open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Munjärvenlahti

**Munjärvenlahti** (myös *Munjärven Lahti*, *Lahti*, *Lahtenkylä*; ) on Petrovskin kunnan keskuskylä Karjalan tasavallan Kontupohjan piirissä Venäjällä. Se sijaitsee Munjärven länsirannalla 39 kilometriä Kontupohjasta maanteitse länteen. Kylässä on 424 asukasta (vuonna 2012).

## Historia
Munjärvenlahti on vanha lyydiläiskylä. Venäjän keisarikunnassa se oli Munjärven volostin eli kunnan keskus. Vuonna 1905 kylässä oli koulu, 29 taloa ja 304 asukasta. 

1920-luvulta lähtien Munjärvenlahti toimi Petrovskin piirin ja Munjärven kyläneuvoston keskuksena. Vuonna 1933 kyläneuvostoon kuului 17 kylää: Jekunniemi (ven. *Deknavolok*), Kenjakka (*Kenjaki*), Kurhananselkä (*Kurganova Selga*), Kurinoja (*Kuri Rutšei*), Lumbiinen (*Lumbina*), Mellitsä (*Melnitsa*), Motora (*Motorino*), Munjärven pogosta (*Munozero*), Munjärvenlahti, Pesträinkylä (*Pestrjakovskaja*), Puikniemi (*Paiguba*), Suontakuinen (*Zaboloto*), Törökkä (*Tereki*), Ulkoinen (*Ulkojeva*), Ulnojeva, Varhomia (*Gotnavolok*) ja Vasjukka (*Vasjuki*). Niissä oli yhteensä lähes 1&nbsp;800 asukasta, joista 1&nbsp;569 oli karjalaisia, 173 venäläisiä ja 19 suomalaisia. Munjärvenlahden kylässä asukkaita oli 527. Jatkosodan aikana väestö evakuoitiin Uralille ja vetäytyvät neuvostojoukot polttivat lähes kaikki kylän talot.

Petrovskin piiri lakkautettiin 1957 ja Munjärven kyläneuvosto liitettiin Kontupohjan piiriin. Vuonna 1962 kyläneuvosto sai nimen Petrovski. Munjärvenlahden asukasluku oli 1960-luvulla suurimmillaan lähes 1&nbsp;800. Kylässä toimi metsätalous, saha ja tielaitos. Vuoteen 1979 mennessä väkiluku oli laskenut alle yhdeksansadan.

## Nykypäivä
Munjärvenlahden kautta kulkee Suojun aseman ja Hirvaan välinen kestopäällystetty maantie, josta haarautuu tie Vuohtjärvelle. Kylästä on linja-autoyhteydet Petroskoihin, Kontupohjaan, Hirvaaseen ja Vuohtjärvelle.

Kylässä toimii kaksi puunjalostuslaitosta. Palveluihin kuuluu lastentarha, koulu, kulttuuritalo, kirjasto, lääkintäasema, apteekki, posti, ruokala ja kaksi kauppaa.

Munjärvenlahti tunnetaan Ivan Ljovkinin perustamasta Petrovskin karjalaisesta kansankuorosta. Kylässä on toisessa maailmansodassa kaatuneiden neuvostosotilaiden hautapaikka ja vuonna 2001 rakennettu tsasouna. Lähistöllä sijaitsee laskettelukeskus ja lomakylä.

## Lähteet
* 

### Viitteet

## Aiheesta muualla
* Munjärvenlahti Karjalan tasavallan matkailusivustolla
Eric’s Trip

**Eric’s Trip** on kanadalainen indie rock -yhtye, joka perustettiin Monctonissa vuonna 1990. Eric’s Trip saavutti näkyvyyttä ensimmäisenä kanadalaisena yhtyeenä, joka sai levytyssopimuksen Seattlen grunge-levy-yhtiö Sub Popin kanssa 1990-luvun alussa. 

## Jäsenet
* Julie Doiron - basso, kitara, laulu
* Chris Thompson - kitara, basso, rummut, laulu
* Rick White - laulu, kitara
* Ed Vaughan - rummut (1990-1991)
* Mark Gaudet- rummut, laulu (1991-)

## Diskografia
### Albumit
* *[[Love Tara]]* (1993)
* *[[Forever Again]]* (1994)
* *[[Purple Blue]]* (1996)
* *[[Long Days Ride ’Till Tomorrow]]* (1997)
* *[[The Eric’s Trip Show]]* (2001)
* *[[Live in Concert November 4th, 2001]]* (2001)
* *[[Bootleg (Eric’s Trip albumi)|Bootleg]]* (2007)

### EP:t/Kasetit
* *Eric’s Trip* (1990)
* *Catapillars*(1991)
* *Drowning* (1991)
* *Warm Girl* (1992)
* *Belong* (1992)
* *Peter* (1993)
* *Songs About Chris* (1993)
* *Julie and the Porthole to Dimentia* (1993)
* *Trapped In New York* (1993)
* *Warm Girl* (1993)
* *The Gordon Street Haunting* (1994)
* *The Road South* (1995)
Harald Vilhelm Lunelund

**Harald Vilhelm Lunelund** (27. heinäkuuta 1882 Viipuri – 17. helmikuuta 1950 Helsinki) oli suomalainen fyysikko.

Lunelundin vanhemmat olivat lehtori Johannes Lunelund ja Johanna Helena Wegelius ja puoliso vuodesta 1905 Dagny Elisabeth Dorothea Berg. Lunelund valmistui filosofian kandidaatiksi 1905 ja lisensiaatiksi (tohtoriksi) 1910, väitöskirjan aiheenaan *Über die Struktur einiger Spektrallinien und ihren Zeeman-Effekt in schwachen Magnetfeldern*. Lunelund toimi Helsingissä useiden eri ruotsinkielisten oppikoulujen matematiikan opettajana, pisimpään ruotsalaisessa jatko-opistossa 1911-1922. Helsingin yliopiston fysiikan laitoksen assistentiksi hän tuli 1912 ja vuodesta 1914 sen ohella fysiikan dosentiksi. Professoriksi hänet nimitettiin 1930. Lunelund opiskeli 1908-1910 Saksassa professori ja sittemmin nobelisti Johannes Starkin johdolla, perehtyen erityisesti spektritutkimuksiin. Vuodesta 1922 alkaen hän paneutui Suomen säteilyilmaston tutkimukseen, hän oli vuodesta 1929 kansainvälisen säteilykomission ja vuodesta 1936 kansainvälisen valokomission jäsen.

## Lähteet
Jekaterinburgin rautatieasema

**Jekaterinburgin rautatieasema** (, vuoteen 2010 saakka myös ) Venäjän Sverdlovskin alueen keskuksen, miljoonakaupunki Jekaterinburgin  matkustajaliikenteen päärautatieasema. 

Asema sijaitsee kaupungin ydinkeskustan pohjoispuolella. Se kuuluu Venäjän rautateiden keskeisimpiin rautatieasemiin. Asema on Venäjän rautateiden alueellisen tytäryhtiön, Sverdlovskaja Železnaja Dorogan, päärautatieasema.

Asema-alueella toimii rautatiemuseo.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Jekaterinburgin rautatieasema kartalla  (yandex.ru)
* Kaukojunien aikatauluja Jekaterinburgin rautatieasemalle (rasp.yandex.ru) 
* Lähijunien aikatauluja Jekaterinburgin rautatieasemalle (rasp.yandex.ru) 
* Aikatauluhaku Sverdlovskin (Jekaterinburgin) rautatieaseman kaukojunille  (poezda.net)
* Venäjän rautateiden alueellinen tytäryhtiö Sverdlovskaja Železnaja Doroga (SvŽD)   (svzd.rzd.ru)
Yleisluistelun Suomen-mestaruuskilpailut 1953

Suomen vuoden 1953 miesten yleisluistelumestaruuksista kilpailtiin Jyväskylässä 24.-25.tammikuuta. Naiset kilpailivat Kuopiossa 31. tammikuuta -1. helmikuuta. Kilpailuun osallistui kaikkiaan 18 mies- ja yhdeksän naisluistelijaa. Miesten yleiskilpailun ohessa ratkaistiin matkamestaruudet.

### Miesten yleismestaruus



### Naisten yleismestaruus



## Lähteet
* Tuloksia SpeedSkatingNews-sivustolta (miehet)
* Tuloksia SpeedSkatingNews-sivustolta (naiset)
Luettelo työväenlauluista

Tämä on luettelo tunnetuimmista työväenlauluista.

## Kansainvälisesti tunnettuja työväenlauluja

* Bandiera Rossa
* Bella ciao
* Kansainvälinen
* Kisällilaulu
* Köyhälistön laulu
* Nuorison marssi
* Marseljeesi
* Punalippu
* Surumarssi
* Valkean vallan aaveet
* Vapaa Venäjä
* Varšavjanka
* Yhteisrintama

## Suomalaisia työväenlauluja
* Balladi toveri Viljasesta
* Barrikadimarssi 
* Kolme pikku miestä
* Kätten työtä
* Köyhälistön marssi
* Laulu II maailmansodasta
* Laulu 20 perheestä
* Laulu punaisesta sydämestä
* Lenin-setä asuu Venäjällä
* Perustuslaillisten riemumarssi
* Punakaartin marssi
* Punaorvon vala
* Riistäjän lait
* Taistojen tiellä
* Tango fasismin ja kapitalismin suhteesta
* Työväen marssi
* Vapauden kaiho
* Veli, sisko
Habarovsk-1

**Habarovsk-1** eli **Habarovskin rautatieasema** () Venäjän Habarovskin aluepiirin pääkaupunki Habarovskin päärautatieasema. Asema sijaitsee kaupungin ydinkeskustassa noin 2,5 kilometriä Amurjoen itäpuolella. Asema kuuluu Venäjän rautateiden Siperian radan pääasemiin.

Rautatieliikenne Habarovskin ja Vladivostokin välillä alkoi vuonna 1897.


Kuva:Aerial view of Khabarovsk.jpg|Ilmakuva Habarovskista. Habarovsk-1 asemarakennus on kuvan vasemmassa alakulmassa. Taaempana suuri Amurjoki.
Kuva:Khabarovsk station.jpg|Habarovsk-1 asema (2012).
Kuva:Named passenger train Okean.JPG|Okean-matkustajajunan vaunu Habarovskin ratapihalla.
Kuva:Obelisk on Khabarovsk-1 station.JPG|Rautatieaseman obeliski.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Habarovsk-1 asema kartalla  (yandex.ru)
* Kaukojunien aikatauluja Habarovsk-1 asemalle (rasp.yandex.ru) 
* Lähijunien aikatauluja Habarovsk-1 asemalle (rasp.yandex.ru) 
* Aikatauluhaku Habarovsk-1 aseman kaukojunille  (poezda.net)
Olli Korhonen (sotilas)

**Antti Olavi ”Olli” Korhonen** (9. tammikuuta 1911 Raahe – 3. elokuuta 1992 Hattula) oli suomalainen kenraaliluutnantti.

Korhosen isä oli tunnettu vasemmistolainen, joka oli ollut poliittisena vankina Tammisaaren pakkotyölaitoksessa. Korhosen ensimmäinen puoliso 1938–1978 oli Kerttu Ingberg. Heidän poikansa Lauri Korhonen (1938–2012) oli everstiluutnantti.

Korhonen kirjoitti ylioppilaaksi Raahen keskikoulusta 1931 ja valmistui Kadettikoulusta 1934 ja Sotakorkeakoulusta 1947 (ye-upseeri 1949). Hän aloitti sotilasuransa PPP 1:ssä sekä Joensuun rajavartiostossa nuorempana upseerina 1934–1940. Talvisodassa hän toimi komppanianpäällikkönä Erillinen pataljoona 12:ssa sekä ye-upseerina ja pataljoonankomentajana. Jatkosodan alkaessa hän toimi JR 30:ssä pataljoonankomentajana 1941–1943 sekä Rajajääkäripataljoona 4:n komentajana 1943–1944. Kesällä 1944 hän joutui Tulemajoella sotavangiksi. Hän oli tuolloin majuri ja siten jatkosodan korkea-arvoisin suomalainen sotavanki. Hän pääsi palaamaan kotiin jo saman vuoden jouluksi.

Sodan jälkeen Korhonen johti raja-aliupseerikoulua 1945–1947 ja 1949–1953. Kainuun rajavartioston esikuntapäällikkönä hän oli 1947–1949. Rovaniemen sotilaspiirin päällikkönä hän toimi 1953–1955. Kymen jääkäripataljoonaa hän komensi 1955–1957. Reserviupseerikoulun johtajana hän toimi 1957–1961. Panssariprikaatia Korhonen komensi 1961–1965. 2. divisioonan komentajana hän toimi 1965–1966. Uransa päätteeksi hän komensi Pohjois-Suomen sotilaslääniä 1966–1971. 

Ylennykset: vänrikki 1934, luutnantti 1936, kapteeni 1940, majuri 1942, everstiluutnantti 1953, eversti 1957, kenraalimajuri 1961, kenraaliluutnantti 1965.

## Lähteet
Jakob Johan Malmberg

**Jakob (Jacob) Johan Malmberg** (10. joulukuuta 1786 Kuopio – 31. elokuuta 1845 Kuopio) oli suomentaja ja kruununvouti.

Hänen vanhempansa olivat Turun seudulta Kuopioon muuttaneet kirvesmies Matti (Mats) Malmberg ja Hebla Matintytär. Hän oli naimisissa Gustava Frederika Holmbergin kanssa. Heidän poikansa oli asessori ja herännäisjohtaja Karl August Malmberg.

Hän aloitti nimismiehenä ja toimi sitten Savon vt. kruununvoutina mutta erosi virasta 1824. Hän kuitenkin jatkoi suomennoksia. Ainoa oma tuotanto oli vuodelta 1834 pieni arkkivirsi, *Kirkko Virren Koettelemus*, josta vuonna 1837 julkaistiin kaksi painosta, jälkimmäinen hivenen korjailtuna.

## Suomennoksia
* John Bunyan, *[[Kristityn vaellus|Yhden kristityn vaellus : autuahan ijankaikkisuteen]]* ; saksasta suomeksi käätty Jakob Johan Malmbergilta. Turku 1809, 5. painos Turku 1835, 6. painos Helsinki 1848, uusi painos Frenckell, Helsinki 1857, ilmestyi uudella nimellä *Kristityn lesken ja lasten waellus ijankaikkisuuteen* ; jonka Johan Bunian on engelskaksi kirjoittanut ja Jakob Johan Malmberg saksasta suomeksi kääntänyt. J. W. Lillja ja kumpp, Turku 1861, 9. painos nimellä *Kristityn vaellus autuaaseen ijankaikkisuuteen*. Frenckell, Helsinki 1879
* Carl Jonas Love Almqvist : *Kansakunnan kirja : Työn kunnia*. J. Karsten, Kuopio 1843

## Kirjallisuutta
* Petri Lauerma : *Kristityn vaellus varhaisnykysuomen merkinnässä : Jakob Johan Malmbergin suomennosten kielellinen kehitys 1800-luvun kirjasuomen murroksessa*. Kotimaisten kielten keskus, Helsinki 2012

## Lähteet
Heikki Järnström

**Heikki Järnström** (s. 28. kesäkuuta 1975) on suomalainen koripallovalmentaja ja uransa lopettanut SM-tason koripalloilija.

Järnström edusti kasvattajaseuraansa, Lahden NMKY:tä SM-sarjassa vuosina 1992–1996. Kaudella 1998–1999 hän pelasi BC Nokiassa SM-sarjaa ja kaudella 2002–2003 I-divisioonaa.

Maaliskuussa 2012 valmentajaksi kouluttautunut ja juniorikoripallon parissa työskennellyt Järnström valittiin Tampereen Pyrinnön naisten edustusjoukkueen päävalmentajaksi tehtävänään toiminnan laadun parantaminen. Hän sai vastuun myös seuran A-tyttöjen päivittäisvalmennuksesta ja toiminnan koordinoinnista.

## Lähteet
* Heikki Järnström baskethotel.fi

### Viitteet
Seikkailuhetki

**Seikkailuhetki** () on yhdysvaltalainen piirrossarja, joka kertoo Finn-ihmisen ja hänen parhaan kaverinsa Jake-koiran seikkailuista post-apokalyptisessa Ooon maassa. Sarjan on luonut Pendleton Ward ja tuottanut Cartoon Network Studios. *Seikkailuhetken* lähetys alkoi Cartoon Networkilla 5. huhtikuuta 2010.

## Juoni

Finn ja Jake asuvat post-apokalyptisessa Ooon maassa ("Land of Ooo") noin tuhat vuotta "Suuren Sienisodan" jälkeen. Sarjassa seurataan heidän seikkailujaan siellä ja kanssakäymistä muiden avainhahmojen kanssa, joista tärkeimmät ovat Princess Bubblegum, The Ice King ja Marceline. Matkoillaan Finn ja Jake kohtaavat hirviöitä ja vaaroja, joita vastaan he taistelevat.

## Hahmot

* Sarjan protagonisti Finn ("Finn the Human", pilotjaksossa "Pen") on nuori ihmispoika, joka rakastaa seikkailuja ja sankaritekoja. Hän on hyvin energinen ja omaa vahvat moraalit. Hänellä on päässään valkoinen hattu, joka peittää hänen pitkät kullankeltaiset hiuksensa.

* Jake ("Jake the Dog") on Finnin paras kaveri ja toinen sarjan päähenkilöistä. Hän on 28-vuotias ("taikakoiran" vuosissa) koira, joka taikavoimiensa avulla pystyy muuttamaan muotoaan. Hänen muodonmuutoskykynsä on avuksi monissa Finnin ja Jaken seikkailujen käänteissä.

* Prinsessa Purukumi ("Princess Bubblegum", "PB"), on Karkkikuningaskunnan ("Candy Kingdom") valtias. Hän on nörttimäinen ja esiintyykin usein kaikenlaisten tieteellisten tutkimusten parissa.

* Jääkuningas ("The Ice King") on sarjan antagonisti. Jääkuninkaalla on tapana kidnapata prinsessoja aikomuksenaan pakottaa heidät naimaan hänet. Hänellä on päässään taikakruunu, joka antaa hänelle jäädytysvoimat.

* Vampyyrikuningatar Marceline ("Marceline the Vampire Queen") on vampyyri, joka ei juo verta vaan syö punaista väriä. Hän on matkustellut Ooon maassa vuosisatoja, mikä on tehnyt hänestä villin huimapään.

* Beemo ("BMO") on elävä pelikonsoli, joka asuu Finnin ja Jaken kanssa.

* Möykkyavaruuden prinsessa ("Lumpy Space Princess", "LSP") on eräänlainen leijuva violetti pilvi, jolla on aina nihkeä asenne kaikkeen.

* Neiti Sadesarvinen ("Lady Rainicorn") on sateenkaarta muistuttava lentävä yksisarvinen, joka puhuu sarjassa ainoastaan koreaa. Hän on parisuhteessa Jaken kanssa ja heillä on yhteisiä poikasia.

Muutamassa jaksossa esitetään myös hahmojen sukupuolikäänteiset versiot, joissa päähenkilöt ovat nimeltään "Fionna" ja "Cake".

## Ääninäyttelijät

## Suomenkieliset ääninäyttelijät

## Vastaanotto
*Seikkailuhetki* sai heti alkuun hyvän vastaanoton ja se on ollut katsojamenestys Cartoon Networkilla. Sarjan ensinäytöstä seurasi noin 2,5 miljoonaa katsojaa huhtikuussa 2010, ja marraskuussa 2012 jaksoilla oli keskimäärin 3,3 miljoonaa katsojaa. Sarja on saanut positiivisia arvosteluja myös kriitikoilta ja siitä on muodostunut kultti-ilmiö teini-ikäisten ja aikuisten joukossa Yhdysvalloissa. *Seikkailuhetki* on saanut suosiota niin lasten kuin aikuisten joukossa, "joita vetää puoleensa sarjan hupsu huumori, mielikuvitukselliset tarinat sekä rikkaasti kansoitettu maailma".

## Lähteet
Lasse Mattila

**Lasse Ilmari Mattila** (s. 22. marraskuuta 1976 Helsinki) on ruotsinsuomalainen sosionomi, muusikko ja jalkapalloilija. Hänellä on ollut Ruotsin kansalaisuus vuodesta 1999 lähtien.

Mattilan isä oli kansanedustajana ja kilpa-autoilijana tunnettu Leo Mattila, joka kuoli vuonna 1979. 13-vuotiaana hän menetti myös äitinsä ja jäi 12 vuotta vanhemman velipuolensa huollettavaksi. Vuonna 1994 Mattila siirtyi 17 vuoden ikäisenä pelaamaan jalkapalloa Ruotsiin Ljungskile SK:n joukkueeseen.

Jalkapallouransa ohessa Mattila kävi lukiota sekä suoritti fysioterapeutin opintoja. Myöhemmin hän opiskeli sosionomiaa Keski-Ruotsin yliopistossa Östersundissa. Valmistuttuaan Mattila on työskennellyt muun muassa katulasten parissa Brasiliassa. Nykyään hän on koulukuraattorina Trollhättanissa sekä tekee musiikkia. Hän toimii myös luennoitsijana erilaisissa tilaisuuksissa. Mattila on julkaissut yhden kirjan sekä musiikkialbumin.

## Jalkapalloura
Suomessa Lasse Mattila edusti muun muassa Vantaan Palloa sekä FC Honkaa ennen siirtymistään Ruotsiin syksyllä 1994. Hän pelasi aluksi muutaman ottelun Ljungskilen B-junioreissa ja nousi sen jälkeen edustusjoukkueen kokoonpanoon maan toiseksi korkeimmalla sarjatasolla 1. divisioonassa. Joukkueen noustua Ruotsin pääsarjaan Mattila siirtyi tammikuussa 1997 Norjan 1. divisioonassa pelanneeseen Sarpsborgiin, mutta palasi jo puolen vuoden kuluttua takaisin Ljungskilen riveihin. Hän on esiintynyt myös Ruotsin kolmanneksi korkeimmalla sarjatasolla Östersunds FK:n ja IK Oddevoldin joukkueissa. Suomen nuorten maajoukkueita Mattila on edustanut kahdesti ja poikamaajoukkueita yhteensä kahdeksan kertaa.

## Teokset
**Att bygga bärande relationer - om vuxenvärldens möjligheter i arbetet med utsatta barn och ungdomar* (2015)  
**Att förebygga livslångt utanförskap – en handbok för vuxenvärldden runt utsatta barn och ungdomar* (2012)  

## Diskografia
*Du förtjänar det bästa (singel, 2016) 
*På riktigt för dig (album, 2015) 
**Det är dags* (album, 2001)

## Lähteet
*Suomalaiset jalkapalloilijat Ruotsissa

### Viitteet

## Aiheesta muualla
*Lasse Mattilan kotisivut
Johan Wanaeus

**Johan Wanaeus** (22. toukokuuta 1680 Orivesi – 5. toukokuuta 1746 Orivesi) oli suomalainen pappi ja latinaksi julkaissut runoilija.

Wanaeuksen vanhemmat olivat kappalainen Johannes Petri Wanaeus ja Margareta Prytz. Wanaeuksen ensimmäinen puoliso vuodesta 1708 oli Anna Flachsenius (k. 1723), toinen vuodesta 1725 Maria Gertrud Arenfelt, rovasti Aron Hoffrenin leski, ja kolmas vuodesta 1732 Margareta Juslenius (k. 1768). Wanaeus vihittiin papiksi 1705 ja maisteriksi 1707. Hän toimi pappina Lappeenrannassa 1706–1710 ja sitten Karjalan rakuunarykmentin pastorina, ottaen osaa suuren Pohjan sodan aikaiseen Norjan retkeen 1718–1719. Vuonna 1722 Wanaeus kutsuttiin Oriveden kirkkoherraksi. Hän oli latinan kielen taitaja, jonka latinaksi julkaisemia runoja painettiin, kuten *Oratio metrica de peccato originis* (1724) ja *Jesu Christi passio cruenta* (1746). Wanaeus avusti Daniel Jusleniusta tämän laatiman suomen kielen sanakirjan Suomalaisen Sana-Lugun Coetus valmistamisessa, sen alussa on hänen kirjoittamansa onnitteluruno.

## Lähteet
Leo Mattila

**Leo Ilmari (Leo I.) Mattila** (9. joulukuuta 1923 Helsinki – 2. maaliskuuta 1979 Helsinki) oli suomalainen kansanedustaja ja kilpa-autoilija.

Liike-elämän parissa työskennellyt Mattila toimi Suomen kansanpuolueen kansanedustajana 1954–1958 ja Liberaalisen kansanpuolueen kansanedustajana 1962–1966. Lisäksi hän kuului Helsingin kaupunginvaltuustoon sekä oli valitsijamiehenä vuosien 1956 ja 1962 presidentinvaaleissa.

Kilpa-autoilijana Mattila voitti muun muassa Eläintarhan ajojen Class B -luokan vuonna 1948. Ralliautoilijana hän osallistui muun muassa Monte Carlo -ralliin kolmesti vuosina 1950, 1953 ja 1959.

## Yksityiselämä
Leo Mattila oli naimisissa kolme kertaa. Ensimmäisestä avioliitosta syntyi tytär, laulaja ja tanssitaiteilija Tuulevi Mattila. Hänen viimeinen puolisonsa Tytti Miinalainen oli Mattilaa 21 vuotta nuorempi. Heidän poikansa on vuonna 1976 syntynyt ruotsinsuomalainen sosionomi ja jalkapalloilija Lasse Mattila.

## Lähteet
* 

### Viitteet

## Aiheesta muualla
* Leo Mattila Niilo Tarvajärven radio-ohjelmassa vuonna 1952 Yleisradion Elävä arkisto.
* Eläintarhan ajot 1948 Yleisradion Elävä arkisto.
Jääpallon Ruotsin-mestaruuskilpailut 1920

**Vuoden 1920 jääpallon Ruotsin-mestaruuskilpailujen** loppuottelussa kohtasivat IFK Uppsala ja IF Linnéa.

## Puolivälierät

**Uusintaottelut**

## Välierät

## Loppuottelu
29. helmikuuta 1920 Tukholmassa.

## Lopulliset sijoitukset

## Lähteet
* Bandytipset Svenska mästerskapet 1920
Jaakko Koskela

**Jaakko Koskela** (4. syyskuuta 1945 Seinäjoki – 17. maaliskuuta 2002) oli suomalainen upseeri ja prikaatikenraali. 

Koskela kävi Kadettikoulun 1966-1969 ja Sotakorkeakoulun 1977-1979. Hän toimi opetusupseerina Karjalan Jääkäripataljoonassa 1969-1975 sekä Kadettikoulussa 1975-1981. Pääesikunnan koulutusosastolla hän työskenteli toimistoupseerina ja toimistoesiupseerina 1981-1986. Uudenmaan jääkäripataljoonassa pataljoonaupseerina hän oli 1986-1989. Sotakorkeakoulussa hän opetti 1989-1992 ja toimi ainelaitoksen johtajana Maanpuolustuskorkeakoulussa vuodet 1993-1995. Karjalan Prikaatia hän komensi 1995-1999, jonka jälkeen hän siirtyi jalkaväen tarkastajaksi vuoteen 2000 saakka. Pääesikunnassa apulaismaavoimapäällikkönä Koskela toimi 2001-2002. Tässä tehtävässä hän menehtyi äkilliseen sairauskohtaukseen kotonaan 56-vuotiaana. 

Ylennykset: vänrikki 1966, luutnantti 1969, yliluutnantti 1973, kapteeni 1977, majuri 1982, everstiluutnantti 1989, eversti 1995, prikaatikenraali 2000. 

## Lähteet
Heikki Koskelo

**Heikki Juhani Koskelo** (12. joulukuuta 1935 Suonenjoki – 11. marraskuuta 2020 Helsinki) oli suomalainen kenraaliluutnantti.

Koskelo syntyi varatuomari Eino Juhani Koskelon ja farmaseutti Aino Siviä Rauskin perheeseen, hänen puolisonsa vuodesta 1959 oli sairaanhoitaja Raili Saara Autio. Uransa aikana Koskelo palveli muun muassa Uudenmaan Jääkäripataljoonassa, Karjalan Prikaatissa ja Pääesikunnan jalkaväkitoimistossa. Hän toimi komentajana  Kainuun prikaatissa (1982–1984), Kaakkois-Suomen sotilasläänissä (1990–1992) ja Itäisessä maanpuolustusalueessa (1993–1995). 

Koskelo tuli ylioppilaaksi 1955 ja valmistui Kadettikoulusta 1959 ja Sotakorkeakoulusta 1969. Vänrikiksi hänet ylennettiin 1956, luutnantiksi 1959, yliluutnantiksi 1963, kapteeniksi 1965, majuriksi 1971, everstiluutnantiksi 1976, everstiksi 1982, kenraalimajuriksi 1988 ja kenraaliluutnantiksi 1993. Eläkkeelle Koskelo jäi vuonna 1995.

## Lähteet
*

### Viitteet

## Aiheesta muualla
* Heikki Koskelon muistokirjoitus Helsingin Sanomissa
Mentalismi

**Mentalismi** ( <  ’mieleen liittyvä’) on 1900-luvun mielenfilosofiaan liittyvä katsantokanta, jonka mukaan mieli ja mielentilat voivat itsessään vaikuttaa kausaalisella voimalla aineelliseen maailmaan. Mentalismin vastakohtana ovat dualismi, jonka mukaan mieli ja ruumis ovat keskenään erilaisia substansseja, ja behaviorismi, jonka mukaan käyttäytyminen voidaan selittää ulkoisesti ilmenevien seikkojen perusteella. Mentalismin edeltäjänä voidaan pitää John Lockea, ja tunnettuja mentalisteja ovat olleet muiden muassa Jerry Fodor ja Noam Chomsky.

Varhaisemmassa filosofiassa mentalismilla tarkoitettiin metafyysisen idealismin muotoa, jonka mukaan on olemassa vain yksilöllisiä tiedostavia sieluja.

Kielitieteessä mentalismilla tarkoitetaan suuntausta, joka hyväksyy kielellisen intuition ja kokemuksen ja pitää empiiristä murteiden tutkimusta toisarvoisena.

Mentalisti-nimitystä käyttävät jotkut viihdetaiteilijat, jotka pyrkivät esityksissään synnyttämään vaikutelman, että heillä olisi yliluonnollisia psyykkisiä kykyjä. Sen sijaan psyykikot – esimerkiksi selvänäkijät ja meediot – väittävät yliluonnollisten kykyjensä olevan todellisia.

## Lähteet
Jääpallon Ruotsin-mestaruuskilpailut 1919

**Vuoden 1919 jääpallon Ruotsin-mestaruuskilpailujen** loppuottelussa kohtasivat IFK Uppsala ja IK Göta. Kilpailuun osallistui 12 joukkuetta.

## Alkuerät
26. tammikuuta

## Puolivälierät

## Välierät

## Loppuottelu
16. helmikuuta 1919 Tukholmassa.

## Lopulliset sijoitukset

## Lähteet
* Bandytipset Svenska mästerskapet 1919
Vitale

**Vitale** on muun muassa seuraavien henkilöiden sukunimi:

* Emilia Vitale, italialainen lääkäri, jonka mukaan on saanut nimensä Vitalen lyhytkasvuisuusoireyhtymä
* Ida Vitale (s. 1923), uruguaylainen kirjailija
* Joe Vitale (s. 1949), yhdysvaltalainen muusikko
* Joe Vitale (s. 1985), yhdysvaltalainen jääkiekkoilija
* Mattia Vitale (s. 1997), italialainen jalkapalloilija
* Ottavio Vitale (s. 1959), italialais-albanialainen katolinen piispa
Söderforsin ruukki

**Söderforsin ruukki** on Ruotsissa nykyisen Tierpin kunnan alueella sijaitseva ruukkialue. Claes Depken (myöh. Anckarström) perusti ruukin vuonna 1676 ja siellä valmistettiin ankkureita merivoimia varten. Se on ainoa Uplannin suurista ruukeista, jossa on vielä nykyisinkin teollista tuotantoa. Rakennuksia on säilynyt paljon 1700-luvun jälkipuoliskolta ja 1800-luvulta.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Länsstyrelsen Uppsala län: Söderfors bruk
Metsästäjä (metsänhoitaja Gunnar Arnkil)

**Metsästäjä** on suomalaisen taiteilijan Magnus Enckellin öljyvärimaalaus kankaalle vuodelta 1919. Maalaus on metsänhoitaja Gunnar Arnkilin muotokuva. Kooltaan työ on 70 cm × 56 cm, ja se kuuluu Ateneumin taidemuseon Ester ja Jalo Sihtolan kokoelmiin.

Magnus Enkell oli *Metsästäjä*-maalausta maalatessaan luopunut piirustuksellisen muodon tavoitteestaan. Tässä vaiheessa värit näyttelivät suurta osaa hänen maalauksissaan. Hänen värien käyttöään ei kuitenkaan aina ymmärretty. Eräs arvostelija totesi hänen väriyhdistelmistään, että ne ovat hajuvedentuoksuisia.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Maalaus Suomen Kansallisgalleriassa.
Jääpallon Ruotsin-mestaruuskilpailut 1918

**Vuoden 1918 jääpallon Ruotsin-mestaruuskilpailujen** loppuottelussa kohtasivat IFK Uppsala ja IK Sirius.

## Puolivälierät

## Välierät

## Loppuottelu
24. helmikuuta 1918 Tukholmassa.

**Uusintaottelu**
3. maaliskuuta 1918 Uppsalassa.

## Lopulliset sijoitukset

## Lähteet
* Bandytipset Svenska mästerskapet 1918
Taiteilijan huvila Kilossa

**Taiteilijan huvila Kilossa** on taiteilija Magnus Enckellin guassi ja lyijykynätyö vuodelta 1921. Työ on kooltaan 22,5×31 cm, ja se kuuluu Ateneumin taidemuseon Ester ja Jalo Sihtolan kokoelmiin.

Magnus Enckell osti vuonna 1920 huvilan, Villa Ekan, Albert Edelfeltin leskeltä Espoon Klobbsbystä. Huvilan oli Albert Edelfeltin ohjeiden mukaan piirtänyt arkkitehti Eliel Saarinen 20 vuotta aikaisemmin. Tämä Enckellin vuoden 1921 työ sekä samoilta ajoilta oleva punaliitutyö *Kilon tammi* kuuluvat molemmat Ateneumin taidemuseon Ester ja Jalo Sihtolan kokoelmiin.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Suomen Kansallisgalleria: Kokoelmat: Taiteilijan huvila Kilossa. http://kokoelmat.fng.fi/app?action=page&lang=fi&si=http%3A%2F%2Fwww.muusa.net%2FTeos_050C683F-16EB-47EB-B0CA-D53D69CF4F98 
* Suomen Kansallisgalleria: Kokoelmat: Kilon tammi. http://kokoelmat.fng.fi/app?action=page&lang=fi&si=http%3A%2F%2Fwww.muusa.net%2FTeos_46937DFE-04D0-4A55-A1C6-7231AF8442CF
PMI

**PMI** voi tarkoittaa seuraavia:

* PMI, Palma de Mallorcan lentoaseman IATA-koodi
* PMI, Project Management Institute
* PMI, *Purchasing Manager's Index*, ostopäällikköindeksi
* PMI, levy-yhtiö
Suomi yleisurheilun Euroopan-mestaruuskilpailuissa 1998

**Suomi yleisurheilun Euroopan-mestaruuskilpailuissa 1998** käsittelee Suomen joukkuetta Budapestissa järjestetyissä yleisurheilun Euroopan-mestaruuskilpailuissa 1998.

## Tavoite
Suomen Urheiluliitto valitsi kisoihin 43 urheilijan joukkueen kokouksessaan, joka pidettiin vuoden 1998 Kalevan kisojen yhteydessä Oulussa 8.-9. elokuuta. Tavoitteeksi EM-kisoihin asetettiin kolmen mitalin ja kymmenen pistesijan saavuttaminen. Vahvimipiin mitaliehdokkaisiin kuuluivat edeltävinä vuosina 
arvokisamitaleita saavuttaneet keihäänheittäjä Mikaela Ingberg, kuulantyöntäjä Mika Halvari, kävelijä Valentin Kononen 
ja kymmenottelija Eduard Hämäläinen. Mitalisuosikkeja olivat myös keihäänheiton maailmantilastoa johtanut Aki Parviainen
ja Parviaisen tavoin ensimmäistä ulkoratojen arvokisamitalia tavoitellut kuulamies Arsi Harju.

## Menestys
Suomen joukkue pääsi lähes tavoitteeseensa, kun saaliina EM-Budapestista oli kolme mitalia ja yhdeksän pistesijaa. Yhtään mestaruutta
suomalaiset eivät kuitenkaan voittaneet. Maiden välisessä mitalitilastossa Suomi oli jaetulla 16. tilalla. 
Joukkueen suurimpana pettymyksenä voitiin pitää Parviaisen yhdeksättä sijaa keihäänheitossa. 
Iloisena yllätyksenä otettiin vastaan Samuli Vasalan kuudes sija 5000 metrin juoksussa. 

### Kahdeksan parhaan joukkoon sijoittuneet

## Joukkue
### Miehet

### Naiset

## Lähteet
*
Härkäsommitelma Espanjasta

**Härkäsommitelma Espanjasta** on suomalaisen taiteilijan Erik Enrothin öljyvärimaalaus kovalevylle vuodelta 1958. Tämä maalaus, 122×199,5 cm, kuuluu Ateneumin taidemuseon Ester ja Jalo Sihtolan kokoelmiin.

*Härkäsommitelma Espanjasta* on voimakassävyinen maalaus, joka kuvaa hyvin taiteilija Enrothin intensiivistä ja intohimoista taiteilijaluonnetta. Hän oli myös suomalaisista taiteilijoista niitä, jotka matkustelivat paljon ja olivat kansainvälisesti suuntautuneita. Enrothilta Ateneumin Ester ja Jalo Sihtolan kokoelmiin kuuluu myös *Sierra Nevada*&nbsp;-vesivärityö.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Suomen Kansallisgalleria: Kokoelmat: Härkäsommitelma Espanjasta. http://kokoelmat.fng.fi/app?action=page&lang=fi&si=http%3A%2F%2Fwww.muusa.net%2FE42_Object_Identifier%2FA-2002-212 
* Suomen Kansallisgalleria: Kokoelmat: Sierra Nevada. http://kokoelmat.fng.fi/app?action=page&lang=fi&si=http%3A%2F%2Fwww.muusa.net%2FE42_Object_Identifier%2FA-2002-211
Jääpallon Ruotsin-mestaruuskilpailut 1923

**Vuoden 1923 jääpallon Ruotsin-mestaruuskilpailujen** loppuottelussa kohtasivat Västerås SK ja IF Linnéa.

## Alkuerät
21. tammikuuta

## Puolivälierät

## Välierät

## Loppuottelu
25. helmikuuta 1923 Tukholmassa. Yleisöä 3036

## Lopulliset sijoitukset

## Ruotsin mestarit
**Västerås SK**: Bertil Reuter, Manne Johansson, Erik "Hyttan" Karlsson, Georg "Lolle" Jonsson, Oskar Fröjd, Folke Johansson, Bernt Eriksson, Algot "Kusen" Rylander, Erik Reuter, Fridolf Ryman ja Hjalmar Bergkvist.

## Lähteet
* Bandytipset Svenska mästerskapet 1923
* Dalpilen 23. tammikuuta 1923
* VSK:n loppuottelut kautta aikain
Vita Björn

**Vita Björn** on Kastelholmassa, Ahvenanmaan Sundissa sijaitseva vankilamuseo. Se rakennettiin vuonna 1784 tutkintavankilana toimivaksi kruununvankilaksi ja oli vankilana vuoteen 1975. Puolet rakennuksesta oli vanginvartijan ja tämän perheen asuntona. Toisella puolella olivat vankisellit. Alun perin sellejä oli kolme ja vuonna 1839 niitä rakennettiin kaksi lisää.

1980-luvun alussa rakennus kunnostettiin ja entisöitiin alkuperäisen asuunsa. Vuonna 1985 rakennukseen avattiin museo, jossa esitellään rikosseuraamusjärjestelmän kehittymistä 1700-luvulta vuoteen 1950.
Museon lisäksi rakennuksessa on kahvila ja ravintola.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Visit Åland: Fängelsemuseet Vita Björn: Kruununvankila Vita Björn
Lippu (lehti)

**Lippu** on yhteiskunnallinen media, joka toimii yhteistyössä Demarinuorten kanssa. Lippu-lehteä on aiemmin julkaistu Demarinuorten jäsenlehtenä ja konseptina, Lippu on ollut olemassa vuodesta 1972 lähtien. Lippumedian päätoimittajana toimii Hanna Kivimäki.

## Lähteet
Jääpallon Ruotsin-mestaruuskilpailut 1916

**Vuoden 1916 jääpallon Ruotsin-mestaruuskilpailujen** loppuottelussa kohtasivat IFK Uppsala ja Djurgårdens IF.

## Puolivälierät

## Välierät

## Loppuottelu
20. helmikuuta 1916 Tukholmassa.

## Lopulliset sijoitukset

## Lähteet
* Bandytipset Svenska mästerskapet 1916
Naisen profiili

**Naisen profiili** on taiteilija Alfred William Finchin öljyvärimaalaus pahville vuodelta 1915. Kooltaan tämä työ on 52×40 cm ja se kuuluu Ateneumin taidemuseon Ester ja Jalo Sihtolan kokoelmiin.

*Naisen profiili* on Alfred William Finchin maalauksissa siitä harvinainen muotokuva, että siinä värit ovat yllättävän kontrasteisia hänelle. Finch yleensä pyrki hillityn harkittuihin väririnnastuksiin.

Ateneumin taidemuseon Ester ja Jalo Sihtolan kokoelmaan kuuluu myös *Nainen profiilissa*- hiilityö A.W.Finchiltä. Tämä 39×30,5 cm- kokoinen työ on ajoittamaton.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Suomen Kansallisgalleria: Kokoelmat: Naisen profiili. http://kokoelmat.fng.fi/app?action=page&lang=fi&si=http%3A%2F%2Fwww.muusa.net%2FTeos_A7A6BCD7-6776-4C4C-AC46-406489B15BA3 
* Suomen Kansallisgalleria: Kokoelmat: Nainen profiilissa. http://kokoelmat.fng.fi/app?action=page&lang=fi&si=http%3A%2F%2Fwww.muusa.net%2FTeos_786DDA77-DA44-4C1E-9527-571573257629
Gianluca Cologna

**Gianluca Cologna** (s. 17. toukokuuta 1990) on sveitsiläinen uransa lopettanut maastohiihtäjä.

Maailmancupissa Cologna kilpaili ensimmäisen kerran Davosissa joulukuussa 2010. Ensimmäiset maailmancupin pisteensä hän saavutti Drammenin perinteisen hiihtotavan sprintissä maaliskuussa 2013 sijoituttuaan kuudenneksi. Kolmen parhaan joukkoon hän sijoittui ensimmäisen kerran joulukuussa 2013 oltuaan Asiagon perinteisen hiihtotavan sprintissä kolmas.

Val di Fiemmen MM-kilpailuissa 2013 Cologna sijoittui perinteisen hiihtotavan sprintissä 27:nneksi.

Gianluca Cologna on voittanut kaksi kultamitalia Sveitsin mestaruuskisoissa. 2011 kultamitali tuli viestistä ja 2013 sprintistä. 2015 sprintistä hän voitti hopeisen mitalin.

Gianluca Cologna lopetti uransa maastohiihtäjänä keväällä 2018.

Moninkertainen hiihdon olympiavoittaja Dario Cologna on Gianluca Colognan isoveli.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Gianluca Colognan kotisivut
Ukonilma (A.W. Finch)

**Ukonilma** on taiteilija Alfred William Finchin öljyvärityö kankaalle vuodelta 1918. Kooltaan maalaus on 30,5×40,5 cm ja se kuuluu Ateneumin taidemuseon Ester ja Jalo Sihtolan kokoelmiin.

*Ukonilma*-maalauksessa näkyy A.W. Finchille tyypillinen tapa hillityn harkittuihin väririnnastuksiin. Toinen hyvä esimerkki tästä on *Finchin Richmond, jokimaisema*- maalaus vuodelta 1924. Myös se kuuluu Ateneumin taidemuseon Ester ja Jalo Sihtolan kokoelmiin.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Suomen Kansallisgalleria: Kokoelmat: Ukonilma. http://kokoelmat.fng.fi/app?action=page&lang=fi&si=http%3A%2F%2Fwww.muusa.net%2FE42_Object_Identifier%2FA-2002-220 
* Suomen Kansallisgalleria: Kokoelmat: Richmond, jokimaisema. http://kokoelmat.fng.fi/app?action=page&lang=fi&si=http%3A%2F%2Fwww.muusa.net%2FTeos_0BA861C4-7BD2-4EC6-8118-457D7CD12296
Ellen Mattson

**Ellen Mattson** (s.  22. syyskuuta 1962 Uddevalla,  Ruotsi) on ruotsalainen kirjailija. Hän kirjoittaa vaikeista suhteista, yksinäisyydestä ja yhdessäolosta, ja sijoittaa tarinansa usein historialliseen ympäristöön. Vuodesta 1992 noin kolmen vuoden välein romaaneja kirjoittanut Mattson on saanut muun muassa *[[Svenska Dagbladetin kirjallisuuspalkinto|Svenska Dagbladetin]]* ja *[[Göteborgs-Posten]]in*  kirjallisuuspalkinnot.
Mattson kirjoittaa myös kirjallisuuskritiikkejä *[[Göteborgs-Tidningen]]iin* sekä historiallisia kronikoita *Göteborgs-Posteniin*. Hän on kirjoittanut myös radioteatteria.

Vuonna 2019 Mattson valittiin Ruotsin akatemian jäseneksi.

## Suomennetut teokset
* *Tähden takaa*, Paasilinna 2013 (*Vinterträdet* 2012)

## Suomentamattomat teokset
* *Truman Capote och faktaromanen* (Opinnäyte Boråsin yliopistossa) 1989
* *Nattvandring* 1992
* *Vägen härifrån* 1995
* *Resenärerna* 1998
* *Poetens liv* 1999
* *Snö* 2001 (historiallinen romaani varhaiselta 1700-luvulta)
* *Splendorville* 2004
* *Arves hus* 2005
* *Glädjestranden* 2008

## Kirjallisuuspalkinnot ja -tunnustukset
* Svenska Dagbladetin kirjallisuuspalkinto (1998)
* Göteborgs-Postens litteraturpris (2003)
* Dobloug-palkinto (2009)
* Stiftelsen Selma Lagerlöfs litteraturpris (2011)

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Mattsonin kirjailijasivu (Författarcentrum)
Risto Soramies

**Risto Matti Soramies** (s. 13. joulukuuta 1946 Helsinki) oli  Suomen evankelisluterilaisen lähetyshiippakunnan ensimmäinen piispa 4. toukokuuta 2013 alkaen. Ennen lähetyshiippakunnan piispaksi kutsumistaan Soramies toimi vuodesta 1972 alkaen Suomen evankelis-luterilaisen kansanlähetyksen (SEKL) palveluksessa lähetystyössä islaminuskoisten keskuudessa ensin Saksassa islaminuskoisten maahanmuuttajien parissa ja sittemmin Istanbulin luterilaisen seurakunnan johtajana vuoteen 2011 asti.

Piispaksi vihkimisen jälkeen Tampereen hiippakunnan tuomiokapituli poisti 9.10.2013 hänen Suomen evankelis-luterilaisen kirkon pappisoikeutensa, mutta säilytti rovastin arvonimen, koska sen poistamiselle ei ole käytäntöä.

Helmikuussa 2018 yhdysvaltalainen Missouri-synodin pappisseminaari, Fort Waynessa toimiva Concordia Theological Seminary myönsi Soramiehelle kunniatohtorin (Doctor of Divinity honoris causa) arvonimen.

Syksyllä 2020 Soramies esitti Lähetyshiippakunnan konsistorille pyynnön saada vapautus piispan virkaan kuuluvien tehtävien hoidosta vuoden 2021 kuluessa.

## Kirjallinen tuotanto
* *Vanhurskauttaminen.* 1996
* *Islam ja evankeliumi.* 2002
* *[[Islam ovellamme]].* Uusi tie 2002.

## Lähteet
* 

### Viitteet
Kitaransoittaja (Gebhard)

**Kitaransoittaja** on taiteilija Albert Gebhardin viivasyövytys vuodelta 1902. Kooltaan työ on 27,5×18 cm ja se kuuluu Ateneumin taidemuseon Ester ja Jalo Sihtolan kokoelmiin.

*Kitaransoittaja* kuvaa Albert Gebhardin kahta ominaisuutta: Hän oli hyvä piirtäjä ja grafiikantekijä, mutta *Kitaransoittaja* on myös esimerkki Gebhardin monista muotokuvista.

Ateneumin taidemuseon Ester ja Jalo Sihtolan kokoelmiin kuuluu myös muotokuva *Neiti Agnes Munsterhjelm* noin vuodelta 1905. Se on tussityö ja kooltaan 33×25 cm. Mallina siinä on ollut taiteilija Ali Munsterhjelmin sisar.

Elämänsä aikana Gebhard toimi monen suomalaisen nuoren opettajana Suomen Taideyhdistyksen piirustuskoulussa.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Suomen Kansallisgalleria: Kokoelmat: Kitaransoittaja. http://kokoelmat.fng.fi/app?action=page&lang=fi&si=http%3A%2F%2Fwww.muusa.net%2FTeos_F43D7A81-19ED-4234-823E-8B17AC6FA756 
* Suomen Kansallisgalleria: Kokoelmat: Neiti Agnes Munsterhjelm. http://kokoelmat.fng.fi/app?action=page&lang=fi&si=http%3A%2F%2Fwww.muusa.net%2FTeos_DE02342A-5E81-471B-B018-B4EDAA68B0E6
Sähkölehto

**Sähkölehto** on suomalainen automaatioalan tukkukauppa, joka toimittaa eri teollisuudenaloille laitteita liitäntään, turvatekniikkaan, mittaukseen ja valvontaan. Sillä on 15 työntekijää ja 20 toimittajaa. Yritys on toiminut vuodesta 1954.

## Lähteet
* Sähkölehdon kotisivut
Kent Ove Clausen

**Kent Ove Clausen** (s. 7. marraskuuta 1985) on norjalainen maastohiihtäjä.

Maailmancupissa Clausen kilpaili ensimmäisen kerran Drammenissa maaliskuussa 2008. Ensimmäiset maailmancupin pisteensä hän saavutti Trondheimin perinteisen hiihtotavan sprintissä maaliskuussa 2009 oltuaan 22:s. Parhaimmillaan hän on sijoittunut maailmancupissa kymmenenneksi Davosin perinteisen hiihtotavan sprintissä helmikuussa 2013.

## Lähteet
Kamikaze-luokka (1905)

**Kamikaze-luokka** () oli keisarillisen Japanin laivaston 32 torpedovenehävittäjän muodostama alusluokka. Se oli laivaston ensimmäinen hävittäjäluokka, jonka aluksia valmistettiin kaupallisilla telakoilla.

## Alukset
Luokan alukset tilattiin osana vuoden 1904 hankintoja sekä sota-ajan hätätilauksina. Ensimmäiset tilattiin kesäkuussa 1904, ja jatkotilaukset tehtiin saman vuoden syyskuussa ja vuonna 1905.

## Lähteet

*

### Viitteet
Jääpallon Ruotsin-mestaruuskilpailut 1915

**Vuoden 1915 jääpallon Ruotsin-mestaruuskilpailujen** loppuottelussa kohtasivat IFK Uppsala ja AIK.

## Alkueriä

## Puolivälierät

24. tammikuuta

## Välierät

**Uusintaottelu**
14. helmikuuta

## Loppuottelu
21. helmikuuta 1915 Tukholmassa.

## Lopulliset sijoitukset

## Lähteet
* Bandytipset Svenska mästerskapet 1915

### Viitteet
Alaston selkä

**Alaston selkä** on taiteilija Tove Janssonin hiilityö paperille, 36 × 30 cm. Työ kuuluu Ateneumin taidemuseon Ester ja Jalo Sihtolan kokoelmiin.

## Lähteet
Paasilinna (kirjankustantamo)

**Kustannusosakeyhtiö Paasilinna** oli vuonna 2009 perustettu suomalainen kirjankustantamo. Se julkaisi sekä kauno- että tietokirjallisuutta. Kustantajana toimi Petteri Paasilinna. Syksyllä 2012 Helsinki-kirjojen vetäjät Jan Erola ja "Eetu" Alvik  siirtyivät Paasilinnan palvelukseen. Kustantamo toimi Lars Sonckinin suunnittelemassa kivilinnassa, entisessä HPY:n pääkontorin tiloissa Helsingin Korkeavuorenkadulla.

Paasilinna julkaisi noin 30 kirjaa vuodessa. Kustantamon kirjailijoita olivat muun muassa Lasse Lehtinen, jonka Arto Paasilinnan ideaan perustunut Nätti-Jussi ilmestyi vuonna 2012. Kansainvälinen keittokirja-arvioija Gourmand Cookbooks valitsi Kari Aihisen ja Sami Revon teoksen Savoy - matkalla huipulle Suomen parhaaksi keittokirjaksi . Hannu Mäkelä siirtyi lastenkirjailijana Paasilinnalle keväällä 2013, kuten runoilija-kirjailija Tuija Välipakka. Myös Hannu Rautkallio, Markus Hotakainen, Anna Perho, Jouni K. Kemppainen, Rakel Liekki, Arto Luukkanen, Sanna Kiiski, Antti Tuuri, Saku Tuominen ja Agatha Christien tyttärenpoika Mathew Prichard olivat Paasilinnan kirjailijoita.

Paasilinna haettiin konkurssiin elokuussa 2018 mutta konkurssi raukeaa varojen puutteessa. Velkojat jäänevät pääasiassa ilman saataviaan.

## Lähteet
Jan Jindra

**Jan Jindra** (6. maaliskuuta 1932 Třeboň – 20. syyskuuta 2021) oli tšekkoslovakialainen soutaja ja olympiavoittaja.

Jindra voitti perämiehellisessä nelosessa olympiakultaa Helsingissä 1952 ja kahdeksikossa olympiapronssia Roomassa 1960. Hän osallistui myös Melbournen kesäolympialaisiin 1956 ja eteni kahdeksikossa välieriin.

## Lähteet
Martín Sordelli

**Martín Sordelli Cigliano** (s. 21. tammikuuta 1969) on argentiinalainen entinen maahockeypelaaja. Hän kuului vuoden 1988 kesäolympialaisissa Soulissa kahdeksanneksi ja vuoden 1992 kesäolympialaisissa Barcelonassa 11. sijalle jääneeseen joukkueeseen.

Pan-Amerikan kisoissa Sordelli voitti joukkueineen kultaa vuonna 1991 ja sai lisäksi hopeaa vuonna 1987.

## Lähteet
Dribbble

**Dribbble** on graafisille suunnittelijoille suunnattu yhteisöpalvelu, jossa jaetaan omia ja kommentoidaan toisten töitä. Shoteiksi kutsutut työt ovat korkeintaan 400x300 pikselin kokoisia (tai 800x600 pikseliä HiDPI-näytöillä, kuten esimerkiksi Retina MacBook Pro:lla). Shotin lisäksi tulee työn nimi, työssä käytetyt värit hex-arvoina, työhön liittyvät tägit sekä vaihtoehtoisesti linkki kokonaiseen työhön, jos se on suurempi kuin 400x300 pikseliä.

Dribbblessä on kahdenlaisia kävijöitä; julkaisijoita (prospecters) ja etsijöitä (scouters). Julkaisijat ovat usein freelancereita, jotka jakavat töitään ja usein tarjoavat itseään palkattavaksi. Etsijät joko etsivät ihmisiä palkattavaksi tai vain selaavat muiden töitä. Kaikki rekisteröityneet kävijät voivat kommentoida toisten julkaisuja, tykätä niistä, jakaa niitä sosiaalisiin medioihin (Facebook, Twitter ja Pinterest) tai lisätä kuvia omiin kokoelmiinsa (buckets).

Dribbbleen voi myös ostaa Pro-jäsenyyden, jolla saa paremman haun, mahdollisuuden ottaa yhteyttä julkaisijoihin, mahdollisuuden luoda listoja julkaisijoista sekä Pro-merkinnän nimensä perään. Pro-jäsenyys maksaa 20 dollaria vuodessa.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Dribbble.com
Ester Sihtola (maalaus)

**Ester Sihtola** on taiteilija Eero Järnefeltin pastellityö paperille vuodelta 1934. Työ on kiinnitetty kankaalle ja kooltaan se on 65×48,5 cm. Ester Sihtola&nbsp;-työ kuuluu Ateneumin taidemuseon Ester ja Jalo Sihtolan lahjoituskokoelmaan.

Eero Järnefelt maalasi tämän *Ester Sihtola* -muotokuvan kolme vuotta ennen kuolemaansa. Näihin aikoihin hän muutoinkin keskittyi aiheissaan maisema- ja muotokuvamaalauksiin.
Ester Sihtola oli tunnetun suomalaisen teollisuusmiehen ja taiteenkeräilijän Jalo Sihtolan puoliso. Hän syntyi vuonna 1884 Säkkijärven Niemenlautalla ja kuoli vuonna 1964. Ester Sihtola valmistui Helsingin musiikki-instituutista pianonsoiton opettajaksi. Musiikin parissa hän työskenteli useammalla paikkakunnalla toimien opettajana Helsingin kouluissa ja Tammisaaren seminaarissa. Hän myös johti Imatralla perustamaansa kirkkokuoroa. Hän avioitui insinööri Jalo Sihtolan kanssa vuonna 1907 ja he saivat kuusi lasta.

Jalo Sihtolasta tuli yksi Suomen merkittävimmistä taidekeräilijöistä. Hän hankki ensimmäiset taideteokset vuonna 1907 Pariisissa työskennellessään Ranskassa Papeterie de la Seine&nbsp;-tehtaassa. Vuonna 2001 Ester ja Jalo Sihtolan säätiö lahjoitti Ateneumin taidemuseolle kokoelman ydinosan, noin viisisataa teosta. Tuo lahjoitus on suurin Ateneumin taidemuseon historiassa. Myös Sinebrychoffin taidemuseo, Imatran taidemuseo ja Jyväskylän taidemuseo saivat huomattavat lahjoitukset. Ester Sihtola ei osallistunut perheen taidehankintoihin. Hän huolehti sen sijaan emäntänä kodin lukuisista taiteilijavierailijoista. Äidin vaikutusta lienee se, että musiikki oli koko perheen yhteinen harrastus ja omien lasten musiikillista lahjakkuutta Ester ja Jalo Sihtola pyrkivät kodissa kehittämään .

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Suomen Kansallisgalleria: Kokoelmat: Ester Sihtola. http://kokoelmat.fng.fi/app?action=page&lang=fi&si=http%3A%2F%2Fwww.muusa.net%2FTeos_554F25B4-F94D-4A8C-809D-467C6997C09B
Jääpallon Ruotsin-mestaruuskilpailut 1914

**Vuoden 1914 jääpallon Ruotsin-mestaruuskilpailujen** loppuottelussa kohtasivat AIK ja Djurgårdens IF.

## Puolivälierät

**Uusintaottelu**

## Välierät

## Loppuottelu
1. maaliskuuta 1914 Tukholmassa.

## Lopulliset sijoitukset

## Lähteet
* Bandytipset Svenska mästerskapet 1914
Kathrine Rolsted Harsem

**Kathrine Rolsted Harsem** (s. 7. helmikuuta 1989) on norjalainen maastohiihtäjä.

Maailmancupissa Harsem kilpaili ensimmäisen kerran Oslossa maaliskuussa 2010. Ensimmäiset maailmancupin pisteensä hän saavutti Drammenin perinteisen hiihtotavan sprintissä maaliskuussa 2013 oltuaan 17:s. Kymmenen parhaan joukkoon hän sijoittui ensimmäisen kerran Toblachin vapaan hiihtotavan sprintissä helmikuussa 2014 oltuaan kymmenes. Ensimmäisen palkintosijansa hän saavutti oltuaan toinen Planican perinteisen hiihtotavan sprintissä tammikuussa 2018.

Harsem voitti Skandinavia Cupin kokonaiskilpailun kausina 2013–2014 ja 2014–2015.

Harsem oli mukana alle 23-vuotiaiden MM-kilpailuissa Hinterzartenissa 2010 ja Erzurumissa 2012. Hän saavutti pronssia Hinterzartenissa vapaan hiihtotavan sprintissä. Lahden MM-kilpailuissa 2017 hän sijoittui vapaan hiihtotavan sprintissä 13:nneksi.

## Lähteet
Vuotjärvi

**Vuotjärvi** voi tarkoittaa seuraavia asioita:

Pohjois-Savossa:
* Vuotjärvi, kylä entisessä Nilsiän kaupungissa nykyisen Kuopion kaupungin alueella
* Vuotjärvi, järvi Kuopiossa Pohjois-Savossa

Luovutetussa Karjalassa:
* Vuotjärvi, entiseen Muolaan kuntaan kuuluneiden Soittolan, Hanttulan ja Karhulan kylien yhteinen nimitys
* Vuotjärvi, entisten Muolaan ja Kivennavan kuntien rajalla sijaitseva järvi
Kylmää terästä (kirja)

**Kylmää terästä** () on Alexander Fullertonnin kirjoittama jännitysromaani. 

Juonessa englantilainen Oliver Lyle menee Norjaan tutkimaan saamelaisten terroritekoja Lapissa.

## Lähteet
Unto Kaski

**Unto Johannes Kaski** (24. kesäkuuta 1913 Rauma – 29. maaliskuuta 1986 Rauma) oli suomalainen taidemaalari. Myös merimiehenä ollut Kaski tunnetaan erityisesti meriaiheisten maalausten sekä laivataulujen tekijänä. Lisäksi hän kuvasi kotikaupunkinsa Rauman maisemia. 

Ensimmäisen näyttelynsä Kaski piti vuonna 1949 Raumalla. Lisäksi hänen töitään oli esillä muissa Pohjoismaissa, DDR:ssä, Kiinassa ja Neuvostoliitossa. Valtion taiteilijaeläkkeen Kaski sai vuonna 1976. Hän maalasi lähinnä öljyväritöitä, mutta Kasken tuotanto käsittää myös puupiirroksia sekä litografioita. Hänen töitään on runsaasti Rauman taidemuseon kokoelmissa.

## Lähteet
*Suomen taiteilijayhdistyksen kuvataiteilijamatrikkeli
*Rauman taidemuseo – Unto Kasken testamenttilahjoitus 

### Viitteet
Decade of Darkness

**Decade of Darkness** on suomalaisen metalliyhtyeen Before the Dawnin EP-levy. Se julkaistiin vuonna 2010 levymerkillä Stay Heavy Records.

Albumi nousi Suomen virallisen singlelistan sijalle 1.

## Kappaleet
#
#
#
#
#
#
#

## Arvostelut
* Imperiumi: 7/10

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* 
*
Jääpallon Ruotsin-mestaruuskilpailut 1912

**Vuoden 1912 jääpallon Ruotsin-mestaruuskilpailujen** loppuottelussa kohtasivat IFK Uppsala ja Djurgårdens IF. Loppuottelu pelattiin niinkin myöhään, kuin 17. maaliskuuta ettei sen päätyttyä tasan uusintaottelua enää onnistuttu järjestämään ennen kevään tuloa. Mestaruus jaettiin finaalijoukkueiden kesken. Syynä kauden venymiseen oli yhden puolivälieräottelun ratkeaminen vasta toisessa uusintaottelussa, kun ensimmäinen kamppailu jouduttiin keskeyttämään pimeyden takia ja uusintaottelu toi tulokseksi tasapelin. 

## Puolivälierät

**Uusintaottelut**

## Välierät

## Loppuottelu
17. maaliskuuta 1912 Råsundassa.

## Lopulliset sijoitukset

## Lähteet
* Bandytipset Svenska mästerskapet 1912
Jääpallon Ruotsin-mestaruuskilpailut 1913

**Vuoden 1913 jääpallon Ruotsin-mestaruuskilpailujen** loppuottelussa kohtasivat IFK Uppsala ja AIK.

## Puolivälierät

## Välierät

## Loppuottelu
2. maaliskuuta 1913 Tukholman stadionilla.

## Lopulliset sijoitukset

## Lähteet
* Bandytipset Svenska mästerskapet 1913