Matinkylä

**Matinkylä** () on  Espoon kaupunginosa. Matinkylä sijaitsee Suomenlahden rannalla Helsingin keskustasta länteen. Matinkylän–Olarin alue on yksi Espoon viidestä kaupunkikeskuksesta. Matinkylän kaupunkikeskus sijoittuu länsimetron läheisyyteen.

Alue rajoittuu pohjoisessa Länsiväylään ja Olarin kaupunginosaan, lännessä Suomenojan altaaseen ja Kaitaan kaupunginosaan, idässä Gräsanojaan ja Haukilahden kaupunginosaan. Matinkylän keskiosissa on korkeita kerrostaloja, etelämpänä asutus painottuu rivitaloihin ja matalampiin kerrostaloihin. Alueella on myös jonkin verran omakotitaloja ja paritaloja. Itäosan Iirislahti ja eteläosan Nuottalahti, Nuottaniemi ja Koukkuniemi ovat pientaloalueita. Matinkylään kuuluu myös merialue useine saarineen, kuten Iso Vasikkasaari ja Miessaari.

## Nimi
Matinkylän nimi tulee vanhasta, ehkä jo 1400-luvulla käytössä olleesta kylännimestä *Mattby*. Kylän suurimman talon omisti 1580‑luvulla Matts Nilsson, sitten tämän poika Henrik Mattsson, sitten tämän poika Matts Henriksson. On oletettavaa, että suvussa on ollut Matts‑nimisiä aiemminkin. Nimen varhaisia kirjoitusasuja ovat *Mattheby* (1540), *Mattisby* (1558) ja *Madzby* (1594). Talonnimi lienee ollut Matt(a) tai Matti(la).  Suomenkielinen nimi Matinkylä on 1900‑luvulla muodostettu käännösnimi. Nimi virallistettiin vuonna 1965 ja kaupunginosan nimeksi se vahvistettiin 1976.

## Historia
Matinkylän juuret ovat keskiaikaisessa Mattbyn kylässä, joka sijaitsi Matinkylän kartanon nykyisen päärakennuksen pohjoispuolella. Alueet olivat tuolloin Suomenlahden rannan välittömässä läheisyydessä, maankohoaminen on hiljalleen siirtänyt rantaviivaa etelään. Vuoden 1540 maakirjassa mainitaan Mattbyssä olleen neljä kantataloa. Kylään kuulunut viides talo, Biskopsby, katosi jo 1500-luvulla; sen sijainti on jäänyt arvoitukseksi. Kantatilat menettivät itsenäisen asemansa 1600-luvulla, ja niiden nimet ovat jääneet unholaan.

Matinkylän kartanon lisäksi nykyisen Matinkylän alueella sijaitsee Frisansin kartanonpaikka.

### Valtaväylien rakentuminen
Autoliikenteen kasvaessa 1920-luvulla aloitettiin eteläisen tieyhteyden suunnittelua Helsingistä länteen. Helsingin kaupunki osti Lauttasaaren 1930-luvulla ja sen myötä tie päätettiin rakentaa Lauttasaaresta Jorvakseen. Matinkylän pohjoisrajalla kulkeva Jorvaksentie, eli nykyinen Länsiväylä, avattiin liikenteelle vuonna 1937. Porkkalan palauttamisen myötä, vuonna 1956, tiestä tuli tärkeä yhteys läntiselle Uudellemaalle. Tien rakentaminen moottoritieksi aloitettiin vuonna 1961 ja tie valmistui Espoonlahdelle vuonna 1969. Tien nimeksi vakiintui tällöin Länsiväylä.

Matinkylä nimettiin Espoon yhdeksi paikalliskeskukseksi kaupungin ensimmäisen yleiskaavan laatimisen yhteydessä vuosina 1966–1968. Matinkylästä lähtevä Kilonväylä eli Kehä II rakentui vuonna 2000. Kehä II halkoo Smedsby–Hemtans–Dåvitsbyn kulttuurimaisemaa.

### Aluerakentaminen
Espoossa käynnistettiin aluerakentaminen 1960-luvulla ja kunta teki useita aluerakentamissopimuksia. Sopimuksissa aluerakentajat vastasivat maa-alueiden hankinnasta, rahoituksesta ja kunnallistekniikan rakentamisesta. Vuonna 1966 Espoon valtuustossa hyväksyttiin suuri aluerakentamispaketti, jonka myötä Matinkylän alue tuli Hakalle. Kaavoitus eteni Etelä-Espoossa nopeasti 1970-luvulla ja painopiste oli tällöin erityisesti Matinkylän alueella.

## Väestö
### Väkiluvun kehitys

## Palvelut
Kauppakeskus Iso Omena sijaitsee Matinkylän pohjoislaidalla. Kauppakeskuksessa toimii yli 100 liikettä sekä useita Espoon kunnallisia palveluita, kuten kirjasto ja terveysasema.

Nokkalassa on uimaranta ja Nokkalan venesatama, jonka yhteydessä toimii Nokkalan Majakka. Saaristoliikenteen lautat pysähtyvät kesäisin Nokkalan satamassa. Matinkylässä Tynnyritien varrella sijaitsee myös keväällä 2022 avattu uimahalli.  Matinkylän uusi jäähalli valmistui vuonna 2019.

Matinkylässä toimii neljä peruskoulua: Matinlahden koulu&nbsp;(luokat 1-6)
Tiistilän koulu&nbsp;(luokat 1–10) ja ruotsinkielinen Mattlidens skola (luokat 1-9). Viimeksi mainitun yhteydessä toimii myös ruotsinkielinen lukio Mattlidens gymnasium.

## Liikenne
18. marraskuuta 2017 otettiin käyttöön Matinkylän metroasema, joka oli Länsimetron ensimmäisen vaiheen pääteasema. Aseman yhteydessä toimii myös bussiterminaali. Metroasema ja bussiterminaali sijaitsevat kauppakeskus Isossa Omenassa.

## Tulevaisuus
Matinkylään on suunnitteilla Suomen suurin lukio Meri-Matti. Noin 1 350 opiskelijan lukion kustannusarvio on 40–45 miljoonaa euroa. Meri-Matin valmistuessa tiloihin siirtyy Olarin lukio. Meri-Matin lukio on tarkoitus rakentaa Tynnyripuistoon vuosina 2019-2022.

Ison Omenan lähelle on rakenteilla 18-kerroksinen asuintornitalo, jonka on tarkoitus valmistua vuonna 2018. 

Tynnyripuistoon on tulossa 2020 mennessä myös asuntoja, hotelli ja kaksi huoneistohotellia.  

## Virkistys
### Retkeily
Merenrannan rantaviivaa pitkin kulkee Espoon rantaraitti, joka ulottuu aina Helsingin vastaiselta rajalta Kirkkonummen rajalle.

Matinkylän alueella sijaitsee kaksi luonnonmuistomerkkiä. Matinkylän nelihaarainen koivu sijaitsee Koukkuniemessä Koukkuniementien varrella. Puu on rauhoitettu vuonna 1976. Matinkylän rantamännyt  kasvavat Nuottaniemessä Birger Carlstedtin kujan eteläpuolella, rantaraitin varrella. Vuonna 1982 rauhoitettujen viiden männyn ikä on noin 200 vuotta.

## Kuvia

Tiedosto:Espoo. Matinkylä. Foto by Victor Belousov - panoramio.jpg|Kerrostaloja Matinkylässä
Tiedosto:Piispansilta Matinkylä.jpg|Piispansiltaa elokuussa 2022
Tiedosto:Ison Omenan vanha puoli.jpg|Iso Omena sisältä
Tiedosto:Matinkylä metro station (Nov 2017).jpg|Matinkylän metroasema
Tiedosto:EsPa-HJK-20100513.jpg|Matinkylän urheilupuisto


## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Matinkylä-Seura ry
* Matinkylän historiaa Masa-lehdessä