open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Aleksandr Gretšaninov

**Aleksandr Tihonovitš Gretšaninov** (; 25. lokakuuta (J: 13. lokakuuta) 1864 Kaluga, Moskovan kuvernementti, Venäjän keisarikunta – 3. tammikuuta 1956 New York City, Yhdysvallat) oli venäläinen, sittemmin yhdysvaltalainen säveltäjä. Hän opiskeli muun muassa Nikolai Rimski-Korsakovin johdolla. Vuonna 1917 hän lähti Venäjältä ja asui Lontoossa ja Prahassa ennen siirtymistään Yhdysvaltoihin. Hän sai Yhdysvaltain kansalaisuuden 1940-luvun lopulla. 

Gretšaninov sävelsi muun muassa viisi sinfoniaa, neljä jousikvartettoa, kaksi pianotrioa, sonaatteja viululle, sellolle, klarinetille, pianolle ja balalaikalle sekä oopperoita.

## Aiheesta muualla
Fagottikonsertto

**Fagottikonsertto** on fagotille ja orkesterille sävelletty konsertto. Tunnettuja fagottikonserttoja ovat säveltäneet muun muassa Wolfgang Amadeus Mozart, Carl Maria von Weber ja Johann Nepomuk Hummel. 

Tuotteliaimpiin fagottikonserttojen säveltäjiin kuuluu Antonio Vivaldi, joka sävelsi 36 fagottikonserttoa, Antti Häyrysen mukaan oletettavasti poikkeukselliselle taiteilijalle räätälöityinä. Sergio Azzolini on levyttänyt levysarjansa viidenteen osaan niitä seitsemän: fagottikonsertot RV:t 467, 476, 479, 482, 486, 489, 497.

Jaakko Luoma on levyttänyt neljä klassismin ajan fagottikonserttoa (Ondine): W. A. Mozart: Fagottikonsertto B-duuri, Peter von Winter: Fagottikonsertto c-molli ja Johann Nepomuk Hummel: Fagottikonsertto F-duuri, Gioacchino Rossini: Fagottikonsertto. Niistä Hummelin, Mozartin ja Rossinin konsertot kuuluvat fagotistien perusohjelmistoon. Kare Eskolan mukaan lievässä karheudessaan karismaattinen fagotti tuntuu kuin luodulta klassismin soolosoittimeksi.

## Katso myös
* Fagottikonsertto, Mozart

## Lähteet
Awasa

**Awasa** on kaupunki Etiopiassa. Se sijaitsee Awasa-järven rannikolla. Kaupungin asukasluku oli vuoden 2015 arvion mukaan noin 300&nbsp;100. Kalastus on Awasan asukkaiden tärkein elinkeino. Kaupunki oli aiemmin Sidamon provinssin pääkaupunki.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Banjokonsertto

**Banjokonsertto** on banjolle ja orkesterille sävelletty konsertto. Banjokonsertot ovat verrattain harvinaisia, sillä banjoa ei ole käytetty paljon klassisessa musiikissa. 

Banjokonserttoja ovat säveltäneet muun muassa Paul Elwood ja Béla Fleck.
Johann Nepomuk Hummel

**Johann Nepomuk Hummel** (14. marraskuuta 1778 Pressburg, Unkarin kuningaskunta – 17. lokakuuta 1837 Weimar, Saksa) oli slovakialaissyntyinen itävaltalainen säveltäjä ja pianisti. Häntä pidetään sekä klassismin että romantiikan säveltäjänä, sillä hänen musiikissaan on vaikutteita kummastakin.

Hummel aloitti musiikin opiskelun Wolfgang Amadeus Mozartin johdolla seitsemänvuotiaana. Hän esiintyi ensimmäisen kerran yhdeksänvuotiaana.

Suurin osa Hummelin sävellyksistä on pianomusiikkia. Hän sävelsi muun muassa kahdeksan pianokonserttoa, kymmenen pianosonaattia, kahdeksan pianotrioa, kaksi pianoseptettoa, pianokvarteton ja pianokvinteton. Muita hänen teoksiaan ovat puhallinoktetto, sellosonaatti, mandoliinikonsertto, mandoliinisonaatti ja 22 oopperaa.

## Aiheesta muualla

*Elämäkerta
Mandoliinikonsertto

**Mandoliinikonsertto** on mandoliinille ja orkesterille sävelletty konsertto. Mandoliinikonserttoja sävellettiin jo barokin aikana, jolloin muun muassa Antonio Vivaldi sävelsi useita sellaisia. Myös Giovanni Paisiello sävelsi kaksi mandoliinikonserttoa.
Giovanni Paisiello

**Giovanni Paisiello** (9. toukokuuta 1740 Taranto – 5. kesäkuuta 1816) oli italialainen säveltäjä. 

Paisiello aloitti musiikin opiskelun vuonna 1754 Napoliissa, jossa hänen opettajanaan toimi Francesco Durante ja jossa hän itsekin sitten opetti. Paisiellon varhaisimmat sävellykset olivat oopperoita, mutta hän sävelsi lisäksi kirkkomusiikkia. Vuonna 1776 Paisiello siirtyi Pietariin, jossa hän vietti kahdeksan vuotta. 

Paisiello sävelsi noin sata oopperaa. Lisäksi hän sävelsi muun muassa konserttoja ja jousikvartettoja.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Tulukset

**Tulukset** ovat perinteinen tulentekoväline, joihin kuuluu *karkku* eli tulusrauta ja *limsiö* eli piikivi tai ukonkiven eli kvartsin kappale, johon karkulla isketään, saaden aikaan kipinöitä, jotka pyydystetään sytykkeeseen.

Kipinä syntyy, kun terästä kovemman piikiven terävä särmä vuolee iskettäessä tulusraudasta pienen lastun, joka iskun seurauksena kuumenee ja palaa. Tulukset tuottavat vain kipinän, joka otetaan taulakäävästä tehtävään ja koivulipeässä käsiteltyyn taulaan tai heinään, joskus saatettiin käyttää myös sytykemateriaalina katajanniinellä täytettyä tuohirullaa. Tuluksia säilytettiin usein sytykkeiden kanssa erityisessä tuluskukkarossa, joka piti ne kuivana. Tulusten toiminnan kannalta on tärkeää, että hiiliteräksinen karkku on karkaistu riittävän, mutta ei liian kovaksi.

Tuluksiin lisättiin 1700-luvulla rikkikuppi, johon kytevä taula pudotettiin. Liekki leimahti välittömästi eikä enää tarvinnut puhallella. 

Pohjolassa tulukset on tunnettu jo vanhemmalla kansainvaellusajalla. Käytössä ne olivat yleisesti vielä 1800-luvun loppupuolelle, jolloin tulitikut yleistyivät.

Karkkua vanhempi sovellus tulentekoon oli tuliora, jota käytettiin yhdessä soikean, kvartsiitista hiotun tuluskiven kanssa. Soikeat tuluskivet ovat olleet tulusraudan ja piikiven edeltäjiä jollaisia on ollut käytössä koko Itämeren piirin alueella ennen tulusrautoja. Soikean tuluskiven kanssa on tarvittu teräksestä taottu esine; tuliora. Ora tarkoittaa piikkiä.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Tulenteko
* Maaseudun tulevaisuus: Tee taulakäävästä sytyke ja kokeile, miten vaivalloisesti nuotio syttyi entisaikoina
* Suomen kansallismuseo: rikkikuppi, vaskinen. Valokuva sivulla. 
* Suomen kansallismuseo: rikkikuppi, pieni, vaskinen. Valokuva sivulla.
Hwange

**Hwange** on kaupunki Zimbabwen länsiosassa. Se sijaitsee Pohjois-Matabelemaan provinssissa. Kaupungissa on noin 42&nbsp;000 asukasta. Siirtomaa-aikana Hwange tunnettiin nimellä *Wankie*.

Kaupungin lähellä on Hwangen kansallispuisto.

## Aiheesta muualla
Kareem Abdul-Jabbar

**Kareem Abdul-Jabbar** (alkup. nimeltään **Ferdinand Lewis Alcindor, Jr.**, s. 16. huhtikuuta 1947) on yhdysvaltalainen koripalloilija, joka pelasi NBA-ammattilaisuransa aikana (1969–1989) Milwaukee Bucksissa ja Los Angeles Lakersissa.

## Ura

Kesällä 1968 Alcindor kääntyi sunni-muslimiksi ja vaihtoi samalla nimensä Kareem Abdul-Jabbariksi. Abdul-Jabbar kieltäytyi osallistumasta vuoden 1968 kesäolympialaisiin Yhdysvaltain joukkueessa vastalauseena afroamerikkalaisten syrjinnälle.

218&nbsp;cm:n pituinen Abdul-Jabbar pelasi sentterinä ja voitti kuusi NBA:n mestaruutta. Tulokaskaudellaan hänet valittiin vuoden tulokkaaksi. Abdul-Jabbaria verrattiin uransa aikana aiempiin sentteri-legendoihin Bill Russelliin ja Wilt Chamberlainiin.

Vuonna 1972 Abdul-Jabbar osallistui elokuvan *[[Panoksena kuolema|Game of Death]]* kuvauksiin Bruce Leen, Hapkidon suurmestari Ji Han Jaen ja Dan Inosanton kanssa.

Lopettaessaan vuonna 1989 42-vuotiaana Abdul-Jabbar oli tehnyt eniten pisteitä (38 387 pistettä), voittanut eniten MVP-palkintoja (*MVP – Most Valuable Player*, kuusi kappaletta), pelannut eniten All-Star -otteluissa (19 kertaa) ja eniten kausia (20 kautta) koko NBA:n siihenastisessa historiassa. Ennen Michael Jordania häntä pidettiin yleisesti kaikkien aikojen parhaana koripalloilijana, ja monet hänen saavutuksistaan ja ennätyksistään ovat vieläkin rikkomattomia.

Vuonna 1995 Abdul-Jabbar nimettiin NBA:n Hall of Fameen ja vuonna 1996 hänet valittiin .

Abdul-Jabbar näytteli elokuvassa *[[Hei, me lennetään!]].* Hän on näytellyt myös monessa tv-sarjassa.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Regina (lehti)

**Regina** oli vuodesta 1959 vuoteen 2012 Kolmiokirja Oy:n kustantama sekä vuonna 2013 lyhyen aikaa virolaisen ModernOffice Oü:n kustantama lehti, joka sisälsi naisille suunnattuja novelleja ja ajanvietepalstoja. *Regina* ilmestyi Kolmiokirjan kustantamana alkuun kahdesti, myöhemmin kerran kuukaudessa. Huippuvuosina lehtiä myytiin irtonumeroina useita kymmeniä tuhansia.

Lehden nimellä julkaistiin myös pokkareita (vuodesta 2004 nimellä Reginapokkari, "Säväyttävät noin 150-sivuiset pokkarit naiselle kolme kertaa vuodessa!") ja käsitöitä (*Reginan käsityöt* vuodesta 1981).

1950-luvulla naisille tarkoitetut lukemistolehdet (esimerkiksi Nyyrikki ja Sirpale) olivat hyvin suosittuja. Regina syntyi 1959 *[[Perjantai (lehti)|Perjantai]]*-lehden nuorekkaammaksi sisarlehdeksi. *Perjantain* toimittaja Margareta Keskitalo siirtyi toimittamaan *Reginaa*. Lehteä toimitti myös Leo Mäenpää. Lehden nimi tuli *Perjantaissa* ilmestyneestä Tuulikki Kallion jatkoromaanista ”Kaivopuiston kaunis Regina”. 

*Reginaan* kirjoittivat Kallion lisäksi muun muassa Anni Hintsanen (nimimerkeillä Tuula Kaarnasto ja Susanna Pajunen), Elsa Kaarto, Lilli Vuorela, Rauni Ranta, Maja Kai (Fanny Leväsalo) ja Erna Wilén (myös nimellä Aila Tuulos). Jotkut kirjoittajanimistä ovat aivan ilmeisesti nimimerkkejä.

*Reginassa* käytettiin aluksi jatkokertomuksina saksalaisia tarinoita Goldroman-sarjasta. Kolmiokirja aloitti kuitenkin oman Kultasarjansa 1964, joka hiljalleen 1970-luvulle tultaessa muuttui kokonaan suomalaisten kirjoittamaksi.

Rautakirjan irtonumeromyynnissä *Regina* ei vielä vuonna 1963 sijoittunut 60 myydyimmän lehden joukkoon, mutta oli 1973 sijalla 13 ja 1983 sijalla 11.

Kolmiokirjan toimitusjohtaja Juha Määttä ilmoitti elokuussa 2012 lehden lakkauttamisesta. Lehden tilausmäärä oli laskenut tasaisesti koko 2000-luvun, ja oli loppuvaiheessa enää pari tuhatta.

Loppuvaiheessa lehden sisältöä kuvattiin lehden mainoksessa seuraavasti:
* Vinkit ja neuvot romantiikkaan
* Romanttiset novellit
* Kysymys- ja vastauspalstat
* Testejä, meikki- ja muotivinkit
* Naisen unelmia – eroottiset fantasiat

## Uusi kustantaja

*Regina* alkoi ilmestyä uudelleen helmikuussa 2013, kustantajana virolainen ModernOffice Oü ja päätoimittajana Sanna Tiihonen-Korppi. Uusi kustantaja palkkasi toukokuussa 2013 *Reginan* uudeksi päätoimittajaksi Radio Helsingin ohjelmapäällikön Anna Laineen, joka vastasi sekä suomen että viron kielellä ilmestyneistä *Reginoista*. . Laine ei kauan ehtinyt paikalla olla, vaan irtisanoutui tehtävästä lokakuussa 2013 viitaten maksamattomiin palkkoihin ja työskentelyolosuhteiden ongelmiin.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* ''Regina''-lehden kotisivut. 
* Manu Marttinen: Rouva Regina . Journalisti 14/2012.
André Jolivet

**André Jolivet** (8. elokuuta 1905 – 20. joulukuuta 1974) oli ranskalainen säveltäjä.

Jolivet syntyi Pariisissa. Hänen vanhempansa olivat taidemaalari ja pianisti. Vanhemmat toivoivat, että heidän pojastaan olisi tullut opettaja. Jolivet päätti kuitenkin ryhtyä muusikoksi. Hän opiskeli musiikkia Paul Le Flemin johdolla. 

Jolivet kiinnostui atonaalisuudesta kuultuaan Arnold Schönbergin musiikkia. Vuonna 1961 Jolivet alkoi opettaa sävellystä Pariisin konservatoriossa. Kun Jolivet kuoli Pariisissa vuonna 1974, häneltä jäi kesken ooppera *Le soldat inconnu*. 

Jolivet sävelsi muun muassa useita konserttoja eri soittimille, esimerkiksi yhden melko harvinaiselle ondes Martenot -sähkösoittimelle. Hänen muun tuotantonsa joukkoon lukeutuu esimerkiksi kolme sinfoniaa, näyttämömusiikkia ja runsaasti kamarimusiikkia. 

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Magalhãesinsalmi

**Magalhãesinsalmi** on Etelä-Amerikan mantereen ja Tulimaan välissä sijaitseva salmi, joka on saanut nimensä purjehtija Fernão de Magalhãesin mukaan. Magalhãesinsalmi on merireitti Atlantilta Tyynellemerelle.

Fernão de Magalhães löysi salmen vuonna 1520 etsiessään läntistä meritietä Maustesaarille. Hän purjehti salmeen pyhäinpäivänä, minkä vuoksi salmi tunnettiin aluksi nimellä *Estrecho de Todos los Santos*. Myöhemmin Espanjan kuningas antoi sille Magalhãesin kunniaksi nimen *Estrecho de Magallanes*, Magalhãesinsalmi.

## Katso myös
*Transandinen rautatie
*Panaman kanava

## Aiheesta muualla

*Kuvaus salmen löytymisestä ja sen läpi purjehtimisesta s. 151–171 teoksessa
Klarinettikonsertto

**Klarinettikonsertto** on klarinetille ja orkesterille sävelletty konsertto. Klarinettikonserttoja on sävelletty klassismin ajalta näihin päiviin asti. Varhaisiin klarinettikonserttoihin kuuluu muun muassa Wolfgang Amadeus Mozartin konsertto vuodelta 1791. 

## Tunnettuja klarinettikonserttoja
*Malcolm Arnold: Klarinettikonsertot nro 1 (1948), nro 2 (1974)
* Aaron Copland: Konsertto 
*  Bernhard Henrik Crusell: Klarinettikonsertot nrot 1–3
*Gerald Finzi: Klarinettikonsertto (1949)
*  Jean Françaix: Konsertto 
*Kimmo Hakola: Klarinettikonsertto (2001)
*  Shigeru Kan-no: Bassettiklarinettikonsertto (2006)
*  Franz Krommer: Konsertto 
*Helmut Lachenmann: Klarinettikonsertto "Accanto" (1976)
*Wolfgang Amadeus Mozart: Klarinettikonsertto A-duuri KV 622 (1791)
*Carl Nielsen: Klarinettikonsertto op. 57 (1928)
*Louis Spohr: Klarinettikonsertot nro 1 (1808), nro 2 (1810), nro 3 (1821), nro 4 (1828)
*Igor Stravinski: *Ebony Concerto* klarinetille ja jazzyhtyeelle (1945)
*Carl Maria von Weber: Kaksi klarinettikonserttoa (molemmat 1811)
Esa Nieminen

**Esa Antero Nieminen** (s. 20. huhtikuuta 1952 Tampere) on suomalainen säveltäjä ja muusikko. 

## Ura

Nieminen aloitti musiikkiharrastuksensa 7-vuotiaana pianonsoittajana. 

Nieminen opiskeli Sibelius-Akatemiassa valmistuen musiikinopettajaksi. 

Vuonna 1977 hän tuli Finnlevyn sovittajaksi ja tuotantopäälliköksi Toivo Kärjen tilalle. Hän työskenteli Finnlevyllä vuoteen 1980. Tuolloin hän perusti Kim Kuusen kanssa mainosmusiikkia tekevän yhtiön Music Makers. Vuonna 1997 hän perusti oman EN Productions -tuotantoyhtiön. 

Esa Nieminen on säveltänyt, sovittanut ja tuottanut kappaleita muun muassa Katri Helenalle, Paula Koivuniemelle, Frederikille, Eino Grönille ja Yölinnulle. Kappaleita ovat sanoittaneet muun muassa Sinikka Svärd, Jari Salonen, Kikka Laitinen, Jouni Hakanpää ja Vexi Salmi. Nieminen on levyttänyt muille tekemiään kappaleita myös omina versioinaan. 

Nieminen on julkaissut muutaman sooloalbumin, *Kookas kulkija* ilmestyi 1976 Finnlevyn kautta, ja uusin *Omillaan* ilmestyi vuonna 2006 Bonnier Amigon kautta.

Laajemmin tunnetuksi Nieminen tuli BumtsiBum!-viihdeohjelman myötä, jossa hän toimi toisena alkuperäisistä pianisteista. Toinen oli Seppo Hovi.

Niemiselle myönnettiin taiteilijaeläke maaliskuussa 2022.

Hänestä ilmestyi huhtikuussa 2022 Otavan kustantama, Tommi Saarelan kirjoittama elämäkertakirja *On elämä laulu*.

## Niemisen tunnettuja sävellyksiä ja niiden esittäjät
* Kolmekymppinen – Frederik
* Rekkamies – Matti Esko
* On elämä laulu – Katri Helena
* Vie minut – Katri Helena & Esa Nieminen
* Kun kellohame heilahtaa – Katri Helena
* Kun kuuntelen Tomppaa – Paula Koivuniemi
* Mahdunko Maailmaas – Yölintu
* Suuret sanat – Yölintu
* Liian suuri city – Yölintu
* Mihin onni menee – Ritva Oksanen & Esa Nieminen
* Pieni niin oon – Maarit & Esa Nieminen
* Rakkaustarina – Paula Koivuniemi
* Musiikki on niinku se on – Paula Koivuniemi
* Se kesäni mun – Paula Koivuniemi
* Siivet – Paula Koivuniemi
* Takaperin nurinniskoin – Merja Larivaara
* Hiuksenhienosti – Ritva Oksanen
* Sitä saa mitä tilaa – Yölintu
* Kun katsoit minuun – Anna Eriksson
* Kaikista kasvoista – Anna Eriksson
* Nää laulut rakkaudesta soi – Leidit
* Luulet sä tosiaan – Kirka
* Kestän mitä vaan – Markku Aro
* Emme saaneet syttymään – Lea Laven
* Yli yön – Merja Larivaara
* Mutta ei vielä – Merja Larivaara
* Kaunis tyttö – Markku Aro
* Hän on se nainen – Markku Aro
* Mitä meille tapahtui – Jore Marjaranta
* Hei pianomies – Anneli Mattila

## Yhtyeitä
* Cantores Minores (1960-luvulla)
* Poseidon (1960- ja 1970-luvuilla)
* Four Cats (vuodesta 1992)

## Soolojulkaisut
* Kookas kulkija, 1976
* Omillaan, 2006

## Lähteet

## Kirjallisuutta
*
## Aiheesta muualla
* Viralliset sivut
* Esa Nieminen Pomus.netin tietokannassa
*
Bluefields

**Bluefields** on kaupunki Nicaraguassa. Se on autonomisen Región Autónoma de la Costa Caribe Surin alueen (RACCS) pääkaupunki. Kaupungin asukasluku vuonna 2012 oli noin 55&nbsp;000. Bluefields sijaitsee Karibianmeren rannikolla. Kaupunki ei ole yhteydessä muuhun Nicaraguaan maanteitse. Kaupunkiin pääsee vesitse (yleisin saapumisreitti on jokiveneellä El Ramasta) ja ilmateitse Managuasta ja Bilwistä. Bluefieldsin kautta on lentoyhteys Isolle Maissisaarelle (engl. *Corn Island*).

Bluefieldsissä toimii kaksi yliopistoa, URACCAN (Universidad de las Regiones Autónomas de la Costa Caribe Nicaragüense) ja BICU (Bluefields Indian & Caribbean University).

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Charlies

**Charlies** on vuonna 1995 perustettu suomalainen iskelmämusiikkia esittävä yhtye. Charliesin laulusolisti oli Janne Leino. Vuosina&nbsp;1995&ndash;2004 Charliesin laulusolistina toimi Charles Plogman, joka siirtyi soolouralle kesällä 2004. Charlies oli aluksi ruotsinkielinen tanssiorkesteri, joka esiintyikin vain ruotsinkielisellä Pohjanmaalla. Vuonna 1998 Charlies vaihtoi esiintymiskielensä suomeksi ja voitti Vuoden Viihdyttäjä -tittelin. Koko kansan tietoisuuteen yhtye tuli vuonna 2000 sijoittumalla Syksyn Sävel -kilpailussa toiseksi ”Vain vähän aikaa” -kappaleella. Muita yhtyeen tunnettuja kappaleita ovat muun muassa ”Ruskeat silmät”, ”Keinu kanssani”, ”Ansa oot” ja ruotsinkielisen Sten & Stanley -yhtyeen kappaleesta ”Jag vill vara din, Margareta”&nbsp;(1976) suomenkielinen versio ”Marja-Leena”. Janne Leinon toimiessa laulusolistina listasijoituksia ovat saaneet muun muassa kappaleet ”Marina”, ”Taivas on viilee”, ”Maailman upein nainen” ja ”Nainen mun”.

Yhtyeessä vaikuttaa laulajana nykyään Bo Söderholm.

## Kokoonpano
* Bo Söderholm – laulu
* Roger Bäck – basso
* Affe Tuomela – rummut, taustalaulu
* Roger Holmlund – koskettimet, saksofoni, haitari

### Edelliset jäsenet
* Peter Österåker – basso (1995–2014)
* Charles Plogman – laulu (1995–2004)
* Janne Leino – laulu (2004–2010)

## Aiheesta muualla
* Viralliset kotisivut
Vilho Rättö

**Vilho Rättö** (10. maaliskuuta 1913 Kanneljärvi &ndash; 21. tammikuuta 2002 Anjalankoski) oli suomalainen Mannerheim-ristin ritari, autoilija ja tuotantomies.

Sotamies Vilho Rättö nimitettiin jatkosodan alussa 3. elokuuta 1941 Vapaudenristin 2. luokan Mannerheim-ristin ritariksi numero 4 ja hän oli ensimmäinen miehistöön kuuluva, jolle myönnettiin Mannerheim-risti. Hän oli tällöin panssarintorjuntatykin ampuja Jalkaväkirykmentti 27:ssä (JR 27).

Myöntämisen perusteina mainitaan Rätön tuhonneen viholliselta vallatun panssarintorjuntatykin putken läpi tähdäten neljä vihollisen panssarivaunua Karjalankannaksen valtauksen aikana, sekä urhoollisuus ja taistelun aikana osoitettu erinomainen neuvokkuus. Erään toisen lähteen mukaan tässä elokuun 1941 taistelussa Rätön tuhoamia tankkeja oli viisi tai kuusi. Jo välittömästi taistelun jälkeen oli 18. divisioonan komentaja eversti Aaro Pajari myöntänyt Rätölle 1. luokan Vapaudenmitalin.

Rättö eteni reservissä ylikersantiksi, joksi hänet ylennettiin 20. marraskuuta 1968.

## Mannerheim-ristin ritariksi
”*Puolustusvoimain Ylipäällikkö on myöntänyt sotamies Vilho Rätölle, joka taistelussa 3.8.41 ripeällä toiminnallaan valtasi vihollisen panssaritorjuntatykin ja tällä suuntauslaitteita vailla olevalla tykillä putken läpi tähdäten tuhosi neljä vihollisen hyökkäysvaunua, urhoollisuudesta ja taistelun aikana osoitetusta erinomaisesta neuvokkuudesta Vapaudenristin 2. luokan Mannerheim-ristin*.”

## Lähteet
* 

### Viitteet
Eero Tommila (näyttelijä)

**Eero Tommila** (s. 1984) on suomalainen näyttelijä ja opettaja. Hän näytteli Sauli Kivirantaa televisiosarjassa *[[Salatut elämät]]* vuosina 2003–2005. Tommila on näytellyt myös elokuvassa *[[FC Venus]]*. Puheteatteria hän on tehnyt Karstulan kesäteatterissa.

Tommila suoritti Kallion ilmaisutaidonlukion ja vuonna 2005 hän aloitti opinnot Helsingin yliopiston englannin kielen laitoksella. Kesällä 2007 Tommila sekä osa muita entisiä *Salatut elämät* -näyttelijöitä esiintyivät Karstulan kesäteatterissa näytelmässä *[[Emmauksen tiellä]]*.

## Filmografia

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*
Puerta del Sol

**Puerta del Sol** () on yksi Espanjan pääkaupungin Madridin tunnetuimpia ja vilkkaimpia aukioita. Aukiolla yhtyy kymmenen katua, joista suurimmat ovat kaupungintalonkin ohitse kulkeva *Calle Mayor* ja Madridin liike-elämän keskus *Calle de Alcalá*.

Puerta del Sol oli alun perin yksi Madridia 1400-luvulla ympäröineen muurin porteista. Nimensä portti sai sijainnistaan: se oli kohti itää, josta aurinko nousee. Alkuperäinen portti purettiin vuonna 1570. 1600-luvusta 1800-luvulle alue oli tärkeä kauppapaikka. Nykyisen puoliympyräisen muotonsa aukio sai vuosina 1857&ndash;1862, kun useita ympäröiviä rakennuksia purettiin.

Aukion eteläpuolella on ranskalaisen arkkitehdin Jaime Marquet'n vuosina 1766&ndash;1768 postitaloksi rakennuttama *Casa de Correos*. Francon diktatuurin aikana rakennuksessa toimivat Espanjan sisä- ja turvallisuusministeriö, ja nykyään se on Madridin aluehallinnon käytössä. Muita Puerta del Solin nähtävyyksiä ovat muun muassa Madridin symboleja, karhua ja mansikkapuuta (espanjaksi *el oso y el madroño*) kuvaava veistos sekä kuningas Kaarle III:n ratsastajapatsas. Puerta del Solilla sijaitsee myös Espanjan maantieverkon nollapiste: hallintorakennuksen edessä on laatta, josta mitataan etäisyydet maan muihin kaupunkeihin.

Uudenvuodenaattona aukiolle kokoontuu tuhansittain ihmisiä ottamaan vastaan tulevaa vuotta. Perinteenä on, että hallintorakennuksen kello lyö 12 kertaa ennen puoltayötä ja juhlijat yrittävät nielaista viinirypäleen jokaisella lyönnillä. Niille, jotka tehtävässä onnistuvat, on tiedossa menestyksekäs vuosi. Tapahtuma on televisioitu vuodesta 1962 lähtien.

Puerta del Sol on ollut osallisena useissa historiallisissa tapahtumissa. Näihin kuuluvat muun muassa kuningas Ferdinand VII:n kruunajaiset vuonna 1812, pääministeri José Canalejasin murha vuonna 1912 ja Espanjan toisen tasavallan julistaminen vuonna 1931.

Madridin metron asema, Sol, palvelee aluetta.


File:Black and white photograph taken at Puerta del Sol in Madrid.jpeg|Puerta del Sol, Madrid -*Casa de Correos*  
File:Puerta del Sol in Madrid - black and white photograph.jpeg|Puerta del Sol, Madrid.


## Aiheesta muualla

* SPAIN.INFO
Kevytmoottoripyörä

**Kevytmoottoripyörä** on moottoripyörä, jonka sylinteritilavuus on yli 50&nbsp;cm3 mutta korkeintaan 125&nbsp;cm3. Tämä alaraja on otettu asetuksesta, jonka mukaan alle 50&nbsp;cm3 tehoiset kaksipyöräiset eivät ole moottoripyöriä vaan mopoja; yläraja taas tulee ajokorttiluokista, A1-kevytmoottoripyöräkortilla saa ajaa korkeintaan 125&nbsp;cm3 moottoripyöriä.

Kevytmoottoripyöriksi lasketaan myös mopot, joiden kuutiotilavuus on 50&nbsp;cm3 tai sen yli, mutta huippunopeus vähintään 45&nbsp;km/h.

Kevytmoottoripyörän puhekielisiä nimityksiä ovat *kevari*, *kemmu*, *piikki* ja *satapiikki*. Satapiikki viittaa kuutioihin, joiden määrä on yhteensä sata&nbsp;+ piikki (=125). Ajan myötä nimi on lyhentynyt puhekielessä pelkäksi piikiksi.

Kevytmoottoripyörä on tilastojen mukaan turvallisempi ajoneuvo kuin mopo.

## A1-ajokortti Suomessa

Kevytmoottoripyörän kuljettamiseen oikeuttaa ajokorttiluokka A1, jonka voi suorittaa 16-vuotiaana. Kortin saaminen edellyttää teoriakokeen, käsittelykokeen sekä ajokokeen läpäisemistä. Kevytmoottoripyöräkortilla saa kuljettaa korkeintaan 11&nbsp;kW (14,96&nbsp;hv) tehoista pyörää. A1-kortilla voi myös kuljettaa mopomönkijää, mopoautoa, moottorikelkkaa ja traktoria laillisesti. A1-luokan ajokortilla ei kuitenkaan saa kuljettaa liikennetraktoria. 

Ennen vuotta 2013, kortin haltijan täyttäessä 18 vuotta hän sai oikeuden luokan A korttiin (pyörän tehot korkeintaan 25&nbsp;kW ja teho-painosuhde korkeintaan 0,16&nbsp;kW/kg). Kun A-luokan ajokortti oli ollut voimassa kaksi vuotta, oli kortin haltijalla lupa siirtyä ajamaan mitä moottoripyörää tahansa. Korttiluokka on tämän jälkeen puhekielessä ”rajoittamaton A” tai ”iso A”. Nykyään moottoripyörän kortti on jaettu kolmeen osaan; A1, A2 ja A. A1-kortti on kevytmoottoripyörään vaadittava kortti. A1-kortilla saa ajaa sellaista ajoneuvoa, joka on korkeintaan sylinteritilavuudeltaan 125&nbsp;cm3. Tehopainosuhde saa olla korkeintaan 0,1&nbsp;kW/kg. A2 puolestaan oikeuttaa ajamaan sellaista moottoripyörää, jonka tehopainosuhde on korkeintaan 0,2&nbsp;kW/kg, tehoiltaan 35&nbsp;kW tai alle, ja moottoripyörää ei saa olla kuristettu tehoiltaan yli kaksi kertaa 35&nbsp;kW. A-kortti on täysin rajoittamaton.

Trafilta lainattua tekstiä:

A1-luokka - kevari
* Sylinteritilavuudeltaan enintään 125&nbsp;cm3 moottoripyörät, joiden enimmäisteho on 11 kilowattia ja teho/painosuhde enintään 0,1&nbsp;kW/kg
* Enimmäisteholtaan 15 kilowatin kolmipyörät, joissa on kolme symmetrisesti sijoitettua pyörää

A2-luokka - teholtaan rajoitettu moottoripyörä
* Moottoripyörät, joiden enimmäisteho on 35 kilowattia ja joiden teho/painosuhde on enintään 0,2&nbsp;kW/kg ja joita ei ole muunnettu ajoneuvosta, jonka teho on yli kaksi kertaa niin suuri

A-luokka - moottoripyörä
* Kaikki moottoripyörät ja niihin mahdollisesti kytketyt hinattavat ajoneuvot
* Teholtaan 15 kilowattia ylittävät kolmipyörät. Pyörien tulee olla symmetrisesti sijoitetut

## Kevytmoottoripyörämalleja

Tiedosto:2011 blue red white Honda CBR125R Motosalon.jpg|Honda CBR 125R
Tiedosto:Yamaha YZF-R125.jpg|Yamaha YZF-R125
Tiedosto:KTM-Duke-125-01.jpg|KTM Duke 125
Tiedosto:Honda MSX 125 (Thailand).png|Honda MSX 125


## Lähteet
John Stockton

**John Houston Stockton** (s. 26. maaliskuuta 1962 Spokane, Washington) on yhdysvaltalainen entinen koripalloilija.

Stocktonia pidetään yhtenä kaikkien aikojen parhaista takamiehistä. Hänellä on eniten syöttöjä ja pallonriistoja NBA:n historiassa. Stockton edusti koko uransa ajan Utah Jazzia. Häntä pidetään yhtenä parhaista ilman mestaruutta jääneistä pelaajista.

## Ura
Utah Jazz varasi Stocktonin vuoden 1984 varaustilaisuudessa kuudentenatoista pelaajana. Tätä ennen hän pelasi Gonzagan yliopistossa.

Stockton edusti Utah Jazzia vuodet 1984–2003. Hän tuli tunnetuksi erityisesti yhteispelistään Karl Malonen kanssa. Utah selviytyi finaaleihin vuosina 1997 ja 1998. Jazz hävisi kuitenkin molemmilla kerroilla Chicago Bullsille.

Stockton voitti NBA:n syöttökuninkuuden yhdeksän kertaa. Hänellä on hallussaan myös yhden kauden syöttöennätys.

Yhdysvaltain maajoukkueessa Stockton voitti kaksi olympiakultaa. Ensimmäisen kerran hän voitti kultaa 1992 kesäolympialaisissa Barcelonassa. Stockton oli tuolloin alkuperäisen Dream Teamin jäsen yhdessä muun muassa Larry Birdin, Magic Johnsonin ja Michael Jordanin kanssa. Toisen kerran hän voitti kultaa 1996 kesäolympialaisissa Atlantassa.

Vuonna 2009 Stockton valittiin Basketball Hall of Fameen. Samaan aikaan Hall of Fameen valittiin hänen Dream Team -joukkuetoverinsa Michael Jordan ja David Robinson, hänen Utahin aikainen valmentajansa Jerry Sloan sekä valmentaja C. Vivian Stringer. 

## Tärkeimmät saavutukset
*Valinta 50 kaikkien aikojen parhaan NBA-pelaajan joukkoon (1996)
*Kaksi valintaa NBA:n ykköstähdistöön (1994, 1995)
*Yhdeksän NBA:n syöttökuninkuutta (1988, 1989, 1990, 1991, 1992, 1993, 1994, 1995, 1996)
*Kaksi NBA:n pallonriistokuninkuutta (1988, 1992)
*Kolmanneksi eniten otteluita NBA:n runkosarjan historiassa (1 504) 
*Eniten syöttöjä NBA:n runkosarjan historiassa (15 806)
*Eniten pallonriistoja NBA:n runkosarjan historiassa (3 265)
*Eniten syöttöjä NBA:n runkosarjassa yhdellä kaudella (1 164)

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Stocktonin tilastot NBA:n sivustolla 
*Stocktonin esittely NBA:n sivustolla
Johannes Nepomukilainen

**Pyhä Johannes Nepomukilainen** () on Tšekin suojeluspyhimys, jonka muistopäivää vietetään 16. toukokuuta. Hän syntyi 1330- tai 1340-luvulla Böömissä ja kuoli marttyyrinä 20. maaliskuuta 1393.

Vuonna 1393 arkkipiispa julisti yhden kuningas Venceslaus IV:n (tšekiksi Václav, saksaksi Wenzeslaus) suosikeista kirkonkirkoukseen ja esti kuninkaan aikeet tehdä Prahasta uusi hiippakunta. Ylivikaari Johannes otettiin kiinni piispan kätyrinä ja kuningas kidutti häntä tulella. Estääkseen kidutusta paljastumasta kuningas heitätytti Johanneksen Vltava-jokeen Kaarlensillalta. Muutamian kuukausia myöhemmin joki kuivui ja ruumis löydettiin ja haudattiin Pyhän Vituksen katedraaliin. Böömin katolilaiset kunnioittivat häntä marttyyrina.

Kronikoitsija Thomas Ebendorfferusin mukaan puolestaan Johannes oli Böömin kuningattaren Sofian rippi-isä ja kieltäytyi paljastamasta rippisalaisuutta kuninkaalle. Tämä vuoksi kuningas vangitsi hänet luolaan kidutettavaksi. 

Hussilaiset keskeyttivät katolisen pyhimyskultin vuosisadoiksi, mutta se elpyi jälleen Böömin uudelleenkatolisoinnin yhteydessä kolmikymmenvuotisen sodan jälkeen.

Vuonna 1719 Prahan arkkipiispa määräsi arkun avattavaksi kanonisoinnin aloittamiseksi. Tuolloin havaittiin Johannes Nepomukilaisen kielen säilyneen mädäntymättömänä 350 vuotta hänen kuolemastaan. Koska Johannes tunnettiin juuri vaikenemisestaan, tätä pidettiin ihmeenä. Vuonna 1721 hänet julistettiin autuaaksi ja pyhäksi 1729.

## Lähteet
* http://www.praguenet.com/compass/number_3/culture.html 
* St. John Nepomucene (Catholic Encyclopedia)
Isaac Luria

**Isaac Luria** (1534 – 5. elokuuta 1572) oli juutalainen opettaja ja mystikko. Häntä pidetään juutalaisen kabbalan perustajana, sen nykyaikaisessa muodossa. Nykyaikaista juutalaista mystiikkaa kutsutaan usein luriaaniseksi kabbalaksi. 

Heprean kielessä Luriaa kutsutaan nimellä יצחק לוריא, ***Yitzhak Luria*** tai ***Yitzhak ben Solomon Ashkenazi***, ja hänet tunnetaan myös nimellä **Isaac Ashkenazi**, ***Ha-Ari*** tai ***Ari*** ("Leijona") sekä "meidän mestari rabbi Isaak".

## Oppi Sefirotista

Luria on määritellyt opettamassaan uskonnollisessa järjestelmässä Sefirotin. Se tunnetaan paremmin nimellä kabbalalistinen elämänpuun. Sefirotiin liittyvä opetus kuuluu juutalaisen kabbalistisen uskontosuuntauksen perusteisiin.

## Aiheesta muualla

* Schoenberg, Shira: Isaac Ben Solomon Luria
Teerijärvi

**Teerijärvi** (, alun perin *Tervajärvi*) on Pohjanmaalla sijainnut entinen Suomen kunta. Teerijärvi liitettiin Kruunupyyhyn vuoden 1969 alussa.

Teerijärven naapurikunnat olivat ennen kunnan lakkauttamista Evijärvi, Kaustinen, Kruunupyy, Veteli ja Ähtävä.

Vuoden 1960 väestönlaskennan mukaan 96,6 prosenttia Teerijärven asukkaista puhui äidinkielenään ruotsia.

## Teerijärven nimestä
Kyseessä on alkuperäinen järvennimi, joka on tarkoittanut kirkonkylän järveä, jonka nykyinen nimi on *Kirkkojärvi*  (ruotsiksi *Hemsjön*). Nykyään virallinen ja suomenkielisissä naapurikunnissa käytössä oleva nimi on *Teerijärvi*, mutta vanhat kirjoitusmuodot paljastavat alkuperäisen nimen olevan *Tervajärvi*. Nykyinen *Teerijärvi* on luultavasti takaisinlaina ruotsinkielisestä nimestä *Terjärv*.  Nimi liittyy ilmeisesti tervanpolttoon, jota on ennen harjoitettu Pietarsaaren ja Kokkolan vanhojen suurpitäjien salomailla. Myös järven tumman veden voidaan ajatella olleen nimeämisperusteena.        

## Historia
Teerijärvi toimi vuodesta 1662 Kruunupyyn alaisena saarnahuonekuntana. Teerijärvi sai oman kirkon vuonna 1667 ja siitä tehtiin kappeliseurakunta vuodesta 1669, joskin ensimmäinen kappalainen astui virkaan vuonna 1671. Teerijärvi erotettiin kirkkoherrakunnaksi vuonna 1868. Teerijärvi muodostaa edelleen oman seurakuntansa, joka on osa Kruunupyyn seurakuntayhtymää.

## Kyliä
Djupsjöbacka, Granöbyn, Hästbacka, Högnabba, Kolam, Kortjärvi (Kortjärv), Teerijärvi (Terjärv), Vähätkylät (Småbönders)

Vuoden 1960 taajamarajauksen mukaan Teerijärven taajamat olivat kirkonkylä (607 asukasta) ja Hästbacka (203 asukasta).

## Väestö
Seuraavassa kuvaajassa on esitetty Teerijärven väestönkehitys kymmenen vuoden välein vuosina 1880–1960.

## Tunnettuja asukkaita
* Nils Ahlbäck (1928–2014), yrittäjä ja yritysjohtaja, teollisuusneuvos
* Elin Blom (s. 1994), laulaja
* Abigail Byskata (s. 2007), jääkiekkoilija
* Uno Fagernäs (1894–1980), jääkärikenraalimajuri
* Johannes Granö (1850–1913), pappi
* Ragnar Granvik (1910–1997), maanviljelijä ja kansanedustaja
* Emil Hästbacka (1872–1951), pankinjohtaja, maanviljelijä ja kansanedustaja
* Evert Kulenius (1879–1958), kansanedustaja
* Henrik Smedjebacka (1925–2012), Suomen lähetysseuran lähetysjohtaja
* Ray Timgren (1928-1999), NHL-jääkiekkoilija, jonka vanhemmat olivat kotoisin Teerijärveltä
* Albin Wickman (1896–1971), saarnaaja, sosiaalineuvos ja kansanedustaja
* Lilian Widjeskog (s. 1965), jalkapalloilija
* Niklas Widjeskog (s. 1969), jalkapalloilija ja jalkapallovalmentaja
* Robert Åsbacka (s. 1961), kirjailija

## Ruokakulttuuri
Teerijärven pitäjäruoaksi nimettiin 1980-luvulla etenkin pyhäaamuisin syöty *ostseitsi*, leipäjuusto- ja vasikanlihakuutioita maitoliemessä.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*svenska.yle.fi/arkivet: Terjärv
Jaakko Kortekangas

**Jaakko Tapani Kortekangas** (s. 16. syyskuuta 1961 Pieksämäki) on suomalainen oopperalaulaja, äänialaltaan baritoni. Kortekangas opiskeli Sibelius-Akatemiassa Matti Lehtisen  johdolla sekä Zürichin oopperan oopperastudiossa. Hän oli vakituisesti kiinnitettynä Pforzheimin oopperassa 1986–1987 ja Freiburgin oopperassa 1989–1999. Siellä hän lauloi oopperaa, operettia ja elokuvasävellyksiä Kortekangas on esiintynyt paljon suurissa kirkkomusiikkiteoksissa ja konserttisolistina sekä laulanut myös liediä. Kortekangas on vieraillut mm. Suomen Kansallisoopperassa ja Savonlinnan Oopperajuhlilla sekä Tukholman, Kööpenhaminan, Zürichin, Genovan, Pariisin ja Tokion oopperoissa.  

Kortekangas voitti Lappeenrannan valtakunnalliset laulukilpailut vuonna 1989. Hän esittää konserteissa musiikkia monipuolisesti Bachista 1900-luvun säveltäjiin. Hän on tehnyt yli 90 oopperaroolia.

## Rooleja
Jaakko Kortekankaan oopperarooleja:

* Figaro, Sevillan parturi
* Paroni Trombonok, Matka Reimsiin
* Don Giovanni, Don Giovanni
* Kreivi Almaviva, Figaron häät
* Guglielmo, Cosi fan tutte
* Posa ja Rodrigo, Don Carlos
* Germont, La Traviata
* Ford, Falstaff
* Sonora, Lännen tyttö
* Marcello, La Bohème
* Ping, Turandot
* Wolfram, Tannhäuser
* Escamillo, Carmen
* Valentin, Faust
* Billy Budd, Billy Budd
* Kapteeni Adams, Klinghofferin kuolema
* Jussi Harri, Pohjalaisia
* Juha, Juha
* Lemminkäinen, Äidit ja tyttäret
* Urho, Isän tyttö

## Levytyksiä
* Einojuhani Rautavaara: The Gift of the Magi, Kortekangas et al., Tapiola Sinfonietta, Petri Sakari, Arthaus Musik 1997
* Jean Sibelius: Cantata for the Conferment Ceremony of 1894, Coronation Cantata, Isokoski, Kortekangas, Finnish Philharmonic Chorus, Helsinki Philharmonic Orchestra, Segerstam, Ondine 1999 
* Einojuhani Rautavaara: True and False Unicorn, Finnish Radio Symphony Orchestra, Helsinki  Chamber Choir, Nuoranne, Ondine 2003
* Armas Launis: Aslak Hetta - opera  in three acts, Alamikkotervo et al., Finnish Radio Symphony Orchestra, Oramo, Ondine 2005
* Einojuhani Rautavaara: Choral Works, Finnish Philharmonic Chorus, Finnish Radio Chamber Choir, Finnish Radio Symphony Orchestra, Helsinki Philharmonic Orchestra, Nuoranne, Segerstam, Söderström, Ondine 2012 
* Einojuhani Rautavaara: Kaivos, Hannu Niemelä et al.Tampere Philharmonic Orchestra, Lintu, Ondine 2010 
* Robert Schumann: Scenes from Goethe's Faust, Warsaw Boys' Choir, Warsaw Philharmonic Choir and Orchestra, Wit, Naxos 2011

## Lähteet
*Jaakko Kortekangas  lappeenranta.fi
*Suomen Kansallisooppera, Jaakko Kortekangas  
### Viitteet
Hyötysuhde

**Hyötysuhde** (tunnus \eta) on fysikaalinen dimensioton suure, joka kertoo suhdelukuna, kuinka suuri osa järjestelmään syötetystä energiasta voidaan hyödyntää varsinaista tarkoitusta varten. 

Esimerkiksi kun ihminen työntää laatikkoa ylös kaltevaa lankkua pitkin, kaikki energia ei muutu potentiaalienergiaksi. Osa energiasta muuttuu kitkan vaikutuksesta lämpöenergiaksi, joka on tarkoituksen kannalta hukkaan heitettyä energiaa. Tällöin hyötysuhde on laatikon saaman potentiaalienergian ja ihmisen käyttämän työntöenergian suhde.

Hyötysuhde määritellään hieman eri tavoin riippuen koneen rakenteesta. Käsitellään seuraavaksi mekaanisen koneen ja lämpövoimakoneen hyötysuhteita:

## Mekaaninen hyötysuhde
Mekaaninen hyötysuhde \eta (eeta) määritellään:

 \eta  = \frac{W_2}{W_1} = \frac{P_2}{P_1} ,

missä W_1 on koneeseen syötetty työ ja W_2 on koneen tekemä työ sekä P_1 on koneeseen tuleva teho ja P_2 koneesta ulos tuleva teho. Tilannetta on havainnollistettu yllä olevassa kuvassa, missä kone K tarvitsee työn W_1, jotta se tekisi työn W_2. Kone hukkaa energian W_1 -W_2.

Tästä määritelmästä ei selviä, mitä tarkoitetaan koneen tekemällä työllä. Esimerkiksi kone, joka tuottaa 30 prosentilla siihen syötetystä energiasta lämpöä ja lopulla leluja, voidaan tulkita sataprosenttisen tehokkaaksi, jos konetta käytetään myös tehtaan lämmitykseen. Käytännössä mekaaninen hyötysuhde on aina välillä [0,1). Ihannetapauksessa &eta;=1 koneesta ei tulisi lainkaan sivutuotteita, vaan kaikki energia voitaisiin hyödyntää koneen varsinaiseen tarkoitukseen.

Millään koneella ei voi olla hyötysuhdetta &eta; > 1, sillä energiaperiaatteen mukaan universumin energiamäärä on vakio. Muussa tapauksessa kone voisi tuottaa itselleen energiaa omaa käyntiään varten ja vielä sen jälkeen tuottaa jotain muuta tuotetta. Tämä olisi jonkinlainen ikiliikkuja.

## Terminen hyötysuhde
Terminen hyötysuhde määritellään

 \eta = \frac{W}{Q_1} ,

missä W on koneesta saatava työ kun siihen syötetään lämpöenergia Q_1 lämpövarastosta. Tämä voidaan kirjoittaa myös muodossa

 \eta = \frac{Q_1 - Q_2}{Q_1} ,

missä Q_2 on koneesta siirretty lämpöenergia kylmään varastoon. Lämpövarastona voisi toimia esimerkiksi hiilipannu ja kylmävarastona tyypillisesti ulkoilma tai vesi. Aluksi voi vaikuttaa siltä, että tämä määritelmä ei olisi samanhenkinen kuin mekaanisen hyötykertoimen määritelmä. Jos asia kuitenkin tulkitaan siten, että kaikki lämpö, mitä ei hyödynnetä koneessa, on hukkaan heitettyä, niin huomataan, että periaate on sama. Tässä on siis otettu kantaa siihen, mikä on koneen tarkoitus, päinvastoin kuin lelukone-esimerkissä.

Yhtälöstä nähdään suoraan, että suurin mahdollinen hyötykerroin saadaan, kun Q_2 = 0 eli kaikki lämpöenergia kyetään hyödyntämään. Tämä ei ole mahdollista, koska alemman lämpövaraston lämpötila pitäisi olla 0 K (absoluuttinen nollapiste), jota ei pystytä saavuttamaan. Käytännössä terminen hyötysuhde on usein alle puolet.

## Katso myös
*Kone
*Energia
Hippa (mytologia)

**Hippa** eli **Hiippa** eli **Hiippo** eli **Hippo** eli **Vippo** eli **Viipeli** **Viippo** on suomalainen taruolento, metsän kuningas, metsänhaltija. 

Monissa metsämiehen loitsuissa Hipalta pyydetään riistaa. Paimenten loitsuissa Hippaa käsketään pitämään karhut erossa karjasta. Hippa koettiin usein parrakkaaksi miesolennoksi ja metsän kuninkaaksi, kuten käy ilmi seuraavista yleisistä loitsun säkeistä:

Näin loitsutaan Mythologia Fennicassa

HIPPA, (Ylimmäinen metän Kuningas) Faunus el. Pan, tärkein Metsänjumala, kenties sama, joka on nimeltään Kuippana, ajaisi Metsäeläimet pyydyksiin ja ansoihin, minkä jälkeen häntä turhaan huudetaan:

:*Kuippana Metän Kuningas, 
:*Metsä Hippa Halliparta, 
:*Kulettele Kultiasi, 
:*Mieluusta Mehtolasta, 
:*Käyttele Hopeitas, 
:*Puhalla Punanen Lanka Poikki Pohjolan Joesta, 
:*Sini Lanka Siuwwauta, 
:*Tulla suurta, tulla pientä, 
:*Wiljaa monen muosta.

Loru Gananderin kirjasta Ruotsiksi

:*Kuippana du Skogens Kung, 
:*Du Skogens lustige Gubbe med skiftande skägg. 
:*Led dina guldvärda djur I den nöjsamma skogen, 
:*För an dina silfverdyra Kreatur, (i synnerhet Räfvar), 
:*Blås ut rakt dit röda garn Tvärs öfver ifrån Nordens els, 
:*Svinga den blåa tråden (tvinna), 
:*At både stora och små djur må komma, 
:*Villebråd af många slag.

(Suomennos)

:*Kuippana sinä Metsän Kuningas, 
:*Sinä Kiihkeä Metsän Vanhus, 
:*jolla on vaihtuva parta. 
:*Johda kultaisia ​​eläimiäsi miellyttävässä metsässä, 
:*hopeisille olennoillesi, (erityisesti ketuille), 
:*puhalla suoraan sinne punaista lankaa Pohjolan poikki, 
:*heiluta sinistä lankaa (kierrä), 
:*Että isot ja pienet eläimet tulisivat, 
:*Monenlaista riistaleipää.

:*Metsän Hippa halliparta, 
:*Metsän kultainen kuningas
Satunnaisesti Hippa saattoi olla myös nainen:
:*Hippa hiiden tyttäriä

Hippa-nimitys tulee mahdollisesti olennon [[hiippalakki|hiippalakista]], korkeasta suiposta päähineestä.  Myös [[hippa]]-leikki on saanut nimensä siitä, että pelivälineenä on joskus käytetty korkeaa hattua.

[[Kissa|Kotikissan]] kerrotaan [[synty (mytologia)|syntyrunoissa]] saaneen alkunsa saunan [[kiuas|kiukaalta]] halliparran hautomana. Kissa ruumiin osat tulivat sudesta, kyykäärmeestä ja neidosta.
:*Kyllä tiän kissan synnyn,
:*Halliparran hauteleman:
:*Kissa on saatu kiukoalla,
:*Nenä neittä, pää jänistä,
:*Häntä Hiien palmikkoa,
:*Kynnet kyitä käärmehiä,
:*Jalat muita muuramia,
:*Muu ruumis suen sukua

Hippa on runoissa yhdistetty toisinaan [[Kuippana]]an.

==Lähteitä==
* Christfrid Ganander: *Mythologia Fennica''  s.15 (1789) 
*
Seppo Paarma

**Paarma** (oikealta nimeltään **Seppo Salmi**) on suomalainen reggaeartisti ja useista rytmimusiikkiyhtyeistä tunnettu kitaristi. Hänestä käytetään epävirallisissa yhteyksissä toisinaan myös artistinimeä **Seppo Paarma**.

Paarma julkaisi ensimmäisen sooloalbuminsa *[[Pidä liekkis]]* syksyllä 2005. Hän on lisäksi ollut mukana vokalistina muun muassa Salamaryhmässä ja Komposti Soundin mikkimiehenä. Vuonna 2002 Paarma esiintyi Nopsajalan kanssa Pelle Miljoonan ja Ylivoiman yhteisalbumilla kappaleessa ”Tahmea ansa”. Hänet tunnetaan myös muusikkona ja vokalistina lastenmusiikkiyhtyeestä Paukkumaissi. Kitaristina ja säveltäjänä Seppo Salmella on lukuisia levytyksiä, mm. Soul Captain Bandin, Jukka Pojan, Raappanan, Reino & The Rhinosin, Paukkumaissin ja Nopsajalan albumit. Hän soittaa kitaraa myös Chisun yhtyeessä.

## Diskografia
### Albumit
* *[[Pidä liekkis]]* (CD 2005, Ylivoima)

### Singlet
*Paarma & Nopsajalka: ”Lyömätön tyyli” (Asfaltti cds 2003)
*Lord Est feat. Paarma & Nopsajalka: ”Heristä nyrkkii RMX” (Heristä nyrkkii -single, 2004)
**Toiset soundit / Nojoko?* (promosingle)
*Seppo Paarma: *Pidä liekkis* (promosingle 2005, Ylivoima)

## Lähteet
ETTH

**ETTH** (Ethernet To The Home) on Telesten kehittämä tekniikka, jolla mahdollistetaan kaapeliverkkojen ylitse kotitalouksille 100 megabitin Internet-yhteydet. ETTH tavoittaa kotikäyttäjät ilman erillistä päätelaitetta.

## Aiheesta muualla
*Teleste Oyj
Jukka Poika ja Jenkkarekka

**Jukka Poika ja Jenkkarekka** oli Jukka Rousun eli Jukka Pojan ja taustaorkesterin muodostama reggae-henkistä musiikkia soittava kokoonpano. Yhtye toimi aluksi muutamia kuukausia nimellä Jukka Poika ja Kompostibändi, mutta vaihtoi nimeään miehistövaihdosten jälkeen vuoden 2004 vaihteessa.

Yhtye on julkaissut pitkäsoitot *[[Vapautunut viihdyttäjä]]* ja *[[Apajilla]]* sekä singlet "Juokse sinä humma" ja "Joka maataan viljelee..", jälkimmäisen myös vinyylinä. Lisäksi neljä kappaletta on julkaistu yhtyeen verkkosivujen itsepalvelumyymälässä.

Yhtye on ollut tauolla vuodesta 2006. 

## Julkaisut
* Vapautunut viihdyttäjä (2004)
* Apajilla (2006)

## Aiheesta muualla
* Jukka Poika
Tommi Tikkanen

**Tommi Tikkanen** (s. 25. helmikuuta 1980 Helsinki) on helsinkiläinen musiikkituottaja, säveltäjä ja DJ. Tommi Tikkanen on toiminut säveltäjänä, tuottajana ja miksaajana mm. Kapteeni Ä-nen, Jukka Pojan, Puppa J'n, Soul Captain Bandin, Raappanan, Reino & The Rhinosin, Jukka Poika ja Kompostikoplan, Paarman sekä Paukkumaissi-lastenmusiikkiyhtyeen levyillä.

Hän on myös tuottanut singlejä, remixejä ja yksittäisiä albumiraitoja useille yhtyeille ja artisteille, kuten JVG, Aurora, Reino Nordin, Nopsajalka, Zion Train, Mariska, Roots Cultivation, Lord Est, Kwan, Uusi Fantasia sekä MattiP. Hänet tunnetaan ensisijaisesti jamaikalaislähtöisen musiikin sekä modernin pop-musiikin tuottajana, mutta tuotantoihin ja sävellyksiin kuuluu myös lastenmusiikkia sekä elokuvamusiikkia (Muutoksii-elokuvan soundtrack). Tikkanen tunnetaan suomalaisissa reggaepiireissä **Bommitommi**na, Komposti Soundin dj:nä sekä radiotoimittajana Radio Helsingin Kompostiradio - ohjelmassa (2001-2013). Hänellä on Ylivoima-niminen studio Suomenlinnassa ja hän pyörittää lisäksi isompaa Suomenlinnan Studiota. Tikkanen on toiminut myös Sound Explosion Bandin kosketinsoittajana.
Sembramänty

**Sembramänty** eli **sembra** (*Pinus cembra*) on mäntyjen (*Pinus*) suvun havupuu, joka kasvaa luonnonvaraisena Euraasiassa. Sembramänty on usein jaettu kahteen alalajiin, alppisembraan (*Pinus cembra* subsp. *cembra*) ja siperiansembraan (*Pinus cembra* subsp. *sibirica*), mutta monet kasvitieteilijät pitävät siperiansembraa omana lajinaan *Pinus sibirica*.

## Koko ja ulkonäkö
Alppisembra saavuttaa parhaimmillaan 25–35 metrin korkeuden ja 1,5 metrin läpimitan. Neulaset ovat viiden kappaleen ryhmissä samassa kääpiöoksassa, pituudeltaan 5–9&nbsp;cm. Kävyt ovat 4–8&nbsp;cm ja siemenet 8–12&nbsp;mm pitkiä. Siemenissä on vain surkastunut siipi ja niitä levittääkin pähkinähakki.

## Levinneisyys
Alppisembra kasvaa luonnonvaraisena Alpeilla ja Karpaateilla. Se kasvaa yleensä 1&nbsp;500–2&nbsp;200 metrin korkeudessa ja usein puurajalle saakka. 

Siperiansembra kasvaa luonnonvaraisena Uralvuoristosta itään Siperiassa. Esiintymisalueen pohjoisosissa se kasvaa alhaalla (100–200 m), mutta etelämpänä korkealla vuoristossa (1&nbsp;000–2&nbsp;400 m) usein puurajalle saakka. Sillä on hieman suuremmat kävyt kuin alppisembralla. Siperiansembra, joka "pähkinöidensä" vuoksi on tärkeä ravintokasvi, sekoitetaan esimerkiksi käännöksissä usein setriin (**).

## Käyttö
Sembramänty on suosittu koristepuu, joka on kasvupaikan suhteen vaatimaton, mutta kasvaa luonnostaan aurinkoisilla ja ravinteikkailla paikoilla. Suomessa kasvatetaan lähinnä siperiansembraa, joka on kestävä Pohjois-Pohjanmaalle saakka.

Sembra on puulajina pehmeää. Sembraöljyä käytetään voiteisiin. Sembramännyn siemeniä käytetään ruoka-aineena.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Suomen Lajitietokeskus: Alppisembra – ''Pinus cembra''
* Metsävastaa: Sembramänty (''Pinus cembra'')
* United States Department of Agriculture (USDA): ''Pinus cembra''
Siperiansembra

**Siperiansembra** (*Pinus sibirica*) on mäntyihin kuuluva havupuulaji. Se on ainavihanta puu, joka kasvaa luonnossa Venäjällä, Kiinassa, Kazakstanissa ja Mongoliassa. Siperiansembraa pidettiin aiemmin Euroopan vuoristoissa kasvavan sembramännyn (*Pinus cembra*) alalajina *P. cembra* subsp. *sibirica*, mutta nykyisin se luokitellaan usein eri lajiksi.

## Ulkonäkö

Siperiansembra on ainavihanta havupuu, joka kasvaa enimmillään noin 35 metriä korkeaksi. Kaarna on vaalean- tai harmaanruskeaa. Silmut ovat kartiomaisia ja punaruskeita. Viiden kimpuissa kasvavat neulaset ovat 6–11 senttimetriä pitkiä. Kävyt ovat kartiomaisia tai munanmuotoisia, 5–8 senttimetriä pitkiä ja purppuranruskeita. Siemenet ovat siivettömiä ja noin 10 millimetriä pitkiä.

## Levinneisyys
Siperiansembra kasvaa luonnonvaraisena Venäjällä, Kiinassa, Kazakstanissa ja Mongoliassa. Se kasvaa usein samoilla alueilla siperiankuusen (*Picea obovata*) ja siperianpihdan (*Abies sibirica*) kanssa. Siperiansembra tarvitsee lintuja levittämään siivettömiä siemeniään.

## Lähteet