open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Tanskan kuntauudistus 2007

**Tanskan kuntauudistus 2007** () toteutettiin 1. tammikuuta 2007, jolloin Tanskan aluehallinto uudelleenorganisoitiin viiteen alueeseen () ja kuntien () määrä väheni 271 kunnasta 98 kuntaan. Tanskan amtit () lakkautettiin kokonaan.

Uudistus vaikutti myös muihin aluejaotuksiin, kuten poliisipiireihin (), tuomioistuinpiireihin (), vaalipiireihin () ja rovastikuntiin (), jotka organisoitiin uuden kunta- ja aluejaon mukaan.

## Tanskan aikaisemmat hallintouudistukset

Ennen vuoden 2007 uudistusta Tanskassa on tehty kolme kattavaa hallintouudistusta:
* amt-uudistuksessa () 1662 aiemmat Tanskan läänit () uudistettiin amteiksi
* vuonna 1793 24 aiempaa amtia uudelleenorganisoitiin 17 amtiksi.
* Kuntauudistuksessa vuonna 1970 erot kaupunkien () ja maalaiskuntien () välillä poistuivat. Kuntien määrä tässä uudistuksessa väheni kolmannekseen uudistusta edeltäneeseen aikaan verrattuna.

### Tanskan amtit vuoden 1970 kuntauudistuksen jälkeen
* Kööpenhaminan kunta ()
* Frederiksbergin kunta ()
* Kööpenhaminan amt ()
* Frederiksborgin amt ()
* Roskilden amt ()
* Länsi-Sjællandin amt ()
* Storstrømin amt ()
* Bornholmin amt ()
* Fynin amt ()
* Etelä-Jyllannin amt ()
* Riben amt ()
* Vejlen amt ()
* Ringkøbingin amt ()
* Aarhusin amt ()
* Viborgin amt ()
* Pohjois-Jyllannin amt ()

Kööpenhaminan ja Fredriksbergin kunnat eivät olleet varsinaisesti amteja, mutta ne rinnastettiin amteihin. Bornholmin amtin kunnat yhdistettiin vuonna 2003, ja Bornholmista tehtiin Ruotsin Gotlannin tavoin aluekunta ()

## Vuoden 2007 uudistus

### Tanskan alueet

*Pääkaupunkialue
*Sjællandin alue
*Etelä-Tanskan alue
*Keski-Jyllannin alue
*Pohjois-Jyllannin alue


Kuva:Map DK Regions2.png|Tanskan hallintoalueet 1.1.2007 lähtien.


### Tanskan kunnat

Uudistuksen jälkeen tapahtui vielä kaksi kuntien nimenmuutosta:
* Brønderslev-Dronninglundin kunta otti 18.1.2007 nimekseen Brønderslevin kunta
* Frederiksværk-Hundestedin kunta otti 1.1.2008 nimekseen Halsnæsin kunta

## Uudistuksen vaikutuksia

Kuntien keskimääräinen asukasluku nousi uudistuksen myötä 16&nbsp;000 asukkaasta 54&nbsp;000 asukkaaseen. Enää seitsemän kunnassa on alle 20&nbsp;000 asukasta, jolloin näillä kunnilla on yhteistyösopimuksia eräillä muiden alueen kuntien kanssa. 455&nbsp;000 työntekijää siirtyi uudistuksen myötä toisen julkisen työnantajaorganisaation palvelukseen ja 30&nbsp;000 työntekijää vaihtoi fyysisesti toimitiloja. Tietojärjestelmäkonvertoinnit aiheuttivat muutoksia lähes 50 teratavua ja yli 60&nbsp;000 tietokoneohjelmaa täytyi muuttaa. Tavoitteena oli myös hallinnon palkkakustannuksien säästö. Esimerkiksi Bornholmin kunta tavoitteli 7,5 prosentin kustannussäästöjä ja Vejlen kunta 3–4 prosentin vuosittaisia palkkakulujen leikkauksia kolmen vuoden aikana.

## Katso myös
* Luettelo Tanskan kunnista
* Luettelo Tanskan kaupungeista

## Lähteet
George Francis

**George Rene Francis** (6. kesäkuuta 1896 &ndash; 27. joulukuuta 2008 Sacramento, Kalifornia) oli pitkäikäinen yhdysvaltalainen. Hän oli kotoisin Kaliforniasta ja jakoi maailman toiseksi vanhimman elossa olevan miehen sijan samana päivänä syntyneen englantilaisen Henry Allinghamin kanssa. 

Francis oli 9. tammikuuta 2007 alkaen vanhin elossa oleva yhdysvaltalainen mies. Hän oli afroamerikkalainen.

## Lähteet
Tuomas Ruuska

**Tuomas Ruuska** (s. 23. helmikuuta 1981) on suomalainen lentopalloilija, joka pelaa tällä hetkellä Kuutoset Volleyn riveissä, Lentopallon 1-sarjassa. Lentopallourallaan hän on pelannut myös kuusi kautta SM-liigassa.

## Ura

Tuomas Ruuska aloitti lentopallouransa syntymäkaupungissaan Teuvalla. Hiljalleen alkoi hahmottua Ruuskan lahjakkuus ja nuorten maajoukkuevalmentajat kiinnostuivat nuoresta lentopalloilijan alusta. 16-vuotiaana nuorukaisena Ruuska lähti opiskelemaan ja harjoittelemaan valtakunnan parhaiden poikalentopalloilijoiden kanssa Varalan Urheilukioon, Tampereelle. 

### SM-liiga

Varalasta tie vei lopulta SM-liigaan, Muuramen Lentopallon riveihin. Ensimmäisen liigaottelunsa Ruuska pelasi kaudella 2002, 21-vuotiaana nuorukaisena. Muuramen Lentopallossa hän nousi nopeasti seuran runkopelaajaksi. Kaudella 2007 Ruuska oli isossa roolissa yhdessä liigan parhaimmaksi lentopalloilijaksi valitun Pekka Kortteisen kanssa, kun joukkue eteni historian ensimmäisen kerran pudotuspeleihin. 

Kauden 2007 jälkeen hän vaihtoi maisemaa Muuramesta takaisin Etelä-Pohjanmaalle, ja alkoi pelata liigajoukkue Vaasan Kiistossa. Kiistossa hän oli joukkueen tärkein lenkki läpi kauden. Pahoissa talousvaikeuksissa taistellut Kiisto menetti monia pelaajiaan kauden aikana, mutta Ruuska pysyi seurassa vaikka palkanmaksu hänelle takkusi paljon. Ruuska oli Kiiston paras pistemies koko kaudella.

### Jymy kutsuu

Kaudeksi 2008-09 Ruuska siirtyi Nurmon Jymyn riveihin Lentopallon 1-sarjaan.  Jymyläispaidassa hän on löysi kadoksissa olleen peli-ilonsa ja nousi uudelle tasolle urallaan. Hänet palkittiin muun muassa kentän parhaana peräti kuudessa ottelussa peräkkäin alkukauden aikana. Nurmolaisten kanssa Ruuska eteni aina ykkössarjassa puolivälieriin. Pohjoislohkossa joukkue oli neljäs.

### Kuutosten riveihin

Kaudella 2009-10 Tuomas Ruuska pelaa fuusioseurassa nimeltä Kuutoset Volley. Siihen kuuluu myös hänen edelliskauden seuransa Nurmon Jymy, jolta Kuutoset peri sarjapaikan kaudelle 2009-10.

## Muuta

Ruuska on kotoisin Etelä-Pohjanmaalta, Teuvalta ja asuu tällä hetkellä Jalasjärvellä. Hän on koulutukseltaan insinööri, ja toimiikin Kurikassa, Ruukki Engineeringillä töissä aina kun pelikentiltä hän ehtii. 192-senttinen ja 27-vuotias Ruuska on pelipaikaltaan yleispelaaja, jonka tehtävänä on nostaa pallot tarkasti passarille ja samalla kantaa iso vastuu laitahyökkäyksistä. 

## Henkilötiedot

* Syntymäaika: 23. helmikuuta 1981

* Pituus: 192cm

* Ulottuvuus: 340cm

* Pelirooli: yleispelaaja 

* Ammatti: insinööri 

* SM-kausia: 6. kautta

* SM-liigaottelut: 148. kappaletta

* 1. SM-liigaottelu: 6. syyskuuta 2002

## Joukkueet

* 2002-2003 Muuramen Lentopallo

* 2003-2004 Muuramen Lentopallo

* 2004-2005 Muuramen Lentopallo

* 2005-2006 Muuramen Lentopallo

* 2006-2007 Muuramen Lentopallo

* 2007-2008 Vaasan Kiisto

* 2008-2009 Nurmon Jymy

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Nurmon Jymy
Britanniankiinalaiset

**Britanniankiinalaiset** ovat kiinalaisia ihmisiä, jotka ovat joko syntyneet Yhdistyneessä kuningaskunnassa tai muuttaneet sinne. Britanniankiinalaiset ovat Euroopan vanhin kiinalaisten siirtolaisyhteisö. Ensimmäiset kiinalaiset saapuivat Isoon-Britanniaan 1800-luvulla.

Britanniankiinalaisia on yhteensä 247&nbsp;403. Uskonnoltaan he ovat pääosin buddhalaisia ja kristittyjä. Äidinkielenään he puhuvat mandariinikiinaa, hakka-kiinaa, kantoninkiinaa ja englantia. Suurin osa heistä on asettunut suurin kaupunkeihin kuten Lontooseen, Manchesteriin, Liverpooliin ja Glasgow'hun.

## Lähteet
Hemmo Silvennoinen

**Hemmo Valio Silvennoinen** (6. marraskuuta 1932 Kesälahti – 4. joulukuuta 2002 Vantaa) oli suomalainen mäkihyppääjä, joka urallaan edusti Puijon Hiihtoseuraa ja Helsingin Tovereita. Talvella 1954–1955 hän ylsi ensimmäisenä suomalaisena Keski-Euroopan mäkiviikon voittoon.

Silvennoisen paras arvokisasaavutus oli neljäs sija pienessä mäessä Zakopanen MM-kisoissa 1962. Samojen kisojen suurmäessä hän oli 23:s. Cortina d’Ampezzon talviolympialaisissa 1956 Silvennoinen sijoittui 10:nneksi. Kilpailusuoritusta suurempaa kohua Cortinassa herättivät kuitenkin miehen *Savo*-lehteen lähettämät värikkäät kisajutut Suomen hiihtäjistä, jotka teksteistä suivaantuneina mukiloivat hänet kisakylässä.

Salpausselän kisoissa Silvennoinen ylsi voittoon 1956. SM-kisoissa hän joutui tyytymään hopeamitaliin 1957 ja 1962. Silvennoinen ei kaihtanut suuriakaan mäkiä: Planican lentomäkiviikolla 1954 hän sijoittui kolmanneksi. Oberstdorfin lentomäkiviikolla helmikuussa 1955 käydyt kaksi kisaa hän voitti yltäen parhaimmillaan 128 metrin lentoon.

Hemmon veli Vesa Silvennoinen voitti Puijon talvikisoissa 1955 yhdistetyn kilpailun.

## Lähteet
* 

### Viitteet
Theodor Granstedt

**Ernst Theodor Granstedt** (28. lokakuuta 1842 Helsinki – 17. lokakuuta 1927 Helsinki) oli suomalainen arkkitehti ja Yleisten rakennusten ylihallituksen ylijohtaja. Granstedtin isä Anders Fredrik Granstedt ja isoisä Pehr Granstedt olivat myös arkkitehteja, sisar Hilda Granstedt sen sijaan taidemaalari ja piirustuksenopettaja.

Granstedt valmistui arkkitehdiksi Helsingin teknillisestä reaalikoulusta vuonna 1867. Valmistumisensa jälkeen hän opiskeli myös Pietarin ja Pariisin taideakatemioissa.

Granstedt toimi eri tehtävissä Yleisten rakennusten ylihallituksessa, ja pitkän uran tehneenä hänet nimitettiin ylihallituksen ylitirehtööriksi 27. maaliskuuta 1905. Granstedtin toimikaudelle sattuivat vuoden 1905 yleislakko ja sen jälkeen tulleet suuret muutokset työaikoihin ja muihin työolosuhteisiin. Granstedt erosi virastaan 3. syyskuuta 1912 lähes 70 vuoden ikäisenä.

## Theodor Granstedtin työt
* Kokkolan toinen kirkko, Kokkola – 1877 (Kirkko tuhoutunut tulipalossa loppiaisyönä 1958)
* Viitasaaren kirkko, Viitasaari – 1878
* Ylimarkun kirkko, Ylimarkku – 1878
* Ryhtilä, Jyväskylä – 1895
* Bulevardi 6, Helsinki – 1888
* Sumiaisten kirkko, Sumiainen – 1889
* Sokeainkoulu, Vuorelankatu 5-7, Kuopio – 1889
* Keuruun uusi kirkko, Keuruu – 1892
* Bulevardi 10, Helsinki – 1894
* Sokeainkoulu, Ensi linja 1, Helsinki – 1898
* Kuuromykkäinkoulu, Sepänkatu 1, Kuopio – 1899
* Entinen Kuurojen koulu ja oppilasasuntola sekä johtajan asunto 1899, Porvoo Lukiokatu 5–7
* Kuurojen koulu ja asuntola, Lossikuja 6, Oulu – 1902
* Oulun Lyseon lukion voimistelusalirakennus Kajaaninkatu 3, Oulu – 1907
* Kuurojen koulun johtajan asunto, Lossikuja, Oulu – 1910

## Lähteet
* 

### Viitteet

## Aiheesta muualla
Unelmia ja toiveita

**Unelmia ja toiveita** on Leevi and the Leavingsin kokoelma-albumi vuodelta 1989. Se sisältää laulukokoelman yhtyeen 1980-luvun kappaleista. Levyn kappaleet on numeroitu aakkosjärjestyksessä.

## Kappaleet
#
#
#
#
#
#
#
#
#
#
#
#
#
#
#
#

## Lähteet
*
### Viitteet
Tuija-Maija Niskanen

**Tuija-Maija Niskanen** (10. heinäkuuta 1943 Savonlinna – 29. kesäkuuta 2019 Helsinki) oli suomalainen elokuvaohjaaja, käsikirjoittaja ja tuottaja. Hän aloitti ohjaajana Ylen Televisioteatterissa 1968, ja kahta teatterielokuvaa lukuun ottamatta hän ohjasi muut työnsä televisiolle.

## Ura
Niskanen aloitti uransa Yleisradiossa tv-teatterin ohjaajana 1960-luvun loppupuolella ollessaan alle 25-vuotias. Hän oli tuolloin yksi ensimmäisiä naispuolisia ohjaajia ja teki töitä toisen nuoren naisohjaajan Eija-Elina Bergholmin kanssa. He tekivät myös ruotsinkielisiä tuotantoja, ja sitä kautta tarjoutui mahdollisuus tehdä elokuva Vivica Bandlerin nuoruusmuistoista. Ruotsin tv-teatterin päällikkö Lars Löfgren tunsi Bandlerin, joka oli kertunut hänelle nuoruusvuosistaan. Käsikirjoituksen teki Eija-Elina Bergholm, ja Niskanen ohjasi sen pohjalta elokuvan *[[Jäähyväiset]]* (1982), joka sivuaa viitteellisesti lesboutta. Leikkausvaiheessa elokuvaa olivat työstämässä Ingmar Bergman ja Jörn Donner. Bandler ei ollut tyytyväinen lopulliseen versioon ja halusi nimensä pois lopputeksteistä, koska hänen mukaansa tulos ei ollut käsikirjoituksen mukainen.

Niskanen ohjasi myös elokuvan *[[Suuri illusioni (elokuva)|Suuri illusioni]]* (1985), joka oli hänen toinen teatterielokuvansa. Se on Mika Waltarin samannimisen esikoisromaanin filmatisointi, joka sijoittuu 1920-luvun Helsinkiin ja Pariisiin. Elokuvassa näyttelevät Stina Ekblad, joka oli ollut mukana myös *Jäähyväisissä*, ja Pekka Valkeejärvi. Käsikirjoittajana oli Anja Snellman. Näiden kahden elokuvan jälkeen Niskanen jatkoi uraansa vain televisiossa. Hän ohjasi tv-versiot muun muassa Minna Canthin näytelmästä *Anna Liisa* (1988) ja Anja Snellman romaanista *Ihon aika* (2004).

## Filmografiaa
* *Nukkekoti* (1968)
* *Ajolähtö* (1969)
* *[[Sen kunniaks]]* (1969)
* *Olen unessa useasti* (1970)
* *[[Malli (televisioelokuva)|Malli]]* (1971)
* *Lokki* (1971)
* *Kuilu* (*Klyftan*, 1972)
* *Valitsen rohkeuden* (1977)
* *[[Maa jota ei ole (televisioelokuva)|Maa jota ei ole]]* (*Landet som icke är*, 1977)
* *[[Seth Mattsonin tarina]]* (1979)
* *[[Jäähyväiset]]* (*Avskedet*, 1982)
* *Yksinäinen nainen* (1982)
* *Kolme sisarta* (1982)
* *[[Suuri illusioni (elokuva)|Suuri illusioni]]* (1985)
* *Anna-Liisa* (1988)
* *Mitä pimeämpi yö, sen kirkkaammat tähdet* (1991)
* *Sanat ja hiljaisuus* (1993)
* *Astrid* (1995)
* *Ihon aika* (1998)
* *Enkeli tulessa* (2004)
Lähteet: 

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*
Open Content Alliance

**Open Content Alliance** on vuonna 2005 perustettu, pääasiassa yhdysvaltalainen yhteenliittymä, joka pyrkii edistämään avointen sisältöjen jakelua ja käyttöä. Hanke nähtiin monien yliopistojen ja yliopistokirjastojen, Yahoon ja Internet Archiven vastatoimena Googlen pyrkimyksille digitalisoida kirjoja omien käytäntöjensä mukaisesti, kirjailijajärjestöjen tekijänoikeuskritiikistä välittämättä.

## Katso myös
* Google Books

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Open Content Alliance 
* Open Library Home  (openlibrary.org)
* Internet Archive Home  (archive.org)
* Video from Open Content Alliance Launch, Oct 2005  (opencontentonline.com)
* OpenContentOnline – Search Engine for Open Content and OCW CourseWare   (opencontentonline.com)
* The Universal Library  (Carnegie Mellon site)
* Digitized Content in the Internet Archive from the University of Illinois at Urbana-Champaign Library
*  Google Library Project
* Google Book Search
Open Library

**Open Library** () on verkkopalvelu, johon pyritään kokoamaan kirjaston tapaan kirjoja. Open Librarya ylläpitävä Internet Archive kuuluu Open Content Allianceen, joka edistää vastaavanlaisia vapaasti saatavilla olevien julkaisujen esillepanoa. Sivustolla on myös tuhansia suomenkielisiä kirjoja.

Open Library tarjoaa verkossa rekisteröityneille käyttäjilleen digitoimiaan kirjoja kontrolloidun digitaalisen lainaamisen periaatteella. Open Libraryn tarkoituksena on kerätä kokoelmiinsa jokainen maailmassa julkaistu kirja, digitoida ne ja säilyttää fyysiset kirjat sekä digitoidut tiedostot kirjoista.  Open Library kerää kirjoja kokoelmiinsa lahjoitusten avulla, suurin osa kirjoista on pohjoisamerikkalaisten yliopistojen kirjastojen lahjoittamia kirjoja: esimerkiksi Trentin yliopisto lahjoitti vuonna 2018 noin 250 000 kirjaa Internet Archivelle.  Vuonna 2020 Claremontin teologinen koulu lahjoitti kirjastonsa 250 000 kirjaa Internet Archivelle. 

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Open Library
* Vartija-lehti: Internet Archive edistää radikaalisti kirjojen saatavuutta (26.8.2021)
Yolanda Adams

**Yolanda Yvette Adams** (s. 27. elokuuta 1961 Houston, Teksas) on yhdysvaltalainen gospel-laulaja. 

Adams oli musikaalisen perheen kuudesta sisaruksesta vanhin. Hän valmistui Sterling High Schoolista vuonna 1979 ja aloitti uransa opettajana ja osa-aikaisena mallina Houstonissa. Ensimmäisen albuminsa hän julkaisi vuonna 1988. Adamsin ura on ollut erittäin menestyksekäs, ja hän on sen aikana voittanut muun muassa neljä Grammya. SoundScanin mukaan Adams on myynyt 4,5 miljoonaa levyä vuoteen 2009 saakka.

11. joulukuuta 2009 *[[Billboard]]*-lehti julisti Adamsin 1900-luvun gospel-laulaja numero yhdeksi. Samalla listalla hänen albuminsa *Mountain High...Valley Low* nimettiin parhaaksi gospel-albumiksi.

Adamsilla on Tim Crawfordin kanssa vuonna 2001 syntynyt tytär. Adams ja Crawford erosivat 2004. Laulajattaren kuuluisimpien kappaleiden joukkoon lukeutuu "Open My Heart", joka nousi vuonna 1999 Yhdysvaltain *[[Billboard Hot 100|Hot 100]]* -listan 57. sijalle. 

## Diskografia
### Studioalbumit
* *Just As I Am* (1988)
* *Through the Storm* (1991)
* *Save the World* (1993)
* *More Than a Melody* (1995)
* *Yolanda... Live in Washington* (1996)
* *Songs from the Heart* (1998)
* *Mountain High... Valley Low* (1999)
* *Christmas With Yolanda Adams* (2000)
* *The Experience* (2001)
* *Believe* (2001)
* *Day By Day* (2005)
* *What a Wonderful Time* (2007)
* *Becoming* (2011)

### Kokoelmat
* *The Best of Yolanda Adams* (1999)
* *The Praise and Worship Songs of Yolanda Adams* (2003)
* *The Essential Yolanda Adams* (2006)
* *The Best of Me: Yolanda Adams* (2007)
* *Playlist: The Very Best of Yolanda Adams* (2008)

### Singlet
* "The Battle Is the Lord's" (1993)
* "Open Arms" (1995)
* "Gotta Have Love" (1995)
* "The Battle Is the Lord's" (1996)
* "Only Believe" (1998)
* "Is Your All on the Altar" (1998)
* "Still I Rise" (1998)
* "Yeah" (1999)
* "Open My Heart" (1999)
* "Fragile Heart" (2000)
* "The Things We Do" (2000)
* "I'm Gonna Be Ready" (2001)
* "I Gotta Believe" (2001)
* "Never Give Up" (2001)
* "Someone Watching Over You" (2005)
* "Victory" (2005)
* "This Too Shall Pass" (2005)
* "Be Blessed" (2005)
* "Step Aside" (2007)
* "Hold On" (2007)
* "Be Still" (2011)

## Lähteet
Kalevi Kärkinen

**Kalevi Antero Kärkinen**  (15. elokuuta 1934 Helsinki – 8. huhtikuuta 2004 Lahti) oli suomalainen mäkihyppääjä. Hän edusti Suomea Lahden MM-kisoissa 1958 ja sijoittui mäkikisassa yhdeksänneksi. Hänen veljensä Juhani Kärkinen voitti tuon kisan.

Kalevi Kärkinen sijoittui 1960–1961 Keski-Euroopan mäkiviikolla kokonaiskilpailun kolmanneksi voitettuaan Innsbruckin osakilpailun. Squaw Valleyn olympialaisten esikisoissa 1959 Kärkinen oli paras, mutta seuraavana vuonna itse kisoissa hän ei päässyt kilpailemaan vaan jäi varamieheksi.

Kärkinen edusti Lahden Hiihtoseuraa ja voitti kotimäessään Salpausselän kisojen mäkikilpailun 1957.

SM-kisoissa Kalevi Kärkinen ylsi parhaimmillaan hopealle 1958, mutta vierailut Pohjois-Amerikassa tuottivat Kanadan mestaruuden 1956 ja Yhdysvaltain mestaruuden 1958. Vuonna 1959 Kärkinen valmensi Sveitsin mäkihyppääjiä. Kärkinen harrasti Golfia, jossa hänen seuransa oli Lahden Golf.

Kärkinen kuoli vuonna 2004 ja hänet on haudattu Lahdessa Levon hautausmaalle. 

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Mäkiveljekset Kärkinen. YLE Elävä arkisto.
I Love Saturday

**I Love Saturday** on brittiläisen synthpop-yhtye Erasuren vuonna 1994 julkaisema EP, joka sisältää aiemmin samana vuonna julkaistun singlekappaleen "I Love Saturday" lisäksi kaksi aiemmin julkaisematonta kappaletta, sekä lauletun version aiemmin samana vuonna "Always"-singlen b-puolella julkaistusta kappaleesta "Tragic".

## Muusikot

* Vince Clarke – syntetisaattorit, kosketinsoittimet
* Andy Bell – laulu

## Kappalelista

# "I Love Saturday"
# "Ghost" (Edit)
# "Truly, Madly, Deeply"
# "Tragic" (Live Vocal)
Down III: Over the Under

__NOTOC__
**Down III: Over the Under** on Downin kolmas studioalbumi, joka julkaistiin 25. syyskuuta 2007. Albumi nousi Yhdysvalloissa Billboard 200 -listan sijalle 26. Suomessa se debytoi virallisen albumilistan sijalla 30.

Albumin tekoa pitkitti se, että New Orleansiin iski hurrikaani Katrina. Yhtye oli erillään jonkin aikaa, mutta kahden kuukauden jälkeen myrskystä, yhtye kokoontui Nodferatu's Lairilla aloittaakseen nauhoitukset. Levyllä kuullaan laulajan, Philip Anselmon tulkintoja aikaisemman yhtyeensä Panteran edesmenneen kitaristin ja ystävänsä Dimebag Darrellin kuolemasta sekä hurrikaani Katrinan aiheuttamista tuhoista synnyinkaupungilleen New Orleansille.

Down teki albumin julkaisun tiimoilta kaksi konserttia Suomessa maaliskuussa 2008, jotka olivat Tampereen Pakkahuoneella 21. maaliskuuta 2008 ja Helsingin Kulttuuritalolla 22. maaliskuuta 2008.

## Kappaleet
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 

## Kokoonpano
* Phil Anselmo – laulu
* Pepper Keenan – kitara
* Kirk Windstein – kitara
* Rex Brown – basso
* Jimmy Bower – rummut

## Arvostelut
* Allmusic: 
* Metal Hammer: 10/10
* Imperiumi: 9-/10
* Soundi: 

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* 
*
Scientific American

**Scientific American** on yhdysvaltalainen kansantajuinen tiedelehti. Sen ensimmäinen numero ilmestyi 28. elokuuta 1845, ja se on siten vanhin yhdysvaltalainen edelleen ilmestyvä aikakauslehti. Aluksi se ilmestyi viikoittain ja marraskuusta 1921 lähtien kuukausittain. Lehden pääsisältö ovat uusien tutkimustulosten kansantajuiset esittelyt.

Scientific American oli aiemmin kohdennettu keksijöille ja tieteilijöille, jotka olivat kiinnostuneita muista kuin omista erikoisaloistaan. Nykyisin lehti on kohdennettu yleisölle, jolla ei välttämättä ole tieteellistä taustaa lainkaan. *[[American Scientist]]* on suunnattu perehtyneemmälle yleisölle.

## "Scientific American Goes Woke"
(Tieteenhistorioitsija, dosentti, Skeptic-lehden perustaja ja päätoimittaja, The Skeptics Societyn johtaja ja) Scientific American -lehden pitkäaikainen kolumnisti Michael Shermer totesi lehden muuttuneen wokeksi ja luetteli esimerkkejä, kuten kreationismin väittäminen valkoisen ylivallan muodoksi tai naisten ja mustien aliedustuksen matemaatikoissa väittäminen misogyniaksi ja rasismiksi, vaikka yliopistot nimenomaan yrittävät palkata naisia ja vähemmistöjä.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Online edition of *Scientific American* with partially free access to the current issue 
* Online archive (not free) of the issues from 1993 to the present 
* Online archive of *Scientific American* between 1846 and 1869
Verkkokirjasto

**Verkkokirjasto** on tietoverkossa käytettävissä oleva kirjasto, jonka aineisto on talletettu sähköisen muotoon digitaalisesti.

Verkkokirjastoja ylläpitävät usein yliopistojen kirjastot, kansalliskirjastot tai valtionarkistot osana muuta toimintaansa. Kiinnostus verkkokirjastoja kohtaan on olemassa myös Internetin hakukoneiden ylläpitäjillä ja digitaalista tulostamista toteuttavilla yrityksillä, kuten Adobella, jonka PDF-tiedostomuoto sitä käyttävine ohjelmineen on eräänlainen asiakirjojen teollisuusstandardi.

## Aiheesta muualla
Mukana liikkuva etäisyys

**Mukana liikkuva etäisyys** tarkoittaa kosmologiassa menetelmää, jolla kuvataan etäisyyttä laajenevassa avaruudessa.

Mukana liikkuva etäisyys on etäisyys kahden pisteen välillä tiettynä kosmologisena ajan hetkenä. Hubblen virtauksen mukana liikkuville kappaleille etäisyys pysyy vakiona ajan muuttuessa. Mukana liikkuva etäisyys havaitsijasta kaukaiseen kohteeseen, kuten toiseen galaksiin, voidaan laskea seuraavasti:

: \chi = \int_{t_e}^{t} { c \; \mbox{d} t' \over a(t')}

:missä a(t') on skaalatekijä,
:t_e on havaitsijan havaitsemien fotonien lähtöhetki ja
:t on hetki "nyt".
Vaikka kyseessä on integraali ajan suhteen, saadaan etäisyys, joka mitattaisiin hypoteettisella mittanauhalla tiettynä hetkenä *t*.

## Aiheesta muualla
*Distance measures in cosmology 
*Ned Wright's cosmology tutorial 
*Weinberg, Steven (1972) 
*Peebles (1993) 
*Lineweaver & Davis, Expanding Confusion 
*Ned Wright's Javascript cosmology calculator
Stielhandgranate 24

**Stielhandgranate 24**  (”perunanuija”, saks. *kartoffelkeule*) oli maailmansodissa ja muissa 1900-luvun sodissa käytetty saksalainen varsikäsikranaatti. Se oli aikasytytteinen ja viritettiin ruuvaamalla pohjakorkki auki, minkä jälkeen viritysnaru vedettiin ulos. Kranaatti räjähti noin 4–5 sekunnin päästä viritysnarun vetämisen jälkeen.

## Teknisiä tietoja
*Paino 480 grammaa
*Pituus (varrella) 35,6 cm, (ilman vartta) 7,5 cm ja halkaisija 6 cm
*Räjähdysaineen määrä 165 grammaa

## Lähteet
*Saksalaisia käsikranaatteja

## Aiheesta muualla
Thaimaan vaakuna

**Thaimaan vaakunassa** on keskeisessä osassa tarulintu Garuda, joka esiintyy sekä buddhalaisessa että hindulaisessa mytologiassa. Thaimaassa tätä vaakunaa on käytetty Thaimaan kuningasperheen symbolina.

## Siamin vaakuna

1873–1910 Siamissa oli käytössä heraldinen vaakuna, jonka kilvessä on kolme kenttää. Ylimmässä kentässä on kolmipäinen norsu kuvastamassa valtakunnan osia - pohjoista, keskivaltakuntaa ja etelää. Vasemmassa kentässä on albiinonorsu, joka on Laosin symboli. Oikealla on kaksi perinteistä veistä (*kris*), jotka symboloivat Malakkaa. Kilpeä koristavat kruunu ja Chakri-dynastian tunnus, chakra. Näiden molemmilla puolilla on seitsemänkertaiset päivänvarjot, jotka symbolisoivat absoluuttista monarkiaa. Vaakunan suunnitteli prinssi Pravich Chumsai.

## Lähteet
Kashiwazakin–Kariwan ydinvoimalaitos

**Kashiwazakin–Kariwan ydinvoimalaitos** () on Japanissa Niigatan prefektuurissa sijaitseva maailman suurin ydinvoimalaitos. Sen toiminta on suurimmaksi osaksi pysähdyksissä. Laitoksessa on 8 ydinreaktoria, jotka tuottaisivat sähkötehoa yhteensä 8&nbsp;200 MW. Sähkötehoa riittäisi noin 16 miljoonalle kotitaloudelle (Japanissa kotitalouksia on yhteensä n. 47 miljoonaa). Voimalaitoksen omistaa Tepco.

Kashiwazakin–Kariwan ydinvoimalaitos on maailman neljänneksi tehokkain sähköntuotantolaitos. Ainoastaan kolme vesivoimalaa tuottaa enemmän sähköä. Laitoksen kaksi uusinta reaktoria on uudentyyppisiä kehittyneitä kiehutusvesireaktoreita, joita on maailmalla käytössä ainoastaan neljä. Japani tuottaa kolmanneksen sähköstään ydinvoimalla.

## Maanjäristyssuojaus ja vuoden 2007 maanjäristys
Ydinvoimalaitos sijaitsee maanjäristysherkällä alueella kuten ylipäätään koko Japani. Reaktorit sammuivat järistyksen sattuessa automaattisesti.

Maanjäristys ravisteli voimalaa heinäkuussa 2007, ja voimala suljettiin. Japanilaislehti *Mainichi shinbunin* tietojen mukaan järistys, jossa voimalaitos vaurioitui, oli noin 2,5 kertaa voimakkaampi kuin mitä laitos oli suunniteltu kestämään. Lehden mukaan kahdeksan Japanin 17 ydinvoimalasta on rakennettu samojen turvamääräysten mukaan. Tepco ja maan hallitus ovat jo myöntäneet, ettei alueelle uskottu koskaan iskevän näin voimakasta järistystä.

Voimalaitos pysyi suljettuna liki puolitoista vuotta Niigatan maanjäristyksen aiheuttamien vikojen ja odottamattoman suuren järistyksen paljastamien lisäsuojaustarpeiden takia. Maanjäristys aiheutti ainakin 50 vikaa, mukaan lukien katkenneita putkia, vesivuotoja, radioaktiivisuuden vuotoa ympäristöön. 1,2 tonnia radioaktiivista vettä oli vuotanut jostain tankista ja valunut mereen. Matala-aktiivisen jätteen varasto, jossa oli 20 000 tynnyriä jätettä, vaurioitui ja tynnyreitä joutui mereen. Myös voimalan muuntajassa oli tulipalo .

8. toukokuuta 2009 Kashiwazakin–Kariwan ydinvoimalaitoksessa aloitettiin 50 päivää kestävät kokeet, joissa testattiin maanjäristyksen myötä parannettuja seismisiä turvatoimia.

## Fukushiman ydinvoimalaonnettomuus

Fukushiman ydinvoimalaonnettomuus vuonna 2011 pysäytti kaikki japanin ydinvoimalat. Kashiwazakin-Kariwan ydinvoimala oli täysin käyttökiellossa pitkän aikaa onnettomuuden jälkeen. Osa reaktoreista oltiin jo 2017 hyväksytty käyttökelpoisiksi, mutta japanin ydinvoimaviranomainen kielsi käynnistämästä laitosta turvallisuuspuutteisiin vedoten.

## Toiminnan jatkaminen

Niigatan prefektuuri äänesti vasta joulukuussa 2025 ydinvoimalan käynnistyksen puolesta. Tepco aikoo käynnistää voimalan kahdeksasta reaktorista yhden, ja se tuottaisi vuonna 2026 Japanin sähköverkolle noin 1 400 megawattia. Toinen reaktori pyritään käynnistämään vuonna 2030.

## Reaktorit

## Lähteet
Asta Backman

**Asta (alk. Agda) Elisabeth Backman** (o.s. **Inberg**; ) oli suomalainen näyttelijä.

Agda Inberg kävi Vaasassa kauppakoulun ja työskenteli Ilkka-lehden konttorissa, mutta toimi samalla iltanäyttelijänä Vaasan kaupunginteatterissa, johon sai vakituisen kiinnityksen 1940. Näytellessään jatkosodan vuosina Porin Teatterissa hän vaihtoi Agda-nimensä Astaksi ja tapasi tulevan aviomiehensä. Vuonna 1945 hänet kiinnitettiin ensi kerran Suomen Kansallisteatteriin, josta siirtyi miehensä kanssa Lahden kaupunginteatteriin vuosiksi 1947–53 ja palasi sitten Kansalliseen kymmeneksi vuodeksi. Backmanin teatterirooleja olivat muun muassa pääosat *[[Maria Stuart (näytelmä)|Maria Stuartissa]]* ja *Rumassa Elsassa* sekä rouva Keller William Gibsonin *Ihmeidentekijässä*.

Vasta perustettu Televisioteatteri kiinnitti Asta Backmanin 1963, mutta Yleisradion vasemmistoradikalismin myötä hän siirtyi vuosikymmenen lopulla Mainos-TV:n televisioteatteriin, josta jäi eläkkeelle 1979. 1970-luvun alkuvuosina hän teki vielä Kansallisteatterissa muutamia rooleja.

Teatteriroolien lisäksi Backmanilla oli kymmenisen elokuvaosaa, muun muassa pääosa ”probleemielokuvassa” *[[Ylijäämänainen]]*. Hänen osasuorituksensa sai paljon tunnustusta. Backman näytteli myös muun muassa kaksinaamaista opettajatarta elokuvassa *[[Neiti talonmies]]* ja kansakoulun opettajan rouvaa elokuvassa *[[Pastori Jussilainen]]*. Lisäksi hän näytteli elokuvassa *[[Täällä Pohjantähden alla (vuoden 1968 elokuva)|Täällä Pohjantähden alla]]* räätäli Halmeen (Kalevi Kahra) vaimoa. Hänen puolisonsa esitti elokuvassa apteekkari Dahlbergia.

Backman näytteli vielä eläkeiässä 1980-luvulla pääosaa televisiosarjassa *[[Vihreän kullan maa]]*. Hänen aviopuolisonsa oli näyttelijä Fritz-Hugo Backman. Pari avioitui vuonna 1947, ja liitto kesti Backmanin kuolemaan vuoteen 1993 asti. Heidän poikansa on toimittaja Martti Backman (s. 1948).

## Filmografia
**[[Synnin jäljet]]* (1946)
**[[Ylijäämänainen]]* (1951)
**[[Veteraanin voitto]]* (1955)
**[[Pastori Jussilainen]]* (1955)
**[[Neiti talonmies]]* (1955)
**Kustaa III* (1963)
**[[Paha kulkee]]* (1966)
**[[Päivä lepokodissa]]* (1967)
**[[Kuuma kissa?]]* (1968)
**[[Täällä Pohjantähden alla (vuoden 1968 elokuva)|Täällä Pohjantähden alla]]* (1968)
**[[Kesyttömät veljekset]]* (1969)
**[[Pohjantähti (elokuva)|Pohjantähti]]* (1973)
**[[Runoilija ja muusa (elokuva)|Runoilija ja muusa]]* (1978)
**[[Olga (televisioelokuva)|Olga]]* (1978)

## Lähteet
Emeritus

**Emeritus** (*täysinpalvellut*&thinsp;) -sanaa käytetään eläkkeelle jääneen miespuolisen professorin, piispan tai muun merkittävän ammattilaisen entisen virkanimikkeen yhteydessä. Naisten tapauksessa käytetään sanaa **emerita**. Sana liitetään yleensä entisen viran jälkeen, esimerkiksi *professori emeritus N.N.*.

Joidenkin sääntöjen mukaan emeritus/emeritaa tulisi käyttää vain silloin, kun samalla mainitaan virka, josta henkilö on jäänyt eläkkeelle (eli esimerkiksi *Helsingin yliopiston suomen kielen professori emeritus*).

Korkeakoulujen emeriti-käytänteitä on, että eläkkeelle jäävien toistaiseksi voimassa olevassa työsuhteessa olevien professoreiden kanssa voidaan tehdä määräaikaisia sopimuksia, joihin perustuen he voivat käyttää muun muassa yliopiston sähköpostitunnuksia ja muita työvälineitä sekä jatkaa tutkimusta.

## Lähteet
Väinö Perttunen

**Väinö Aleksanteri Perttunen** (12. syyskuuta 1906 Kemi – 8. syyskuuta 1984 Kemi) oli suomalainen painija, jonka huippuvuodet ajoittuivat 1930-luvun lopulle. ”Källi” ylsi Euroopan mestariksi kreikkalais-roomalaisella tyylillä kahdesti. Kotimaassa hän edusti uransa alussa Kemin Intoa ja sen jälkeen Veitsiluodon Vastusta.

## Saavutuksia
* Neljäs sija Berliinin olympialaisissa 1936 (sarja 56 kg)
* EM-kultaa 1937 ja 1938 (sarja 56 kg)
* EM-kisojen neljäs sija 1933
* Suomen mestari 1933, 1937 ja 1938 (sarja 56 kg)

## Lähteet
* 
* 

### Viitteet

## Aiheesta muualla
*Väinö Perttunen – Sports Reference LLC.  (EM-kulta vuodelta 1937 puuttuu) 
*Väinö Perttunen FILA:n tietokannassa (EM-kulta vuodelta 1937 puuttuu)
Erkki Johansson

**Erkki Johansson** (27. heinäkuuta 1917 Viipuri – 7. lokakuuta 1984 Lahti) oli suomalainen vapaapainija, jonka huippuvuodet ajoittuivat 1940-luvun lopulle. Hänet tunnettiin lempinimellä "Pula-ajan atleetti", ja hän edusti Sunilan Sisua ja Myllykosken Kilpa-Veikkoja.

## Saavutuksia

* Olympiaedustaja Lontoon kisoissa 1948 (sarja 57 kg)
* EM-pronssia 1946 (sarja 57 kg)
* MM-kisojen neljäs sija 1950 (sarja 57 kg)
* Suomen mestari 1945 (sarja 56 kg), 1947 ja 1949 (sarja 57 kg)

## Lähteet

* 
* 

### Viitteet
Paavo Hietala

**Paavo Iisakki Hietala** (26. syyskuuta 1919 Lapua – 18. syyskuuta 1984 Lapua) oli suomalainen painija, jonka huippuvuodet ajoittuivat 1940-luvun lopulle. Jo aktiivivuosinaan hän toimi Lapuan Virkiän puheenjohtajana (1947–53).

## Saavutuksia

* Olympiakisoissa neljäs sija vapaapainissa Lontoon kisoissa 1948 (sarja 62 kg)
* EM-pronssia vapaapainissa 1946 (sarja 62 kg)
* Suomen mestari vapaapainissa 1946–48 ja 1950 (sarja 62 kg)
* Suomen mestari kreikkalais-roomalaisessa painissa 1947–48 (sarja 62 kg)

## Lähteet

* 
*
Tomi Ervamaa

**Tomi Ervamaa** (25. elokuuta 1964 Helsinki – 1. heinäkuuta 2007 Lontoo, Iso-Britannia) oli suomalainen sanomalehtitoimittaja. Hänen uransa alkoi 1980-luvulla Etelä-Suomen Sanomista, josta hän siirtyi Helsingin Sanomiin 1990-luvun alussa. Hän työskenteli lehden ulkomaan-, kulttuuri- ja sunnuntaitoimituksessa. Vuosina 1997–2001 Ervamaa toimi Helsingin Sanomien kirjeenvaihtajana Washington DC:ssä. Kuolemaansa edeltäneen vuoden hän työskenteli kirjeenvaihtajana Lontoossa. Ervamaa oli ehdolla vuoden 2007 Bonnierin journalistipalkinnon saajaksi vuoden 2006 Israelin–Libanonin konfliktiin liittyvistä artikkeleistaan.

Ervamaa lasketaan ikäluokkansa parhaimpiin suomalaisiin lehtikirjoittajiin, erityisen taidokas hän oli reportterina ja kolumnistina. Hänen tyyliinsä kuului kuivakas huumori, jota hän käytti myös erittäin vakavissa yhteyksissä. Ervamaa oli myös taitava tiivistämään sanottavansa. Hänen terävän kritiikkinsä kohteena olivat eritoten eri alojen fundamentalistit ja tekopyhyys yleisenä ilmiönä. Työnantajansa Helsingin Sanomien sunnuntainumeron paksuudesta Ervamaan kerrotaan todenneen, ”että pitää suunnilleen valita lukeeko tämän vai jonkun kirjan”. Työtovereidensa keskuudessa hän oli pidetty, vaikkei hevin päästänyt heitä lähelleen. Ervamaa oli intohimoinen kirjallisuuden ystävä. Koulutukseltaan hän oli filosofian maisteri, pääaineenaan yleinen kirjallisuustiede. Pro gradu -työnsä Ervamaa teki Salman Rushdien tuotannosta. 

Ervamaa kirjoitti Helsingin Sanomiin *Maailmanpahentaja* -kolumnia, joka käsitteli yksilön roolia kansainvälisessä politiikassa.

## Lähteet
Timanttitonkija

**Timanttitonkija**  (*Satanoperca leucosticta*) on kirjoahveniin kuuluva kalalaji, joka on myös suosittu akvaariokala.

## Koko ja ulkonäkö
Timanttitonkija on hopeanhohtoinen 18–25&nbsp;cm pitkä kala. Sen voimakas kuonomainen leuka on sopeutunut joenpohjan tonkimiseen. Selkäevän ruodot törröttävät pystyssä kuten kiiskellä. Kalan jokaisessa suomussa on tummalla pohjalla vaaleampi pilkku, joka hohtaa helmien tai timanttien tavoin. Värisävyt vaihtelevat eri joista ja järvistä löytyneissä kannoissa.

## Alkuperä
Timanttitonkija on kotoisin Etelä-Amerikasta, Amazonin vesistöalueelta.

## Käyttäytyminen ja lisääntyminen
Nimensä mukaisesti timanttitonkijat tonkivat ruokaa pohjalta. Ne ottavat hiekkaa suuhunsa, imeskelevät hiekanjyvien välissä olevat ravinteet ja sylkevät hiekan pois kidustensa raosta ja suun kautta. Tämä asettaa rajoituksia akvaarion sisustukselle.  

Timanttitonkijat viihtyvät parhaiten parvena. Ne hoitavat poikasiaan suussaan. 

## Vesiolot ja ravinto
Timanttitonkijat viihtyvät lämpimässä (25–29&nbsp;°C), pehmeässä (kH 3–7) ja happamuudeltaan melko neutraalissa tai lievästi happamassa vedessä, pH 6–7. Tonkiminen nostaa lietettä veteen, joten hyvä suodatus on tärkeää. Timanttitonkijoiden akvaarion olisi oltava kooltaan ainakin 500 litraa ja altaan olisi hyvä olla runsaspinta-alainen. 

Kalat syövät sekaravintoa, jonka pitää painua pohjaan. 

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* 
* Jarmo Willman in kotisivut
Mauricio Soler

**Juan Mauricio Soler Hernández** (s. 14. tammikuuta 1983) on kolumbialainen maantiepyöräilijä, Ranskan ympäriajon etapin ja mäkikilpailun voittaja. 

## 2003–2007
Soler voitti vuonna 2003 Vuelta de la Juventud Colombia -kilpailun toisen etapin. Seuraavana vuonna hän voitti samassa kilpailussa niin ensimmäisen etapin kuin kokonaiskilpailunkin. Vuonna 2005 hän oli paras Kolumbian ympäriajon 14. osuudella.

Vuodesta 2006 alkaen Soler kilpaili Euroopassa. Ensimmäisen kautensa "vanhalla mantereella" hän ajoi Acqua & Sapone -joukkueen väreissä voittaen Circuit de Lorraine -kilpailussa niin toisen etapin kuin kokonaiskilpailunkin. 

Vuosina 2007-2009 Soler edusti Barloworld-tallia. Vuoden 2007 maaliskuussa hän sijoittui toiseksi Milano–Torino-kilpailussa Danilo Di Lucan jälkeen. Elokuussa hän voitti Burgosin ympäriajossa niin toisen etapin kuin kokonaiskilpailunkin .

## Ranskan ympäriajo 2007
Ranskan ympäriajossa 2007 Soler oli seitsemännellä osuudella neljäs. Muutamaa päivää myöhemmin hän voitti Brianconiin päättyneen yhdeksännen etapin vaikuttavan sooloajon jälkeen. Soler ajoi *Col du Galibierin* legendaarisessa nousussa, 48 kilometriä ennen maalia, viiden ajajan karkulaisryhmän kiinni ja jätti heidät saman tien. Jaroslav Popovytš kykeni seuraamaan kolumbialaista kolme kilometriä, sitten oli hänenkin antauduttava. Viimeiset 45 kilometriä Soler ajoi yksinään valloittaen niin Col du Galibierin kuin yhdeksännen etapinkin.  Sittemmin Soler sijoittui kolmanneksi 14. etapilla ja viidenneksi 16. osuudella ja oli matkalla kohti varmaa mäkikilpailun voittoa.

27. heinäkuuta 2007, kaksi päivää ennen kilpailun loppumista ilmoitettiin, että Soler olisi kärynnyt dopingista Ranskan ympäriajon aikana. Asiasta kertoi belgialainen *Het Laatste Nieuws* -lehti . Lehden mukaan kokonaiskilpailun yhdeksäntenä polkenut Soler antoi positiivisen näytteen 14. etapin jälkeen. Seuraavana päivänä ympäriajon järjestäjät ilmoittivat lehdistötilaisuudessa, että kyseessä oli perätön huhu. Näin Soler sai vastaanottaa mäkikilpailun voittajan pilkkupaidan Champs-Élysées'llä. Kokonaiskilpailussa hän sijoittui yhdenneksitoista.

## 2008–2012
Vuonna 2008 Soler sijoittui Alberto Contadorin jälkeen toiseksi Vuelta a Castilla y León -etappikilpailussa. Kaudesta 2010 lähtien hän edusti Caisse d'Epargne / Team Movistar -joukkuetta. Vuoden 2011 Sveitsin ympäriajossa hän voitti toisen etapin. Kuudennella etapilla hänen kallonsa murtui hänen törmättyään katsojaan ja kaaduttuaan päin aitaa. Tämän seurauksena häntä pidettiin keinotekoisessa koomassa. Hän pääsi sairaalasta neljä kuukautta onnettomuuden jälkeen. Hän ilmoitti heinäkuussa 2012 lopettavana pyöräilyuransa.

## Lähteet
*Mauricio Soler Trap–Friis-tietokannassa 
*Mauricio Soler cyclingarchives.com-tietokannassa 

### Viitteet

## Aiheesta muualla
*Mauricio Solerin profiili Barloworldin nettisivuilla
Avaimet mun kulmille

__NOTOC__
**Avaimet mun kulmille** Cheekin kolmas ja ensimmäinen studioalbumi, joka julkaistiin 28. toukokuuta 2004 levymerkillä Sony Music Entertainment.

Albumi ylsi neljännellä listaviikollaan Suomen virallisen listan sijalle 19, ja se pysyi listalla yhteensä 11 viikkoa. Kappale "Raplaulajan vapaapäivä" oli parhaimmillaan singlelistan kuudes, kuten myös "Avaimet mun kiesiin". Kappale "Avaimet mun himaan" piipahti singlelistalla vain yhdellä viikolla, sijoituksena 16.

## Kappaleet
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 

## Tuottajat
* Ii: 1
* MGI: 2, 3, 7, 9, 12, 13
* Jake Kilpiö: 4, 5, 10
* OCSID & JV: 6
* Antti Turpeinen: 8
* Cheek: 11
* Tiedemies: 14

## Singlet
;Avaimet mun kiesiin

# Radio edit
# Sylkäsy
# Avaimet mun kiesiin '03
# Instrumental

;Raplaulajan vapaapäivä (mukana Brädi & Pappa)

# Raplaulajan vapaapäivä
# Instrumentaali
# Avaimet mun kiesiin (video)

;Avaimet mun himaan (mukana Idän Ihme & Tupla-S)

# Avaimet mun himaan (mukana Idän Ihme & Tupla-S)
# Pääsitkö jo sinne (mukana Jaise, Joniveli & Kasanova)

## Lähteet
Aleksanteri Keisala

**Aleksanteri Keisala** (31. toukokuuta 1916 Lapua – 15. toukokuuta 1983 Lapua) oli suomalainen painija, joka menestyi erityisesti vapaapainissa. Hän osallistui olympiakisoihin sekä Lontoossa 1948 että Helsingissä 1952, mutta saldoksi jäi yhteensä vain yksi otteluvoitto ja neljä tappiota. Helsingin MM-kisoissa 1951 hän ylsi hopeamitalille. Kotimaassa "Santtu" Keisala edusti Lapuan Virkiää.

## Saavutuksia

* Olympiaedustaja vapaapainissa Lontoossa 1948 ja Helsingissä 1952 (sarja 73 kg) 
* MM-hopeaa vapaapainissa 1951 (sarja 73 kg) 
* Suomen mestari vapaapainissa 1948–1953 ja 1955 
* Suomen mestari kreikkalais-roomalaisessa painissa 1953 (sarja 73 kg) 

## Lähteet

* 
* 
* 
* 

### Viitteet
Lena Huldén

**Lena Maria Cecilia Huldén** (o.s. **Törnblom**; s. 24. huhtikuuta 1956 Lohja) on suomalainen hyönteistieteilijä, historiantutkija ja poliitikko. Hän on julkaissut kirjoja muun muassa Suomen keskiajasta, tapakulttuurista, kulkutaudeista ja hyönteisten vaikutuksesta länsimaiseen sodankäyntiin.

Huldén väitteli ensimmäisen kerran tohtoriksi vuonna 1996 historiasta aiheenaan Kastelholman linnan sotilaallinen ja poliittinen merkitys. Vuonna 2009 hän väitteli toisen kerran tohtoriksi metsäekologiasta. Hän työskenteli arkistonhoitajana Helsingin yliopiston kirjastossa 1990–1996 ja Svenska Litteratursällskapetissa 1996–2002. Vuodesta 2002 hän on ollut vapaa tutkija. Lisäksi hän on Helsingin yliopiston soveltavan eläintieteen dosentti.

Huldén palkittiin vuonna 2008 tiedonjulkistamisen valtionpalkinnolla teoksesta *Den sexbente fienden*, suom. *Kuusijalkainen vihollinen*. Samana vuonna Suomen tietokirjailijat ry palkitsi hänet Tietokirjailijapalkinnolla. Huldén on myös levittänyt tietoa hyönteisten käytöstä ruokana.

Huldén valittiin SKP:n varapuheenjohtajaksi kesällä 2007. Hän pyrki Euroopan parlamentin jäseneksi vuoden 2009 vaaleissa ja sai 446 ääntä. SKP:n vuoden 2013 edustajakokouksessa Huldén luopui varapuheenjohtajuudesta, mutta jatkaa n puheenjohtajana ja Demokraattisen sivistysliiton liittovaltuuston puheenjohtajana.

Lena Huldénin puoliso on Luonnontieteellisen keskusmuseon intendentti Larry Huldén. He asuvat Vantaalla.

## Teokset
**Kastelholm, en nyckel till Sverige. Ett slottsläns politiska och militärä betydelse åren 1470–1523*. Suomen Historiallinen Seura (Finska historiska samfundet), Bibliotheca Historica 11, Helsinki 1996. (nimellä Lena Törnblom)
*(toim.) *När kom svenskarna till Finland?*, Svenska litteratursällskapet i Finland, 2002 (Skrifter utgivna av Svenska litteratursällskapet i Finland , ISSN 0039-6842 ; nr 646)
**Itärajan vartijat 1*: Schildt, 2004, alkuteos På vakt i öster 1 - medeltiden, 2004 
**Kuusijalkainen vihollinen, niveljalkaisten vaikutus länsimaiseen sodankäyntiin*, Schildt, 2008 Alkuteos: Den sexbente fienden : leddjurens inverkan på västerländsk krigföring, 2006
**Karelen ett gränsland i Norden*, Arena Norden, Föreningen Nordens årsbok, 2007. ISSN 1402-2869 (useita kirjoittajia)

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Erilaisuuden arvostaminen on SKP:n vahvuus (Tiedonantaja 44/2007)
Isoalbatrossi

**Isoalbatrossi** (*Thalassarche cauta*) on keskikokoinen etelänalbatrosseihin kuuluva ulappalintu. Lajin nimesi John Gould 1841.

## Koko ja ulkomuoto
Linnun pituus on noin 90&nbsp;cm, paino 4,1&nbsp;kg ja siipien kärkiväli noin 2,5 metriä. Isoalbatrossin selkäpuoli, siipien yläpinta ja pyrstö ovat tummanruskeat tai mustat. Alapuoli, kaula ja pää ovat valkoiset lukuun ottamatta poskien vaaleanharmaata väriä ja tummaa silmäkulmajuovaa. Nokka on harmaa ja siinä on keltainen kärki. Laji voi elää yli 30-vuotiaaksi.

Lajista tunnetaan 3 alalajia, joita on ehdotettu omiksi lajeiksi. Ne ovat *T. eremita*, *T. salvini* ja *T. steadi*.

## Esiintyminen
Isoalbatrossi pesii Australiassa ja Uudessa-Seelannissa muutaman yhdyskunnan voimin. Ylivoimaisesti suurin yhdyskunta pesii Aucklandsaarilla Disappointmentin saarella, 70&nbsp;-80&nbsp;000 paria. Maailman populaation koko on noin 80&nbsp;000–90&nbsp;000 paria. Yksi Australian yhdyskunnista on kasvamassa ja mahdollisesti myös yksi uusiseelantilainen yhdyskunta.

Isoalbatrossi tapettiin lähes sukupuuttoon 1800-luvulla ja pareja oli jäljellä noin 300 vuonna 1909. Sen jälkeen kanta on vähitellen kasvanut nykyiselle tasolle. Yhä suuri joukko isoalbatrosseja kuolee vuosittain kalastuksen yhteydessä, sillä isoalbatrossien ravinnosta valtaosa on kaloja. Erityisesti japanilaiset kalastusalukset aiheuttavat merkittävää tuhoa albatrosseille. Laji on uhanalainen.

## Elinympäristö
Pesimäaikana Australian, Tasmanian ja Uuden-Seelannin lintusaaret. Pesimäajan ulkopuolella kiertelee eteläisellä Tyynellämerellä Etelä-Afrikkaa ja Yhdysvaltain rannikoita myöten sekä eteläisellä Jäämerellä.

## Lisääntyminen
Pesii joka vuosi kallioisilla lintusaarilla. Munii vain yhden munan.

## Ravinto
Ravinnosta lähes 90&nbsp;% on kalaa ja loput mustekaloja ja äyriäisiä. Sukeltaa kaloja jopa 5 metrin syvyydestä.

## Lähteet
* ITIS
* savethealbatross 

### Viitteet
Mikko Nordling

**Mikko Nordling** (15. huhtikuuta 1906 Porvoo – 23. tammikuuta 1988 Porvoo) oli suomalainen painija, joka ylsi 1930-luvulla kolme kertaa kreikkalais-roomalaisen tyylin Euroopan-mestariksi. Kotimaassa ”Mikko Vilkastus” edusti Porvoon Akillesta, Porvoon Veikkoja, Helsingin Jyryä, Helsingin Kisa-Veikkoja ja Helsingin Paini-Miehiä.

## Ura
Porvoossa olympiavoittaja Adolf Lindforsin esitykset innostivat poikia painin pariin, ja tätä kautta myös Mikko Nordling löysi tiensä Porvoon Akilleksen harjoituksiin. Ensimmäisen kerran Nordling osallistui piirikunnallisiin kilpailuihin Porvoossa vuonna 1922 ja sijoittui toiseksi alle 60-kiloisten sarjassa. Seuraavana vuonna hän edusti Porvoon Veikkoja mutta lähti vuonna 1925 töihin Helsinkiin ja vaihtoi seuran Helsingin Jyryyn. Vuonna 1926 hän sijoittui TUL:n mestaruuskilpailuissa kolmanneksi K. Tammen ja Väinö Kajanderin jälkeen. Samana syksynä hän saavutti Jyryn kansainvälisissä kilpailuissa voiton.

Vuonna 1928 Nordling sijoittui kolmanneksi Moskovan spartakiadeissa. Kisamatkan seurauksena Nordling erotettiin TUL:sta ja hän vaihtoi edustamaan SVUL-seura Helsingin Kisa-Veikkoja, mikä avasi tien kansainvälisiin arvokilpailuihin. Vuonna 1930 hän voitti Tukholman EM-kilpailuissa kultaa välisarjassa ja uusi voittonsa seuraavana vuonna Prahassa. Maaliskuussa 1933 hän voitti kolmannen Euroopan-mestaruutensa Helsingissä. Vastustajistaan hän voitti italialaisen Ercole Gallegatin pistein 3–0, saksalaisen Möchelin selätyksellä ajassa 13.39, virolaisen Albert Kusnetsin selkävoitolla ajassa 5.18 sekä ruotsalaisen Gunnar Glansin pistein 2–1. Syksyllä 1933 Budapestissa Unkarin, Suomen ja Viron maaottelussa Nordling selätti jälleen Kusnetsin, nyt ajassa 9.20. Vielä Rooman EM-kilpailuissa 1934 Nordling saavutti hopeaa hävittyään Gunnar Glansille pistein 2–1.

Nordling voitti Suomen-mestaruuden vuosina 1932 ja 1933. Hän edusti Suomea 14 maaottelussa. Hänen parhaita aseitaan painimatolla olivat yllättävyys ja oveluus. Nordling lopetti aktiivisen kilpailemisen vuonna 1939. Hän oli ammatiltaan vahtimestari.

## Saavutuksia
* EM-kultaa 1930, 1931 ja 1933 (sarja 72 kg)
* EM-hopeaa 1934 (sarja 72 kg)
* Suomen mestari 1932 ja 1933

## Lähteet
* 

### Viitteet
Seututie 863

**Seututie 863** on Taivalkoskelta Posiolle kulkeva seututie. Se alkaa Taivalkosken kuntakeskuksesta Oulun ja Kuusamon välisen valtatien 20 risteyksestä. Tie 863 sivuaa Taivalkoskella Siekkisen, Virkkusen ja Loukusan kyliä. Virkkusessa tie risteää seututien 862 kanssa. Posion puolella tie ohittaa Sirniön ja Kuloharjun kylät. Seututie 941 liittyy tiehen kahdeksan kilometriä ennen Posion keskustaajamaa. Tie päättyy Posion keskustaajamaan kantatien 81 ja seututien 947 liittymään. Taivalkoskella tie on nimeltään Posiontie ja Posion puolella Taivalkoskentie.

Taivalkoskella yhdysteiden 8631 ja 8610 välinen osuus on aiemmin ollut osa valtatietä 20.

Vuonna 2021 tien keskimääräinen vuorokausiliikenne (KVL) oli 270–1&nbsp;400 ajoneuvoa vuorokaudessa. Vilkkaimmillaan tie oli Taivalkosken ja Posion kuntakeskusten lähettyvillä.

## Lähteet
Max Scheler

**Max Scheler** (22. elokuuta 1874 München, Saksa – 19. toukokuuta 1928 Frankfurt am Main, Saksa) oli saksalainen filosofi, joka on tunnettu ennen kaikkea tiedon muotoja koskevasta opistaan, jolla oli vaikutuksensa tiedonsosiologian syntyyn. Hänet tunnetaan myös Edmund Husserlin fenomenologisen perinteen jatkajana, mutta hän antoi panoksensa myös etiikan, uskonnonfilosofian, filosofisen psykologian ja poliittisen psykologian aloilla. Georg Henrik von Wrightin mukaan hän on "Mooren ohella luultavasti filosofisen etiikan etevin edustaja tällä vuosisadalla."

Schelerin pääteos on *Die Wissensformen und die Gesellschaft (Tiedon muodot ja yhteiskunta* ,1926), jossa hän yhdistää fenomenologisen menetelmän yhteiskuntatieteeseen. Scheler erottaa kolme tiedon päämuotoa: luonnontieteen, jota hän kutsuu herruus- tai suoritustiedoksi (*Herrschafts-, Leistungswissen*); olemustiedon (*Wesenswissen*) ja vapautustiedon (*Erlösungswissen*).

## Teoksia

* *Zur Phänomenologie und Theorie der Sympathiegefühle und von Liebe und Haß* (1913)
* *Der Genius des Kriegs und der Deutsche Krieg* (1915)
* *Der Formalismus in der Ethik und die materiale Wertethik* (1913–1916)
* *Vom Umsturz der Werte* (1919)
* *Neuer Versuch der Grundlegung eines ethischen Personalismus* (1921)
* *Vom Ewigen im Menschen* (1921)
* *Probleme der Religion. Zur religiösen Erneuerung* (1921)
* *Wesen und Formen der Sympathie* (1923)
* *Schriften zur Soziologie und Weltanschauungslehre*, 3 osaa (1923/1924)
* *Die Wissensformen und die Gesellschaft* (1926)
* *Der Mensch im Zeitalter des Ausgleichs* (1927)
* *Die Stellung des Menschen im Kosmos* (1928)
* *Philosophische Weltanschauung* (postuumi, 1929)
* *Gesammelte Werke*, 15 osaa (postuumi, 1954–1998)

## Lähteet

* 
*
* Ulla Solasaari: Rakkaus ja arvot kasvattavat persoonan - Max Schelerin kasvatusfilosofiaa  Väitöskirja Helsingin yliopistossa. 

### Viitteet

## Aiheesta muualla
* Max-Scheler-Gesellschaft 
* 
*Solasaari, Ulla: Schelerin ajattelun taustoja. *Niin & näin* 1/2005.