open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Vasikka

**Vasikka** tarkoittaa eritoten sorkkaeläimiin kuuluvan naudan jälkeläistä. Tiineeksi tullessaan lehmä odottaa yhdeksän kuukautta, kuten ihminenkin, ja synnyttää sitten yleensä yhden hieho- tai sonnivasikan. Kaksosia syntyy likimain yhtä usein kuin ihmisilläkin. Vastasyntyneet vasikat ovat noin 40-kiloisia.

Lehmän ensimaito, jota erittyy heti poikimisen jälkeen, kutsutaan ternimaidoksi. Se eroaa koostumukseltaan tavallisesta maidosta ja on paljon ravinteikkaampaa. Vasikka on syntyessään enemmän yksimahainen kuin märehtijä. Se on aluksi riippuvainen nestemäisestä ravinnosta, eikä se voi sulattaa muuta kuin maitoa. Kuivaa rehua vasikka alkaa syödä 1–2 viikon iässä, jonka seurauksena sen etumahat ja mahojen keskinäiset suhteet muuttuvat ja se alkaa kehittyä märehtijäksi. Vasikka voidaan vieroittaa juotolta noin kahden kuukauden iässä.

Vasikka vieroitetaan emästään yleensä heti, luomutuotannossa sen annetaan olla emänsa kanssa muutamasta päivästä viikkoon. Emä leimaantuu vasikkaansa heti, mutta vasikalla leimautuminen kestää pari päivää. Mitä pidempään vasikka ja emä viettävät yhdessä, sitä stressaavampaa vieroitus on vasikalle.

## Lihantuotanto

Vasikat ovat välitysvalmiita 1–2 kuukauden iässä, jolloin suurin osa sonnivasikoista ja osa hiehovasikoista viedään lihanjalostukseen erikoistuneille tiloille jatkokasvatettaviksi ja sieltä lopulta teurastettavaksi. Loput jäävät maidontuotantoon ja poikimaan.

*Juottovasikka* eli *lihotusvasikka* on hyvin maukkaan lihan saamiseksi maidolla ruokittu nuori nauta. Sitä ruokitaan 2–5 kuukauden ikäiseksi lähinnä kuorimattomalla maidolla, mutta myös kuoritulla maidolla ennen teurastusta. Vasikalle voidaan antaa myös viljaväkirehuja nopeuttamaan kasvua. Korsirehun tarjoamista vältetään, koska se huonontaa lihan laatua. Vasikan kasvettua kaksi kuukautta sille aletaan kuitenkin syöttää heiniä 200 grammaa päivässä.

*Ruohovasikka* on kevättalvella syntynyt vasikka, joka kasvaa kesän laidunruokinnalla ja teurastetaan syys–lokakuun vaihteessa teuraspainon ollessa alle 80 kilogrammaa.

## Lähteet
Julius Klengel

**Julius Klengel** (1859–1933) oli saksalainen säveltäjä ja sellisti. 

Klengel opiskeli sellon soittoa aluksi isänsä ja myöhemmin muun muassa Emil Hegarin johdolla. 15-vuotiaana Klengel pääsi orkesteriin soittamaan selloa ja vuonna 1881 hänestä tuli professori Leipzigin konservatoriossa. Klengelin pääteoksiin kuuluu muun muassa neljä sellokonserttoa ja kaksi kontrabassokonserttoa.
Duke Nukem: Manhattan Project

**Duke Nukem: Manhattan Project** on Sunstorm Interactiven ja ARUSH Entertainmentin kehittämä sivulta kuvattu tasohyppelypeli. Peli on kuten aiemmat Duke Nukem -versiot, mutta paremmilla grafiikoilla.

## Juoni
*Manhattan Project* kertoo hyper-maskuliinisesta toimintasankarista, Duke Nukemista. Tällä kertaa hän pyrkii nujertamaan *Mech Morphix* -nimisen hullun tiedemiehen, joka käyttää radioaktiivista liejua, GLOPP:ia (Gluon Liquid Omega-Phased Plasma) luodakseen mutaatioita tappaviksi hirviöiksi ja kaapatakseen Manhattanin, yhden New Yorkin kaupunginosista. Dukella on jälleen edessä yhden miehen maailmanpelastusoperaatio.

Peli tapahtuu kahdeksassa eri maassa, joissa jokaisessa on kolme osaa ja viimeisessä maassa Duke matkaa avaruuteen tappamaan *Mech Morphix*in. Mukana on perinteiset "loppuvastukset".

## Yksityiskohdat
Pelissä on seitsemän erilaista asetta; pistooli, putkipommi (pipebomb), haulikko, konekivääri, Anti-GLOPPer, PRPG eli Rocket Launcher ja Pulse Cannon. Ammustyyppejä on kolme; Ammo (pistooliin, haulikkoon ja konekivääriin), GLOPP (Anti-GLOPPeriin ja Pulse Cannoniin), sekä putkipommit, joita käytetään myös Rocket Launcherissa. Lisäksi vihollisia voi potkia.

Pelissä lähes jokainen vihollinen (lukuun ottamatta lentäviä kamerapommeja ja robotteja) on eläin, joka on GLOPPin avulla muutettu mutantiksi. Anti-GLOPPer-ase ei tapa vihollisia, vaan muuttaa ne takaisin eläimiksi. Jos eläin astuu GLOPPiin, se muuttuu takaisin mutantiksi.
Aimo Känkänen

**Aimo Johannes Känkänen** (24. toukokuuta 1922 Muolaa – 12. helmikuuta 2016 Lahti) oli suomalainen urkuri ja säveltäjä. Känkänen teki elämäntyöstään suurimman osan Lahdessa. Suuren suosion saanut vuosittainen musiikkitapahtuma Lahden Kansainvälinen Urkuviikko on Känkäsen perustama.

Lahden kaupunginhallitus myönsi hänelle vuonna 1990 Lahti-mitalin numero 26.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Aimo Känkäsen curriculum vitae 
* Aimo Känkäsen muistokirjoitus Helsingin Sanomissa
Ian McEwan

**Ian McEwan** (s. 21. kesäkuuta 1948, Aldershot) on englantilainen kirjailija. Hän syntyi Englannissa ja vietti suuren osan lapsuudestaan Itä-Aasiassa, Saksassa ja Pohjois-Afrikassa, minne hänen isänsä, skottilainen upseeri David McEwan, oli sijoitettu. Hän opiskeli Sussexin ja East Anglian yliopistoissa ja valmistui ensimmäisenä Malcolm Bradburyn uraauurtaneesta luovan kirjoittamisen koulutusohjelmasta.

## Huomionosoituksia
McEwan sai Booker-palkinnon vuonna 1998 ilmestyneestä romaanistaan *Amsterdam*. Hän on kuninkaallisen kirjallisuusseuran ja taideseuran sekä Amerikan tiede- ja taideakatemian jäsen. Vuonna 1999 Töpfer-säätiö myönsi hänelle Shakespeare-palkinnon Hampurissa. McEwan on myös British Humanist Associationin tukijäsen. Hänelle myönnettiin brittiläisen imperiumin komentajan arvonimi vuonna 2000.

## Yksityiselämä
McEwan on ollut naimisissa kahdesti. Vuonna 1999 hänen ensimmäinen vaimonsa Penny Allen pakeni heidän 13-vuotiaan poikansa kanssa sen jälkeen, kun ranskalainen tuomioistuin oli päättänyt, että poika piti palauttaa isälleen, jolle oli annettu pojan ja hänen 15-vuotiaan veljensä yksinhuoltajuus. McEwanin toinen vaimo Annalena McAfee oli aikaisemmin *[[The Guardian]]* -lehden kulttuuriosaston toimituspäällikkönä.

Vuonna 2002 McEwan sai tietää, että hänellä on veli, joka oli annettu adoptoitavaksi toisen maailmansodan aikana. Asia nousi julkisuuteen vuonna 2007. Veli, muurari David Sharp, syntyi kuusi vuotta Iania aikaisemmin, kun heidän äitinsä oli naimisissa toisen miehen kanssa. David Sharpilla ja Ian McEwanilla on samat vanhemmat, mutta Sharp syntyi avioliiton ulkopuolella, kun heidän äitinsä oli vielä naimisissa ensimmäisen miehensä kanssa. Ensimmäisen miehen kuoltua taistelussa Sharpin äiti meni naimisiin rakastajansa kanssa, ja Ian syntyi muutamaa vuotta myöhemmin.

## Teokset
### Romaanit
* 
*  
* 
* 
* 
*  
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
*
*
*
* 

### Novellikokoelmat
* *First Love, Last Rites* (1975)
* *In Between the Sheets* (1978)

### Lasten ja nuorten kirjat
* *Rose Blanche* (1985)
* *The Daydreamer* (1994)

### Muu tuotanto
* *The Imitation Game* (tv-näytelmä, 1981)
* *Or Shall We Die?* (libretto, 1983)
* *The Ploughman's Lunch* (elokuvakäsikirjoitus, 1985)
* *Sour Sweet* (elokuvakäsikirjoitus, 1989)
* *For You* (libretto, 2008)

### Elokuvasovitukset romaaneista
* *Muukalaisia Venetsiassa* (teoksesta *Vieraan turva*, 1990)
* *[[Ikuinen rakkaus (vuoden 2004 elokuva)|Ikuinen rakkaus]]* (2004)
* *[[Sovitus (elokuva)|Sovitus]]* (2007)
* *Rannalla* (2017)
## Näytelmäsovitus
* *Lauantai*, Suomen kansallisteatteri 2014
## Lähteet
* Kotisivut. 

### Viitteet

## Kirjallisuutta
* *Ulkomaisia nykykertojia 2*. Toimittaneet Ritva Aarnio ja Ismo Loivamaa. BTJ Kirjastopalvelu, 1998.
Pedro de Escobar

**Pedro de Escobar** (n. 1465 – 1535 tai myöhemmin) oli portugalilainen, mutta enimmäkseen Espanjassa toiminut renessanssisäveltäjä.

## Elämä
Pedro de Escobar syntyi Portossa ja toimi vuodesta 1489 lähtien Kastilian Isabellan palveluksessa. De Escobar toimi hänen kappelissaan laulajana kymmenen vuotta, jonka jälkeen hän palasi Portugaliin. Vuonna 1507 de Escobar siirtyi kuitenkin Sevillaan. Viimeinen maininta de Escobarista on eräässä dokumentissa vuodelta 1535.

## Musiikki
Escobarilta on säilynyt kaksi messua. Lisäksi hänen tuotantonsa käsittää mm. motetteja ja villancicoja.
Nits

**Nits** on alankomaalainen vuonna 1974 perustettu yhtye. Yhtyeen musiikkia on kuvailtu taiderockiksi, jossa on vaikutteita 1960-luvun brittiyhtyeiden musiikista ja uudesta aallosta. Nitsin alkuperäiskokoonpanon muodostivat laulaja, kosketinsoittaja ja kitaristi Henk Hofstede, laulaja ja kitaristi Michiel Peters, basisti Alex Roelofs ja rumpali Rob Kloet. Vuonna 1981 kokoonpanossa tapahtui vaihdoksia ja Hofsteden ja Kloetin lisäksi yhtyeeseen on  siitä alkaen kuulunut kosketinsoittaja Robert Jan Stips.

Nitsin ensimmäinen single "Yes or No" julkaistiin maaliskuussa 1977 ja se löysi tiensä heti radiosoittoon. Seuraavana vuonna valmistui ensialbumi *The Nits*. Yhtyeen tunnetuimpiin kappaleisiin vuosien varrelta kuuluvat "Red Tape" (albumilla *Work*, 1981), "Nescio" (albumilla *Omsk*, 1983), "Sketches of Spain" (albumilla *Kilo*, 1983), "Adieu, Sweet Bahnhof" (albumilla *Adieu Sweet Bahnhof*, 1984), "In The Dutch Mountains" (albumilla *In The Dutch Mountains*, 1987) ja "The Train" (albumilla *Hat* 1988).

Yhtye on tunnettu Suomi-sympatioistaan, ja antoivatpa vuoden 1998 albumilleenkin kotimaansa suomenkielisen nimen Alankomaat.
                           
## Albumit

**The Nits* (1978)
**Tent* (1979)
**New Flat* (1980)
**Work* (1981)
**Omsk* (1983)
**Kilo* (1983) - mini-albumi
**Adieu Sweet Bahnhof* (1984)
**Henk* (1986)
**In the Dutch Mountains* (1987)
**Hat* (1988) - mini-albumi
**Urk* (1989) - live-albumi
**Giant Normal Dwarf* (1990)
**Hjuvi - A Rhapsody In Time* (1992)
**Ting* (1992)
**Da Da Da* (1994)
**Dankzij De Dijken* (1995)
**Nest* (1995) - kokoelma
**Alankomaat* (1998)
**Nits Hits* (2000) - kokoelma
**Wool* (2000)
**1974* (2003)
**Les Nuits* (2005)
**Doing The Dishes* (2007)
**Strawberry Wood* (2009)
**Malpensa* (2012)
**The King Of Mont Ventoux* (2013) - soundtrack
**Hotel Europa* (2015) - live-albumi
**Angst* (2017)
**Knot* (2019)
**Neon* (2022)

## Aiheesta muualla
*Yhtyeen kotisivu
Return of the Champions

**Return of the Champions** on vuonna 2005 julkaistu Queenin ja Paul Rodgersin livealbumi. Albumi on julkaistu LP-, CD- ja DVD-muodoissa. Albumin sisältö on äänitetty 9. toukokuuta 2005 Sheffieldissä Isossa-Britanniassa. 

## Kappalelistaus
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 

## Kokoonpano
* Paul Rodgers – laulu, kitara
* Brian May – kitara, laulu
* Roger Taylor – rummut, laulu
* Jamie Moses – komppikitara, taustalaulu
* Danny Miranda – basso
* Spike Edney – kosketinsoittimet

Kappaleessa ”Bohemian Rhapsody” kuullaan myös alkuperäinen Freddie Mercuryn esitys, joka konsertissa soitettiin taustanauhalta.

## Arvostelut
* Allmusic: 
* Robert Christgau: D+

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Queen + Paul Rodgers 
* Tietoja albumista:
** Queen – Royal Legend  
** Queen Picture Hall 
* Levyarvosteluja:
** The Sun  28. lokakuuta 2005
** Townsville Bulletin  25. marraskuuta 2005
** Daily Vault  3. tammikuuta 2006
** Michael Scapp: Epinions.com 
* Arvostelu konsertista Sheffieldissä 9. toukokuuta 2005:
** The Star  10. toukokuuta 2005
Carlos Seixas

**Jose Antonio Carlos de Seixas** (11. kesäkuuta 1704 – 25. elokuuta 1742) oli portugalilainen säveltäjä ja urkuri. Hän syntyi Coimbrassa, mutta muutti vuonna 1720 Lissaboniin. Monet Seixasin sävellykset tuhoutuivat Lissabonin maanjäristyksessä vuonna 1755. Häneltä on säilynyt kolme orkesterikappaletta, noin sata kosketinsoitinsonaattia ja kuoromusiikkia.
Australian pääkaupunkiterritorio

**Australian pääkaupunkiterritorio** () on territorio Australiassa. Siellä sijaitsee Australian pääkaupunki Canberra. Canberra on myös territorion pääkaupunki. Territorion pinta-ala on 2&nbsp;358 km² ja asukasluku oli 397&nbsp;397 vuoden 2016 väestönlaskennassa.

Australian pääkaupunkiterritorion lipussa on Etelän risti sinisessä ja Canberran vaakuna kullanvärisessä kentässä.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Henryn laki

**Henryn laki** koskee kaasun paineen ja sen liukoisuuden suhdetta. Laki on saanut nimensä keksijänsä englantilaisen kemistin William Henryn mukaan
c=k_Hp_0 \ \!  , missä po =liuenneen kaasun osapaine, c=konsentraatio ja kH=kaasulle ominainen, lämpötilasta riippuva vakio eli Henryn vakio

Henryn laki on voimassa vain suhteellisen laimeissa liuoksissa.

Typpi liukenee elimistöön Henryn lain mukaisesti. Koska ilmanpaine kasvaa mitä syvemmälle mennään, myös komponenttien osapaine kasvaa, niinpä mitä syvemmällä ilmaa hengitetään, sitä enemmän typpeä liukenee vereen ja kudoksiin. Typpiylimäärä aiheuttaa myrkytystilan, typpinarkoosin eli syvyyshumalan, ja nousun yhteydessä sukeltajantaudin, jossa kudoksissa muodostuu kuplia, jotka aiheuttavat kovaa kipua ja joskus jopa kuoleman. Siksi sukeltajan on noustava niin hitaasti, että typpi ehtii poistua elimistöstä keuhkojen kautta, mikä taas on suhteellisen hidas prosessi.

Tilanne on erilainen muun muassa hapella, joka ei liukene Henryn lain mukaisesti vaan käyttää fysikaalisen liukenemisen lisäksi hyväkseen kemiallista sitoutumista punasolujen hemoglobiiniin. Siten yhteen litraan verta mahtuu 0,2 dm³ happea. Henryn lain mukainen happimäärä olisi vain 0,0025 dm³.

## Lähteet
Päärnäinen

**Päärnäinen** (tunnetaan myös nimellä *Kuukkari*, ) on Porin kuudes kaupunginosa, jonka rakennuskanta on osin lähes alkuperäistä 1800-luvun lopun ja 1900-luvun alun matalaa empiretyylistä puukerrostaloa ja osin 1960-luvun pienkerrostaloa. Kaupunginosan oikea nimi on Päärnäinen, mutta nimeä ei käytetä tavallisessa puhekielessä, eikä kovin moni edes tunne sitä. Kaupunginosa sijaitsee Keski-Porin alueella keskustan länsipuolella ja Käppärän itäpuolella. Kuudennen kaupunginosan eteläpuolella sijaitsee 10. kaupunginosa Tiilinummi, joka saatetaan joskus virheellisesti mieltää osaksi *Kuukkaria*. Kalevanpuisto toimii Päärnäisten ja Tiilinummen rajana, Rauhanpuisto erottaa Päärnäisten ja Käppärän.

Kuudes kaupunginosa perustettiin Porin länsilaitaan 1800-luvun lopulla työläisten asuinalueeksi. Aiemmin alueella sijaitsi laaja maakuoppiin rakennettu työläisasuinalue, ns. kuoppakaupunki. Alkuperäinen kaupunginosa käsitti vain nykyisen kaupunginosan itäpuolen. Vuosien varrella kaupunginosaa laajennettiin länteen päin lopulta nykyisen Käppärän kaupunginosan rajalle saakka. Nykyisin kaupunginosa on etenkin nuorten, hyvin toimeentulevien keskuudessa suosittu asuinalue johtuen historiastaan ja idyllisestä ympäristöstään.

## Merkitykselliset kohteet
Kuudennessa kaupunginosassa on useita kulttuurihistoriallisesti merkittäviä kohteita, kuten Pumpputori, Kuoppatori, Ukkokoti ja Käpylä sekä sininen rakennus nimeltä Nummi, jossa on asunut tai asuu useita Porista lähtöisin olevia taiteilijoita. *Kuukkarissa* on ollut myös useita kymmeniä kauppoja ja pienyrityksiä, jotka näkyvät sittemmin asumuksiksi muutetuissa taloissa muun muassa yhä paikallaan olevina entisinä näyteikkunoina tai kyltteinä asuintalojen ulkoseinillä. Alueen pohjoispuolelta kulkevan Maantiekadun varrella on jäljellä myös joitain Venäjän vallan aikaisia ja sellaisenaan Suomessa harvinaisia kolmikielisiä (suomi, ruotsi ja venäjä) katukylttejä.

Kuudennen osan lähiympäristössä sijaitsevat myös Porin vanha hautausmaa, arkkitehtonisesti merkittävä vesitorni sekä vesitorninpuisto.

Kuudennen kaupunginosan pohjoispuolelta löytyvät lisäksi Porin kaupunginsairaala sekä Päärnäisten päiväkoti. Näiden ympäristö kuuluu nykyisin Porin kansalliseen kaupunkipuistoon, joka oli ensimmäinen laatuaan Suomessa.

## Henkilöitä
Kuukkarista ovat kotoisin tai siellä ovat vaikuttaneet muun muassa kirjailijat Lauri Levola ja Kari Levola, taiteilija Henry Merimaa sekä Deep Turtle -yhtye. Myös YleX-radiokanavan juontaja Juuso Kallio on asunut Kuukkarissa.

## Katso myös
*Porin kuoppakaupunki

## Lähteet

## Aiheesta muualla

*
Vaarala

**Vaarala** tai **Waarala** tarkoittaa seuraavia:

;paikkoja:
* Vaarala, kaupunginosa Vantaalla
* Vaarala, kylä Kaavin kunnassa
* Vaarala, kylä Kuusamossa
* Vaarala, kylä Rovaniemellä
* Vaarala, rautatieliikennepaikka Rovaniemellä.

;henkilöitä:
* Asko Vaarala (s. 1987), suomalainen näyttelijä
* Hannu Waarala (1954–2013), suomalainen kirjallisuus- ja teatterikriitikko
* Henna Vaarala (s. 1990), suomalainen basisti
* Jimi Vaarala (s. 2000), suomalainen jalkapallomaalivahti
* Juho Vaarala (1864–1926), suomalainen poliitikko
* Outi Vaarala (s. 1961), suomalainen lääkäri, immunologi, tutkimus- ja tuotekehitysjohtaja.
Antônio Carlos Gomes

**Antônio Carlos Gomes** (11. heinäkuuta 1836 – 16. syyskuuta 1896) oli brasilialainen säveltäjä. Hän opiskeli konservatoriossa Rio de Janeirossa. Valmistuttuaan hän sävelsi ensimmäisen oopperansa, *[[A noite do castelo]]n* (1861). Vuonna 1864 Gomes matkusti Milanoon opiskelemaan. Siellä hän tapasi myös tulevan vaimonsa, pianisti Adelina Perin. Oopperoidensa lisäksi Gomes sävelsi kolme kirjaa lauluja, kuoromusiikkia ja pianokappaleita. 

## Gomesin oopperat
#*[[A noite do castelo]]* (1861)
#*Joana de Flandres* (1863)
#*Il Guarany* (1870)
#*Fosca* (1873)
#*Salvator Rosa* (1874)
#*Maria Tudor* (1879)
#*Lo Schiavo* (1889)
#*Condor* (1891)
Osmoottinen paine

**Osmoottinen paine** on paine, joka tarvitaan osmoosin estämiseen, kun puhdas liuotin kulkee puoliläpäisevän kalvon läpi.

Liuos, jonka osmoottinen paine on sama kuin veriplasman, on iso-osmoottinen. Hypo-osmoottinen on liuos, jolla on matalampi osmoottinen paine ja hyperosmoottinen on liuos, jonka osmoottinen paine on korkeampi. 

Kemiassa osmoottinen paine ilmaistaan matemaattisesti

\pi=iMRT\ \!,

jossa *&pi;* on osmoottinen paine atmosfääreinä, *i* on van 't Hoffin kerroin, *M* on liuoksen molaarisuus, *R* on kaasuvakio ja *T* on lämpötila kelvineinä.

## Katso myös
*Osmoosi

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Metsätalousinsinööri

**Metsätalousinsinööri (AMK)** (lyhenne MTI) on metsätalouden ammattikorkeakoulututkinto, ohjeelliselta laajuudeltaan 240 opintopistettä (4 vuotta). Se on ainoa insinööritutkinto, joka ei kuulu tekniikan ja liikenteen osastojen koulutustarjontaan. Koulutusta järjestävät ammattikorkeakoulujen luonnonvara- ja ympäristöalan yksiköt eri puolella Suomea Hämeen, Kaakkois-Suomen, Pohjois-Karjalan, Lapin ja Tampereen ammattikorkeakouluissa sekä ruotsinkielisessä Yrkeshögskolan Noviassa.

Koulutus koostuu yleisaineista (kuten kielet, matemaattiset aineet, viestintä) sekä ammatillisista aineista (muun muassa ekologia, metsänhoito, puunhankinta, luonnonhoito, metsäsuunnittelu, liiketoimintaosaaminen). Koulutus sisältää myös työelämälähtöisiä projektiopintoja sekä työharjoittelua.

Metsätalousinsinöörit toimivat työelämässä erilaisissa asiantuntija-, työnjohto-, koulutus-, neuvonta- ja suunnittelutehtävissä sekä monenlaisissa projekteissa.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

*Metsätalousinsinöörin (AMK) työtehtävät  
*Alumnitarinoita metsätalousinsinööreiltä
*Kuvia metsätalousinsinöörien opinnoista Mikkelin ammattikorkeakoulusta Nikkarilan kampukselta
*Kertomuksia ja tietoja metsätalousinsinöörien opinnoista Hämeen ammattikorkeakoulusta Evolta
Jakov Gotovac

**Jakov Gotovac** (11. lokakuuta 1895 – 16. lokakuuta 1982) oli kroatialainen säveltäjä ja kapellimestari. Hän syntyi Splitissä ja oli musiikissa suurimmilta osin itseoppinut. Gotovac opiskeli aluksi lakia Zagrebissa ja alkoi säveltää vuonna 1920. Vuosina 1923–1958 Gotovac toimi oopperanjohtajana Kroatian kansallisteatterissa. Tänä aikana hän sävelsi mm. esitetyimmän oopperansa, *Ero s onoga svijetan*, jonka kroatiankielisen libreton kirjoitti Milan Begović. Oopperan ensiesitys oli Zagrebissa vuonna 1935. Suomalaisessa Oopperassa teos esitettiin nimellä Ero-veijari keväällä 1941.

## Aiheesta muualla
* 
*
ASIMO

**ASIMO** (**A**dvanced **S**tep in **I**nnovative **MO**bility) on Hondan rakentama 1,3 metriä korkea robotti. Se on näytteillä tokiolaisessa Miraikan-museossa. Robotti nimettiin Isaac Asimovin mukaan. Se teki viimeisen aktiivisen esittäytymisensä maaliskuussa 2022, yli 20 vuotta ensimmäisen jälkeen. *Nikkein* saamien tietojen mukaan vuonna 2018 Honda päätti keskeyttää Asimon kehityksen ja keskittyä käytännöllisempiin robotteihin, joita voitaisiin käyttää esimerkiksi hoitotyössä ja logistiikassa. Honda kertoi virallisesti Asimon kehityksen lopettamisesta maaliskuun 2022 lopulla, ja keskittyvänsä etäohjattavaan, avatar-henkiseen robottiteknologiaan. 

ASIMO osaa kävellä ja juosta sekä kulkea portaita. Robotti ei liiku täysin itsenäisesti, vaan osittain kauko-ohjattuna. Myös Asimon taluttaminen on mahdollista. Se pystyy juoksemaan yhdeksän kilometriä tunnissa eli ihmisen kävelyvauhtia, ja se on robottien juoksuennätys. Asimon eri versioita on julkaistu näyttävästi erilaisissa tapahtumissa. Julkisuustempauksissa Asimo on nähty esimerkiksi elokuvateatterissa katsomassa uusimpia hittielokuvia. Toisinaan uusista malleista on levinnyt virheellistä tietoa ennen julkaisua. Näihin myöhemmin valheellisiksi osoittuneisiin huhuihin kuului esimerkiksi alkeellinen yksipyöräisellä ajamisen taito. Vuonna 2007 tammikuun alussa Honda esitteli uuden version Asimosta, joka ensimmäistä kertaa osaa juosta siten, että molemmat jalat ovat hetkellisesti yhtä aikaa ilmassa. Hondan robottisuunnittelijoille Asimon kyky juosta ympyrää merkitsee suurta läpimurtoa. Lisäksi Asimo osaa potkaista jalkapalloa, sanoa ihmisille käsipäivää ja työntää edessään vaunuja.

Honda esitteli vuoden 2025 CES-messuilla Asimo OS -nimisen käyttöjärjestelmän 0 Series -sähköautojaan varten. Käyttöjärjestelmän nimi oli kunnianosoitus Asimo-robotille.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
ASIMO Hondan sivuilla (japaniksi)
Háry János

**Háry János** on unkarilaisen Zoltán Kodályn säveltämä nelinäytöksinen ooppera. Sen libreton kirjoittivat Béla Paulini ja Zsolt Harsányi. Libretto perustui erääseen János Garayn kirjoittamaan kirjaan. Ooppera on unkarinkielinen. Teoksen ensimmäinen esitys oli Budapestissä vuonna 1926.

Kodály sovitti osan oopperan musiikista uudelleen *Háry János -sarjaansa*.
Tolibjon Sodiqov

**Tolibjon Sodiqov** (s. 14. maaliskuuta 1907, k. 1957) oli uzbekistanilainen säveltäjä. Hän syntyi Samarkandissa, missä aloitti musiikkiopintonsa 1920-luvulla. Vuosina 1934–1941 Sodiqov opiskeli Moskovassa. Vuonna 1939 Sodiqov sävelsi ensimmäisen uzbekistanilaisen oopperan, *Leilin ja Mejnunin*. Hänen oopperoitaan ovat muiden muassa myös *Gulsara*, *Zainab* ja *Omon*. Oopperoidensa lisäksi Sodiqov sävelsi elokuva-, kamari- ja kuoromusiikkia sekä lauluja.

## Lähteet
Takkuranta

**Takkuranta** on kylä Kellon kaupunginosassa Haukiputaalla Oulussa. Se sijaitsee seututie 847:n itäpuolella Haukiputaan kirkonkylän ja Kellon keskuksen välissä. Vuoden 2005 alussa kylän asukasluku oli 692. Takkuranta on saanut nimensä *Takku*-nimisestä talosta sekä sijainnistaan vanhalla merenranta-alueella. Takkurannalta on lähes viisi kilometriä nykyiseen merenrantaan.

1900-luvun alkupuolella lähes kaikki Takkurannan talot olivat maatiloja, mutta nykyisin maataloudesta saa elantonsa vain muutama henkilö. Takkurannalla on aiemmin ollut useita kyläkauppoja, nykyisin lähin kauppa on noin viiden kilometrin päässä Kellossa.

## Takkurannan koulu
Takkurannalla sijaitsee noin 70 oppilaan peruskoulu, jossa annetaan opetusta 1.–5. luokilla. Takkurannan koulu on vuodesta 2022 lähtien ollut osa Kellon yhtenäisperuskoulua ja muodostanut Kellon koulun sivutoimipisteen. 

Kansakouluopetus Takkurannalla alkoi vuonna 1924 Matti Takkulan talossa. Rakennusmestari Ollakan suunnittelema kansakoulurakennus valmistui vasta vuonna 1927. Oppilasmäärän kasvun takia kansakoulua laajennettiin lisärakennuksella 1958.

## Lähteet
Melanosyytti

**Melanosyytti** on ihon epidermin eli orvaskeden tyvikerroksessa ja koriumin eli verinahan pinnassa sijaitseva melaniinia tuottava pigmenttisolu. Melaniini järjestäytyy ihon soluissa tumasta katsottuna ihon pinnan puolelle siten, että ne suojaavat tumaa ultraviolettisäteilyn haitallisilta vaikutuksilta. Melaniini aiheuttaa ihon sekä sen karvojen tumman värin. Myös silmissä on melaniinia sekä värikalvossa että verkkokalvon reseptorisolujen alla pigmenttiepiteelissä.

Melaniinia on päiväntasaajan alueella asuvien ihmisten ihossa enemmän kuin esimerkiksi Suomessa asuvien, koska päiväntasaajalla ultraviolettisäteilyn määrä on suurempi ja taas Suomessa vaalea ihonväri on välttämätön riittävän D-vitamiinin tuotannon takaamiseksi.

Melanosyytit ovat peräisin alkiokauden hermostopienasta.

## Melanooma
Melanooma on melanosyyttien pahanlaatuinen kasvain. Suomessa ilmenee vuosittain noin kahdeksan uutta melanoomatapausta sataatuhatta asukasta kohden, miehillä vähän enemmän kuin naisilla.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Kultaleijona-apina

**Kultaleijona-apina** eli **kultaleijonatamariini** eli **kultatamariini** (*Leontopithecus rosalia*) on Brasilian rannikkosademetsissä elävä Amerikan mantereen apinalaji. Laji on uhanalainen, sillä niitä elää luonnossa yli tuhat yksilöä ja vankeudessa viisisataa. Määrä kuitenkin on kasvanut tehokkaan suojeluhankkeen ansiosta, sillä vuonna 1980 kultaleijona-apinoita arveltiin olevan jäljellä vain noin sata yksilöä. Laji oli ennen suojelua suosittu lemmikkieläin. Nisäkäsnimistötoimikunta on ehdottanut, että lajin suomenkieliseksi nimeksi vaihdettaisiin *kultatamariini*,, jota myös Suomen Lajitietokeskus suosittelee käytettäväksi.

## Koko ja ulkonäkö
Kultaleijona-apinan voi tunnistaa hehkuvan punaisesta turkista. Laji on kokonsa puolesta pienimpiä apinalajeja: se painaa noin puoli kiloa, ja ruumiin pituus on 50–60&nbsp;cm, josta hännän pituus 30–35&nbsp;cm. Kultaleijona-apinan kaulaa ja päätä ympäröi suuri ja aaltoileva harja. Liikkeiltään laji on vikkelä, ja pitkän häntänsä avulla se ylläpitää tasapainoa.

## Elinympäristö ja elintavat
Luonnossa lajia voi tavata Brasilian rannikon sademetsistä. Kultaleijona-apinat elävät yleensä alle kahdeksan yksilön laumoissa, joihin kuuluu täysi-ikäinen naaras ja koiras, niiden eri-ikäisiä poikasia ja muita sukulaisia.

Luonnossa lajin yleinen elinikä on noin 8–15 vuotta, mutta eläintarhoissa ne voivat elää lähes 30-vuotiaiksi.

Lajin luontaisia vihollisia ovat muun muassa petolinnut, käärmeet ja isot kissat. Kuten villieläimillä yleensä, elinalueiden ja metsien pirstoutuminen on luontaisia uhkia merkittävämpi.

## Lisääntyminen

Lajin tiineysaika kestää noin 126–130 päivää, ja usein naaras saa kaksoset. Naaras huolehtii poikasista ensimmäisten viikkojen ajan, minkä jälkeen päävastuun kasvattamisesta ottaa koiras. Vanhemmat jättävät poikaset omilleen noin 90 päivän iässä. Poikasten kuolleisuus on suuri; yli puolet poikasista kuolee ensimmäisen elinvuotensa aikana.

## Ravinto
Kultaleijona-apina on kaikkiruokainen. Se syö pieniä hyönteisiä, pieniä selkärankaisia, hedelmiä sekä puiden erittämää mahlaa ja hartsia.

## Laji eläintarhoissa
Kultaleijona-apinat viihtyvät hyvin tarhoissa ja lemmikkeinä, mikä osaltaan oli syynä niiden laajamittaiseen metsästämiseen. Eläintarhoissa elää noin 500 kultaleijonatamariinia. Myös Helsingin Korkeasaaren eläintarhassa on brasilialaisia kultaleijonatamariineja, jotka synnyttivät poikasia heinäkuussa 2010.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Primate Factsheets: Leontopithecus rosalia 
*WWF: Kultaleijona-apina
Vincas Kudirka

**Vincas Kudirka** (31. joulukuuta 1858 &ndash; 16. marraskuuta 1899) oli liettualainen runoilija, lehtimies ja lääkäri. Hän oli yksi Liettuan kansallisen heräämisen johtohahmoista. Liettuan kirjallisuudessa Kudirka tunnetaan satiirisesta proosastaan, jossa hän kuvasi Venäjän keisarikunnan hallinnon mielivaltaisuutta ja kansan sisukasta vastarintaa. 

## Elämäkerta
Vincas Kudirka syntyi 31. joulukuuta 1858 maanviljelijäperheeseen Paežeriaissa. Hän kävi yläkoulua Marijampolėssa vuosina 1871–76. Kudirka opiskeli Varsovassa historiaa ja filosofiaa vuonna 1881 ja alkoi seuraavana vuonna opiskella lääketiedettä. Hän aloitti runojen sepittämisen vuonna 1888. Seuraavana vuonna Kudirka perusti Itä-Preussissa ''Varpas'' -nimisen lehden ja alkoi toimia sen ensimmäisenä päätoimittajana. 

Vuosina 1890–94 hän työskenteli lääkärinä Šakiaissa, vaikka oli itse jo sairastunut tuberkuloosiin. Hän oli ensimmäinen lääkäri, joka sillä seudulla käytti liettuan kieltä potilaita hoitaessaan. Kudirka sanoitti vuonna 1898 ”Tautiška giesmėn”, josta vuonna 1918 tuli Liettuan kansallislaulu. Hän sävelsi itse myös laulun musiikin. Vuonna 1899 hän julkaisi runokokoelman *Laisvos valandos* (suomeksi *Vapaahetkiä*). Kudirka kuoli tuberkuloosiin 40-vuotiaana Naumiestisissa. Naumiestis nimettiin myöhemmin uudelleen Kudirkan mukaan.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Hannes Jukonen : Muutamia piirteitä Vincas Kudirkan, Liettuan kansallisrunoilijan elämästä, Helsingin Sanomat, 29.11.1925, nro 324, s. 16, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
Kraaseli

**Kraaseli** voi tarkoittaa:

;Paikannimenä
* Iso-Kraaseli, saari Raahessa
* Keminkraaseli, saari ja majakka Kemissä
* Kraaseli, *Kellon Kraaseli*, saari Haukiputaalla
* Kraaseli, saari Kemissä
* Kraaseli, saari Kälviällä
* Kraaseli, saari Oulunsalossa
* Kraaselinpauha, saari Lohtajalla
* Maa-Kraaseli, saari Lohtajalla
* Pikku-Kraaseli, saari Oulunsalossa
* Pikku-Kraaseli, saari Raahessa
* Pohjois-Kraaseli, saari Kemissä
* Ulko-Kraaseli, saari Lohtajalla.
Ulkomailla:
* Kraaseli, saari Haaparannalla

Useissa yhteyksissä nimitys *kraaseli* tulee ruotsin kielen harmaahyljettä tarkoittavasta sanasta *gråsäl*.
Johann Schobert

**Johann Schobert** (n. 1720 &ndash; 28. elokuuta 1767) oli saksalainen säveltäjä ja klavikordisti. Hänen syntymäpaikastaan ei ole varmuutta, mutta hän eli elämänsä viimeiset seitsemän vuotta Pariisissa. Schobertin tuotanto koostuu pääosin sonaateista klavikordille. Schobert kuoli Pariisissa vuonna 1767 syötyään myrkyllisiä sieniä. Häntä kyllä varoitettiin niistä mutta hän ei uskonut että ne olivat myrkyllisiä ja sai muutkin uskomaan että ne ovat syötäviä. He söivät niistä valmistetun aterian kohtalokkain seurauksin. Hänen poikansa, piika ja neljä ystäväänsä kuolivat sienimyrkytykseen.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*
Battlefield 2: Special Forces

**Battlefield 2: Special Forces** on Digital Illusions CE:n kehittämä ja Electronic Artsin julkaisema lisäosa peliin *[[Battlefield 2]]*, jonka lisäosa vaatii toimiakseen. Pelissä pelataan erikoisjoukoilla ja pelissä on myös yökenttiä.

## Pelaaminen
Lisäosan uusia varusteita ovat muun muassa yökiikarit, heittokoukku, liukuvaijeri, sokaisukranaatti ja kyynelkaasu. Uusia ajoneuvoja ovat muun muassa yhden ja kolmen hengen mönkijät sekä vesiskootterit. Moninpelikenttiä on kahdeksan. Lisäosa mahdollistaa myös pelaajan käyttää aseita, jotka vaativat itse ''Battlefield 2'':ssa ylennyksen mukana tulevan asevalinnan joka avaa seuraavan aseen pelaajan valitsemalle sotilasluokalle.

### Osapuolet
*  Navy SEAL
*  Special Air Service
*  Spetsnaz
* MEC-erikoisjoukot (Middle Eastern Coalition) (suom. Lähi-idän koalitio)
* Insurgents (Lähi-idän vapaustaistelijat)
* Rebels (Tšetšenialaiset kapinallisjoukot)
Amy Beach

**Amy Marcy Beach** (5. syyskuuta 1867 Henniker, New Hampshire – 27. joulukuuta 1944) oli yhdysvaltalainen säveltäjä ja pianisti. Hänet tunnetaan ensimmäisenä amerikkalaisena naissinfonikkona, ja hänen suurimuotoisia teoksiaan esitettiin paljon myös Yhdysvaltain ulkopuolella vuosien 1893 ja 1914 välillä.

Beach kirjoitti ensimmäisen laulunsa 4-vuotiaana. Pian sen jälkeen perhe muutti Chelseaan nykyisen Bostonin alueelle, jossa äiti alkoi opettaa tytölle pianonsoittoa. Perheen muutettua keskemmälle Bostonia Amy opiskeli 1876–82 Ernst Perabon oppilaana. Beach teki ensiesiintymisensä Bostonissa vuonna 1883. Vuosina 1910-1914 Beach oli Euroopassa soittaen pianolla omia sävellyksiään.

Beachin sävellyksiä ovat mm. *Gaelic Symphony* (1893), pianokonsertto, ooppera *Cabildo* (1932) sekä useat pianokappaleet ja laulut. 

## Lähteet
Meri-ilmasto

**Meri-ilmasto** on kostea ilmastotyyppi, jossa lämpötilan vuotuiset ja vuorokautiset vaihtelut ovat yleensä melko pieniä. Köppenin ilmastoluokituksessa meri-ilmasto käsittää luokat *Cfb* ja *Cfc.* Näille luokille on yhteistä se, että kaikkien kuukausien keskilämpötila on yli 0 °C ja lämpimimmän kuukauden keskilämpötila on alle 22 °C. Luokat eroavat toisistaan siinä, että Cfb-lokan ilmastossa 4  tai useamman kuukauden keskilämpötila on yli 10 °C, Cfc-luokan ilmastossa taas 1-3 kuukauden. Cfc-luokan ilmastoa kutsutaan myös nimellä **subpolaarinen meri-ilmasto**. 

Meri-ilmasto vallitsee muun muassa lauhkean vyöhykkeen mannerten länsirannikoilla kuten, kuten Euroopan länsiosissa Norjasta Portugaliin, Pohjois-Amerikassa ja Chilessä. Lisäksi meri-ilmastoa on Tasmaniassa ja Uudessa-Seelannissa.

Meri varastoi lämpöä kuin lämpöpatteri. Meri lämpenee keväällä hitaasti ja viilenee syksyllä vähitellen. Samalla tavoin meri reagoi yön ja päivän lämpötilavaihteluihin. Säähän ja ilmastoon liittyvät vuoden ja vuorokauden sisäiset lämpötilavaihtelut ovat meren läheisyydessä pienet. Meri-ilmastossa on pitkä kevät ja syksy. Ilman suhteellinen kosteus on suuri mereisillä alueilla. Meri-ilmaston vaikutusalueilla sataa yleensä melko paljon, sillä mereltä tulee kosteutta ja matalapaineita. Meren lähellä sataa useammin talvella kuin kesällä.

## Meri-ilmaston esiintyminen
Meri-ilmastoa esiintyy eri puolilla maapalloa kummallakin pallonpuoliskolla. Laajimmillaan sitä esiintyy läntisessä Euroopassa. Euroopassa meri-ilmastoa esiintyy Ranskassa, Britanniassa, Irlannissa, Alankomaissa, Belgiassa, Saksassa, Tanskassa, Etelä-Ruotsissa, Norjan länsirannikolla, Färsaarilla, Islannin eteläosissa, Puolan länsiosissa, Sveitsissä sekä Espanjan pohjoisrannikolla.

Oseaniassa meri-ilmastoa esiintyy suurimmassa osassa Uutta-Seelantia sekä Tasmaniassa Australiassa. 

Pohjois-Amerikassa meri-ilmastoa esiintyy Tyynenmeren rannikolla Washingtonin pohjoisosista Alaskaan asti.

## Lähteet
A History of Violence (elokuva)

**A History of Violence** on David Cronenbergin ohjaama kanadalais-yhdysvaltalainen elokuva vuodelta 2005. Se perustuu John Wagnerin sarjakuvaromaaniin *[[Väkivaltainen tausta]]*.

Pääosaa, kahvilanpitäjä Tom Stallia, esittää Viggo Mortensen. Maria Bello on Stallin vaimo Edie. Ashton Holmes ja Heidi Hayes esittävät Stallien lapsia Jackia ja Sarahia. Koko Stallien perhe joutuu kohtaamaan väkivallan Stallin kahvilassa tapahtuvan ryöstöyrityksen jälkeen. Elokuva kertoo siitä, kuinka kukin siihen yksilönä ja yhteisönä suhtautuu.

Vuonna 2016 *A History of Violence* äänestettiin BBC:n kyselyssä tämän vuosisadan 100 parhaan elokuvan joukkoon. Vastaajina oli 177 elokuva-asiantuntijaa eri puolilta maailmaa. 

*A History of Violence* kuului viimeisiin Hollywood-elokuviin, jotka julkaistiin VHS-videokasetteina.
## Juoni
Elokuva alkaa kohtauksella, jossa kaksi miestä on lähdössä motellista. Toinen käy vielä sisällä, ja pian selviää, että miehet ovat tappaneet hotellin henkilökuntaa. Seuraavaksi siirrytään Indianaan rauhalliseen kylään, jossa asuu Stallin perhe: isä Tom (Viggo Mortensen), äiti Edie (Maria Bello) sekä lapset Jack ja Sarah. Tom pyörittää pientä kuppilaa idyllisessä paikassa. 

Rauha rikkoutuu, kun alun rikolliskaksikko sattuu paikalle ja aikoo ryöstää kuppilan. Tom kuitenkin tappelee vastaan ja tappaa molemmat taidokkaasti. Tomista tulee sankari, ja juttu menee uutisiin. Ongelmat kuitenkin jatkuvat, kun paikalle saapuu gangstereita, joiden johtaja Carl Fogarty (Ed Harris) väittää, että Tom on tappaja Joey Cusack Philadephiasta. Tom väittää, ettei ole käynytkään Philyssä, mutta Fogarty konnineen ei usko. 

Tomin poika Jack puolestaan joutuu vaikeuksiin hakattuaan koulussa kiusaajansa. Jackin ja Tomin keskustelu karkaa käsistä, ja Tom lyö poikaansa, joka lähtee. Fogarty ahdistelee Edietä ja Sarahia näiden ollessa kaupassa ja käskee Edien kysyä Tomilta, miksi tämä on niin hyvä tappamaan ihmisiä. Tilanne muuttuu räjähdysherkäksi, kun Tom kuulee Fogartyn tempusta. Fogarty konnineen saapuu Tomin talolle Jack mukanaan. Tilanne kärjistyy, kun Tom ei suostu lähtemään konnien mukaan. Lopulta hän hakkaa toisen Fogartyn konnista ja ampuu toisen. Fogarty uhkaa ampua Tomia ja kysyy viimeisiä sanoja, jolloin Tom sanoo: "Olisi pitänyt tappaa sinut Philyssä". Fogarty virnistää ja sanoo: "Niin Joey, sinun olisi pitänyt". Mutta ennen kuin Fogarty ampuu Tomia, Jack ampuu tätä selkään haulikolla ja tappaa tämän. Tom on nyt muuttunut, ja sen huomaa myös Edie. Tom oikeasti on Joey Cusack. 

Tom saa soiton veljeltään Richieltä ja menee tapaamaan tätä. Richie vihaa veljeään, ja Richien roistot yrittävät tappaa Tomin. Tom kuitenkin tappaa heidät kaikki ja lopulta ampuu Richien. Elokuva päättyy, kun Tom palaa kotiin.

## Näyttelijät

## Vastaanotto
Lauri Lehtinen (*Tv-maailma*) antoi arvion ”tiukka elokuva”, jota päänäyttelijä kannattelee hienosti. Lehtisen mukaan elokuva on mieltä riivaava mutta samalla vapauttavana teos, joka osuu asian ytimeen.

## Lähteet
Väli-ilmasto

**Väli-ilmastossa** on piirteitä sekä mantereisesta että mereisestä ilmastosta. Välillä saattaa olla pitkiä jaksoja, jolloin mantereinen ilmamassa pysyy samassa paikassa, mikä huomataan kesällä helleviikkoina ja talvella paukkuvina pakkasina. Suomi kuuluu väli-ilmaston maihin. Väli-ilmastossa on kaikki selvät neljä vuodenaikaa. Sadetta saadaan kohtuullisesti läpi vuoden, ja lämpöerot talven ja kesän välillä ovat melko suuret.
Joan Ambrosio Dalza

**Joan Ambrosio Dalza** (vaikutti 1500-luvun alussa) oli italialainen säveltäjä ja luutisti. Hän työskenteli Venetsiassa. Dalzalta on säilynyt 42 kappaletta, joista suurin osa löytyy hänen säveltämästään kirjasta frottoloita vuodelta 1508.

## Lähteet
William Thomson

**William Thomson, ensimmäinen paroni Kelvin** (tunnetaan paremmin nimellä **lordi Kelvin**; 26. kesäkuuta 1824 Belfast, Irlanti – 17. joulukuuta 1907 Netherhall, Skotlanti) oli brittiläinen fyysikko, matemaatikko, insinööri ja keksijä, joka tunnetaan erityisesti työstään termodynamiikan parissa.

Hän tutki myös sähköä ja matemaattista analyysiä. Lisäksi hän oli mukana luomassa modernin fysiikan periaatteita. Hän on 1800-luvun tieteen suuri nimi. Thomson loi absoluuttisen lämpötila-asteikon, ja sen yksikkö kelvin on nimetty hänen mukaansa.

## Elämä
Irlantilaissyntyisen William Thomsonin isä oli poikansa syntymän aikoihin tekniikan professori Belfastissa, ja hänestä tuli matematiikan professori Glasgow’n  yliopistoon. William kävi yliopistoluennoilla kymmenvuotiaasta asti. Lukuvuonna 1838–1839 hän luki tähtitiedettä ja kemiaa. Seuraavana lukuvuonna hän luki luonnonfilosofiaa, nykyiseltä nimeltään fysiikkaa. Opetukseen kuului lämpöoppia, sähköä ja magnetismia. Vuonna 1841 hän siirtyi Cambridgen yliopistoon, suoritti tutkinnon erinomaisin arvosanoin ja pääsi Peterhousen collegen jäseneksi. Matematiikan luento-opetus oli Cambridgessa tuohon aikaan vanhakantaista Charles Babbagen ja kumppanien ponnisteluista huolimatta, mutta ohjaajansa William Hopkinsin johdolla Thomson tutustui ranskalaisten moderneihin ajatuksiin. Hän lähti tutkinnon suoritettuaan Pariisiin, missä Joseph Liouville rohkaisi häntä jatkamaan Michael Faradayn, Charles Augustin de Coulombin ja Siméon Denis Poissonin työtä sähköteorioiden parissa. Tutkiessaan ”sähkönesteen” ominaisuuksia Thomson kehitti uutta metodologiaa, jossa ongelman fysikaalinen osa erotettiin sen matemaattisesta luonteesta.

Kelvin työskenteli Glasgow’n yliopistossa vuodesta 1846 alkaen. Hän oli professori 1846–1899, dekaani 1901–1903 ja kansleri 1904–1907. Viidenkymmenenkolmen professorivuotensa aikana hän ehti opettaa noin 7&nbsp;000 opiskelijaa, ja julkaista noin 600 tieteellistä artikkelia.

Kelvin teki tiivistä yhteistyötä George Gabriel Stokesin kanssa yli viidenkymmenen vuoden ajan, ja satoja heidän välisiään kirjeitä on julkaistu kokoelmana. Monissa kirjeissä käsitellään virtausopin ja lämpöopin samankaltaisuutta. Lämpöopin tutkimustensa pohjalta Thomson ehdotti absoluuttista lämpötila-asteikkoa vuonna 1848. Sen tarkka määritelmä kehittyi vasta paljon myöhemmin, kun energian säilyminen ymmärrettiin paremmin. 

Thomson tutki signaalien vaimenemista pitkillä lennätinjohtoreiteillä artikkelissaan *On the theory of the electric telegraph* (1855). Vuonna 1858 hän patentoi erittäin herkän lennätinvastaanottimen, jota käytettiin Atlantin poikki vedetyn lennätinkaapelin molemmissa päissä. Thomson aateloitiin vuonna 1866 Atlantin ylittävää kaapelia käsittelevästä työstään. Hän valitsi aatelisnimekseen Kelvin, joka tulee hänen laboratorionsa läheltä kulkeneesta Kelvin nimisestä joesta Glasgow’n yliopiston vieressä. Kelvin oli ensimmäinen, joka sai aatelisarvon tieteellisten saavutustensa takia.

Kelvin on haudattu Westminster Abbeyyn, ja hänellä on siellä muistoikkuna, jonka lahjoittivat Englannin ja Amerikan insinöörit.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Urbaani löytöretkeily

**Urbaani löytöretkeily** () tarkoittaa normaalisti näkymättömien, usein kaupungeissa sijaitsevien tilojen tutkimista.

## Tutkimuskohteet
Suosittuja tutkimuskohteita ovat muun muassa:
* hylätyt ja purkamista varten tyhjennetyt rakennukset (esimerkiksi tehtaat, autiotalot) ja rauniot
* aavekaupungit
* käytössä olevat rakennukset ja rakennelmat (katto, kellarikerros, huoltotilat)
* tunnelit
* viemärit
* kaivokset ja louhokset

## Eettiset säännöt
Urbaanin löytöretkeilyn harrastajilla on tapana noudattaa tiettyjä eettisiä perussääntöjä, joissa kunnioitetaan itse käyntikohdetta, sen omistavaa tahoa sekä muita löytöretkeilijöitä, jotka mahdollisesti käyvät kohteessa myöhemmin. Säännöstön ajatuksena on jättää rakennukset samaan tilaan kuin missä ne olivat sinne tultaessa. Yleisesti käytetty UE-harrastajien motto on "*ota vain valokuvia, jätä vain jalanjälkiä*".

Urbaania löytöretkeilyä harrastavat ihmiset eivät tyypillisesti ole vandaaleita, graffitinmaalareita tai talonvaltaajia. Löytäessään hyvin säilyneitä kohteita urbaanit löytöretkeilijät eivät kerro niistä ihmisille, jos he eivät ole varmoja siitä, noudattavatko nämä heidän etiikkaansa. Harrastus ei kuitenkaan aina ole laillista. Hylätyissä rakennuksissa käyminen on laitonta, jos rakennuksen omistaja ei ole antanut lupaa vierailulle , vaikkakin monesti käymiselle on hiljainen hyväksyntä. 

## Riskit
Urbaaniin löytöretkeilyyn liittyy monesti myös riskejä, joiden olemassaolon harrastajat usein myös tiedostavat ja joita he pyrkivät välttämään. Merkittävimpiä ovat fyysiset loukkaantumiset, kuten putoamiset, joihin liittyvää riskiä pyritään hallitsemaan huolellisella harkinnalla sekä kunnollisella valaistuksella. Toisen ryhmän muodostavat erilaiset rakennustekniikassa käytetyt vaaralliset materiaalit, kuten asbesti, joilta voidaan suojautua käyttämällä oikeanlaisia hengityssuojaimia ja muita suojavarusteita.

## Katso myös
* Geokätköily
* Kotikaupunkipolut

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Infiltration &ndash; laaja urbaaniin löytöretkeilyyn liittyvä sivusto 
* Urban Exploration Resource &ndash; kansainvälinen tietokanta ja keskustelufoorumi 
* Forbidden Places   
* Aikamatka &ndash; hylättyjä paikkoja valokuvin esittelevä suomalainen websivusto
*Esoteerinen maantiede ja periferiaterapia &ndash; esoteerinen maantiede ja sen sovellus periferiaterapia
* urban exploring - photography 
* Syrjäseutu - blogi &ndash; UE:ta kaikin puolin käsittelevä blogi.
* Urbanex Ninja - Sivusto, joka käsittelee urbaania löytöretkeilyä ja esittelee erilaisia kohteita.
*Urbex Unicorn -blogi - Kuvia ja tarinoita urbaanin löytöretkeilyn kohteista
*Deserted Finland - Sivusto, jolla on valokuvia sekä blogi urbaanin löytöretkeilyn kohteista.
Reijo Kallio (kansanedustaja)

**Reijo Kalevi Kallio** (s. 8. helmikuuta 1951 Kankaanpää) on suomalainen poliitikko, joka toimi sosialidemokraattisen puolueen kansanedustajana vuosina 1995–2011.

Kallio valmistui Turun yliopistosta valtiotieteen kandidaatiksi vuonna 1977. Hän työskenteli tutkijana Turun ja Porin lääninhallituksessa 1978–1979, Pöytyän kunnan suunnittelusihteerinä 1979 sekä Rauman maalaiskunnan suunnittelusihteerinä ja elinkeinoasiamiehenä 1979–1988. Vuosina 1988–1992 Kallio oli Rauman maalaiskunnan kunnanjohtaja ja 1993–1995 Rauman apulaiskaupunginjohtaja. Vuonna 1995 Kallio oli ensimmäistä kertaa eduskuntavaaleissa ehdokkaana ja hänet valittiin kansanedustajaksi. Kansanedustajana hän toimi neljän vaalikauden ajan vuodesta 1995 vuoteen 2011. Vuoden 2011 vaaleissa hän ei enää asettunut ehdolle.
Sotilasarvoltaan hän on majuri.

Kallio toimi vuosina 2001–2004 Satakuntaliiton hallituksen varapuheenjohtajana ja vuosina 2005-2021 puheenjohtajana.

Vuoden 2021 kunnallisvaaleissa Kallio valittiin Rauman  kaupunginvaltuuston jäseneksi ja samana vuonna valtuuston ensimmäiseksi varapuheenjohtajaksi. 

Syksyn 2022 kirkollisvaaleissa Kallio valittiin Rauman  seurakunnan kirkkovaltuuston jäseneksi.

Tasavallan presidentti myönsi Kalliolle maakuntaneuvoksen arvonimen toukokuussa 2015.

Jyväskylän puoluekokouksessa 3.9.2023 Kalliolle myönnettiin SDP:n kunniajäsenyys.

## Lähteet
Baltian kilpi

**Baltian kilpi** on peruskallio, joka peittää lähes koko Fennoskandian lukuun ottamatta Skandien länsipuolta ja Ruotsin eteläisintä kärkeä. Peruskallion vanhin osa on syntynyt maankuoren sulan kiviaineen eli magman hitaasti jähmettyessä. Näin syntyi Suomen kallioperän yleisin kiviaines, graniitti.

Fennoskandian kilpi on osa Fennosarmatian kratonia.

Kilpi paljastaa pääasiassa arkeeisia ​​ja proterotsooisia kiviä, mutta rajoitetusti myös fanerotsooisen aionin ikäisiä kiviä. Suuri osa Fennoskandian kilvestä muodostui Svekofennin orogeneesin (paleoproterotsooinen maailmankausi) aikana. Vastaavaa osaa maankuoresta, joka on vahvistunut orogenian aikana, kutsutaan Svekofenni-kompleksiksi. Alueen proterotsooisia muodostumia ovat myös Pohjois-Suomen liuskealueet, granuliittialue ja kerrosintruusiot. Fennoskandian ja Baltian alue on sijainnut aikojen kuluessa eri puolilla maailmaa.

Kilpi on monimuotoinen kivikoostumuksessaan. Erilaiset metamorfiset kivet ovat yleisiä, ja niitä leikkaavat lukuisat intruusiot.

Samanlaiset Fennoskandiassa esiintyvät kivet muodostavat myös Viron sedimenttien peittämän peruskallion.

Kuolan supersyvä porausreikä auttoi saamaan lisätietoa kilven rakenteesta.

## Katso myös
* Kanadan kilpi

## Lähteet
Pirkko Peltomo

**Pirkko Orvokki Peltomo** (o.s. **Lammi**, s. 24. huhtikuuta 1948 Pori) on suomalainen poliitikko, joka toimi sosiaalidemokraattisen puolueen kansanedustajana vuosina 1995–2007. 

Peltomo syntyi talonmies Eero Lammin ja keittiöapulainen Laura Paakin perheeseen. Hän valmistui ylioppilasmerkonomiksi Porin kauppaoppilaitoksesta vuonna 1969, ja työskenteli Porin kaupungin rahatoimiston toimistosihteerinä 1970–1995. Peltomo valittiin kansanedustajaksi vuoden 1995 eduskuntavaaleissa, ja uudelleen vuosina 1999 ja 2003. Hän oli Porin kaupunginvaltuuston jäsen 1985–2008, ja toimi sen 1. varapuheenjohtajana 2005–2008. 

Peltomolle myönnettiin kunnallisneuvoksen arvonimi vuonna 2009.

## Lähteet
Inarijoki

[
{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoline",
  "ids": "Q486437",
  "properties": {
      "stroke": "#0096FF",
      "stroke-width": 5, 
    "stroke-opacity": 1 }
}
]


**Inarijoki** ( ja ) on Suomen ja Norjan rajajoki Lapissa Karigasniemestä etelään. Inarijoki alkaa Norjan Koutokeinosta, Ylä-Inarijoen kansallispuistosta (norjaksi Øvre Anárjohka nasjonalpark) useista latvahaaroista. Sieltä joki virtaa Suomen rajalle ja edelleen rajaa pitkin Karigasniemeen. Suomen puolella joki kulkee Inarin ja Utsjoen kuntien alueilla. Joki kuuluu Tenojoen vesistöalueeseen ja on yksi Tenojoen sivujoista. 

## Asutus
Inarijoki on erämainen rajajoki, jonka varrella asutus on hyvin harvaa. Varsinainen kylä jokivarressa on muutamia taloja käsittävä Angeli lähes 60 kilometriä jokivartta Karigasniemestä etelään. Angelin kohdalla Inarijoen varsi kuuluu valtakunnallisesti arvokkaisiin maisema-alueisiin. Aluetta pidetään hyvänä esimerkkinä saamelaisesta vuotuismuuttojen perinteestä, jossa vuodenaikojen vaihtumisen myötä muutettiin esimerkiksi kesä- ja talviasumusten välillä. 

Inarijoen varteen on aikeena rakentaa uusi poroaita, joka estäisi porojen kulkemisen Suomen ja Norjan välisen rajan yli Angelin ja Palkasjoen (Bálggatjohka) välisellä osuudella.

## Kalastus
Inarijoki muodostaa yhdessä Kaarasjoen kanssa kuuluisan lohijoen Tenojoen. Tenon latvajokena Inarijoki saa enimmillään vain rippeitä siitä nousulohien paljoudesta, joka nousee kesällä Jäämerestä syntymäjokeensa Tenoon.

Inarijoen tiedetään olleen hyvä helmenpyyntijoki ennen jokihelmisimpukan uhanalaistumista.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Pakrac

**Pakrac** on kaupunki Požega-Slavonian piirikunnassa Kroatiassa. Vuoden 2011 väestönlaskennan mukaan siellä asui 8&nbsp;460 asukasta.

## Historia
Kaupunki tiedetään mainitun asiakirjoissa vuodesta 1237 lähtien. Vuonna 1991 siellä tapahtui Pakracin välikohtaus, kroaatti- ja serbipoliisin välinen aseellinen yhteenotto.

## Lähteet

## Aiheesta muualla