open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Dynamo

**Dynamo** on sähkögeneraattori, joka muuttaa mekaanisen pyöritysenergian sähköksi. Sähkötekniikan historiassa dynamoilla on tarkoitettu tasavirtaa tuottavia generaattoreita, kuten Grammen konetta tai magneettoa. Suomen kielessä on yleiseksi käytöksi tullut kutsua polkupyörän ajovalojen sähkön tuottamiseen käytettyjä generaattoreita dynamoiksi.

Polkupyörässä ajovalon sähköä tuottava dynamo toimii useimmin vaihtovirtageneraattorin periaatteella. Dynamon sisällä on kestomagneetti, joka pyörii käämin sisällä tuottaen sähköä sähkömagnetismin periaatteiden mukaan. 

Dynamon periaatteen esitteli Michael Faraday. Perinteisen mallinen dynamo pyörii kumirengasta vasten olevan rullan avulla. Tämä rakenne on kuitenkin alttiina kuralle ja jäälle, jotka saattavat renkaaseen ja rullaan kerääntyessään estää dynamon pyörimisen. Nykyaikaisissa polkupyörissä käytetään varmatoimisempaa napadynamoa, joka nimensä mukaisesti sijaitsee renkaan navassa.

## Lähteet
*edu.fi,  Sähkövirran synnyttäminen 

### Viitteet

## Aiheesta muualla
Innova

**Innova** on muun muassa:

* Jyväskylän Lutakossa sijaitseva rakennus, joka on kaupungin korkein ja jossa toimii useita IT-alan yrityksiä kuten Digia.
* Raumalla ja Laitilassa toimiva Länsi-Suomen Aikuiskoulutuskeskus.
* ANF125 Innova, Honda Wave -moottoripyörän markkinointinimi Euroopassa
* Innova on frisbeegolf-kiekkojen ja -tarvikkeiden valmistaja.
Mäkimeirami

**Mäkimeirami** (*Origanum vulgare*) on vanha antiikin ajoilta asti käytössä ollut mausteyrtti, joka on alun perin kotoisin Italian alueelta mutta tiettävästi levinnyt lähes koko Eurooppaan. Lajia kutsutaan myös **oreganoksi**, joka tarkoittaa täsmällisesti vain lajiketta 'Prismaticum'.

Mäkimeirami on monivuotinen, hoikkajuurakkoinen noin 20–80 cm korkea kasvi ja voimakas tuoksultaan. Lehdet ovat lyhytruotisia ja muodoltaan puikeita, matalahampaisia tai ehytlaitaisia ja vaaleakarvaisia. Kasvi viihtyy lehtoniityillä, kallioilla ja kivikkoisilla rinteillä. Mäkimeirami on suosittu mauste italialaisessa keittiössä (erityisesti pizzassa) ja kreikkalaisessa keittiössä, mutta vanha kansa käytti mäkimeiramia kalamausteena erityisesti silakan seurana. Maustehyllyjen oregano on sekoite, johon käytetään mäkimeiramin versojen ohella lähisukuisia maustemeiramia (*Origanum majorana*) ja turkinmeiramia (*Origanum onites*). 
Kasvin haihtuva öljy sisältää pääasiassa tymolia ja karvakrolia.

## Viljely
Suomen oloissa mäkimeirami joudutaan kylvämään sisällä jo maaliskuussa. Kylvöstä kastellaan säännöllisesti vähällä vedellä, niin että se ei tule märäksi mutta pysyy kosteana. Taimet on syytä istuttaa ulos vasta sitten, kun pakkasöitä ei enää tule. Istutus on syytä suorittaa kuohkeaan ja hiekkaperäiseen maahan, jota voi kalkita kevyesti. Keväällä taimet leikataan noin 6 cm:n korkuisiksi tyngiksi. Kasvi on monivuotinen, ja se talvehtii Suomessa ongelmitta. Talvella varsi lakastuu mutta kasvaa varsin nopeasti heti kasvukauden alussa noin 30 cm:n korkuiseksi.

## Alalajeja

* Kreikanmeirami (*Origanum vulgare* subsp. *hirtum*) voimakkaampi maku kuin mäkimeiramissa ja siksi suositumpi maustekasvina Välimeren maissa
* Keltalehtinen mäkimeirami (*Origanum vulgare* subsp. *aureum*)
* Matala mäkimeirami (*Origanum vulgare* var. *compacta*)

## Muuta
Kreikkalaisessa mytologiassa Kyproksen kuninkaan Cinyrasin palvelija kaatui, kun hän oli kantamassa valtavaa parfyymiastiaa. Tietäen isäntänsä tulisen luonteen palvelija järkyttyi niin, että pyörtyi ja muuttui mäkimeiramiksi.

## Lähteet
* Kranzdorf, H.: *Herbs and Spice of the World* (Schiffler Publishing, Exton, Pennsylvania, 1983)
* Israelsson, L., Keittiöpuutarhuri - vihannekset, mausteet ja marjat, Otava, Helsinki, Editoriale Bortolazzi, Italia 2002.
* Hämet-Ahti, L., Suominen, J., Ulvinen, T., etc, Retkeilykasvio, Luonnontieteellinen keskusmuseo, Helsinki, Yliopistopaino, Helsinki, 1998.
* McHoy, P., Westland, P., Yrttiaapinen, Könemann, Köln, Sing Cheong Printing Co. Ltd., Hong Kong, 2000.

### Viitteet

## Aiheesta muualla
*Suomen Lajitietokeskus: Mäkimeirami (''Origanum vulgare'')
*Yrttitarha: Mäkimeirami (''Origanum vulgare'')
*Kasviatlas: Mäkimeiramin (''Origanum vulgare'') levinneisyys Suomessa.
*Luontoportti: Mäkimeirami (''Origanum vulgare'')
*Pohjolan kasvien pauloissa: ''Origanum vulgare'' - mäkimeirami
*Pherobase: Floral volatiles of Origanum vulgare 
*Gernot Katzer's spice pages: Oregano (''Origanum vulgare'') 
*Centre for Agriculture and Biosciences International (CABI): Origanum vulgare (oregano)
Luettelo keinotekoisista kielistä

__NOTOC__
Tämä on luettelo tunnetuista keinotekoisista kielistä. On myös luettelo luonnollisista kielistä.

## A
*afrihili
*anglish
*Anglo-Romance
*arovën
*atlango 
*atlantis (Atlantean)

## B
*babel-17
*babm
*baronh
*Basic English
*bluddian
*borduuri
*breathanach
*brithenig
*budinos

## C
*ceqli
*codex seraphinianus
*comunleng

## D
*danovën
*dastmen
*divine
*d'ni
*dothraki
*drac
*dunia

## E
*ekspreso
*esperanto
*esperanto II
*europanto
*ewok

## F
*fasala
*fasile
*folkspraak
*furbish

## G
*gargish
*gestuno
*glide
*globish
*glosa

## H
* hutt

## I
*idiom neutral
*ido
*interslaavi
*interlingua
*ithkuil

## J
*jelkomia
*jovian

## K
*kélen
*kesh
*Keski-Maan kielet
*klingon
*kobaian
*kosmos
*kotava

## L
*láadan
*lango
*lapine
*latino sine flexione (taivutukseton latina)
*lingua franca nova
*lingwa de planeta
*loglan 
*lojban

## M
*mando'a
*marain
*mondlango

## N
*nadsat
*na’vi
*novial
*nuwaubic

## O
*occidental (interlingue)

## P
*pandunia
*pravic
*progressiva

## Q
*quenya

## R
*Raixe
*ro
*romanica
*romanova
*Rumantsch Grischun

## S
*sindarin
*simlish (The Sims -peleissä käytetty kieli)
*slovianski
*slovio
*solresol
*sona
*starckdeutsch
*sydvetlish
*syldaavi

## T
*talossa
*teonaht
*thosk
*tokana
*toki pona

## U
*unilingua
*utopia
*uuskieli (newspeak)

## V
*verduria
*volapük

## W
*wenedyk

## Y
*Yvle

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Isompi luettelo keinotekoisista kielistä
Etelä-Australia

**Etelä-Australia** () on Australian kolmanneksi suurin osavaltio. Sen pääkaupunki on Adelaide. Etelä-Australian pinta-ala on 1&nbsp;043&nbsp;514&nbsp;km² ja väkiluku oli 1&nbsp;676&nbsp;653 vuoden 2016 väestönlaskennassa. Nimestään huolimatta Etelä-Australia ei ole Australian eteläisin osavaltio.

Etelä-Australia on harvaan asuttua aluetta, siellä asuu alle kymmenen prosenttia koko mantereen väestöstä. Pääosa asukkaista keskittyy Adelaiden kaupunkiin, loput asuvat viljavilla mailla Murrayjoen varrella tai etelärannikolla.

Etelä-Australian merkittävimmät vientituotteet ovat viini, vehnä ja villa. Yli puolet Australian viineistä tuotetaan tämän osavaltion alueella.

## Hallinto
Etelä-Australia on Australian osavaltio, mikä tarkoittaa että sillä on oma itsenäinen hallinto ja lainsäädäntö. Osavaltion lait eivät saa olla ristiriidassa liittovaltion lakien kanssa. Kuninkaan seremoniallista valtaa osavaltiossa pitää kuvernööri. Osavaltion päämies on hallituksen pääministeri. Etelä-Australialla on 12 edustajaa Australian parlamentin ylähuoneessa ja 11 edustajaa alahuoneessa.

Etelä-Australialla on oma kaksikamarinen parlamentti, jonka ylähuoneessa on 22 paikkaa ja alahuoneessa 47 paikkaa. Parlamentin jäsenet valitaan vaaleilla neljän vuoden välein. Vaalit voittaneen puolueen puheenjohtajasta tulee pääministeri ja hän kokoaa hallituksen ja valitsee sen ministerit. Osavaltion toimeenpanovalta on kuvernöörillä, joka allekirjoittaa osavaltion lait ja muut viralliset asiakirjat. Hänellä on myös oikeus hajottaa parlamentti mikäli hallitusta ei saada muodostettua.

Osavaltion tuomivalta on tuomioistuimilla. Osavaltion korkein tuomioistuin on korkein oikeus (engl. *Supreme Court*). Tämän alapuolella ovat käräjäoikeudet (engl. *District Courts*) ja niiden alapuolella maistraatit (engl. *Magistrates Courts*). Osavaltiolla on myös neljä erikoistunutta alaoikeuslaitosta, jotka ovat erikoistuneet tiettyihin oikeustoimiin kuten alaikäisiin, työpaikkoihin, ympäristöön ja perinkirjoituksiin.

Paikallishallinnosta vastaavat paikallishallintoalueet, joita osavaltiossa on 74. Alueet vastaavat kuntia ja niiden tehtävänä on ylläpitää kunnallistekniikka. Kunnat saavat myös tarjota lisärahoitusta ja -resursseja paikallisille palveluille kuten esimerkiksi terveydenhuollolle, palokunnalle, poliisille tai kouluille, joiden ensisijainen toiminnasta vastaa osavaltio. Paikallishallintoalueet saavat tulonsa osavaltiolta minkä lisäksi niillä on pieni verotusoikeus.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Virallinen sivu
Islay

**Islay** (; , ) on saari Hebridien eteläosassa, Skotlannin länsirannikolla. Nimi pohjautuu gaelin kielen sanaan *ìle*. Saaren koillispuolella sijaitsee Juran saari. Saaren pääkaupunki on Bowmore ja toinen suurempi kaupunki on Port Ellen. Pienempiä asutuskeskuksia ovat mm. Port Charlotte, Portnahaven, Bridgend, Port Askaig ja Bruichladdich. Saarella elää noin 3&nbsp;400 asukasta ja sen pinta-ala on noin 620 km². Se on noin 40 km pitkä ja leveimmillään 32 km leveä. Islay'lle pääsee lentämällä Glasgow’sta sekä Edinburghista tai lautalla Kennacraigin satamasta. Lauttayhtedet ovat Port Elleniin ja Port Askaigiin.

Saaren päätulonlähde on viskin tislaus. Saarella tuotetaan ainoastaan mallasviskejä useissa eri tislaamoissa. Voimakkaan turpeinen ”Islay-viski” onkin käsite viskiharrastajien keskuudessa.

Islay'lla sijaisevat seuraavat tislaamot:

* Ardbeg
* Ardnahoe
* Bowmore
* Bruichladdich
* Bunnahabhain
* Caol Ila
* Gartbreck (rakenteilla)
* Kilchoman
* Lagavulin
* Laphroaig
* Lochindaal / Port Charlotte (lopetettu 1929, uudelleenavaaminen suunnitteilla)
* Port Ellen (lopetettu 1983, toiminta jatkuu mallastamona)

Toinen merkittävä tulonlähde on matkailu. Saari on tunnettu kauniista ja vielä varsin koskemattomasta luonnostaan. Tämä houkuttelee viskimatkailijoiden lisäksi myös linnuista ja luonnosta kiinnostuneita matkailijoita. Golfvirran ansiosta saaren ilmasto on miellyttävämpi kuin muualla Skotlannissa. Saarella on myös merkkejä pronssikautisesta asutuksesta ja muita muinaismuistoja.

Tunnetuin saaren kasvatti lienee George Robertson, joka on toiminut Naton pääsihteerinä ja Yhdistyneen kuningaskunnan puolustusministerinä. George Orwell kirjoitti kuuluisan romaaninsa *[[Vuonna 1984]]* Islayn naapurisaarella Juralla.

Port Askaigin lounaispuolella sijaitsi keskiajalla Donaldin klaanin hallinnollinen keskus, josta hallittiin laajoja alueita rannikolla ja sisämaassa.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Eversti

**Eversti** (lyhenne ev.; ruots. *överste*) on Suomen Puolustusvoimissa käytettävä maa- ja ilmavoimien upseerinarvo. Merivoimissa sitä vastaa kommodori. Everstin arvoon voidaan ylentää reservissä tai vakinaisessa palveluksessa oleva everstiluutnantti. Ylennyksen edellytyksenä on kuitenkin aina vakinainen palvelu puolustusvoimissa ja yleisesikuntaupseerin tutkinto. Upseerin perustutkintoja ovat sotatieteiden kandidaatin tutkinto ja sotatieteiden maisterin tutkinto. Jatkotutkintoja ovat yleisesikuntaupseerin tutkinto ja sotatieteiden tohtorin tutkinto. 

Vain muutamia upseereita on ylennetty everstiksi ilman yleisesikuntaupseerin tutkintoa. Jatkosodan aikana Itä-Karjalan sotilashallinnon komentaja V. A. Kotilainen ja Päämajan valvontaosaston päällikkö Kustaa Rautsuo ylennettiin eversteiksi.

## Arvomerkit

Kuva:Yleisesikuntaeversti_kauluslaatta.svg|Suomen maavoimien everstin kauluslaatta
Kuva:Finland-AirForce-OF-5.svg|Suomen ilmavoimien everstin kauluslaatta


## Everstin tehtävät
Everstin normaaliajan tehtäviä ovat joukko-osaston komentajatehtävät ja puolustushaaraesikuntien osastopäällikkötehtävät.

Everstin tyypillisiä poikkeusolojen tehtäviä ovat esimerkiksi rykmentin tai prikaatin komentajana toimiminen sekä ylimpien esikuntien komentajatehtävät. Everstin arvomerkissä maavoimissa kauluslaatassa on kolme isoa heraldista ruusua, merivoimissa (kommodori) käytettävissä hihamerkeissä taasen neljä keskikokoista viivaa. Everstiä seuraava ylempi arvo on maa- ja ilmavoimissa prikaatikenraali ja merivoimissa kommodoria ylempi lippueamiraali. 

## Eversti-sanan historia
Nimitys *eversti* tarkoittaa ylempää eli tässä tapauksessa pataljoonaa komentanutta majuria ylempää henkilöä, joka sai aikanaan vastuun rykmentin komentamisesta. Venäjän kielessä sana *eversti* (полковник, polkovnik) ei tarkoita *ylempää* niin kuin saksassa *Oberst*, vaan rykmentin (polk) komentajaa (polkovnik). Englannin ja ranskan kielissä eversti on puolestaan *colonel*. Varhaisella uudella ajalla palkkasoturirykmentit olivat liikeyrityksiä, joiden toimitusjohtamisesta eversti vastasi myös talouden ja huollon osalta.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Conrad Schumann

**Hans Conrad Schumann** (1942 – 20. kesäkuuta 1998) oli itäsaksalainen sotilas, joka muistetaan kuuluisasta lehtikuvasta, jossa hän loikkasi rakenteilla olevan Berliinin muurin yli. Hän oli yksi kuuluisimmista Itä-Saksasta länteen paenneista henkilöistä. 

Schumann palveli Itä-Saksan kansanarmeijassa Dresdenissä, josta hän päätyi vapaaehtoisena Potsdamin kautta Berliiniin. 15. elokuuta 1961 19-vuotias Schumann oli vartioimassa Berliinin muurin kolmatta rakennuspäivää Ruppinerstraßen ja Bernauerstraßen kulmassa. Tähän aikaan muuri ei ollut kuin matala piikkilanka-aita. Nähtyään tilaisuutensa tulleen hän päätti hypätä aidan yli länsipuolelle, jossa hänet otettiin poliisiauton kyytiin. Paikalla ollut valokuvaaja Peter Leibing onnistui saamaan hänestä valokuvan juuri, kun hän on hyppäämässä aidan yli. Tästä kuvasta tuli yksi kuuluisimmista kylmää sotaa kuvaavista valokuvista.

Myöhemmin Schumannin sallittiin poistua Länsi-Berliinistä, josta hän muutti Baijeriin, jossa hän avioitui ja eli lopun elämäänsä. Schumann työskenteli Baijerissa Audin kokoonpanolinjalla 27 vuoden ajan. Hän sai perheeltään useita kirjeitä, joissa häntä pyydettiin palaamaan takaisin Itä-Saksaan. Schumann ei kuitenkaan tiennyt, että Stasi oli painostanut hänen perhettään pyytämään häntä palaamaan takaisin kotiin, minkä vuoksi hän vakavissaan harkitsi perheensä luona käymistä. Lopulta hän kuitenkin tapasi Itä-Saksan puolelle jääneen perheensä ja ystävänsä ensimmäisen kerran vasta muurin murtumisen jälkeen. Schumannin mukaan osa hänen läheisistään ei vielä tuolloinkaan ollut antanut hänelle anteeksi sitä, että hän oli loikannut länteen.

Schumann hirtti itsensä 20. kesäkuuta 1998. Hän ei jättänyt jälkeensä itsemurhaviestiä.

## Katso myös
* Peter Fechter

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Yykeänperä

**Yykeänperä** (kveeniksi *Yykeänperä*, , ) on kylä ja taajama Omasvuonon kunnassa, Tromssan läänissä, Norjassa. Se sijaitsee Yykeänvuonoon kuuluvan Storfjorden-vuonon rannalla. Kylän asukasluku on 479 (vuonna 2006). Kylässä on kolme kylänosaa: Markkina, Outa ja Apaja.

## Maantiede
### Maastonmuutos Yykeänperän ja Kilpisjärven välillä
Vain 50 kilometrin välimatkasta Kilpisjärvelle huolimatta ero esimerkiksi maastonmuodoissa on Norjan ja Suomen välillä huomattava. Yykeänperä sekä läheinen Yykeän alue ovat keskellä Kölivuoria. Verrattain Suomen puolella sijaitseva Kilpisjärvi sijaitsee puolestaan Kölivuorten reunalla. Matkalla Kilpisjärveltä Norjanmerelle maastonmuodot jyrkkenevät, ja korkeuserot laaksonpohjien, vuonojen sekä vuorten välillä kasvavat nopeasti, vaikkakin jo Kilpisjärven maastossa on muuhun Suomeen verrattuna selvästi vuoristomaisempia piirteitä.

### Yleisesti
Maastollisesti Yykeänperä sijaitsee laaksossa vuonon rannalla ja sitä ympäröivät vuorenhuiput, jotka pääsääntöisesti nousevat 1,5 kilometrin korkeuteen. Yykeänvuono on lähes pohjois–etelä-suuntainen ja Yykeänperä sijaitsee sen itärannalla. Kylä sijaitsee E8- ja E6-teiden risteyksessä. Lähellä on Naton bunkkereiden suuaukkoja kallioseinissä aivan kylään johtavan tien kupeessa. 

Vuonon länsirannalla olevien huippujen, esimerkiksi Nállangáisin ja Imagáisin välinen Steindalsbreen, Bálggesvárrin viereinen Sydbreen ja Storfjelletin huipun katveessa oleva Fornesbreen ovat kesälläkin pysyviä jäätiköitä, joilla järjestetään retkeilijöille muun muassa jäätikkövaelluskursseja. Ikijää antaa mahdollisuuksia jäätikköharjoitteluun, kuten myös muuhun teknisempäänkin kiipeilyyn sekä jo hieman alppimaiseen vuoristovaellukseen. Retkeilijät, kiipeilijät ja vapaalaskijat suosivatkin Yykeänperän seutuja.


Skibotndalen in twilight, 2012 March.jpg|Yykeänperän ja Kilpisjärven välissä oleva laakso, Skibotndalen, maaliskuussa 2012. Etualalla Eurooppatie 8.
Skibotn_harbor_July2008.jpg|Yykeänperän satamaa merelle päin kuvattuna
Skibotn Church 2010.JPG|Yykeänperän kappeli


## Liikenne
Yykeänperä sijaitsee Eurooppatie 8:n ja Eurooppatie 6:n risteyksen lähettyvillä. Näistä Eurooppatie 8 toimii tieyhteytenä Suomeen, Kilpisjärvelle, ja näiden kahden kylän välimatka on 50 kilometriä. Toisessa suunnassa E8 johtaa Tromssan kaupunkiin asti. Eurooppatie 6 puolestaan vie koko manner-Norjan läpi Kirkkoniemestä aina Oslon eteläpuolelle, Ruotsissa sijaitsevaan Trelleborgiin. Näin ollen Yykeänperä on eräs monista tien varrella sijaitsevista kylistä. Lähin lentokenttä on Tromssassa. 

Tromssalla on muutenkin merkittävä vaikutus Yykeänperään, sillä esimerkiksi Tromssan yliopistolla on paljon toimintaa Yykeänperässä, muun muassa observatorio.

## Tunnettuja asukkaita
Kirjailija ja taiteilija Nils-Aslak Valkeapää asui Yykeänperässä rakennuttamassaan Lásságámmi-talossa. Nimi tarkoittaa kalliomajaa. Nykyisin talo on kesäisin museona ja talvisin sitä vuokrataan saamelaistaiteilijoille ja saamelaisen kulttuurin tutkijoille.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Stroh

**Stroh** on itävaltalainen alkoholijuomamerkki. Se kehitettiin alun perin kotimaiseksi korvikkeeksi rommille, koska Itävalta-Unkarilla ei ollut siirtomaita, joissa olisi voinut tuottaa ruokosokeria aitoa rommia varten. Sitä markkinoidaan nimellä *Inländer Rum* ("kotimainen rommi"). Vuodesta 2008 *Inländer Rum* on määritetty tehtäväksi 100-prosenttisesti Itävallassa, eli se on maantieteellisesti suojattu tuote.

Stroh’ta valmistetaan alkoholipitoisuudeltaan 38-, 40-, 54-, 60- ja 80-tilavuusprosenttisina versioina. Suomessa Stroh’ta saa vain Alkosta 54- ja 60-prosenttisena.

Muita Stroh-tuotteita ovat Stroh Jagertee ja Stroh Punsch.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Stroh’n verkkosivut
KTP

**KTP** voi tarkoittaa seuraavia asioita:

*Kotkan Työväen Palloilijat (KTP), kotkalainen palloiluseura, seuraan liittyy:
**Kotkan Työväen Palloilijat (jalkapallo), jalkapalloseura
**FC KTP, entinen FC KooTeePee, jalkapalloseura
**KTP-Basket, koripalloseura
*Kommunistinen Työväenpuolue – Rauhan ja Sosialismin puolesta (KTP), suomalainen marxilais-leniniläinen puolue
*Korean työväenpuolue (KTP), Pohjois-Korean suurin puolue
*Keitelepohjan rautatieasema, liikennepaikkalyhenne Ktp, rautatieliikennepaikka Suomessa.
Laajavuori

**Laajavuori** on mäki Jyväskylässä Kortepohjan asuinalueen vieressä. Alue on vain muutaman kilometrin päässä kaupungin keskustasta, ja siellä on laskettelu- ja vapaa-aikakeskus: Laajavuoren hiihtokeskus eli Hiihtokeskus Laajis. Laajavuoren lähellä on Vuorilampi-niminen pieni lampi. Mäki kohoaa Laajavuoren hyppyrimäkien ja hissien yläasemien välissä lähes 227 metrin korkeuteen. 

## Historia
Laajavuori on ollut yksi Struven ketjun mittauspisteistä vuodelta 1834. Mittauspisteen merkkejä ei ole enää näkyvissä, lähin näkyvä piste on noin viisi kilometriä etelämpänä Myllyjärvellä sijaitseva Roninmäki.

Jyväskylän päättäjät suunnittelivat alueelle hiihtokeskusta vuodesta 1954 alkaen. Sen rakentaminen alkoi vuonna 1961. Ensimmäinen laskettelurinne (nykyinen kilparinne) avattiin 13. tammikuuta 1963. Hissin pituus oli 250 metriä, ja nousu maksoi ensimmäisenä talvena 30 penniä. Murtomaahiihtäjien tukikohtana oli Jyväskylän Hiihtoseuran maja. Suurempi ”kansanrinne” avattiin laskettelijoiden käyttöön vuonna 1966. Hyppyrimäki valmistui 1965 ja se nimettiin Matti Nykäsen mäeksi 22. helmikuuta 1988. Laajavuoren rallipolulla ajettiin vuosittain Suomen rallin erikoiskoe vuosina 1972–1996. 

Jyväskylän kaupunki myi laskettelukeskuksen ja vuokrasi sen alueet yksityisille yrityksille vuonna 2011.

## Nykyiset palvelut

Yhdeksän laskettelurinteen lisäksi on tarjolla kilparinne sekä kaksi lastenrinnettä. Hiihtolatuja on yhteensä 62&nbsp;kilometrin edestä. Talvisin alueella on järjestetty muun muassa hiihtosuunnistuskilpailuja. Laajavuoren aktiviteetteihin on jo useamman vuoden ajan kuulunut myös alamäkiluistelurata. Laajavuoren radalla on järjestetty vuosina 2016–2019 kansainvälisiä Red Bull Crashed Ice -osakilpailuja. Ravintola- ja majoituspalveluita on tarjolla eri tasoista. Vuorilammin lähistöllä ekologista luksusmajoitusta ja yksilöllisiä palveluita tarjoaa Havu Resort sekä mäen juurella Retkeilyhotelli Laajiksessa sekä parin sadan metrin päässä sijaitsevasta Kylpylähotelli Laajavuoresta. Läheiseltä Vuorilammelta voi vuokrata savusaunaa. Alueella toimii lisäksi 88-paikkainen Caravan-alue matkailuvaunuille. 

Kesäisin Laajavuoressa voi ulkoilla lenkkeilypoluilla ja ajaa maastopyörillä. Vuodesta 2014 alueella on ollut köysiseikkailupuisto. Seikkailupuistoon on rakennettu sen jälkeen vielä lisää ratoja, joista viimeisin avautui vuonna 2018. Laajavuoressa järjestetään myös maastopyörä- sekä alamäkiajokisoja. Tarjolla on myös maksullinen 18-väyläinen frisbeegolfrata, ja läheisellä Vuorilammella pienempi ilmainen rata.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

*Laajavuoren kotisivut
*Ajantasainen tieto latujen kunnostuksesta (latuinfo)
Assistentti

**Assistentti** tarkoittaa yleisesti apulaista. Yliopistossa assistentti on määräaikainen tehtävä (tyypillisesti 3-5 vuotta), joka on tarkoitettu tieteellistä jatkotutkintoa eli lisensiaatin tai tohtorin tutkintoa suorittaville jatko-opiskelijoille. Työtehtäviin kuuluu tutkimustyön lisäksi opetustehtäviä, kuten harjoitusten pitoa, harjoitustöiden tai laboratoriotöiden ohjausta sekä joskus myös luennointia. Assistentti on nimikkeenä poistumassa ja vastaavasta tehtävästä käytetään jatkossa tutkijakoulutettavan nimikettä.

Erotukseksi varsinaisista assistenteista käytetään joskus termiä *tuntiassistentti* tarkoittamaan yliopistoissa tuntityönä muuta kuin luento-opetusta antavaa henkilöä. Tässä tehtävässä voi olla myös opiskelijoita, joilla ei vielä ole tutkintoa. Varsinaista tuntiassistentin nimikettä ei ole, vaan näitä tehtäviä hoitavat henkilöt ovat työnimikkeeltään **[[tuntiopettaja|sivutoimisia tuntiopettajia]]**, **[[tutkimusapulainen|tutkimusapulaisia]]** tai tutkimusavustajia.

**Yliassistentti** on yliopiston määräaikainen tehtävä (tyypillisesti 5 vuotta), johon pääsemiseksi vaaditaan pääsääntöisesti tohtorin tutkinto. Myös lisensiaatintutkinto tai ylempi korkeakoulututkinto ja erityinen perehtyneisyys alaan voi tulla kyseeseen.
Käytännössä yliassistentuuri on nykyään pätevöitymistehtävä tohtoreille, joskin tämä nimike on korvaantumassa nimikkeellä tutkijatohtori. Tavallisesti työtehtäviin kuuluu opetusta samaan tapaan kuten assistentillakin, mutta luennoinnin osuus on suurempi. Yliassistentit ohjaavat myös opinnäytetöitä, erityisesti kandidaattitasolla.
Dekaani

**Dekaani** ( 'kymmenenpäämies') on akateeminen ja kirkollinen hallintotehtävä.

## Dekaani Suomessa
Suomessa dekaani on yliopiston tiedekunnan johtaja. Dekaanin tehtävää ei mainita yliopistolaissa, joten nimikkeen käyttö riippuu yliopistosta. Yleensä dekaaniksi valittavan on ennestään tiedekunnan professori, mutta käytäntö vaihtelee yliopistojen kesken. Dekaanin tehtävä on määräaikainen, ja tehtävään valitaan yleensä 3−5 vuoden ajaksi. Perinteisesti dekaanin on valinnut tiedekuntaneuvosto järjestäytyessään, mutta vuoden 2010 alusta voimaan tulleen yliopistolain myötä dekaanin nimitystapa riippuu yliopistosta.

Dekaani johtaa ja valvoo tiedekunnan toimintaa ja kehittämistä sekä toimii tiedekuntaneuvoston tai tiedekunnan johtokunnan puheenjohtajana. Dekaanin ollessa estynyt hänen tehtäviään hoitaa varadekaani.

Dekaani voi vastata myös tiedekuntaa suuremman yliopiston osan hallinnoinnista. Tällainen tehtävä oli jonkin aikaa Aalto-yliopistossa käytössä ollut **johtava dekaani**.

Suomen evankelis-luterilaisen kirkon tuomiokapituleissa **hiippakuntadekaani** johtaa hiippakunnallista seurakuntia tukevaa toiminnallista työtä. Aikaisemmin kyseisen viran haltijasta käytettiin nimitystä hiippakunnan pääsihteeri.

## Dekaani muualla
Dekaani (*decanus*) tarkoitti alun perin Rooman keisarikunnan armeijassa ja sittemmin luostareissa kymmenen sotilaan ja munkin päämiestä. Ensimmäisten yliopistojen syntyessä usein luostareiden yhteyteen nimike siirtyi tarkoittamaan eriasteisia hallintotehtäviä yliopistoissa.

Varsinkin englanninkielisessä maailmassa dekaani () voi tarkoittaa myös muunlaista hallintotehtävää kuin tiedekunnan johtamista.  Toisaalta dekaani voi myös vastata jostain toiminta-alueesta kuten opiskelijapalveluista. Myös vuosikursseilla voi jokaisella olla oma dekaaninsa.

Dekaanin nimikettä käytetään jokin verran myös alemmissa oppilaitoksissa tarkoittamassa hallintotehtävää.

Dekaani on yhä käytössä myös katolisen ja anglikaanisen kirkon eri tasoisista johtotehtävistä. Esimerkiksi Joseph Alois Ratzinger (edellinen Rooman piispa ja katolisen kirkon johtaja) oli kardinaalikollegion dekaani, kunnes hänet valittiin Rooman paaviksi.

## Lähteet
Viitaniemi

**Viitaniemi** on Nisulan kaupunginosaan kuuluva pienalue Jyväskylässä.

Viitaniemen asuinalue koostuu vuosina 1959–1964 rakennetuista kerros- ja rivitaloista 35 hehtaarin alueella sekä alueen puistoista. Alueen rakennutti Asuntosäätiö arkkitehti Jorma Järven vuonna 1958 laatiman asemakaavan pohjalta. Se on rakennushistoriallisesti merkittävä, aikakautensa puutarhakaupunki-ideologiaa edustava alue. Vuonna 2007 alueelle laadittiin säilyttävä suojelukaava.

Viitaniemen alue kuuluu Museoviraston ylläpitämälle valtakunnallisesti merkittävien rakennettujen kulttuuriympäristöjen listalle. Viitaniemessä on myös laajoja hoidettuja viheralueita kaupunkilaisten virkistyskäytössä. Viitaniemessä on Alvar Aallon suunnittelema 13-kerroksinen Viitatorni, joka oli pitkään Jyväskylän korkein rakennus. Viitatorni, kuten muutkin alueen kerrostalot, on väriltään valkoinen.

Viitaniemessä sijaitsevat Viitaniemen koulu, Jyväskylän ammattiopiston Viitaniemen kampus, Viitaniemen liikuntapuisto eli Nisulan monttu, Stavangerin puisto, Viitaniemen uimaranta ja Viitaniemen liikennepuisto.

## Kuvia

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Modernisaatio

**Modernisaatio**, joskus myös **nykyaikaistuminen**, on yhteiskunnan muuttumista nykyisen länsimaisen yhteiskunnan kaltaiseksi. Tähän muutokseen kuuluu muun muassa teollistuminen, kaupungistuminen ja työnjaon eriytyminen. Modernisaatioon liittyy myös tieteen ja tekniikan arvostuksen kasvu, kansalaisten koulutustason kohoaminen, laajentunut osallistuminen politiikkaan, pidentynyt elinikä sekä alentunut syntyvyys.

## Määritelmä

Modernisaatioon kuuluu yksilöiden ajattelun muutos individualistisemmaksi, ja samalla sosiaalisen organisaation muutos. Keskeinen osa modernisaatiota on myös talouden modernisoituminen, johon sisältyy teollistuminen. Modernisaatio on neutraali käsite sen suhteen, tapahtuuko talouden muutos markkinataloutta vai suunnitelmataloutta kohti. Esimerkiksi Neuvostoliitossa modernisaatio vietiin läpi suunnitelmatalouden keinoin. Demokratia lasketaan usein yhdeksi modernisaation piirteeksi, toisaalta monet maat näyttävät modernisoituneen ilman demokratiaa. Joka tapauksessa poliittisen organisaation muutos rationaalisemmaksi (ja ilmeisesti byrokraattisemmaksi) on osa modernisaatiota. Modernisaatio teollistumisen myötä on valtava muutos yksilöiden elämässä ja yhteiskunnan tasolla.

## Yhteiskuntatieteellisenä teoriana

Modernisaatio on myös yhteiskuntatieteellinen teoria, joka oli suosittu varsinkin 1950- ja 1960-luvuilla. Se kuuluu ainakin sosiologian, valtio-opin, taloustieteen, sosiaalihistorian ja kehitysmaatutkimuksen piiriin. Teorian kuuluisin edustaja oli yhdysvaltalainen Walt Rostow, joka laati näkemyksen kehityksen vaiheista, jotka kaikki menestyvät valtiot tulevat käymään läpi. Myös esimerkiksi Karl Marxin teoria yhteiskunnan kehityksestä voidaan nähdä modernisaatioteoriana.

## Nykyisessä kehitysajattelussa

Aiemmin kaikkien kehitysmaiden haluttiin modernisoituvan ja teollistuvan. Jotkut kehitysmaat ovatkin onnistuneet tässä (lähinnä Kaakkois-Aasiassa), vaikka useimmat epäonnistuivat. Tällä hetkellä esimerkiksi Kiina ja muutamat muut Etelä- tai Itä-Aasian maat ovat voimakkaasti pyrkimässä kohti modernisaatiota. Nykyään kansainvälinen yhteisö (YK, Maailmanpankki, OECD) puhuu ennemmin ”köyhyyden vähentämisestä”, joka tarkoittaa talouden vakauttamista kasvua varten ja suoraan sosiaalisiin tavoitteisiin keskittyviä ohjelmia. Siihen ei sisälly esimerkiksi teollistamispolitiikkaa. 

## Kritiikki

Modernisaatiota on arvosteltu voimakkaasti etnosentrismistä. Kriitikot sanovat myös, että modernisaation tavoittelu on aiheuttanut kärsimyksiä kehitysmaiden ihmisille. Perinteisesti modernisaatio on ollut sekä oikeiston että vasemmiston kannattama hanke, mutta monet radikaalit ajattelijat saattavat hylätä koko modernisaation. Modernisaation vastakkaisena aatteena voidaan pitää kehityskritiikkiä ja post-developmentia.

Modernisaation suurimpana ongelmana on pidetty luonnonvarojen riittämättömyyttä. Miten käy, kun suuret kehitysmaat teollistuvat ja alkavat käyttää yhtä paljon luonnonvaroja kuin länsimaat? Monien mielestä ”kehittyneiden maiden” nykyinen kehitysmalli ei ole riittävä, vaan niiden pitäisi pyrkiä luomaan vähemmän luonnonvaroja käyttävä yhteiskunta.

## Lähteet
Nu-jazz

**Nu-jazz** eli **elektro-jazz** kehittyi 1990-luvulla. Kyseessä on musiikkityyli, jossa on sekoitettu jazzia ja elektronista musiikkia. Nu-jazzin erottavat erilaisesta elektromusiikista *house beatit*. Usein musiikissa käytetään myös perinteisiä soittimia. Nu-jazz-yhtyeitä ovat muun muassa ranskalainen St Germain, saksalainen Jazzanova ja brittiläinen Fila Brazilia. Nu-jazz on sukua acid jazzille (eli groove jazzia), joka on kuitenkin lähempänä aikaisempaa funkia, soulia tai rhythm and bluesia. Suomalaiset yhtyeet RinneRadio ja Nuspirit Helsinki edustavat tätä tyyliä.

## Artisteja

*Ananda Project
*Avishai Cohen
*Bonobo
*Caravan Palace
*Caro Emerald
*Chuck Hammer
*De-Phazz
*The Cinematic Orchestra
*DJ Logic
*Elektrotwist
*Erik Truffaz
*Fingathing
*Flying Lotus
*Funki Porcini
*Gabin

*Goldfish
*Hiromi
*indigo jam unit
*Jaga Jazzist
*Jazzanova
*Jazzhole
*Jazztronik
*Jimpster
*Koop
*Kyoto Jazz Massive
*Little Dragon
*Dualline
*LTJ Bukem
*Maliq & D'Essentials

*Micatone
*Mr. Scruff
*Nicola Conte
*Nils Petter Molvær
*Nujabes
*Nuspirit Helsinki
*Parov Stelar
*Plaster
*Pretty Lights
*Quantic
*Quasimode
*Revolution Void
*The Rongetz Foundation
*RJD2

*Robert Miles
*Robotobibok
*St. Germain
*Skalpel
*Snarky Puppy
*Technicoloured Roses
*Wayne Krantz
*Xploding Plastix
*Yesterdays New Quintet
*Fat Jon
*Nomak
*Mop Mop
*Jordan D. Mitchell
*Uyama Hiroto
Kolmipäinen pohjelihas

**Pohjelihas** () on kolmipäinen lihas. Se sijaitsee säären takapuolella. Pohjelihas muodostuu kahdesta lihaksesta, kaksoiskantalihaksesta (*musculus gastrocnemius*) ja leveästä kantalihaksesta (*musculus soleus*), jotka kiinnittyvät kantajänteellä eli akillesjänteellä (*tendo calcaneus*) kantaluuhun (*os. calcaneus*). Leveän kantalihaksen origo on pohjeluussa (*os. fibula*) sekä sääriluussa (*os. tibia)*. Kaksoiskantalihas peittää leveän kantalihaksen lähes kokonaan, ja sen origo on reisiluun (*os. femoris*) mediaalisen ja lateraalisen nivelnastan takaosassa. Kolmipäisen pohjelihaksen päätehtävä on ylemmän nilkkanivelen plantaarifleksio, mutta kaksoiskantalihas osallistuu myös polven fleksioon.

## Lihaksen harjoittaminen
Kuntosalilla kaksoiskantalihasta harjoittavat parhaiten polvi suorassa tehdyt pohjeliikkeet, kuten pohjenousu seisten. Leveälle kantalihakselle taas saadaan harjoitusta, kun pohkeita harjoitetaan polvi koukussa, kuten istuen tehdyssä pohjenousussa.

## Lähteet
Kaksoiskantalihas

**Kaksoiskantalihas** () luetaan kuuluvaksi kolmipäiseen pohjelihakseen yhdessä leveän kantalihaksen kanssa. Kaksoiskantalihas on kaksipäinen ja siinä on lateraalinen sekä mediaalinen pää. Lateraalinen pää lähtee reisiluun lateraalisen nivelnastan yläpuolelta ja mediaalinen pää vastaavasti mediaalisen nivelnastan yläpuolelta. Lihas kiinnittyy loppupäästään akillesjänteellä kantaluuhun. Kaksoiskantalihaksen tehtäviin kuuluu polvinivelen koukistus ja kinnernivelen ojennus.
Appianos

**Appianos** (; ; noin 95 – noin 165) oli kreikkalais-roomalainen historioitsija, joka oli kotoisin Aleksandriasta. Hän eli Trajanuksen, Hadrianuksen ja Antoninus Piuksen aikana.

Appianoksen elämästä tiedetään vain hyvin vähän. Tiedetään, että hän kirjoitti oman elämäkertansa, josta nykypäivään on säilynyt vain katkelmia. Tiedetään kuitenkin, että Appianos syntyi Aleksandriassa, roomalaisen Egyptin pääkaupungissa. Hänen vanhempansa olivat Rooman kansalaisia ja Appianos muuttikin myöhemmin Roomaan, jossa hän toimi lakimiehenä. Appianoksesta tiedetään myös vähän erään Cornelius Fronton kirjeen perusteella. Kirjeessään Fronto esittää, että Appianokselle annettaisiin prokuraattorin arvo. Tästä voidaan päätellä, että Appianos kuului Rooman ritarisäätyyn.

Appianos kirjoitti kreikaksi Rooman historiaa käsittelevän teoksen, joka koostui 24 kirjasta. Kirjat eivät muodosta yhtenäistä historiaa, vaan käsittelevät eri aiheita. Appianos on yksi tärkeimpiä lähteitä Rooman sisällissodista.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Appian of Alexandria – Livius.org   
* Appian: The Roman History – LacusCurtius
Mykyrokka

**Mykyrokka** on savolainen perinneruoka. Se on keittoruoka, joka sisältää perunoita, lihaa (yleensä sianlihaa), sydäntä, sisäelimiä, kuten maksaa ja munuaisia, sekä oleellisesti mykyjä. Mykyt (tai myvyt) ovat jauhosta ja verestä valmistettavia *sattumia*, jotka kypsennetään kiehuvassa vedessä. Perinteisesti mykyrokka on ollut syksyllä (kekrin aikoihin) tapahtuvaan teurastukseen liittyvä sesonkiruoka.

Mykyrokkaa tarjotaan paikallisissa kouluissa kouluruokana ja myydään annoksina ja litramyyntinä. Mykyrokan erityislaji on **hirvirokka**, jota metsästysseurat tarjoavat peijaisissa..

Pohjoispohjalainen rössypottu muistuttaa hieman mykyrokkaa. Rössypotussa myvyt kuitenkin korvaa paloiteltu veripalttu, ja lihana keitossa käytetään perinteisesti sian savukylkeä.

Bertta Räsäsen vuonna 1983 tekemän ehdotuksen pohjalta keittiömestari Jaakko Kolmosen johdolla 450 kuntaan valittiin pitäjäruuat. Myös jokainen Savon silloisista kunnista valitsi omat perinneruokansa.  Mykyrokka valittiin vuonna 1984 odotetusti Kiuruveden nimikkoruoaksi, ja Karttulan nimikkoruoaksi äänestettiin sen muunnelma, mykysoppa.

## Katso myös
* klimppisoppa
* tappaiskeitto

## Lähteet
* Mikä on mutti? - perinneruokasanastoa (Finfood)
* 
### Viitteet

## Aiheesta muualla
* Mykyrokan resepti nimellä ''mykykeitto'' (www.kotikokki.net)
Jalkalihas

**Jalkalihaksiin** kuuluvat:

*nelipäinen reisilihas eli etureisi
*kaksipäinen reisilihas eli takareisi
*pohjelihakset
*reiden lähentäjät
*reiden loitontajat
Tomi Kontio

**Tomi Kalevi Kontio** (s. 16. helmikuuta 1966 Helsinki) on suomalainen kirjailija, kolumnisti ja runoilija. Hänen tuotantonsa sisältää runoja, laulutekstejä (mm. Kelpo Pojat), proosaa sekä lasten- ja nuortenkirjoja.

Vuonna 1993 Kontio sai J. H. Erkon palkinnon esikoisteoksestaan *Tanssisalitaivaan alla*. Vuonna 2000 hänen teoksensa *[[Keväällä isä sai siivet]]* sai Finlandia Junior -palkinnon. Teokselle myönnettiin myös Lasten LukuVarkaus -palkinto vuonna 2001. Romaani kuuluu trilogiaan, jonka kaksi muuta osaa ovat *[[Austraasian viimeiset lapset]]* sekä *[[Maan veli]]*.

## Elämä ja ura
Kontio opiskeli Helsingin yliopistossa kirjallisuustiedettä, filosofiaa ja estetiikkaa. Hän on toiminut myös kolumnistina ja avustanut *[[Nuori Voima]]* -lehdessä. Kontio on toimittanut *Kirjailija*-lehteä yhdessä Markku Kaskelan kanssa.

Kontion runoja on käännetty useille kielille, muun muassa englanniksi, espanjaksi, puolaksi, ruotsiksi, saksaksi, tšekiksi, unkariksi ja viroksi.

Vuonna 1988 Kontio voitti J. H. Erkon kirjoituskilpailun ensimmäisen palkinnon. Hän julkaisi ensimmäiset runonsa valikoimassa *Ryhmä 92*. Vuonna 1993 ilmestynyt kokoelma *Tanssisalitaivaan alla* sai J. H. Erkon palkinnon vuoden parhaana esikoisteoksena sekä vuonna 1999 Helsingin Sanomain kirjallisuuspalkinnon viime vuosien parhaasta esikoisteoksesta. Kontio oli Runeberg-palkintoehdokkaana novellikokoelmalla *Säädyttömät* (1994) ja romaanilla *Uumen* (1995).

Kontion ensimmäinen alle kouluikäisille suunnattu teos oli *Lehmä, jonka kyljessä oli luukku* (2006).

Kontion isä oli Orvo Kontio.

## Teoksia
;Runokokoelmat
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 

;Lasten- ja nuortenkirjat
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 

;Aikuisten romaanit
* 

;Novellit ja lyhytproosa
* 
* 
* 

;Tietokirjallisuus
* 
* 
* 

### Käännettyjä
* Weihnachten in Kontula (kertomus), antologiassa Haefs - Hildebrandt - Missfeldt (toim.): Skandinavische Weihnachtsmärchen, Goldmann Verlag 2005

## Palkintoja
* J. H. Erkon palkinto parhaasta esikoisesta (1993)
* Kalevi Jäntin palkinto (1996)
* Helsingin Sanomien kirjallisuuspalkinto viime vuosien parhaasta esikoisesta (1999)
* Finlandia Junior -palkinto 2000
* Lasten LukuVarkaus -palkinto 2001 ja 2012

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Tomi Kontion runoja Electric Verses -verkkoantologiassa
* Ahvenjärvi, Kaisa: Sanan Soturi. Ylioppilaslehti 27.4.2001.
* Tomi Kontio haastattelussa, Kirjastokaista-video
Rehtori

**Rehtori** (lyhenne reht.) on oppilaitoksen johtajasta käytetty nimitys. Se on käytössä kaikilla kouluasteilla alakoulusta yliopistoon.

Sana *rehtori* on peräisin latinan sanasta *rector*. Tämä on tekijämuoto verbistä *regere* ’hallita’. Katolisessa kirkossa rehtoriksi kutsuttiin kirkkoherraa. Koulutuksen pariin termi siirtyikin kirkon kautta. Niin mannermaan yliopistoilla kuin kotimaan katedraalikouluilla oli johtajanaan *rector*, mahdollisesti peräti *rector magnificus* ’kunnianarvoisa rehtori’. Pohjoismaissa termi siirtyikin kokonaan kirkolliselta alalta koulutusalalle samoin kuin lehtori, joka aiemmin merkitsi lukijaa, jumalanpalveluksessa avustavaa henkilöä, jonka asema oli maallikkojen ja papiston välimailla.

Suomessa rehtorilta vaaditaan kussakin koulumuodossa
*ylempi korkeakoulututkinto
*pätevyys kyseisen oppilaitosmuodon opettamiseen
*riittävä kokemus oppilaitosmuodon opettajana toimimisesta
*opetuskielen täydellinen hallinta
*opetushallinnon tutkinto tai vastaavat, vähintään 25 opintopisteen laajuiset opinnot

Siirtymäsäännös takaa, että ne, joilla oli vuonna 1998 pätevyys rehtorin virkaan, ovat edelleen muodollisesti päteviä. Taiteen ammattiopetuksessa ja vapaassa sivistystyössä pätevyysvaatimukset ovat hieman löysempiä.

Yleensä perusopetuksessa ja lukioissa rehtorit antavat myös opetusta, mutta suurissa kouluissa ja oppilaitoksissa rehtori voi toimia puhtaasti hallintovirkamiehenä. Monissa kaupungeissa on lisäksi puhtaasti hallinnollisia rehtoreita, jotka toimivat esimerkiksi tietyn koulutusmuodon johtajina. Näillä rehtoreilla ei ole kuitenkaan lain varsinaisille rehtoreille antamaa kurinpitovaltaa. Aiemmin peruskoulujen ala-asteilla oli, suurimpia kouluja lukuun ottamatta, ainoastaan johtajaopettajia, mutta vuoden 1998 koululainsäädännön uudistus antoi näillekin rehtorin arvonimen.

## Korkeakoulut
Yliopiston rehtoriksi valittavan tulee olla ennestään tohtori tai professori. Käytännössä kaikki yliopistojen rehtorit ovat oman yliopistonsa professoreita. Rehtori valitaan nimittäin vaalilla, johon osallistuu yleensä laaja, kaikkia laitoksia edustava valitsijamieskunta. Tällaisessa järjestelmässä ulkopuolisella ei ole oikeastaan mahdollisuuksia saada tarvittavaa kannatusta. Poikkeuksen muodostavat säätiöyliopistot, kuten Aalto-yliopisto, jonka rehtorin valitsi säätiön hallitus.

Ammattikorkeakoulun rehtorilta vaaditaan jatkotutkintona suoritettu lisensiaatin tutkinto tai tohtorin tutkinto, perehtyneisyyttä ammattikorkeakoulun toimialaan ja hallinnollista kokemusta. Rehtorin virkaan tai toimeen voidaan myös nimittää ylemmän korkeakoulututkinnon suorittanut henkilö, jos hänet muutoin katsotaan erityisen ansioituneeksi tehtävään. Lisäksi rehtorilta vaaditaan, että hän hallitsee ammattikorkeakoulun opetuskielet.

## Katso myös

* Luettelo Helsingin yliopiston rehtoreista

## Lähteet

## Aiheesta muualla

## Kirjallisuutta
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
Tiedekunta

**Tiedekunta** on useimmissa yliopistoissa hallinnollinen yksikkö, joka kokoaa yhteen lähekkäisten tieteenalojen laitokset. Sitä johtavan professorin työnimike on dekaani.

Tiedekunnan ylin päätöksiä tekevä elin on yliopistosta riippuen nimeltään tiedekuntaneuvosto, osastoneuvosto tai tiedekunnan johtokunta. Se noudattaa ns. kolmikantamallia, jossa tietty osuus paikoista on varattu tiedekunnan professoreille, tietty osuus muille henkilökunnan jäsenille ja tietty osuus perustutkinto-opiskelijoille.

Tiedekuntatasolla päätetään mm. uusien opiskelijoiden valintaperusteista, tutkintovaatimuksista sekä laitosten rahoitusosuuksista. Tiedekunta päättää myös väitöskirjojen hyväksymisestä.

Suomessa tiedekuntien toiminnasta säädetään yliopistolain 22 §:ssä ja yliopistojen hallintojohtosäännössä. Suomessa koulun määrittely yliopistoksi edellyttää tiedekuntia olevan vähintään neljä, poikkeuksena Vaasan yliopisto, jossa tiedekunnat korvautuivat vuonna 2018 akateemisilla yksiköillä.
Messier 25

**Messier 25** on avoin tähtijoukko Jousimiehen tähdistössä. Sen havaitsi ensimmäisen kerran Philippe Loys de Chéseaux, vuonna 1745 tai 1746. Charles Messier lisäsi kohteen luetteloonsa 20. kesäkuuta 1764.

Kohteessa on ainakin kaksi spektriluokan M ja kaksi spektriluokan G jättiläistähteä. Kohteesta on havaittu yksi muuttuva tähti, jonka jakson pituus on 6,74 päivää. Kohteen iäksi arvioidaan noin 90 miljoonaa vuotta.

## Katso myös
* Messierin luettelo
* New General Catalogue

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* 
* 
*
Kansan Tahto

**Kansan Tahto** oli suomalainen työväenlehti, joka ilmestyi sanomalehtimuotoisena 1906-2015 ja aikakauslehtenä 2016–2023. Lehti lakkautettiin vuoden 2023 lopussa taloudellisten vaikeuksien vuoksi mutta se oli jo aikaisemmin lakkautettu tai lakkautunut eri syistä kymmenisen kertaa.

*Kansan Tahto* oli Suomen Sosialidemokraattisen Puolueen (SDP), Suomen Sosialistisen Työväenpuolueen (SSTP) ja Suomen Kansan Demokraattisen Liiton (SKDL) kannattaja. Vasemmistoliiton perustamisesta (1990) lähtien se määritteli itsensä ”Pohjois-Suomen vasemmistolehdeksi”. Elokuussa 2018 *Kansan Tahto* lanseerattiin koko Suomen vasemmistolehdeksi. 

Lehteä kustansi vuodesta 1945 alkaen Kustannusosakeyhtiö Kansan Tahto Oy (vuodesta 2016 lähtien Kansan Tahto Oy).

Lehti myönsi vuosittain Kansan Tahto -mitalin.

Vasemmistoliitto lopetti lehden puoluelehtituen vuoden 2016 alusta, samoin kuin tuen ''Satakunnan Työlle'' ja ''Ny Tidille''.

## Historia
*Kansan Tahdon* perusti samanniminen sanomalehtiosuuskunta vuonna 1906 ”köyhien ja sorrettujen äänenkannattajaksi”. Lehti alkoi ilmestyä säännöllisesti Oulussa 3. helmikuuta. SDP:n puoluelehtioikeudet se sai samana vuonna Oulun puoluekokouksessa.

Päätoimittaja Yrjö Mäkelin haastettiin vuonna 1911 oikeuteen. Tuomion julistuksen jälkiseurauksena *Kansan Tahto* lakkautettiin vuoden 1914 syksyllä. Tilalle ilmestyi vuonna 1914 *Joutohetki*-niminen lehti, jonka näytenumero ilmestyi 1915. Keväällä 1915 lehti aloitti uudelleen nimellä *Oulun Sanomat*, millä nimellä se jatkoi vuoteen 1917. Mäkelin istui tuomionsa vuosina 1915–1916..

Suomen sisällissodan aikana valkoisten Oulun osasto tuhosi lehtipainon ensimmäisen kerran 2. helmikuuta ja uudelleen 9. syyskuuta 1918. Sosiaalidemokraattien omistama ja Otto Karhin johtama Oulun Kirjateollisuus Osakeyhtiö aloitti lehden julkaisemisen uudelleen vuonna 1919 nimellä ''Pohjan Kansa'', jota käytettiin vuoteen 1922. Viranomaisten julkaisukieltojen takia lehti ilmestyi myöhemmin nimellä *Uusi Pohjan Kansa* (1923) sekä ''Pohjan Voima'' (1924–1930).

Vuodesta 1919 lehti oli SSTP:n ja sen seuraajajärjestöjen äänenkannattaja kesäkuuhun 1930, jolloin sen ilmestyminen estettiin Lapuan liikkeen ajamia niin sanottuja kommunistilakeja ennakoiden.

Vuonna 1945 *Kansan Tahto* alkoi ilmestyä uudelleen Pohjolan työtätekevän kansan, käytännössä SKDL:n Pohjois-Suomen piirijärjestöjen äänenkannattajana. Se siirtyi Vasemmistoliiton hallinnoimaksi 1990. 

### Päätoimittajat
* Kalle Hämäläinen, toukokuun loppuun 1906
* suutari Antti Kallio, 1906–1907
* sanomalehtimies ja kansanedustaja Yrjö Mäkelin, 1907–1914
* kirjaltaja I. V. Korkeakangas, 1919–1921
* kirjaltaja Wäinö Jousi, 1922–1923
* Niilo Nikkilä (nimimerkki Kärkevä), 1945–1957
* Into Kangas (nimimerkki Oskari), 1957–1983
* Yrjö Rautio (nimimerkki Seppä), 1983–1988
* Eero Matero, 1988–31.1.2009
* Tuomas Talvila, 1.2.2009–31.8.2014
* Tuula Leskinen, 1.9.2014–31.12.2015
* Tero Kaikko, 1.1.2016–

## Lähteet
* Päiviö Tommila (päätoimittaja): *Suomen lehdistön historia*. Kustannuskiila-WSOY, 1988. .
*

### Viitteet

## Aiheesta muualla
*Kansan Tahto
*Yrjö Mäkelin -seura
*Kansan Tahdon ensimmäinen numero digitoituna Kansalliskirjaston sivuilla
Taloudellinen utilitarismi

**Taloudellinen utilitarismi** on klassisen utilitarismin perillinen, jossa etiikkaa ja moraalia tutkitaan taloustieteellisin, peliteoreettisin, sosiobiologisin ja sosiaalipsykologisin keinoin. Teoria tarkastelee moraalisia tekoja kaupankäynnin ja vastavuoroisuuden näkökulmasta, ja yrittää perustaa moraalisäännöt niistä seuraavalle molemminpuoliselle hyödylle, sekä tehokkuudelle.

## Katso myös
*Klassinen utilitarismi
*Taloustiede
*Seurausetiikka
*Subjektivismi
*Vastavuoroisuus
*Kaupan ylijäämä
Zoltán Kodály

**Zoltán Kodály** [koda:j] (16. joulukuuta 1882 – 6. maaliskuuta 1967) oli unkarilainen säveltäjä, etnomusikologi, opettaja, kielitieteilijä ja filosofi.

Kodály oli yksi ensimmäisistä perusteellisista kansanmusiikin tutkijoista. Hänestä tulikin myöhemmin yksi etnomusikologian uranuurtajista.

Kodály sävelsi koko elinikänsä. Hän kiinnostui vanhempana musiikin opetuksesta.

## Elämä
Kodály syntyi Kecskemétissä, mutta vietti suuren osan lapsuudestaan Galántassa ja Nagyszombatissa (nykyinen Trnava Slovakiassa). Kodály alkoi jo varhain viulunsoiton, ja oppi isältään, joka oli taitava amatöörimuusikko, musiikin peruskäsitteet. Opiskeltuaan sävellystä Hans Kösslerin opissa Budapestissa Kodály aloitti ensimmäisten joukossa kansanmusiikin tutkimisen. Tutkimusta varten Kodály kierteli kylissä ja keräsi kansanlauluperinnettä. Yhdessä Béla Bartókin kanssa hän julkaisi useita unkarilaisia kansanlaulukokoelmia. Kodály on myös säveltänyt paljon kansanmusiikkia kuoroteoksiksi.

Vuonna 1942 Kodály emeritoitui professorin virasta. Toisen maailmansodan päätyttyä hänestä tuli unkarilaisen taideneuvoston puheenjohtaja.

## Sävellystyö
Kodály sävelsi paljon pieniä teoksia, mutta myös täysmittaisen oopperan *[[Háry János]]* (1926), jota tosin ei ole kovin usein esitetty. Tunnetuimpiin teoksiin kuuluu myös sota-aikana (1944) solisteille, kuorolle, orkesterille ja uruille sävelletty messu *Missa brevis*.

## Musiikkikasvatus
Vuodesta 1907 Kodály työskenteli professorina Budapestin konservatoriossa musiikinopetuksen parissa. Hän julkaisi aiheesta useita kirjoja ja esseitä. Kodály'in oppeihin viitataan musiikinopetuspiireissä usein termillä **Kodály-metodi**, vaikka hän ei koskaan suunnitellut täsmällistä metodia, vaan lähinnä luonnosteli erilaisia ideoita.

Kodályn musiikkikasvatusfilosofia perustuu säveltapailuun: ihmisen oman äänen käyttämiseen ja kuuntelukyvyn kehittämiseen. Aikuiset tarjoavat lapselle rakennusaineita kehitykseen yhdessä lapsen kanssa laulaen, leikkien ja kuunnellen. Pohjana ovat synnyinmaan  perinteiset lastenlaulut ja kansanlaulut.

## Merkittäviä teoksia

### Vokaaliteokset

* 1923: *Psalmus Hungaricus*

### Näyttämöteokset / Singspielit

* 1926: *Háry János* - Singspiel, jossa neljä seikkailua, esinäytös ja jälkinäytös
* 1924–1932: *Székely fonó* (suom. transsilvanialainen kehräämö)
* 1946–1948: *Czinka Panna*

### Orkesteriteokset

* 1933: *Tansseja Galántasta*

### Kamarimusiikki

* Sonaatti sellolle ja pianolle op. 4
* Soolosellosonaatti op. 8
* Sonatiini sellolle ja pianolle
* Duo viululle ja sellolle op. 7
* Jousikvartetto No. 2 op. 10

### Pianomusiikkia

* 9 Pianoteosta op. 3	 	
* 7 Pianoteosta op. 11

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* 
* Biography Naxos
* Biography Boosey
*  Zoltán Kodály - A short biography  International Kodaly Society