täsmennyssivu)

**Polykleitos** (, ) voi viitata seuraaviin antiikin kreikkalaisiin henkilöihin:

* Polykleitos (toimi n. 452–412 eaa.), kuvanveistäjä
* Polykleitos nuorempi (400/300-luku eaa.), kuvanveistäjä

* Polykleitos, runoilija
* Polykleitos (300-luku eaa.), Ptolemaioksen laivaston komentaja 315 eaa.
* Polykleitos Larissalainen (300-luku eaa.), historioitsija
* Polykleitos Messeneläinen (500-luku eaa.), lääkäri.

## Nimen muita merkityksiä
* 5982 Polykletus, päävyöhykkeen asteroidi.

## Lähteet
Dameas Krotonlainen

**Dameas** () eli **Demeas** (; 500-luku eaa.) oli antiikin kreikkalainen kuvanveistäjä, joka edusti arkaaisen kauden kuvanveistoa. Hän oli kotoisin Krotonista ja toimi noin vuoden 530 eaa. tienoilla.

Dameas teki pronssipatsaan krotonilaisesta Olympian kisojen painin voittajasta Milonista. Pausanias kertoo, että tämä olisi kantanut patsaan olallaan Olympiaan.

## Lähteet