Teepensas

**Teepensas** (*Camellia sinensis*) on kamelioiden sukuun kuuluva teekasvien (Theaceae) heimon puu. Sen kuivatuista lehdistä valmistetaan uuttamalla teetä. Teepensas kasvaa luonnostaan 6–30 metriä korkeaksi, mutta sadonkorjuun helpottamiseksi teeviljelmien pensaita pidetään leikkaamalla 1–2 metrin korkuisina.

Teepensas jalostettiin luonnonpuusta hyötypensaaksi noin 5&nbsp;000 vuotta sitten Kiinassa. Tavallisesti kasvin löytöhistoriaan liitetään myyttinen kertomus lukuisten kiinalaisen yrttien löytäjäksi väitetystä keisari Shen Nongista (eli Shennong). Tämän legendan mukaan vuonna 2737 eaa. Shennong istahti teepuun juurelle väsyneenä. Vettä laitettiin kiehumaan sen puhdistamiseksi. Veden kuumentuessa hän nukahti. Herättyään hän huomasi joitain lehtiä pudonneen kuuman veden joukkoon. Uteliaana hän maistoi juomaa ja tajusi, että huolimatta juoman kitkerästä mausta, sillä oli sekä puhdistava että piristävä vaikutus. 

Ensimmäisen teepensaan kasvitieteellisen luokittelun teki Hollannin Itä-Intian komppaniaan kuulunut tohtori Kaempfer. Hän antoi kasville vuonna 1712 nimen *Thea japonense*. Ruotsalainen Carl von Linné uudelleennimesi kasvin nimelle *Thea sinesis*. Koska hän ei ollut nähnyt kasvia luonnossa eikä tuntenut mustan teen valmistusprosessia, hän luuli mustan ja vihreän teen olevan kaksi eri kasvilajia: *Camellia japonica* ja *Camellia sassanqua*. Vielä tuolloin kasville käytettiin vaihtelevasti *Thea*- tai *Camellia*-nimiä. Vuonna 1881 kasvitieteilijä O. Kuntze yhtenäisti teepensaan erilaiset nimitykset, josta syystä kasvin tieteellisen nimen näkee toisinaan muodossa *Camellia sinensis (L.) O.Kuntze*.

## Muunnokset
Teepensaat voidaan jakaa (esimerkiksi) kolmeen eri muunnokseen:
* Kiinantee (*Camellia sinensis* var. *sinensis*): luonnossa noin 6 metrin korkuiseksi kasvava puu, pienehköt tummanvihreät lehdet.  
* Assamintee (*Camellia sinensis* var. *assamica*): skottimajuri Robert Brucen 1823 Intian Assamin viidakosta löytämä trooppinen puu, jossa on karkeat lehdet. Lehdet muuttuvat hapetusprosessin kuluessa hyvin tummiksi. Assamintee voi kasvaa luonnossa 30 metriä korkeaksi puuksi ja elää satoja vuosia, mutta teeviljelmillä kasvien ikä jää 30–50 vuoteen. Eteläisen Kiinan Yunnanin maakunnan vuoristosta on löydetty vanhoja, villejä assaminteen kantoja ja puuvanhuksia. Vanhimpia puita suojellaan jo seudulla. FAO hyväksyi vuonna 2012 koko *Camellia sinensis* -lajin syntyalueena pidetyn Yunnanin Pu’erin seudun teekulttuurin suojelualueen perustamisen.
* Kambodžantee (*Camellia sinensis* var. *cambodiensis*): suurikokoinen, muodoltaan moninainen, lehdet jopa 20 senttimetrin kokoisia. Tätä arvostetaan maultaan vähiten, muunnosta viljellään harvoin sellaisenaan. Se risteytyy kuitenkin hyvin, joten kambodžanteetä käytetään toisinaan uusien hybridimuotojen kehittelyssä kiinan- tai assaminteen pohjalta.

Joissain paikallisissa kiinalaisjaotteluissa erotetaan kiinan- ja assaminteen ohella Kiinassa esiintyväksi myös muita muotoja, kuten *C. sinensis* var. *waldenae* ja *Camellia sinensis* var. *pubilimba*.

## ''Camellia taliensis''
Maailman vanhimpana, teepuiden kuninkaaksi kutsuttuna teepuuna pidetään yhä kasvavaa, jo yli 2&nbsp;700-vuotiasta villiä, viljeltävän teepensaan kanssa samaan teekasvien heimoon (Theaceae) kuuluvaa 25,6 metriä korkeaa lähisukulaispuun (*[[Camellia taliensis]]*) yksilöä Kiinan eteläisen Yunnanin maakunnan Pu’erin prefektuuritason kaupungin Ailao-vuorella (Ailao Shan), noin 2&nbsp;450 metrin korkeudella.

Käsin kerättyjä *Camellia taliensis* -lajin villipuiden lehtiä käytetään nykyäänkin pu’er-teen raaka-aineena, ja näiden teelehtien hinta on markkinoilla 10–100 kertaa kasvatetun teepensaan lehtiä arvokkaampaa. Tästä syystä vanhojen *Camellia taliensis* -villipuiden kantoja on alettu pitää uhanalaisena.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Laji.fi: Teepensas (''Camellia sinensis'')
* Tea Classification (Tea Research Association, India)  (tocklai.net)
* ITIS: ''Camellia sinensis'' 
* United States Department of Agriculture (USDA): ''Camellia sinensis'' 
* Flora of China: ''Camellia sinensis'' 
* Food Component Database (FooDB): Tea (''Camellia sinensis'') 
* Dr. Duke's Phytochemical and Ethnobotanical Databases: ''Camellia sinensis''  
* Centre for Agriculture and Biosciences International (CABI): ''Camellia sinensis'' (tea)