open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Santalales

**Santalales** on varsinaiskaksisirkkaisiin, Rosopsida, kuuluva lahko, joka käsittää pääasiassa enemmän tai vähemmän loiselämään sopeutuneita kasveja. Ne ovat enimmäkseen puuvartisia ja joko maassa tai puiden oksilla kasvavia. Isäntänsä juuriin tai oksiin ne kasvattavat imuelimiä eli haustorioita, joiden välityksellä saavat ravintoa siitä.

Lehdet ovat ehyet ja kukinnot viuhkomaiset. Kukan verhiö on usein surkastunut ja heteenponnet kiinnittyvät palhoon tyvestään. Siitepöly on kolpaattinen (rakomaisia itureikiä) tai poraattinen (pyöreitä itureikiä). Sikiäimessä on riippuvia siemenaiheita, vartaloita on yksi ja luotti on pieni ja pallomainen. Hedelmä on yksisiemeninen luumarja, jossa verhiö säilyy pysyvänä.

Lahkon iäksi arvioidaan 115–113 miljoonaa vuotta.

## Heimot
Viimeaikaisten käsitysten (APG III) mukaan lahkoon kuuluu kolmetoista heimoa.
* **[[Erythropalaceae]]**
** 4 sukua ja 40 lajia tropiikissa
** synonyymi: Heisteriaceae
* **[[Strombosiaceae]]**
** 6 sukua ja 18 lajia tropiikissa (nimisuku ruotolehdet *Strombosia*)
** synonyymit: Scorodocarpaceae, Tetrastylidiaceae
* **[[Coulaceae]]**
** 3 sukua ja 3 lajia tropiikissa
* **[[Ximeniaceae]]**
** 4 sukua ja 13 lajia trooppisilla, subtrooppisilla ja lauhkeilla alueilla (nimisuku papinmarjat *Ximenia*)
* **[[Aptandraceae]]**
** 8 sukua ja 34 lajia tropiikissa.
** synonyymit: Cathedraceae, Chaunochitonaceae, Harmandiaceae
* **[[Olacaceae]]**
** 3 sukua ja 57 lajia tropiikissa
* **[[Octoknemaceae]]**
** yksi suku (*[[Octoknema]]*) ja 14 lajia trooppisessa Afrikassa
* **[[Loranthaceae]]**
** 68 sukua ja 950 lajia yleismaailmallisesti  (nimisuku *[[Loranthus]]*)
** synonyymit: Bifariaceae, Elytranthaceae, Gaiadendraceae, Nuytsiaceae, Psittacanthaceae
* **[[Misodendraceae]]**
** yksi suku (*[[Misodendrum]]*) ja 8 lajia Etelä-Amerikan viileissä osissa
* **[[Schoepfiaceae]]**
** 3 sukua ja 55 lajia trooppisessa Amerikassa ja Kaakkois-Aasiassa
** synonyymi: Arjonaceae
* **[[Opiliaceae]]**
** 11 sukua ja 36 lajia tropiikissa
** synonyymit: Anthobolaceae, Cansjeraceae
* **[[santelikasvit|Santalaceae]]** – santelikasvit eli santelipuukasvit
** 44 sukua ja 990 lajia lähes yleismaailmallisesti, erityisesti tropiikissa
** tunnettuja lajeja mm. misteli ja intiansanteli
** synonyymit: Amphorogynaceae, Arceuthobiaceae, Canopodaceae, Cervantesiaceae, Dendrophthoraceae, Eremolepidaceae, Exocarpaceae, Ginalloaceae, Lepidocerataceae, Nanodeaceae, Osyridaceae, Phoradendraceae, Thesiaceae, Viscaceae
* **[[Balanophoraceae]]**
** 17 sukua ja 50 lajia lähinnä trooppisilla ja subtrooppisilla alueilla
** synonyymit: Dactylanthaceae, Hachetteaceae, Helosaceae, Langsdorffiaceae, Lophophytaceae, Mystropetalaceae, Sarcophytaceae, Scybaliaceae.

## Lähteet
Hilbertin avaruus

**Hilbertin avaruus** on keskeinen käsite funktionaalianalyysissa. Se on nimetty näitä avaruuksia tutkineen matemaatikko David Hilbertin mukaan. Hilbertin avaruudet ovat täydellisiä sisätuloavaruuksia. Hilbertin avaruus on siis vektoriavaruus, jossa jokainen Cauchyn jono suppenee sisätulon indusoimalla metriikalla mitaten.

Kvanttimekaniikasta löytyy Hilbertin avaruuksien teorialle tärkeä sovellus, sillä kvanttimekaanista systeemiä voidaan kuvailla Hilbertin avaruuksiin läheisesti liittyvien käsitteiden kautta. Systeemillä tarkoitetaan tässä mitä tahansa maailmasta identifioitavissa olevaa osaa kuten esimerkiksi elektronia tai Aurinkokuntaa. Kulloinkin käytettävä Hilbertin avaruus riippuu tarkasteltavasta systeemistä.

## Lähteet

## Kirjallisuutta
* 
* 
*
Crossosomatales

**Crossosomatales** on aitokaksisirkkaisten rosidien ryhmään kuuluva, puita ja pensaita käsittävä vähälajinen kasvilahko. Sen kasveilla on hammaslaitaiset ja korvakkeelliset lehdet. Kukat ovat maljakehäisiä ja niissä on mesiäinen sekä varrellinen emiö, jonka vartalot ovat erillisiä.

## Heimot
Uusimpien käsitysten mukaan lahkoon kuuluu seitsemän heimoa, joissa on yhteensä 12 sukua ja 66 lajia.

* **[[kotapähkinäkasvit|Staphyleaceae]]** – kotapähkinäkasvit
** kaksi sukua ja 45 lajia pohjoisessa lauhkeassa vyöhykkeessä, trooppisessa Amerikassa ja Malaijien saaristossa
** synonyymi: Ochranthaceae
* **[[Guamatelaceae]]**
** ainoa laji *[[Guamatela tuerckheimii]]* Väli-Amerikassa
* **[[Stachyuraceae]]**
** yksi suku (tiukuhännät *Stachyurus*) ja kymmenen lajia Itä-Aasiassa
* **[[Crossosomataceae]]**
** neljä sukua ja 12 lajia Pohjois-Amerikan länsiosissa
* **[[Aphloiaceae]]**
** ainoa laji teekki (*Aphloia theiformis*) Itä-Afrikassa, Madagaskarilla, Maskareeneilla ja Seychelleillä
* **[[Geissolomataceae]]**
** ainoa laji *[[Geissoloma marginatum]]* Etelä-Afrikan Kapmaassa
* **[[Strasburgeriaceae]]**
** kaksi yksilajista sukua Uudessa-Kaledoniassa ja Uudessa-Seelannissa

## Lähteet
Pikkukarpalo

**Pikkukarpalo** (*Vaccinium microcarpum*) on puolukoihin (*Vaccinium*) kuuluva hyvin hento, punakukkainen ja -marjainen, ikivihreä varpu. Sen varsi kasvaa 10–30 senttimetriä pitkäksi.

Se on Suomen alkuperäinen luonnonkasvi, ja se on hyvin yleinen pohjoisessa suunnilleen Kainuun etelärajoilta lähtien. Etelämpänä hieman niukempi, etelärannikon läheisyydessä ja varsinkin saaristossa sekä Ahvenanmaalla harvinainen. Pikkukarpaloa muistuttava toinen Suomen soilla kasvava karpalo on isokarpalo (*Vaccinium oxycoccos*).

Pikkukarpaloa kasvaa Suomessa, Ruotsissa, Norjassa ja Venäjällä sekä paikoin samoilla leveysasteilla Aasiassa ja Pohjois-Amerikassa.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Suomen Lajitietokeskus: Pikkukarpalo (''Vaccinium microcarpum'')
* 
* Pohjolan kasvien pauloissa: ''Vaccinium microcarpum - pikkukarpalo
* 
* 
* 
*
Isokarpalo

**Isokarpalo** (*Vaccinium oxycoccos*) on puolukoihin (*Vaccinium*) kuuluva punakukkainen ja -marjainen, ainavihanta varpu. Se kasvaa sekä Euraasian että Pohjois-Amerikan pohjoisosissa. Suomessa se on lähes koko maassa varsin yleinen alkuperäiskasvi, vain Pohjois-Lapissa harvinainen. Se kasvaa runsaimmillaan ja varsinkin parhaiten marjovana erilaisilla, monesti melko märilläkin nevoilla. Vaikka se kasvaa myös rämeillä ja korvissa, marjasadot jäävät siellä paljon pienemmiksi. Sitä syövät esimerkiksi kurjet ja riekot. Isokarpaloa muistuttava toinen Suomen soilla kasvava karpalo on pikkukarpalo (*Vaccinium microcarpum*). Se kasvaa kuivemmilla paikoilla, ja sen kukat ja marjat kasvavat yksitellen, ja marjat jäävät selvästi pienemmiksi. 

## Ulkonäkö
Karpalo on suikerteleva varpu, jonka versot matavat pitkin maata. Pareittain kasvavat lehdet ovat ainavihantia, kapeansoikeat, ja vaaleanpunaiset kukat kohoavat irti maasta parisenttisen kukkavarren päähän. Suuret marjat ovat kypsyttyään tummanpunaiset. 
Isokarpalo toimii karpalonlaikkupöhön (*Exobasidium rostrupii*), karpalonpöhön (*Exobasidium oxycocci*) ja karpalonmuumiopikarin eli karpalonmuumiosienen (*Monilinia oxycocci*) isäntäkasvina. 

## Muita nimiä
Karpalo, karpele, kalpare, kurjenmarja, kirsimarja ja narinruoho.

## Hyötykäyttö
Karpalo on pohjoisten alueiden marja. Karpaloa on käytetty lääkkeeksi vatsan happohäiriöissä ja kuumetaudeissa sekä munuais- ja rakkotulehduksissa

Virtsatietulehduksessa sen käyttöä on tutkittu vuonna 2012 julkaistujen tietojen mukaan Oulun yliopistossa. Puolukka-karpalomehun käyttö antibiootin ohella on vähentänyt virtsatietulehduksen uusimista lapsilla jopa 40 prosenttia.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Laji.fi: Isokarpalo (''Vaccinium oxycoccos'')
*Pohjolan kasvien pauloissa: Vaccinium oxycoccos - isokarpalo
*Valokki - nettikasvio: Isokarpalo (''Vaccinium oxycoccos'')
*Luopioisten kasvisto: Isokarpalo (''Vaccinium oxycoccos'')
*Karpaloinfo 
*Fineli: Karpalo ravintosisältö 
*Luonnonvarakeskus (Luke): Metsiemme marjat ja sienet
Myrtales

**Myrtales** on aitokaksisirkkaisten rosidien ryhmään kuuluva kasvilahko, jossa on pääasiassa puuvartisia kasveja. Niiden kaarna on usein luonteenomaisesti hilseilevä ja lehtiasento vastakkainen. Lehdissä on erityssuomuja, enintään pienet korvakkeet ja vahvat laitojenmyötäiset suonet. Kukissa on kynnelliset eli tyvestään hyvin kapeat terälehdet, vaihtelevassa määrässä kehänalainen sikiäin ja tavallisesti mettä erittävä pohjusmalja eli hypanthium; kukat ovat siis maljakehäisiä.

## Heimot
Lahkossa on yhdeksän heimoa ja niissä yhteensä noin 13 000 lajia. Suomen kasvistoon kuuluu lajeja horsma- ja rantakukkakasvien heimoista.

* **[[Combretaceae]]**
** 14 sukua ja 500 lajia enimmäkseen tropiikissa.
** synonyymit: Bucidaceae, Myrobalanaceae, Sheadendraceae, Terminaliaceae
* **[[horsmakasvit|Onagraceae]]** – horsmakasvit
** 22 sukua ja 656 lajia yleismaailmallisesti.
** synonyymit Circaeaceae, Epilobiaceae, Fuchsiaceae, Isnardiaceae, Jussiaeaceae, Lopeziaceae, Oenotheraceae
* **[[rantakukkakasvit|Lythraceae]]** – rantakukkakasvit
** 31 sukua ja 620 lajia enimmäkseen tropiikissa.
** synonyymit: Ammanniaceae, Blattiaceae, Duabangaceae, Lagerstroemiaceae, Lawsoniaceae, Punicaceae, Sonneratiaceae, Trapaceae
* **[[myrttikasvit|Myrtaceae]]** – myrttikasvit
** 131 sukua ja 4620 lajia yleismaailmallisesti, enimmäkseen tropiikissa ja lämpimillä alueilla.
** synonyymit: Chamelauciaceae, Heteropyxidaceae, Kaniaceae, Leptospermaceae, Melaleucaceae, Myrrhiniaceae, Psiloxylaceae
* **[[Vochysiaceae]]**
** seitsemän sukua ja 190 lajia trooppisessa Amerikassa ja Länsi-Afrikassa.
* **[[melastomakasvit|Melastomataceae]]** – melastomakasvit
** 188 sukua ja 5005 lajia enimmäkseen tropiikissa ja subtropiikissa, erityisesti Etelä-Amerikassa.
** synonyymit: Blakeaceae, Memecylaceae, Mikoniaceae, Mouririaceae, Rhexiaceae
* **[[Crypteroniaceae]]**
** kolme sukua ja kymmenen lajia Kaakkois-Aasiassa, sen saaristossa ja Sri Lankassa
** synonyymi: Henslowiaceae
* **[[Alzateaceae]]**
** yksi suku *[[Alzatea]]* ja kaksi lajia trooppisessa Amerikassa
* **[[Penaeaceae]]**
** yhdeksän sukua ja 29 lajia Afrikassa ja Saint Helenan saarella
** synonyymit: Henslowiaceae, Oliniaceae, Plectroniaceae, Rhynchocalycaceae

## Lähteet
Zygophyllales

**Zygophyllales** on aitokaksisirkkaisiin kuuluvan rosidien ryhmän lahko. Siihen kuuluu vain kaksi heimoa, joista toisessa (Krameriaceae) on puoliloisina eläviä pensaita ja ruohoja, ja toisessa (Zygophyllaceae) usein piikkisiä puita, pensaita ja ruohoja.

## Heimot
* **[[rataniakasvit|Krameriaceae]]** – rataniakasvit
** yksi suku, jossa 18 lajia Lounais-Yhdysvalloista Chileen ulottuvalla alueella ja Länsi-Intian saaristossa
* **[[mehikorvakasvit|Zygophyllaceae]]** – mehikorvakasvit
** 22 sukua, joissa 285 lajia lämpimän ilmastovyöhykkeen ja tropiikin kuivilla alueilla
** synonyymit: Agialidaceae, Balanitaceae, Tribulaceae

## Lähteet
Batisti

**Batisti** on erityisen hienolankainen palttinasidoksinen kangaslaji. Se valmistettiin aikaisemmin käsin kehrätystä pellavalangasta; nykyisin siihen käytetään jonkin verran karkeampaa, koneella kehrättyä pellava- tai puuvillalankaa sekä synteettisiä kuituja.

Hienoa batistipalttinaa on perinteisesti käytetty erilaisten kirjontatöiden pohjakankaana. Siitä on valmistettu sisustuselementtejä, kuten liinoja sekä pieniä asusteita, kuten koristeellisia nenäliinoja, kalvosimia ja kauluksia.

Eräs batistityyppi on erittäin jäykkä ja kiiltäväpintainen *lasibatisti*, joka muistuttaa paljon organzaa. Alun perin rikkihapolla käsitellyssä kankaassa langat ovat sulautuneet kiinnityskohdissa toisiinsa niin, että ne eivät pääse siirtymään käytössä eivätkä pesussa. Lasibatistia on käytetty muun muassa tarjoiluesiliinoihin, pukujen koristeluun, naisten puseroihin ja käsitöihin.

## Lähteet
Ifin linna

**Ifin linna** (*Château d'If*) sijaitsee pienellä Ifin saarella noin kilometrin Marseillen rannasta Ranskan kaakkoisosassa. Saaren nimi tulee euroopanmarjakuusen ranskankielisestä nimestä.

Linna rakennettiin 1524–1531 kuningas Frans I:n käskystä. Ranska oli juuri saanut Provencen hallintaansa, ja linnoitus tarvittiin puolustamaan Välimeren rannikkoa. Vuonna 1536  Kaarle V, joka oli sekä Pyhän Rooman keisari että Espanjan kuningas, yrittikin valloittaa Marseillen. Ifin linna toimi rannikon suojana ja jopa pelotteena: merihyökkäys torjuttiin nopeasti ja Kaarle V yritti tehdä sen sijaan maahyökkäyksen, joka sekin epäonnistui.

Koska linna sijaitsee saarella, sitä käytettiin vankilana kuten Alcatrazia. Linnasta tuli kuuluisa, kun Alexandre Dumas vanhempi käytti sitä romaanissaan ''Monte-Criston kreivi''. Romaanissa Edmond Dantès karkaa vankilasta. Todellisuudessa kukaan ei ole onnistunut siinä. 

Linnan käyttö vankilana päättyi 1800-luvun lopulla ja vuonna 1880 se avattiin yleisölle. Se on nykyään suosittu matkailukohde.


Tiedosto:20030614-204 Marseille Château d'If From Ferry.jpg|Ifin linna
Tiedosto:20030614-224 Marseille Château d'If.jpg|Marseille Ifin linnasta kuvattuna
Tiedosto:Chateau d'If - 1641.PNG|Ifin linnan piirros vuodelta 1641
Tiedosto:Chateau If plan-relief.jpg|Linnan pienoismalli
Tiedosto:EdmonDantesCamerainChataueIf.JPG|Edmon Dantès'n mukaan nimetty tyrmä


## Vankeja
* Honoré Mirabeau, kirjailija ja valtiomies (1774–1775)
* Abbe Faria (1797–?, apotin vankeus epävarmaa)
* Michel Mathieu Lecointe-Puyraveau, poliitikko (1815)
* Gaston Crémieux, Pariisin kommuunin johtaja (1871)

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Ifin linna Google Mapsissa

* Chateau d'If, Monte Criston kreivin vankilasaari, Suomen Kuvalehti, 12.08.1939, nro 32, s. 23, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
Baskeri

**Baskeri** on barettia muistuttava pyöreä villamyssy, jossa on keskellä lyhyt napa. Ranskassa ja Espanjassa käytetään nykyisinkin usein baskeri-päähineitä. Muotipäähineeksi baskeri päätyi Greta Garbon innoittamana 1930-luvulla.

Baskeri on perinteisesti valmistettu yhdestä kappaleesta, neulomalla ohuesta langasta. Lopuksi villa huovutetaan baskeriksi ja näin siitä saadaan saumaton. Sen keskellä on napa, missä suhteessa se eroaa baretista, mutta se eroaa siitä myös siinä suhteessa ettei siinä ole kantattua reunaa vaan usein päärme. Baretissa reuna on kantattu esimerkiksi silkki- tai nahkanauhalla.

## Baskerin historia
Baskerin tapaista villasta tehtyä päähinettä on käytetty Pohjois-Euroopasta Välimerelle jo pronssikaudella. Pyreneiden vuoristossa asuvien baskien parissa siitä on tullut osa kansallista identiteettiä. He kutsuvat sitä -nimellä. Muutkin ovat käyttäneet baskeria, mutta siitä huolimatta sitä pidetään erityisesti baskien päähineenä ja se onkin saanut eri kansojen keskuudessa baskeista johdettuja nimiä; , , ,  ja .

Baskimaalla baskereita on tehty eri värisinä, mutta sittemmin sininen ja musta ovat yleistyneet työläisten käytössä. 1800-luvulla ja 1900-luvun alussa baskereita alettiin valmistaa teollisesti, ja Ranskassa, Espanjassa ja Italiassa oli parhaimmillaan yli 20 tehdasta tekemässä niitä. Osa vanhoista tehtaista on toiminnassa edelleenkin, mutta pääasiassa niitä tuotetaan nykyään Etelä-Amerikan maissa. Japanissakin on yksi tehdas. Baskerien valmistuksen loputtua joistakin tehtaista on tehty baskerimuseoita, esimerkiksi Espanjassa *Boinas La Encartada Museoa* ja Ranskassa *Musée du Béret*. Vanhojen lopettaneiden tehtaiden tilalle on tullut uusia, jotka käyttävät käsityömäistä valmistustapaa ja tekevät yksilöllisempiä tuotteita.

## Kuuluisia baskerin käyttäjiä
Nykypäivänä baskerin käyttö on liitetty erityisesti taiteellisesti suuntautuneisiin ihmisiin, ja niitä on ollut aina 1600-luvulta asti Rembrandtista alkaen. Hänen jälkeensä ovat monet muutkin taiteilijat käyttäneet sitä, esimerkiksi Pablo Picasso ja Auguste Rodin. Näyttelijöistä ainakin Greta Garbo ja Marlene Dietrich ovat baskeria käyttäneet sekä elokuvaohjaajista Ingmar Bergman ja Federico Fellini, myös kirjailija Ernest Hemingway käytti sitä. 

1960- ja 1970-luvuilla baskerista tuli vallankumouksellisuuden symboli. Che Guevaran jalanjäljissä 1960-luvulla alkoivat ainakin Mustat pantterit USA:ssa, Väliaikainen IRA ja ETA:n sissit käyttää baskeria, joskin ETA:lla se ei välttämättä suoranaisesti liittynyt Che Guevaraan.


Dietrich Harcourt 1959.jpg|Marlene Dietrich
Rodin-cropped.png|Kuvanveistäjä Auguste Rodin
Che Guevara - Guerrillero Heroico by Alberto Korda.jpg|Vallankumouksellinen Che Guevara Alberto Kordan ikonisessa valokuvassa vuonna 1960


## Lähteet
 

### Viitteet

## Aiheesta muualla
*Visit Enkarterri: Museo Boinas La Encartada - Museos  (Bizkaia) 
*Keikari.com: Hattujen lyhyt historia
Spektrianalyysi

Spektrin analysointia tapahtuu eri tavoin erilaisilla laitteilla:
*Spektroskopiassa analysoidaan kohteesta lähtevää säteilyä, yleensä valoa
*Spektrianalysaattorilla tutkitaan sähköisen signaalin spektriä
Diggari

**Diggari** oli suomalainen televisiokanava, joka toimi läheisessä yhteistyössä paikallisten puhelinyhdistysten kanssa. Tavanomaisten elokuvien, urheilun ja lastenohjelmien lisäksi sen lähetysvirrassa korostuivat interaktiiviset, matkapuhelimella käytettävät mobiilipalvelut ja pelit. Diggari keskitti verkkonsa pääkaupunkiseudun ulkopuolelle keskikokoisille paikkakunnille. Kanavan pääkonttori sijaitsi Kuopiossa.

Diggari kattoi 750 000 kotitalouden peittoalueen ja sillä oli potentiaalisesti 1,8 miljoonaa katsojaa. Diggari keskittyi toiminnassaan ainoastaan kaapelitelevisiotoimintaan.

Kanava lopetti toimintansa 31. joulukuuta 2009 kello 23.55.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Diggarin verkkosivut arkistoituna
Puskuri (televisio-ohjelma)

**Puskuri** oli Tarinatalon tuottama ja Yle TV2:lla esitetty auto- ja liikenneaiheinen makasiiniohjelma, jota esitettiin vuosina 2002-2011. Puskuria juonsivat Raimo Tengvall ja Matti Sinervä. Ohjelman viimeinen jakso nähtiin 23. toukokuuta 2011.

## Aiheesta muualla
* Puskurin kotisivut
Ethnologue

**Ethnologue: Languages of the World** on SIL Internationalin teos, joka sisältää tietoja maailman kielistä. Siitä julkaistaan muutaman vuoden välein uusi painos, jonka tiivistetty versio on ollut luettavissa myös Internetissä. Seitsemännestätoista painoksesta alkaen verkkoversio on ollut ensisijainen ja vuosittain päivitettävä.

Teos sai alkunsa vuonna 1951, jolloin siinä oli nelisenkymmentä kieltä kuvattuna. Sitä käyttivät ensisijaisesti lähetyssaarnaajat. Taustalla toimiva SIL International on kristillinen voittoatavoittelematon järjestö. Tästä syystä myös *Ethnologue* on saanut kritiikkiä sekulaarisista piireistä, mutta se on siitä huolimatta kasvanut keskeiseksi lähdeteokseksi kielitieteen alalla.

*Ethnologuen* 19. painos sisältää tiedot 7&nbsp;097 elävästä kielestä. Annettaviin tietoihin kuuluvat muun muassa puhujamäärä, alueellinen sijoittuminen, murteet ja siteet muihin kieliin. Se on maailman laajin luettelo kielistä. Tiedot joistakin kielistä ovat kuitenkin melko vanhentuneita. Kieleksi määrittäminen riippuu sosiolingvistisistä tekijöistä. *Ethnologuessa* jokaisella kielellä on yksilöllinen kolmikirjaiminen *SIL-koodi*.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Ethnologuen Internet-sivut
Blackpool

**Blackpool** on noin  asukkaan merenrantakaupunki ja yhtenäishallintopiiri Lancashiren kreivikunnassa Luoteis-Englannissa. Se muodostaa Lytham St Annesin, Poulton-le-Fylden ja Cleveleysin kanssa Irlanninmeren rannikolle yhtenäisen kaupunkialueen, jonka alueella elää noin  ihmistä. Yhtenäishallintopiiriin ei kuulu Blackpoolin kaupungin lisäksi muita kaupunkeja tai kuntia.

Blackpool on hyvin riippuvainen matkailusta. Sen tärkeitä matkailukohteita ovat kolme vanhaa satamalaituria, Eiffel-tornia muistuttava Blackpool Tower ja Blackpool Pleasure Beachin huvipuisto. Kaupunki oli työväenluokan suosittu lomakohde teollistumisen alkuajoista aina 1960-luvulle asti. Alueella on hienot uimarannat, mutta ilmaston takia virkistyskohteita, kuten huvipuistoja ja peliluolia, on tarvittu myös sisätiloihin.

Muita merkittäviä työnantajia ovat pankkitoiminta, valtion yritykset, urheiluautovalmistaja TVR sekä muut sekalaiset yritykset. Suuri osa Blackpoolin asukkaista työskentelee kaupan alalla. Blackpoolissa on myös lentokoneteollisuutta ja se on tunnettua kylpyläseutua.


712 at Bispham.jpg|kaksikerroksinen raitiovaunu
BlackpoolTN.JPG|Öinen Blackpool


## Lähteet
Bishopin rengas

**Bishopin rengas** on Auringon ympärillä näkyvä punainen rengas, joka syntyy, kun valo siroaa tulivuorten syöksemistä aerosoleista   Ilmiön tarkan kuvauksen antoi 5. syyskuuta 1883 ensimmäisenä Sereno Bishop Honolulussa Havaijilla Krakataun suuren tulivuorenpurkauksen (27.8.1883) jälkeen.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Näin tuhka näkyi paljain silmin Suomen taivaalla Tähdet ja avaruus 24.4.2010
Celastrales

**Celastrales** on aitokaksisirkkaisten rosidien ryhmään kuuluva kasvilahko, jossa on uusimpien käsitysten mukaan kaksi heimoa. Heimoihin kuuluu puita, pensaita, liaaneja ja ruohoja.

Suomessa kasvaa vain yksi lahkon laji alkuperäisesti luonnonvaraisena: kelasköynnöskasveihin kuuluva suovilukko eli vilukko (*Parnassia palustris*). Koristekasvikarkulaisina saattaa Suomessa tavata myös lahkoon kuuluvia sorvarinpensaita (*Euonymus*).

## Heimot
* **[[Lepidobotryaceae]]**
** kaksi sukua ja 2–3 lajia Itä-Afrikassa.
* **[[kelasköynnöskasvit|Celastraceae]]** – kelasköynnöskasvit eli kelaskasvit
** 94 sukua, joissa 1410 lajia enimmäkseen tropiikissa.
** synonyymit: Brexiaceae, Canotiaceae, Chingithamnaceae, Euonymaceae, Hippocrateaceae, Lepuropetalaceae, Parnassiaceae (vilukkokasvit), Plagiopteraceae, Pottingeriaceae, Salaciaceae, Siphonodontaceae, Stackhousiaceae

## Lähteet
* Stevens, P. F. (2001 onwards). Angiosperm Phylogeny Website. Version 12, July 2012 [and more or less continuously updated since]. http://www.mobot.org/MOBOT/research/APweb/ 

### Viitteet
Persone

**Persone** on Tukholmasta kotoisin oleva esperantoksi rockia esittävä trio, joka muodostettiin vuonna 1986 ensimmäistä esperantokulttuurin festivaalia (*Kultura Esperanto-Festivalo*) varten. Yhtyeen nykyinen kokoonpano muodostui vuonna 1990 ja se soittaa usein esperantistien kokouksissa ja tapaamisissa.

Persone on nimenä sanaleikki, ja se voidaan kääntää kahdella tavalla: *person-e* (*henkilökohtaisesti*) ja *per-son-e* (*äänellä*, *äänen avulla*).

## Kokoonpano
### Nykyinen
* Martin Wiese - sähkökitara, päälaulu
* Anders Grop - basso, laulu
* Bertilo Wennergren - rummut, laulu

### Entiset jäsenet
* Per Ola Axelsson - saksofoni
* Borje Lund - sähkökitara
* Benedikte Weinreich - syntetisaattori

## Tuotanto
***62 minutoj** (1987)
*#De l' praa tempo ĝis la nun' 
*#Tute sekura
*#La bonurbo
*#Ĉu al paca cel'
*#Ĉu vi pentas?
*#Longe for
*#Ampeforto
*#Bluso en rubuj'
*#Nur por la pano
*#Mia knabino
*#Portanto de la lun'
*#Eĉ knaboj

***En la spegulo** (1991)
*#Kio ajn
*#Amanda
*#En la spegulo
*#Ĉu neniam plu
*#Mi ne scias
*#Folioj en la vent'
*#Alia mondo
*#Neĝo dancas
*#Du homoj

***Povus esti simple** (1996)
*#Povus esti simple
*#Mondo aŭ mi
*#Trans torent'
*#Vortoj
*#Ili venos
*#Revoj
*#Maskobalo
*#Kiam amo regas
*#Mejlojn for
*#Reĝoj de cindro
*#Nun mallumas ekstere
*#La leviĝo de la lun'
*#El la man'

***...Sed estas ne** (1999)
*#Liza pentras bildojn
*#Se la cerbo volas
*#La ĉielo
*#Sola?
*#Bileto al la lun'
*#Kion ajn
*#Fantomoj de la pasintec'
*#Lasu min sonĝi

***Sen** (2002)
*#Pli ol nenio
*#La fantoma lum'
*#Mi ĉiam kredis (ke la koro)
*#Estu ĉiam
*#Sola en vaku
*#Revoj
*#Korpo kaj anim'
*#Patro nia
*#Perloj sur la ter'
*#Lasu min sonĝi
*#Nun mallumas ekstere
Styreenibutadieenikumi

**SBR** (Styrene-Butadiene-Rubber) eli **styreenibutadieenikumi**, tunnetaan myös kauppanimellä **Buna**, oli ensimmäisiä käyttökelpoisia synteettisiä kumilajeja. Sitä on valmistettu katalyytin avulla polymeroimalla natriumpitoista butadieenia ja styreeniä kopolymeeriksi, jonka molekyylissä vuorottelevat butadieeni ja styreeni. Styreenibutadieenikumia valmistettiin Saksassa jo 1935 ja se oli Saksan sekä länsivaltojen tärkein synteettinen kumi toisen maailmansodan aikana.

Styreenibutadieenikumi oli niin tärkeäksi katsottu Saksan teollisuuden tuote, että strategisia brittien yöpommituksia ja yhdysvaltalaisten päiväpommituksia osoitettiin myös styreenibutadieenikumia valmistaville tehtaille Saksan sodankäyntikyvyn heikentämiseksi.

Buna-nimi tulee sanoista butadieeni ja natrium, joista ensimmäistä käytettiin kumin lähtöaineena ja jälkimmäistä reaktiossa katalyyttinä. Styreenibutadieenikumin CAS-numero on 9003-55-8.

## Käyttötarkoitukset
Lähes kaikki tekonurmikentät käyttävät täytemateriaalinaan SBR-kumirouhetta, mikä on herättänyt keskustelua kumirouheen aiheuttamista mahdollisista terveys- ja ympäristövaikutuksista.
## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Teknikum: SBR – styreenibutadieenikumi 
*PubChem: Buta-1,3-diene; ethenylbenzene 
*Food Component Database (FooDB): Butadiene-styrene rubber 
*Kyoto Encyclopedia of Genes and Genomes (KEGG): Styrene-butadiene copolymer
Koprofagia

**Koprofagia** ( 'uloste' + φαγεῖν 'syödä') eli **skatofagia** tarkoittaa ulosteen syömistä.

Koprofagiaa esiintyy lemmikkieläimillä, kuten koirilla. Ilmiö voi niillä johtua lukuisista ruokahaluun vaikuttavista sairauksista tai jonkin vitamiinin puutoksesta. Koiranpentujen tiedetään syöneen sekä omia että toisten ulosteita. Usein ulosteen syöminen on kuitenkin vain eläimen käyttäytymiseen liittyvä tapa tai tottumus, joka tavallisesti katoaa sen ikääntyessä. 

Muihin eläimiin, joiden tiedetään harjoittaneen koprofagiaa, kuuluvat mm. puoliapinat, marmosetit, hevonen, marsu, chinchilla, majava ja päästäinen. Jyrsijöillä koprofagia on täysin tavallista: esimerkiksi rotat syövät noin 50–60 prosenttia ulosteistaan uudelleen. Ulosteiden syömättä jättäminen saattaa näillä eläimillä aiheuttaa jopa puutosten oireita, kuten heikentynyttä kasvua. Gorillojen tiedetään toisinaan syövän ulosteita sekä luonnossa että vielä useammin eläintarhoissa.

Koprofagiaa ei tavallisesti esiinny ihmisillä. Yleensä se leimataan puhtaasti koprofiliaan liittyväksi ilmiöksi. Joskus koprofagiaa liittyy myös skitsofreniaan, vaikkakin tämä on erittäin harvinaista. Koprofagia voi liittyä pica-oireyhtymään, joka aikuisilla luokitellaan syömishäiriöihin kuuluvaksi mielenterveysongelmaksi. Ihmiselle omankin ulosteen syöminen on vaarallista, koska ulosteessa on paljon bakteereja, jotka levittävät monenlaisia tauteja.

## Katso myös
*Urofagia

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Giovanni Domenico Cassini

**Giovanni Domenico Cassini** (8. kesäkuuta 1625 – 14. syyskuuta 1712) oli italialainen tähtitieteilijä. Muutettuaan Ranskaan hän kirjoitti nimensä **Jean-Dominique Cassini**. 

Cassini kävi jesuiittojen koulua Genovassa. Markiisi Cornelio Malvasia kutsui hänet Bolognaan rakentamaansa Panzanon observatorioon aluksi työskentelemään astrologian eikä tähtitieteen parissa. Observatorion tarkoilla laitteilla Cassini teki havaintoja planeetoista. Hän määritti Jupiterin, Marsin ja Venuksen pyörähdysajat. 

Cassini toimi professorina Bolognassa vuodesta 1650. Hän siirtyi 1669 Pariisin observatorion johtajaksi. Siellä työskennellessään hän osallistui uuden astemittauksen kehittelyyn, löysi neljä Saturnuksen kuuta ja Saturnuksen renkaiden välisen Cassinin jaon, määritti ensimmäisen kerran Auringon parallaksin sekä selvitti kysymyksen Kuun asennon näennäisestä heilahtelusta.

Cassinin mukaan on saanut nimensä myös eräs neljännen asteen käyrä, Cassinin käyrä.

Nasan ja ESAn yhteinen Cassini-Huygens-hanke sai nimensä Cassinin ja Christiaan Huygensin mukaan.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

*
The Fifth Element – puuttuva tekijä

**The Fifth Element – puuttuva tekijä** on ranskalainen tieteiselokuva vuodelta 1997. Elokuvan on ohjannut Luc Besson, jonka tarinaan elokuva perustuu. Pääosissa ovat Bruce Willis, Gary Oldman, Milla Jovovich, Ian Holm ja Chris Tucker. Elokuva on humoristinen ja toiminnallinen tieteisfantasia, joka ammentaa aineksia edeltävien vuosikymmenten tieteiselokuvista ja -sarjakuvista. Elokuvan visuaaliseen suunnitteluun osallistuivat sarjakuvapiirtäjät Jean Giraud ja Jean-Claude Mézières. Puvustuksen teki muotisuunnittelija Jean-Paul Gaultier.

## Juoni
2200-luvulle sijoittuvassa elokuvassa taksinkuljettaja ja entinen sotilas Korben Dallas (Bruce Willis) joutuu mukaan Maan selviytymiskamppailuun, kun maapallon pelastajaksi lähetetty Leeloo-niminen yliolento (Milla Jovovich) putoaa hänen taksiinsa. Dallasin tehtävä on löytää neljä puuttuvaa elementtiä, joita Leeloon ohella tarvitaan Maan pelastamiseksi. Myös soturirotu mangaloret ja paha liikemies Jean-Baptiste Emanuel Zorg (Gary Oldman) jahtaavat näitä elementtejä.

## Näyttelijät

Lähde: 

## Vastaanotto
Elokuvan ansiot on nähty ennen kaikkea sen kuvallisessa näyttävyydessä. Kriitikko Markku Soikkelin mukaan elokuva on jännityksen ja huumorin vuorottaisina viritteinä erittäin taitavasti tehty. MTV3:n Jari Rantalan mukaan ”*The Fifth Element* on hauska ja vauhdikas scifi-seikkailu. Ehdottoman nautittava katsomiskokemus”.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*  Arvosteluja.
Ulpukat

**Ulpukat** (*Nuphar*) on vesikasveja käsittävä kasvisuku lummekasvien (*Nymphaeaceae*) heimossa. Lajeja kasvaa pohjoisen pallonpuoliskon lauhkealla vyöhykkeellä.

Ulpukoihin katsotaan kuuluvan yleensä 10–15 lajia, joskin jotkut kasvitieteilijät pitävät kaikkia lajeja saman lajin muunnoksina. Kukinnoissa on 4–6 keltaista verholehteä ja 8–20 niitä pienempiä terälehtiä. Lehdet ovat sileäreunaiset, munanmuotoiset tai pitkänsoikeat. Siemen pysyy vedenpinnan yläpuolella kypsymiseen asti.

Ulpukat ovat läheistä sukua lumpeille (*Nymphaea*), joiden terälehdet ovat paljon suuremmat kuin verholehdet ja siemen kypsyy upoksissa. Ulpukoiden lehdet ovat molemmin puolin vihreät, lumpeiden lehdet usein alta punertavat. Ulpukoiden lehtien sivusuonet eivät yhdy verkkomaisesti lähellä lehden reunaa toisin kuin lumpeilla.

## Lajeja
* *[[Nuphar advena]]*
* *[[japaninulpukka|Nuphar japonica]]* – japaninulpukka
* *[[isoulpukka|Nuphar lutea]]* – isoulpukka eli ulpukka
* *[[Nuphar microphylla]]*
* *[[Nuphar orbiculata]]*
* *[[Nuphar polysepala]]*
* *[[konnanulpukka|Nuphar pumila]]* – konnanulpukka
* *[[Nuphar saggitifolia]]*
* *[[Nuphar saikokuensis]]*
* *[[Nuphar subintegerrima]]*
* *[[Nuphar submersa]]*
* *[[Nuphar ulvacea]]*
* *[[Nuphar variegata]]*

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Suomen Lajitietokeskus: Ulpukat (''Nuphar'')
* ITIS: ''Nuphar'' 
* United States Department of Agriculture (USDA): ''Nuphar'' 
* Flora of China: ''Nuphar''
Aliluutnantti

**Aliluutnantti** (lyhenne alil., sotilaskäytössä ALIL) on Suomen merivoimissa vänrikkiä vastaava alin upseerinarvo. Merivoimien reserviupseerikurssin Merisotakoulussa suorittaneet varusmiehet kotiutetaan reservin aliluutnantteina. Myös maavoimien reserviupseerikurssin suorittaneet voivat kotiutua aliluutnantteina, jos he palvelevat merivoimissa.

Opistoupseerin tutkinnon suorittaneet opistoupseerioppilaat ylennettiin aliluutnanteiksi. Opistoupseeri-koulutus jäi historiaan 2003, kun viimeinen vuosikurssi valmistui.

Anglosaksisissa maissa Suomen merivoimien aliluutnanttia vastaava arvo on *ensign*, joka tarkoittaa tässä asiayhteydessä sotilasyksikön lippua (kts. vänrikki). Aliluutnantiksi suomeksi kääntyvä *sub-lieutenant* taas vastaa luutnanttia. Saksan laivastossa aliluutnantti on *Unterleutnant zur See* ("aliluutnantti merellä") ja Ruotsin kuninkaallisessa laivastossa *fänrik* eli vänrikki.

Joissain maissa *vänrikki* ei ole joukkueenjohtajan tasoinen upseeri vaan pikemminkin upseerikokelasta muistuttava, minkä vuoksi joukkueenjohtajavänrikkiä vastaava sotilasarvo on aliluutnantti. Wilho Petter Nenonen oli Japanin sotaan lähtiessään aliluutnantti Venäjän keisarikunnan armeijan tykistössä.

## Viron puolustusvoimissa

Viron puolustusvoimissa aliluutnantti (*nooremleitnant*, *n-ltn*) on vänrikin (*lipnik*) ja luutnantin (*leitnant*) väliin sijoittuva arvo NATO-vastaavudella OF-1. Arvo saadaan kolmivuotisen kadettikoulun (Kõrgem Sõjakool) käymisen jälkeen. Jos kadetilla on jo aiempi korkeakoulututkinto, kestää kadettikoulu vain vuoden. Koulun jälkeen aliluutnantit lähetetään joukkueenjohtajiksi virolaisiin joukko-osastoihin. Suojeluskuntajärjestö Kaitseliitossa aliluutnantit toimivat yleensä komppanianpäälliköinä.

## Lähteet
Jody Williams

**Jody Williams** (s. 1950) on Houstonin yliopiston professori ja poliittinen aktivisti, jolle myönnettiin Nobelin rauhanpalkinto vuonna 1997 yhdessä ICBL:n eli maamiinojen poistoon tähtäävän organisaation kanssa.

Jody Williams on opiskellut opettamaan englantia vieraana kielenä, sekä espanjan opettajaksi. Tätä kautta hän liittyi avustustyöhön, ja oli mukana Nicaraguan ja Hondurasin koulutusjärjestelmän kehitysprojektissa 1984. Sen jälkeen hän on jatkanut muissa kehitys- ja avustusprojekteissa.  

Hän on kirjoittanut ja esitelmöinyt maamiinoista erittäin paljon ja näkyvästi.

## Lähteet
Dale Crover

**Dale Crover** (s. 23. lokakuuta 1967 Aberdeen, Washington, Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen rockmuusikko. Hän on toiminut yhdysvaltalaisen Melvins-rockyhtyeen rumpalina. Crover käyttää rumpusetissään poikkeuksellisen suuria rumpuja. Rumpujen soiton lisäksi hän myös laulaa ja soittaa kitaraa Altamont-nimisessä yhtyeessä.

## Historia
Crover aloitti muusikon uransa 1980-luvun alkupuolella. Hän liittyi Melvins-yhtyeeseen rumpaliksi Mike Dillardin tilalle vuonna 1984. Vuosina 1985 ja 1986 Crover soitti bassoa Fecal Matter -yhtyeessä, johon kuuluivat myös Kurt Cobain ja Greg Hokanson. Hokansonin jätettyä Fecal Matterin yhtye äänitti *Illiteracy Will Prevail* -demon. Crover soitti demolla sekä bassoa että rumpuja.

Vuonna 1988 Crover liittyi sijaisrumpaliksi Nirvanaan. Nirvana nauhoitti Croverin kanssa seuraavat kappaleet:

* ”Floyd the Barber”, ”Paper Cuts” ja ”Downer” – *[[Bleach (albumi)|Bleach]]*
* ”Downer”, ”Aero Zeppelin”, ”Beeswax”, ”Hairspray Queen” ja ”Mexican Seafood” – *[[Incesticide]]*
* ”If You Must” ja ”Pen Cap Chew” – *[[With the Lights Out]]*.

Crover palasi Nirvanan sijaisrumpaliksi lyhyen Amerikan-kiertueen ajaksi vuonna 1990. Vuonna 1994 hän perusti yhdessä Joey Osbournen ja Dan Southwickin kanssa Altamont-nimisen rockyhtyeen. Altamont on julkaissut vuoteen 2007 mennessä neljä albumia, joista uusin *The Monkee's Uncle* julkaistiin vuonna 2005.

Nykyään Crover soittaa edelleen rumpuja Melvinsissä ja kitaraa Altamontissa. Hän on toiminut viime aikoina myös levytuottajana.

## Soittimet
### Rummut

*Tama Artstar Custom
**16"x26" Bass Drum
**8"x14" Snare Drum
**16"x18" Tom Tom
**18"x20" Floor Tom
**14"x20" Gong Bass

### Symbaalit
*Paiste
**24" 2002 China custom
**15" 2002 Crunch Hats
**22" 2002 Ride
**8" New Signature Dark Energy Splash Mark I
**13" Signature Mega Cup Chime
**20" 2002 Wild Crash
**24" 2002 Ride
**14/18" Noise Works Trash Set

## Aiheesta muualla
*themelvins.net
*Altamont-yhtyeen kotisivut
Lääkärit ydinsotaa vastaan

**Lääkärit ydinsotaa vastaan** on järjestö, joka ponnistelee ydinsodan ehkäisemiseksi. Se tunnetaan usein lyhenteellä **IPPNW** ().  Se sai Nobelin rauhanpalkinnon vuonna 1985. Järjestö on korostanut, että ydinsotaa ei kukaan voi voittaa.

Järjestön perustivat Bostonissa Yhdysvalloissa vuonna 1980 sydänlääkärit Bernard Lown Yhdysvalloista ja Jevgeni Tšazov Neuvostoliitosta neljän muun lääkärin kanssa. Järjestön toiminta oli laajimmillaan 1990-luvun alussa, jolloin siinä oli yli 200 000 jäsentä yli 60 maasta. Järjestön toiminnassa on ollut mukana myös suomalaisia lääkäreitä.

Bernard Lown on tunnettu ensimmäisen tehokkaan sydäniskurin eli defibrillaattorin keksijänä, ja Jevgeni Tšazov toimi Neuvostoliiton puoluejohtajan Leonid Brežnevin henkilääkärinä.
## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Järjestön kotisivut
Koivu

**Koivu** tarkoittaa seuraavia asioita:

## Yleisnimi
* koivut (*Betula*), kasvisuku, lehtipuita

## Paikannimi
* Koivu, kylä Tervolassa
* Koivu, rautatieasema Tervolassa

## Sukunimi
Koivu on muun muassa seuraavien suomalaisten henkilöiden sukunimi:

* Aatos Koivu (s. 2006), jääkiekkoilija
* Eerikki Koivu (s. 1979), norjansuomalainen jääkiekkoilija
* Ella Koivu (s. 2003), jalkapalloilija
* Esko Koivu (1932–2004), virkamies ja kirjailija
* Harri Koivu (1915–1996), järjestö- ja yritysjohtaja, kauppaneuvos
* Hugo Koivu (1888–1966), Pyhäjokilaaksossa vaikuttanut tehtailija ja liikemies
* Ira Koivu (o.s. *Huovinen*, s. 1975), toimittaja, viestintäyrittäjä ja kolumnisti
* Johanna Koivu (s. 1974), viulisti, televisiojuontaja ja näyttelijä
* Joli Koivu (s. 1990), kymmenottelija
* Jukka Koivu (s. 1953), ääkiekkovalmentaja
* Matti Johannes Koivu (s. 1981), muusikko ja historioitsija
* Mikko Koivu (s. 1983), jääkiekkoilija, Jukka Koivun poika
* Noel Koivu (s. 2006), jääkiekkoilija, Eerikki Koivun poika 
* Pasi Koivu (s. 1989), frisbeegolfaaja
* Pentti Koivu (s. 1941), Rauman kaupunginjohtaja 1988–2004, opettaja ja rehtori, kaupunkineuvos
* Raimo Koivu (1933–2023), aitajuoksija ja kymmenottelija
* Reijo Koivu (s. 1947), aitajuoksija
* Rudolf Koivu (ent. *Koivunen*, 1890–1946), taidemaalari, kirjailija
* Saku Koivu (s. 1974), jääkiekkoilija, Jukka Koivun poika
* Sirpa Koivu (myöh. *Kiviharju*, 1938–2012), Miss Suomi 1956
* Tapio Koivu (s. 1964), Oulun yliopiston vararehtori, Tiedekeskus Heurekan ent. johtaja
* Timo Koivu (1918–1985), Mannerheim-ristin ritari no. 171, metsänhoitaja
* Tuuli Koivu, taloustieteilijä.
* Uuno Koivu (1912–1982), trumpetisti
* Viivi Koivu (o.s. *Villa*, s. 1981), kivääriampuja

## Kuvitteellisia henkilöitä
* Pekka Koivu, poliisi Leena Lehtolaisen kirjoissa

## Muita merkityksiä
* Tanssiorkesteri Koivu, suomalainen puhallinyhtye 

## Katso myös
Aihepiiriin liittyvät myös seuraavat:
* Rudolf Koivu -palkinto, suomalainen kulttuuripalkinto
* Koivu ja tähti, Sakari Topeliuksen satu
Mariner 3

**Mariner 3** ja 4 olivat identtisiä luotaimia joiden tehtävänä oli suorittaa Marsin ohilento. Mariner 3 laukaistiin 5. marraskuuta 1964, mutta luotainta lähdössä suojannut suojus ei auennut kunnolla, estäen aurinkopaneelien aukeamisen. Luotain lakkasi toimimasta sen akkujen tyhjennyttyä ja se jäi kiertämään Aurinkoa, pääsemättä Marsiin. 

Mariner 3 oli tarkoitus lentää noin 8 kuukaudessa Marsiin jonka jälkeen se olisi ottanut valokuvia planeetan pinnasta sekä suorittanut teknisiä mittauksia. Luotain oli varustettu aurinkokennoilla ja akuilla, ja sen paino oli 260 kilogrammaa. Aurikokennot olisivat antaneet sille Marsin etäisyydellä 300 W virtaa minkä olisi pitänyt riittää luotaimen teknisille laittelle ja datan lähettämiseen. Luotain oli varustettu kuvausjärjestelmällä, magnetometrillä sekä muilla laitteilla joilla oli tarkoitus analysoida aurinkotuulta, avaruuden säteilyä jne.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* 
*
Hyde Hyytiäinen

**Timo-Lauri ”Hyde” Hyytiäinen** (4. maaliskuuta 1963 Heinola – 18. marraskuuta 2004 Helsinki) oli suomalainen ”sokea kääpiö” stand up -koomikko.

Hyytiäinen oli kotoisin Heinolasta, jossa hän kävi koulunsa ja valmistui ylioppilaaksi 1982 ja pari vuotta myöhemmin merkonomiksi. Hän oli mukana paikallisessa pop-musiikkielämässä paitsi soittajana myös osakkaana äänilevykaupassa ja Funky Maruschka -diskossa. Kokoomuksen  kaupunginvaltuutettu hän oli kaksi kautta 1985–1992.

Hyytiäinen muutti Jyväskylään 1980-luvun puolivälissä. Siellä hän opiskeli muun muassa ravintolakoulussa ja myöhemmin Jyväskylän yliopistossa puheviestintää. Hän osallistui paikallisen ylioppilasteatterin toimintaan näyttelijänä ja käsikirjoittajana. Lapsuudessa todettu nivelreuma ja sen lisäsairaudet (Sjögrenin syndrooma) aiheuttivat Hyytiäisen näön heikkenemisen ja 1990-luvun lopulla sokeutumisen. Näkökyvyn menetyksen vuoksi hän joutui jättämään teatteriharrastuksen, mutta sen tilalle hän löysi stand up -komiikan, jota hän harrasti erityisesti muutettuaan Helsinkiin vuonna 2002. Esityksissään hän teki pilkkaa itsestään ja sairauksistaan sekä muun muassa opaskoirastaan.

Helsingin Sanomien Kuukausiliite teki Hyytiäisestä usean sivun jutun, ja hän oli vieraana televisio-ohjelmissa. Hyytiäinen esiintyi Jari Halosen elokuvassa *[[Back to the USSR – takaisin Ryssiin]]* (1992) kääpiön roolissa.

Hyytiäinen toimi myös vammais- ja kulttuurijärjestöissä. Helsingin kaupunginvaltuustoon hän pyrki vihreiden ehdokkaana kunnallisvaaleissa 2004 muttei tullut valituksi.

Hyytiäinen kuoli sairauksiensa heikentämänä kotonaan Helsingissä marraskuussa 2004. Hänet on haudattu Heinolaan.

## Lähteet

* Arkistoitu versio Hyden kotisivuista

### Viitteet

## Aiheesta muualla
* Hyde Hyytiäisen muistokirjoitus Helsingin Sanomissa
Puskuri

**Puskuri** voi tarkoittaa ainakin seuraavia asioita:

* Puskuri, televisio-ohjelma
* puskuri, ajoneuvon törmäyssuoja
* puskuri, digitaaliteknologiaan liittyvä muisti
* puskuriliuos, kemiassa ja biokemiassa käytetty liuos, jonka happamuusaste on vakaa
* päätepuskin, rautatiellä raiteen päähän sijoitettu laite, jonka tarkoitus on estää kaluston vyöryminen raiteen päätekohdan ohi.
Ari Lemmke

**Ari Lemmke** (s. 12. joulukuuta 1963) on suomalainen ohjelmoija, joka vaikutti suurelta osin siihen, että Linux-käyttöjärjestelmä tunnetaan nykyään sillä nimellä. Linus Torvalds käytti aluksi nimeä Linux ainoastaan projektinsa työnimenä. Viralliseksi nimeksi hän suunnitteli nimeä Freax johdoksena sanoista ”Free Unix” tai ”freaks”. Lemmke perusti Linuxille oman hakemiston ylläpitämälleen Funetin FTP-palvelimelle syyskuussa 1991, mutta koska hän ei pitänyt Freax-nimestä, hän loi palvelimelle hakemiston nimeltä Linux.

Samoihin aikoihin Lemmke ohjasi TKK:n harjoitustyön, jossa tehtiin maailman ensimmäinen graafinen WWW-selain, jonka nimeksi tuli Erwise. Se valmistui keväällä 1992. Demossa näytettiin koko silloinen WWW, jossa ei ollut tusinaa enempää sivustoja.

## Aiheesta muualla
*Juttu Linux-Magazin -lehdessä 
*Ari Lemmken kotisivu  osoitteessa lemmke.org.
*HS Klik – Suomalaisesta selaimesta oli tulla kultakaivos
*"Erwise" team
*arl CeBIT-messuilla 2013
Gustave Niebaum

**Gustave Ferdinand Niebaum** (alk. **Gustaf  Nybom**; 31. elokuuta 1842 Helsinki – 5. elokuuta 1908 San Francisco, Kalifornia, Yhdysvallat) oli suomalais-amerikkalainen merikapteeni ja viinitilallinen. 

Niebaum varttui Helsingissä. Hänen isänsä työskenteli poliisina ja kuoli, kun poika oli nelivuotias. Suoritettuaan merenkulun tutkinnon Helsingissä Niebaum purjehti laivallaan Alaskaan metsästämään turkiksia venäläis-amerikkalaisen kauppayhtiön palveluksessa. Niebaum kartoitti osia Alaskan rannikosta ja perusti liikekumppanien kanssa Alaskan Commercial Companyn. Yhtiö hallitsi lähes 25 vuotta Alaskan turkisliikettä ja laivakulkua ja teki sen omistajista hyvin rikkaita. 

Toimiessaan Venäjän konsulina San Franciscossa Niebaum oli keskeisiä myötävaikuttajia Alaskan siirtymisessä Yhdysvaltojen hallintaan.

Niebaum osti vuonna 1880 Inglenookin viinitarhan (78 eekkeriä) ja sitä ympäröineet tilukset (124 eekkeriä). Viinitarhan ensimmäiset viinit saatiin vuonna 1882, jolloin Niebaum osti kaikkiaan 712 eekkeriä lisämaata. Niebaum alkoi kehittää tilaa, ja vuoden 1889 Pariisin maailmannäyttelyssä Niebaumin viinit voittivat useita palkintoja. Vauraaksi kasvanut yritys jäi Niebaumin kuoltua vuonna 1908 hänen saksalaisen leskensä haltuun. Myöhemmin kieltolain jälkeen toimintaa jatkoivat John Daniel Jr. ja Susan Niebaum. Vuonna 1975 elokuvaohjaaja Francis Ford Coppola osti tilan, joka tunnettiin pitkään nimellä Rubicon Estate Winery (aiemmin Niebaum–Coppola Winery). Vuonna 2011 Coppola sai haltuunsa Inglenook-tavaramerkin ja viinitila on siitä asti tunnettu jälleen alkuperäisellä nimellään.

Niebaum oli tiettävästi ensimmäinen amerikansuomalainen miljonääri. Hänen omaisuutensa oli hänen kuollessaan arviolta 2,5 miljoonaa dollaria (nykyrahassa noin 85 miljoonaa dollaria). Hän oli myös kerännyt arvokkaan Alaskan luontoa ja elämää koskevan kokoelman. Niebaumin rakennuttama palatsimainen koti San Franciscon vauraassa Nob Hillin kaupunginosassa tuhoutui San Franciscon maanjäristyksessä ja sitä seuranneessa tulipalossa. 

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*
Paraná (joki)

**Paraná** (, ) on joki Etelä-Amerikassa. Se virtaa läpi Brasilian, Paraguayn ja Argentiinan ja laskee Río de la Platan estuaariin. Joen pituus on noin 4&nbsp;880&nbsp;km, ja sen valuma-alueen pinta-ala on 2,8 miljoonaa neliökilometriä. Paraná on Amazonin jälkeen maanosansa toiseksi pisin joki.

## Etymologia
Joen nimitys "Paraná" on lyhennys tupí-guaraní-kielen sanoista *pará rehe onáva*, joka tarkoittaa *meren sukulainen* tai *mereen sekoittuva vesi*.

## Luonto
Paraná-joen yläjuoksulla on paljon vesiputouksia ja monipuolinen kasvisto ja eläimistö. Siellä tavataan yli 300 kalalajia, joista noin 50 on endeemisiä. Vesiputousten eristämät populaatiot ovat kehittyneet omiksi lajeikseen. Kalalajien joukossa on kaksi piraijalajia, *Serrasalmus spilopleura* ja *Serrasalmus marginatus*.

## Lähteet
Rubicon Estate Winery

**Rubicon Estate Winery** -viinitila sijaitsee Rutherfordissa Kaliforniassa USA:ssa, Napa Valleyn alueella. Se tunnettiin aiemmin nimellä **Niebaum-Coppola Winery** perustajansa suomalaissyntyisen merikapteeni Gustave Niebaumin ja vuonna 1975 tilan ostaneen Francis Ford Coppolan ja hänen vaimonsa Eleanorin mukaan.

## Historia

Viinitilan historian katsotaan alkaneen vuonna 1879, jolloin tuomari S. Clinton Hastings ostaa pankinjohtaja William C. Watsonilta viininkasvatukseen soveltuvan Inglenookin tilan. Gustave Niebaum osti Inglenookin tiluksen vuonna 1880 ja ryhtyi kehittämään sitä viinikartanoksi, joka voisi kilpailla hienoimpien Ranskan Bordeaux’n viinialueen tilojen kanssa. Viinitilan päärakennus Inglenook Chateau valmistui 1887. Se oli ensimmäinen Bordeaux-tyylinen viinitila Yhdysvalloissa. Vuoden 1889 maailmannäyttelyssä Niebaumin viinit saivat kultamitalin, ja Gustave Niebaumista tuli kuulu nimi viinipiireissä. 

Gustave Niebaumin kuoltua tila siirtyi hänen leskelleen ja myöhemmin 1930-luvulle heidän jälkeläisilleen John Daniel Jr:lle ja Susanille, jotka molemmat kasvoivat tilalla. Vuonna 1964 John Daniel myi Inglebrookin brändin, Chateaun ja 94 eekkeriä maata Allied Grape Growersille.

Vuonna 1975 Francis Ford Coppola ja hänen vaimonsa Eleanor ostivat Niebaumin viktoriaanisen kodin ja sitä ympäröivät 1560 eekkerin viinitarhat.

Vuonna 1995 Coppola yhdisti kaksi alkuperäistä Inglenook-palstaa ostamalla Inglenook Chateaun ja sitä ympäröivät viinitarhat, joihin kuuluivat Heitz’s Martha’s Vineyard sekä Beaulieu’s Georges de Latour.

## Tuotteet
Rubicon on viinitilan nimikkoviini.
Lisäksi viinitila tuottaa seuraavia merkkejä:

* Blancaneaux
* Cabernet Franc
* CASK Cabernet
* Edizione-Pennino - Zinfandel viini julkaistiin ensimmäisen kerran 1988
* Merlot
* RC Reserve Syrah
* Rubicon
* Sofia Blanc de Blancs

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Niebaum-Coppola Winery, Napa Valley, California
Sulo Bärlund

**Sulo Richard Bärlund** (15. huhtikuuta 1910 Kangasala – 13. huhtikuuta 1986 Kangasala) oli suomalainen kuulantyöntäjä ja olympiamitalisti. Hän oli viimeisin kuulantyönnön suomalainen olympiamitalisti ennen Arsi Harjun kultaa Sydneyssä 2000.

Kotimaassaan Bärlund edusti Tampereen Kullervoa, Tampereen Veikkoja ja Tampereen Pyrintöä. Hän voitti kuulantyönnön Suomen mestaruuden seitsemän kertaa ja ensimmäisen niistä vuonna 1935 seurattomana. TUL:n mestaruuden hän voitti kolmasti. Hän ylitti 16 metrin rajan ensimmäisenä suomalaisena kuulantyöntäjänä tehdessään 12. heinäkuuta 1936 Helsingissä Suomen ennätyksen 16,23&nbsp;m.

Sulo Bärlundin veljenpoika Raimo Bärlund saavutti SM-pronssia 4 × 100 metrin viestijuoksussa sekä sijoittui Kalevan kisojen 200 metrin juoksussa neljänneksi ja 400 metrin juoksussa viidenneksi vuonna 1959.

## Saavutuksia

* Olympiahopeaa Berliini 1936 (kuulantyöntö, tulos 16,12 m)
* 4. sija EM-kisat Pariisi 1938
* 6. sija EM-kisat Oslo 1946
* SM-kultaa 1935, 1936, 1937, 1938, 1940, 1946, 1948
* SM-hopeaa 1939, 1945, 1947, 1949
* TUL:n mestaruus 1932, 1933, 1934
* 21 maaottelua

## Lähteet
* 
* 

## Aiheesta muualla
* Ylen Elävä arkisto – Sulo Bärlund Berliinin olympialaisissa 1936