Ruotsin sosiaalidemokraattinen työväenpuolue

{{Puolue
| nimi          = Ruotsin sosiaalidemokraattinen työväenpuolue
| muu nimi      = *Sveriges socialdemokratiska arbetareparti*
| logo          = Socialdemokraterna logo.svg
| värikoodi     = 
| perustettu    = 1889
| lakkautettu   = 
| puheenjohtaja = Magdalena Andersson
| johtaja 2     = 
| johtaja 3     = 
| johtaja 4     = 
| johtaja 5     = 
| puoluesihteeri = Lena Rådström Baastad
| ideologia     = 
| poliittinen kirjo = keskusta-vasemmisto
| toimisto      = Sveavägen 68,Tukholma
| Osoite        = 
| äänenkannattaja = 
| jäsenmäärä    = n. 89&nbsp;000 (2017)
| muu parlamentti 1 = Valtiopäivät
| muita parlamentaarikkoja 1 =  (2022)
| muu parlamentti 2 = Euroopan parlamentti
| muita parlamentaarikkoja 2 =  (2019)
| kansainväliset jäsenyydet = – PES  – Progressive Alliance
| naisjärjestö  = Sveriges socialdemokratiska kvinnoförbund
| nuorisojärjestö = Sveriges socialdemokratiska ungdomsförbund
| varhaisnuorisojärjestö = 
| opiskelijajärjestö = Socialdemokratiska studentförbundet
| muu järjestölaji 1 = HLBT-järjestö
| muu järjestö 1 = HBT-Socialdemokraterna
| muu järjestölaji 2 = Uskonnollinen järjestö
| muu järjestö 2 = Socialdemokrater för tro och solidaritet
| värit         = 
| kotisivu      = 
}}

**Ruotsin sosiaalidemokraattinen työväenpuolue** (, lyh. **SAP** tai *Socialdemokraterna*, lyh. **s**) on ruotsalainen sosiaalidemokraattinen puolue, joka on perustettu vuonna 1889. Vuodesta 1917 lähtien se on ollut Ruotsin suurin puolue kaikissa maassa järjestetyissä valtakunnallisissa vaaleissa. Puolueella on ollut suuri merkitys pohjoismaalaisen hyvinvointivaltion, "*[[Kansankoti|Kansankodin]]*" (*[[Ruotsin kieli|ruots.]] Folkhemmet"*) kehittämisessä ja rakentamisessa. Puolueen pisin yhtäjaksoinen hallituskausi vuodesta 1932–1973 on pisin aika, minkä sosialidemokraattinen puolue on pysynyt vallassa minkään demokraattisen valtion historiassa.

Puolueen puheenjohtaja on Magdalena Andersson, joka valittiin Stefan Löfvenin seuraajaksi 4. marraskuuta 2021. Ruotsin sosiaalidemokraattinen työväenpuolue on Euroopan sosialidemokraattisen puolueen jäsen.

## Jäsenmäärä
Vuonna 1990 Ruotsin sosiaalidemokraattisella työväenpuolueella oli noin miljoona jäsentä. Suuri jäsenmäärä johtui siitä, että puolueella ja ammattijärjestö LO:lla oli vuosina 1987–1991 yhteisjäsenyys eli LO:n jäsen oli automaattisesti myös sosiaalidemokraattien jäsen. Yhteisjäsenyys päättyi vuoden 1992 alussa, minkä seurauksena puolueen jäsenmäärä laski jyrkästi.

## Historia

Puolue perustettiin 23. huhtikuuta 1889, mutta vasta vuonna 1897 hyväksyttiin ensimmäinen puolueohjelma, joka oli laadittu nimenomaan Ruotsissa; aikaisempi versio oli käännös Saksan sosiaalidemokraattisen puolueen ohjelmasta. Hjalmar Branting valittiin ensimmäisenä sosiaalidemokraattina Ruotsin valtiopäiville vuonna 1896 Tukholman liberaalien tuella.

Vuonna 1911 sosiaalidemokraattien ohjelmaan lisättiin vaatimus valtiomuodon muuttamisesta monarkiasta tasavallaksi.Tämä kohta sisältyy periaateohjelmaan myös nykyisin.

Puolueen oppositio erosi vuonna 1917 omaksi ryhmäkseen ja perusti Ruotsin sosiaalidemokraattisen vasemmistopuolueen. Syynä eroon oli se, että puolueen vasemmisto-oppositio halusi seurata Venäjällä tapahtuneen bolševikkien tekemän niin sanotun lokakuun vallankumouksen esimerkkiä. Sosiaalidemokraattien enemmistön mielestä sellainen olisi johtanut katastrofaalisiin seurauksiin. Vuonna 1921 Sosiaalidemokraattinen Vasemmistopuolue muutti nimensä Ruotsin kommunistiseksi puolueeksi.

Vuonna 1920 sosiaalidemokraatit muodostivat ensimmäistä kertaa hallituksen yksin. Branting nimitettiin pääministeriksi.

Tosin ollessaan hallituksessa puolue ei ole halunnut jakaa ministerien tehtäviä muiden puolueiden edustajille, vaan se on ollut yksin hallituksessa riippumatta siitä, onko heillä enemmistö valtiopäivillä vai ei. Toisin kuin esimerkiksi Saksassa, Ruotsissa sosiaalidemokraatit eivät ole koskaan muodostaneet suurta koalitiota vastaavaa sinipunahallitusta kaksin kokoomuksen kanssa ja vain harvoin apupuolueen kanssa. Sosiaalidemokraatit olivat yksin hallituspuolueena pitkään lyhyttä kokoomuksen, liberaalien, keskustan ja kristillisdemokraattien 1990-luvulla muodostaman oikeistohallituksen murtamaa katkoa lukuun ottamatta. Sosiaalidemokraateilla on vieläkin ylivoimainen asema Ruotsin kunnallis- ja valtiopäiväpolitiikassa. Vuodesta 1998 alkaen puolue alkoi tehdä yhteistyötä Vasemmistopuolueen ja Ympäristöpuolue Vihreiden kanssa, etupäässä liittoutunutta oikeistoa vastaan. Yhteistyö päättyi vuoden 2010 valtiopäivävaalien jälkeen, jossa keskusta-oikeisto voitti.

Vuoden 1921 valtiopäivävaaleista alkaen (ensimmäiset valtiopäivävaalit, joissa oli yleinen äänioikeus) sosiaalidemokraatit ovat olleet Ruotsin suurin puolue. Puolue on ollut viime vuosikymmenien aikana oppositiossa alle kymmenen vuotta, viimeksi vuosina 1991–1994 sekä syyskuusta 2006 lähtien. Vuonna 2010 valtiopäivävaalit johtivat jälleen oikeiston voittoon, joka joutui muodostamaan kuitenkin vähemmistöhallituksen. Sosiaalidemokraatit ovat valtiopäivien suurin puolue, joten myös hankala vastavoima hallitukselle. Sosiaalidemokraatit on saanut valtiopäivävaaleissa kaksi kertaa enemmistön äänistä (1968 50,1&nbsp;% ja 1940 53,8&nbsp;%).

## Ideologia

Ruotsin sosialidemokraattisen puolueen ideologia keskiössä on ajatus pohjoismaisesta hyvinvointivaltiosta, johon kuuluvat progressiivinen verotus,  käyttäjilleen edulliset tai maksuttomat julkiset palvelut, alhainen työttömyys ja korkea sosiaaliturva. Puolue tukee myös ammattiliittojen aktiivista roolia työmarkkinoilla.

Puolueen periaateohjelman mukaan sen ideologia on demokraattinen sosialismi, joka on puolueen mielestä synonyymi termille sosiaalidemokratia. Puolue hyväksyy markkinatalouden, mutta kannattaa sen sääntelyä negatiivisten ilmiöiden torjumiseksi ja korostaa julkisen vallan roolia muun muassa työpaikkojen luonnissa. Puolueen talousajattelua hallitsi pitkään keynesiläinen talousteoriaan perustunut ns. Rehnin-Meidnerin malli, jonka muotoilivat 1950-luvulla ruotsalaisekonomistien Gösta Rehn ja Rudolf Meidner. Tässä mallissa tavoitteina olivat alhainen inflaatio, korkea talouskasvu, täystyöllisyys ja taloudellinen tasa-arvo. Olof Palmeen kuoleman jälkeen 1983 puolue alkoi lähentyä monien länsieurooppalaisten sosialidemokraattien tapaan uusliberalistista talouspolitiikkaa. Tästä huolimatta se ei koskaan hylännyt hyvinvointivaltioihannetta samaan tapaan kuin esimerkiksi Britannian Labour-puolue Tony Blairin johdolla.

Ulkopolitiikassa puolue on historiallisesti tukenut Ruotsin puolueettomuuspolitiikkaa. Sosiaalidemokraattien johtama Ruotsi ei osallistunut yhtenä harvoista Euroopan valtioista lainkaan toiseen maailmansotaan ja pyrki pitämään diplomaattiset välit sodan molempiin osapuoliin. Kylmän sodan aikana puolue halusi Ruotsin toimivan sovittelijana idän ja lännen välissä. Kuitenkin Ruotsi on sosialidemokraattien johdolla uskaltanut myös kritisoida Yhdysvaltoja ja tuominnut virallisesti muun muassa Vietnamin ja Irakin sodat. Puolue on myös puhunut avoimesti palestiinalaisten puolesta Israelin-Palestiinan konfliktissa. Puolue vastusti Ruotsin Nato-jäsenyyttä aina Ukrainan sodan syttymiseen saakka.

Puolue on 2000-luvulla muiden länsieurooppalaisten vasemmistoliikkeiden tapaan ryhtynyt toimimaan ilmastonmuutoksen aiheuttamaan tarpeeseen ekologisesti kestävämmästä yhteiskunnasta. Pääministeri Göran Persson lanseerasi puheenjohtajakaudellaan termin *vihreä kansankoti* laajentaakseen ekologista ulottuvuutta sosiaalidemokraattiseen yhteiskuntakäsitykseen. Tosin keskustelua on käyty siitä, onko uusi käsite saanut puolueen ideologiassa todellisista jalansijaa.

Tärkeitä henkilöitä puolueen ideologian kehittäjinä ovat olleet Axel Daniellson, Hjalmar Branting, Vilhelm Lundsted, Nils Karleby, Östen Undén, Ernst Wigforss, Gustav Möller, Per Albin Hansson, Gunnar Myrdal, Rudolf Meidner, Gösta Rehn ja Olof Palme.

## Puoluejohto

### Puheenjohtajat
* *Kollektiivinen puheenjohtajuus* 1889–1896
* Claes Tholin 1896–1907
* Hjalmar Branting 1907–1925
* Per Albin Hansson 1925–1946
* Tage Erlander 1946–1969
* Olof Palme 1969–1986
* Ingvar Carlsson 1986–1996
* Göran Persson 1996–2007
* Mona Sahlin 2007–2011
* Håkan Juholt 2011–2012
* Stefan Löfven 2012–2021
* Magdalena Andersson 2021–

### Puoluesihteerit vuodesta 1945 alkaen
* Sven Andersson 1945–1948
* Sven Aspling 1948–1962
* Sten Andersson 1962–1982
* Bo Torensson 1982–1992
* Mona Sahlin 1992–1994
* Leif Linde 1994–1996
* Ingela Thalin 1996–1999
* Lars Stjernkvist 1999–2004
* Marita Ulvskog 2004–2009
* Ibrahim Baylan 2009–2011
* Carin Jämtin 2011–2016
* Lena Rådström Baastad 2016–

## Vaalimenestys
Seuraava kuvaaja esittää Ruotsin sosiaalidemokraattisen työväenpuolueen ääniosuutta valtiopäivävaaleissa vuodesta 1911 lähtien.

ImageSize  = width:900 height:333
PlotArea   = left:40 right:20 top:25 bottom:30
TimeAxis   = orientation:vertical 
AlignBars  = late
Colors = 
  id:linegrey2 value:gray(0.9)
  id:linegrey value:gray(0.7)
  id:cobar value:rgb(0.2,0.7,0.8)
  id:cobar2 value:rgb(0.6,0.9,0.6)
DateFormat = x.y
Period     = from:0 till:55
ScaleMajor = unit:year increment:10 start:0 gridcolor:linegrey
ScaleMinor = unit:year increment:5 start:0 gridcolor:linegrey2
PlotData =  
  color:red width:15 align:center
  
  bar:1911 from:0 till:28.5 
  bar:1914 from:0 till:36.4
  bar:1917 from:0 till:39.2
  bar:1920 from:0 till:36.1
  bar:1921 from:0 till:39.4
  bar:1924 from:0 till:41.1 
  bar:1928 from:0 till:37.0
  bar:1932 from:0 till:41.1
  bar:1936 from:0 till:45.9
  bar:1940 from:0 till:53.8 
  bar:1944 from:0 till:46.6
  bar:1948 from:0 till:46.1
  bar:1952 from:0 till:46.1
  bar:1956 from:0 till:44.6
  bar:1958 from:0 till:46.2
  bar:1960 from:0 till:47.8
  bar:1964 from:0 till:47.3
  bar:1968 from:0 till:50.1
  bar:1970 from:0 till:45.3
  bar:1973 from:0 till:43.6
  bar:1976 from:0 till:42.7
  bar:1979 from:0 till:43.2
  bar:1982 from:0 till:45.6
  bar:1985 from:0 till:44.7
  bar:1988 from:0 till:43.2
  bar:1991 from:0 till:37.7
  bar:1994 from:0 till:45.3
  bar:1998 from:0 till:36.4
  bar:2002 from:0 till:39.9
  bar:2006 from:0 till:34.9
  bar:2010 from:0 till:30.7
  bar:2014 from:0 till:31.0
  bar:2018 from:0 till:28.3
 
 

### Valtiopäivävaalit

### Europarlamenttivaalit

### Kunnallisvaalit 2010
Vuoden 2010 kunnallisvaaleissa Ruotsin sosiaalidemokraattinen työväenpuolue sai suhteellisesti eniten ääniä Smedjebackenin kunnassa, jossa puolueen ääniosuus oli 59,4 %. Yli 50 % ylittyi 24 kunnassa, jotka Smedjebackenin lisäksi olivat Arjeplogin kunta, Boxholmin kunta, Bräcken kunta, Forshagan kunta, Grumsin kunta, Jällivaaran kunta, Hagforsin kunta, Hallstahammarin kunta, Haaparannan kunta, Luulajan kunta, Munkforsin kunta, Norsjön kunta, Olofströmin kunta, Pajalan kunta, Piitimen kunta, Ragundan kunta, Skellefteån kunta, Storforsin kunta, Trollhättanin kunta, Vilhelminan kunta, Ången kunta, Örnsköldsvikin kunta ja Ylikainuun kunta. Pienintä kannatus oli Danderydin kunnassa, jossa puolue sai 6,7 % äänistä. Kannatus jäi alle 15 %:iin viidessä kunnassa, jotka Danderydin ohella olivat Ekerön kunta, Lidingön kunta, Täbyn kunta ja Vellingen kunta.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Ruotsin sosiaalidemokraattisen työväenpuolueen kotisivu