open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Mai-Brit Heljo

**Mai-Brit Salome ”Maippi” Heljo** (o.s. **Helenius**, ent. **Kaila**; s. 10. syyskuuta 1926 Turku) on suomalainen näyttelijä. Hän esiintyi kaikkiaan lähes 30 elokuvassa vuosina 1949–1994. Merkittävimmät roolinsa hän teki elokuvissa *[[Rovaniemen markkinoilla]]* (1951), *[[Kuollut mies kummittelee]]* (1952), *[[Komppanian neropatit]]* (1952), *[[Lentävä kalakukko]]* (1953) ja *[[Onni etsii asuntoa]]* (1955).

## Ura

Heljon näyttelijänura alkoi kiinnityksellä Kotkan Maakuntateatteriin vuosina 1944–1950. Ensimmäiset elokuvaroolinsa hänellä oli elokuvissa *[[Kanavan laidalla]]* ja *[[Kesäillan valssi (elokuva)|Kesäillan valssi]],* mutta todellinen läpimurto tapahtui vuonna 1951 elokuvassa *[[Rovaniemen markkinoilla]]* Kemijärven Huldan roolissa. Ensimmäinen rillumarei-komedia oli vuoden katsotuimpia suomalaisia elokuvia.

Seuraavan parin vuoden aikana Heljo esiintyi muun muassa elokuvissa *[[...ja Helena soittaa (vuoden 1951 elokuva)|…ja Helena soittaa]]*, *[[Kuollut mies kummittelee]]*, *[[Suomalaistyttöjä Tukholmassa]]* ja *[[Lentävä kalakukko]]*. Heljon siirryttyä vuonna 1954 Radioteatteriin jäivät elokuvaroolit sivuosiksi. Radioteatterista Heljo muistetaan elokuvissa *[[Kankkulan kaivolla]]* ja *[[Yhtä köyttä -yhdistys]]* rooleistaan Synnöve Pullona sekä kampaaja Sjöberginä eli ”Söperinä”.

Vuonna 1961 Heljo siirtyi Televisioteatteriin, jossa hän esiintyi muun muassa *[[Jatkoaika (televisiosarja)|Jatkoaika]]*-sarjassa sketsihahmonaan laitapuolen kulkija Suhina-Lempi. Tässä hahmossa hän levytti vuonna 1968 kaksi kappaletta, toinen Ossi Runnen ja toinen Toivo Kärjen sävellys. Vuonna 1967 hän ryhtyi freelanceriksi mutta jatkoi edelleen radio- ja televisio-ohjelmissa ja esiintyi erilaisissa produktioissa, kuten ravintolaviihdekeikoilla Kalle Juurelan kanssa.

1970-luvulta eteenpäin Heljo nähtiin vielä Spede Pasasen elokuvissa *[[Viu-hah hah-taja]]*, *[[Tup-akka-lakko]]*, *[[Hei kliffaa hei!]]* ja *[[Uuno Turhapuron veli]]*.

## Yksityiselämä

Heljon aviopuoliso Pertti Pakarinen kuoli 10. helmikuuta 1998.

## Filmografia

* Kanavan laidalla (1949)
* Kesäillan valssi (1951)
* Rovaniemen markkinoilla (1951)
* …ja Helena soittaa (1952)
* Kuollut mies kummittelee (1952)
* Suomalaistyttöjä Tukholmassa (1952)
* Lännen lokarin veli (1952)
* Hän tuli ikkunasta (1952)
* Komppanian neropatit (1952)
* Lentävä kalakukko (1953)
* Onni etsii asuntoa (1955)
* Evakko (1956)
* Ratkaisun päivät (1956)
* Muuan sulhasmies 1956)
* Herra sotaministeri (1957)
* Syntipukki (1957)
* Vieras mies (1957)
* Pieni luutatyttö (1958)
* Kovaa peliä Pohjolassa (1959)
* Lasisydän (1959)
* Lumisten metsien tyttö (1960)
* Kankkulan kaivolla (1960)
* Minkkiturkki (1961)
* Vihreä leski (1968)
* Rottasota (1968)
* Viu-hah hah-taja (1974)
* Tup-akka-lakko (1980)
* Ameriikan morsian (1981)
* Hei kliffaa hei! (1985)
* Uuno Turhapuron veli (1994)

## Lähteet

* Martin, Timo – Niemi, Pertti – Tainio, Ilona: *Suomen teatterit ja teatterintekijät*. Tammi, 1974.
* *Suomen kansallisfilmografia 4–6*. VAPK, 1991.
* 
* 
### Viitteet

## Aiheesta muualla

* 
*
Luigi Cascioli

**Luigi Cascioli** (16. helmikuuta 1934 – 15. maaliskuuta 2010) oli italialainen ateisti ja kirjailija, joka kirjoittanut teoksen *La Favola di Cristo* (Satu Kristuksesta). Luigi Cascioli väitti kirjassaan, että ei ole olemassa minkäänlaista puolueetonta ja luotettavaa todistusaineistoa Jeesuksen historiallisesta olemassaolosta ja syyttää katolista kirkkoa ihmisten pettämisestä ja taloudellisen hyödyn saamisesta kahdentuhannen vuoden ajan Kristus-tarulla. 

## Katso myös

*Jeesus-myytti

## Aiheesta muualla
* Luigi Casciolin kotisivu
* Prove Christ exists, Judge orders priest 
* Christ's existence challenged , 2006
* BBC News, 2006
* Judge shelves case over Jesus' existence
Mikko Mäkelä (kirjastonjohtaja)

**Mikko Alvar Mäkelä** (11. syyskuuta 1910 Orimattila – 7. marraskuuta 1985 Tampere) oli suomalainen kirjastonjohtaja ja kulttuurivaikuttaja. Hän toimi Tampereen kaupunginkirjaston johtajana ja perusti niin sanotun Mäkelän piirin, josta käynnistyi muun muassa Väinö Linnan kirjailijanura. Mäkelä oli myös Suomen kirjastoseuran puheenjohtaja sekä Kirjastopalvelu Oy:n perustaja.

## Elämä
Maanviljelijäperheeseen syntynyt Mäkelä opiskeli vuosina 1928–1933 Turun yliopistossa ja vuosina 1933–1934 Tarton yliopiston filosofisessa tiedekunnassa. Valmistui filosofian maisteriksi Turun yliopistosta vuonna 1936. Opiskeluaikoinaan hänellä oli huonetoverinaan jonkin aikaa runoilija Kaarlo Sarkia. Mäkelä valittiin Tampereen kaupunginkirjaston johtajaksi 1942, mutta hän aloitti virassa vasta sotavuosien jälkeen. Mäkelä aloitti kirjastossa kirjauutuuksien esittelyt, joiden ympärille muodostui niin sanottu Mäkelän piiri. Piirin johdossa oli aluksi Lauri Viita, jonka muutettua kaupungista piirin keulahahmoksi nousi Väinö Linna. Mikko Mäkelälle myönnettiin kirjastoneuvoksen arvonimi vuonna 1964.

Mäkelän mukaan on nimetty Suomen kirjastoseuran tutkimus- ja palkintorahastosta jaettava Mikko Mäkelä -palkinto, joka myönnetään kirjastoalalla tehdystä pitkäaikaisesta tai ansiokkaasta työstä.

## Lähteet
* Mäkelän piiri
* Suomen kirjastoseura 

### Viitteet
Seventh Sojourn

**Seventh Sojourn** on The Moody Bluesin vuonna 1972 julkaistu albumi. Yhtye hajosi albumin julkaisun jälkeen, mutta kokoontui uudelleen vuonna 1978. "Seventh Sojourn" -albumilla yhtye korvasi mellotronin kosketinsoittimella nimeltään chamberlin. Albumin nimessä "seventh" viittaa siihen, että tämä oli yhtyeen seitsemäs albumi, pois lukien eri kokoonpanolla tehty ja tyyliltään erilainen ensialbumi The Magnificent Moodies.

Pertti Neumann suomensi kappaleen "For My Lady" nimellä "Naiselleni" sooloalbumilleen *[[Albion (albumi)|Albion]]*. Danny on tehnyt version "I'm Just A Singer" - laulusta nimellä "Rokkilaulaja vain", sanoittajana Pertti Reponen.

## Kappaleet
#
#
#
#
#
#
#
#

## Lähteet
Nargothrond

**Nargothrond** on J. R. R. Tolkienin kirjoissa esiintyvä maanalainen linnake Keski-Maassa. Finrod Felagund perusti linnakkeen Beleriandiin Narog-joen varrelle Menegrothin inspiroimana Ensimmäisen ajan alkuvuosina. Felagund etsi myös paikkaa, jossa voisi olla turvassa Melkorilta. Linnake hylättiin lopullisesti Húrinin kuoltua.
Rancor

**Rancor** on kuvitteellinen viiden metrin pituinen lihaa syövä olento *[[Tähtien sota|Tähtien sodan]]* maailmassa. Rancoreita tavataan Dathomir-planeetalla, mutta niitä on kuljetettu myös ympäri galaksia.

*[[Jedin paluu|Tähtien sota: Episodi VI – Jedin paluu]]* -elokuvassa rikollispäällikkö Hutt Jabballa on lemmikkinä rancor. Se on sijoitettu Jabban juhlasalin alle, minne Jabba pystyy pudottamaan salaluukun avulla epämieluisat vieraat rancorin ruoaksi.

Kun Luke Skywalker yrittää pelastaa Jabban vangitseman Han Solon, Jabba pudottaa Luken luukusta. Luken lisäksi myös Jubnik, joka on yksi Jabban vartijoista, putoaa alas. Jubnik joutuu välittömästi rancorin ruoaksi, mutta Luke onnistuu tappamaan pedon tuhoamalla ulospääsyportin katkaisijan ja pudottamalla portin rancorin niskaan. Jabba suuttuu ja käskee alaisiaan syöttämään Luken ja Han Solon toiselle lemmikillensä, sarlacc-hirviölle.

Rancor esiintyy videopeleissä *[[Star Wars Jedi Knight: Mysteries of the Sith]]*, *[[Star Wars: Battlefront II]]*, *[[Star Wars Jedi Knight III: Jedi Academy]]*, *[[Star Wars: Knights of the Old Republic|Knights of the Old Republic]]*, *[[Star Wars: Knights of the Old Republic II: The Sith Lords|Knights of the Old Republic II: The Sith Lords]]* sekä *[[Star Wars: The Force Unleashed]]*. Pelissä *The Force Unleashed* esiintyy rancorin suurempi ja vahvempi muoto ”Bull Rancor”, joka asuu suoplaneetta Felucialla.
Robert Kiesel

**Robert A. ”Bob” Kiesel** (30. elokuuta 1911 – 6. elokuuta 1993) oli yhdysvaltalainen yleisurheilija, joka voitti olympiakultaa 4 x 100 metrin juoksussa olympialaisissa 1932. Kyseiset olympialaiset olivat Los Angelesissa, ja olympiavoitto tuli uudella maailmanennätysajalla 40.0.

Robert Kiesel kuoli 81-vuotiaana Boisessa, Idahossa.

## Lähteet
Gammakuvaus

**Gammakuvaus** on lääkinnällinen kuvantamismenetelmä. Gammakuvauksessa kuvattavalle potilaalle tai koe-eläimelle annetaan radioaktiivista ainetta, jota kutsutaan radiolääkkeeksi. Radiolääke hakeutuu kehon haluttuun osaan, joka voi olla tietty elin tai kudos. Radiolääkkeen sisältämän radioisotoopin hajoamisen seurauksena kohdekudoksesta emittoituu gammasäteilyä, jota mitataan gammakameralla. Tavallisen paikanmäärityksen lisäksi voidaan tutkia radioaktiivisen aineen kulkua ottamalla useita kuvia lyhyin väliajoin. Käytetyin radioaktiivinen merkkiaine on teknetium-99m (99mTc).

Gammakuvausta käytetään yleisesti luuston kuvaamiseen. Epästabiilin sepelvaltimotaudin diagnostiikassa gammakuvaus on hyödyllinen keino erityisesti sydämen verenkiertoa tutkittaessa. Kuvausta käytetään sekä yksinään että rasituskokeen yhteydessä. Merkkiaineena on 201tallium, joskus myös <sup>99m</sup>teknetium. Merkkiaine kertyy huonosti lihaksen sairaaseen osaan.

Gammakameraa käyttävät ja tutkimuksia tekevät röntgenhoitajat. Hoidollinen vastuu on osastonhoitajalla, lääketieteellinen vastuu osaston ylilääkärillä ja säteilyn käytön vastuu osaston sairaalafyysikolla.

## SPECT-tutkimus
SPECT (SPET) -tutkimuksessa eli yksifotoniemissiotomografiassa käytetään yleensä kahta gammakameraa, jotka pyörivät kohteen ympärillä mitaten jatkuvasti kohteesta tulevaa gammasäteilyä. Näin halutusta elimistön osasta saadaan useita eri kulmista otettuja leikekuvia. SPECT-kuvausta käytetään mm. sydänsairauksien, syövän ja aivovammojen diagnosointiin. 

## PET-tutkimus

PET-kuvantaminen on kliinisessä lääketieteessä nopeasti yleistynyt kuvausmenetelmä, joka antaa tarkkaa tietoa elimistön toiminnasta, aineenvaihdunnasta ja biologiasta lyhytikäisten säteilevien merkkiaineiden avulla. Nykyisin kaikki kuvaukset tehdään yhdistelmälaitteella, jossa PET-laitteeseen on yhdistetty joko tietokonetomografia- tai magneettikuvauslaite, joka antaa samanaikaisesti tarkan kuvan elimistön rakenteesta.

Kuvantaminen liittyy eniten syöpätautien hoitoon, mutta myös infektioiden ja tulehdustilojen selvittämiseen sekä neurologiaan ja verenkiertoelimiin liittyviin aiheisiin.

## Lähteet

* Hiltunen, E. & muut, 2007, Galenos, 8., WSOY. s.560

### Viitteet
Mikko Mäkelä

**Mikko Mäkelä** voi tarkoittaa ainakin seuraavia henkilöitä:

*Mikko Mäkelä (1910–1985), tamperelainen kirjastonjohtaja ja Mäkelän piirin perustaja
*Mikko Mäkelä (s. 1965), jääkiekkoilija
*Mikko Mäkelä (s. 1972), basisti
*Mikko Mäkelä (s. 1979), jalkapalloilija
*Mikko Mäkelä, sarjakuvantekijä
*Mikko Mäkelä, äänisuunnittelija
*Mikko Mäkelä, poliitikko
*Mikko Mäkelä (s. 1972), rovasti, järjestöjohtaja
*Mikko Mäkelä, elokuvaohjaaja ja käsikirjoittaja
Tellu Turkka

**Tellu Turkka** (entinen **Tellu Turkka-Saari**, ent. **Tellu Paulasto**, **Tellu Virkkala**, s. 1969 Koskenpää) on suomalainen viulisti ja laulaja nykyfolk/neo-folk-musiikkilajissa. Hän opetteli viulunsoittoa Jyväskylän konservatoriossa 1978&ndash;1985, Savonlinnan taidekoulussa 1985&ndash;1988 ja Sibelius-akatemian kansanmusiikin osastolla 1989&ndash;2001. Hän opiskeli myös hardangerviulua Ånon Egelandin kanssa Norjassa vuosina 1992&ndash;1993.

Turkka-Saari soitti Hedningarna-yhtyeessä 1990&ndash;1996 ja 2001&ndash;2003. Hän on myös esiintynyt Loituman (1989&ndash;1991), Piniarttujen, Tallarin (1997&ndash;1998, 2001&ndash;2002) ja Luna Novan (1996&ndash;2001) kanssa sekä sittemmin Suden Aika -ryhmässä. 

Turkka-Saari asuu Liperin Viinijärvellä. Hänen ex-aviomiehensä on muusikko Wimme Saari. 
## Diskografia

**Hedningarna**
* Kaksi (1992)
* Trä (1994)

**Liisa Matveisen** kanssa
* Mateli (1999)
* Vienan naisia (2011)

**Soolo**
* Pähkinänsydän (1999; lastenmusiikkia)

**Piniartut**
* Piniartut (2001; Tellu myös tuotti tämän levyn)

**Tallari**
* Virtaa (1999)
* Mieron tammat (2002)
* Runolaulutanssit (2003)

**Suden aika**
* Suden Aika (1996)
* Etsijä (2004)
* Unta (2006)
## Lähteet
Mäkelän piiri

**Mäkelän piiri** eli **Mäkelän talli** oli tamperelainen kirjallisuuspiiri, joka syntyi Tampereen kaupunginkirjaston johtajan Mikko Mäkelän ympärille 1940-luvulla. Kirjallisuuspiiristä on lähtöisin muun muassa Väinö Linna. Linna korosti usein Mäkelän piirin merkitystä kirjailijankehitykselleen, sillä piiri oli hänelle ensimmäinen kosketus muihin kirjoittajiin. Mäkelän piirin keskusteluilloissa Linna sai omat ateljeekriitikkonsa ja pääsi testaamaan tulevien romaaniensa aihetta ja asetelmia.

Mäkelän piirin johtohahmoja olivat Lauri Viita ja hänen jälkeensä Väinö Linna sekä myös Alex Matson. Mäkelän piiri hajaantui 1954 kun suuri osa sen jäsenistä oli jo muuttanut pois Tampereelta muualle Suomeen.

## Mäkelän piirin jäsenet
*Harri Kaasalainen, kauppaedustaja, kenkäkaupan myyjä
*Ilpo Kaukovalta, filosofian maisteri
*Väinö Linna, kirjailija
*Reino Mantere, kuorma-autonkuljettaja, Automiesten ammattiosaston sihteeri
*Alex Matson, kirjailija, kuvataiteilija
*Viljo Paula, kaivosmies
*Veikko Pihlajamäki, myymälän esimies
*Mirkka Rekola, opiskelija
*Jaakko Syrjä, palomies
*Aladár Valmari, kartanpiirtäjä
*Lauri Viita, runoilija, kirjailija
*Laura Virkki, koululainen, ylioppilas

## Lähteet

## Kirjallisuutta
* Varpio, Yrjö: Kirjallisuusinstituuto valtainstituutiona. Mäkelän piiri Suomen kirjallisessa kentässä. Teoksessa 
* Varpio, Yrjö: Mäkelän piiri: tutkimus tamperelaisesta kirjailijapiiristä 1946–1954 (WSOY 1975)

## Aiheesta muualla
* Jaakko Syrjän artikkeli. (PDF)
* Matti Kuhnan Marko Tapiota käsittelevä väitöskirja. (s. 260-, PDF)
* Kalle Lehtisen kirjoitus Mäkelän piiristä.
Näky

**Näky** käsitetään uskonnoissa yliluonnollisena ilmestyksenä, joka uskonnon seuraajien mielestä on saatu ilmoituksena jumaluudelta, joko suoraan tai epäsuorasti profeetan kautta. Näky saattaa sisältää jumalallista tai tulevaisuutta koskevaa tietoa. 

Kirjoitetussa muodossa olevaa näkyä kutsutaan kristinuskossa apokalypsiksi.

Monissa kulttuureissa hallusinogeenisillä aineilla on perinteisesti voitu avustaa näkyjen syntymistä. 

## Näyt uskonnoissa
Näyillä on ollut kristinuskossa keskeinen asema. Uuden testamentin mukaan monet kokivat nähneensä Jeesuksen ylösnousseena kuolemansa jälkeen. Paavalin kääntymys perustui tällaiseen kokemukseen, ja myös Konstantinus Suuren kerrotaan saaneen näyn ennen Mulviuksen sillan taistelua. 

Keskiajalla ja hieman myöhemminkin uskonnollisia näkyjä pidettiin tavanomaisina. Tunnettujen näkijöiden joukossa olivat Hildegard Bingeniläinen, Pyhä Birgitta, Jeanne d'Arc, Tuomas Akvinolainen, Martti Luther ja Emanuel Swedenborg.

Katolisessa perinteessä alkuperältään yliluonnollisiksi tulkitut näyt ovat olleet yleisiä vielä aivan nykyaikana. Usein näyt ovat olleet Neitsyt Marian ilmestyksiä. Tällaisia on katolisen kirkon mukaan tapahtunut muun muassa Lourdesissa Bernadette Soubirousille vuonna 1858 ja Fatimassa vuonna 1917. Vielä tuoreempia tapauksia on raportoitu esimerkiksi vuodesta 1981 alkaen Međugorjessa, jossa tapahtuneet ilmestykset ovat katolisissa piireissä paljon puhuttuja, joskaan eivät virallisesti vahvistettuja.

Joskus näyt ovat johtaneet uusien uskontojen syntyyn. Muhammadin saamat näyt johtivat islamin muotoutumiseen. Esimerkkejä on tuoreempiakin: Ellen G. Whiten näyt olivat keskeisellä sijalla adventistisen liikkeen synnyssä, ja mormonismi juontaa juurensa Joseph Smithin saamaan "ensimmäiseen näkyyn".

## Selityksiä
Näyille on esitetty myös maallisia selityksiä. Ohimolohkoepilepsian tiedetään joskus liittyvän uskonnollisiin kokemuksiin, kuten näkyihin. Paranormaaleina pidetyt kokemukset ovat erään teorian mukaan yleisiä ihmisillä, joilla on fantasiaan taipuvainen persoonallisuus. Hallusinaatioita eli harha-aistimuksia voivat aiheuttaa esimerkiksi huumeet ja psykoosit.

## Esimerkkejä näyistä

* Fatiman Neitsyt Maria
* Ensimmäinen näky
* Johanneksen ilmestys

## Katso myös

* Darshan
* Hallusinaatio
* Kangastus

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Crystalrivers.com
* Leonie Marklew Barrett
Tuuli Rannikko

**Tuuli Rannikko** (oikealta nimeltään **Tuuli Lindberg, o.s. Rannikko,** s. 1947 Turussa) on suomalainen kirjailija. Rannikko valmistui oikeustieteen kandidaatiksi Turun yliopistosta vuonna 1970 ja on koulutukseltaan varatuomari. Rannikko on työskennellyt pankkialalla muun muassa pankinjohtajana mutta jäi vapaaksi kirjailijaksi 2000. Rannikko asuu nykyisin miehensä, autoalalla toimineen Håkan Lindbergin kanssa Lontoossa ja Cannesissa.

## Kirjat
* Päivällisvieraat (1986)
* Lumihotelli (1988)
* Pitsihuvila (1991)
* Valtapeli (2000)
* Raharuhtinas (2001)
* Umpikuja (2002)
* Vauhtisokeat (2003)
* Murhasalonki (2004)
* Savuverho (2005)
* Veriura (2006)
* Surmakierre (2007)
Beaver (Utah)

**Beaver** on pikkukaupunki Utahin osavaltiossa Yhdysvalloissa. Vuonna 2000 kaupungissa asui 2&nbsp;454 asukasta. Beaverin perustivat vuonna 1859 joukko mormoneista koostuneita uudisraivaajia. Keksijä Philo Farnsworth ja lainsuojaton Butch Cassidy olivat syntyneet Beaverissa. Beaver oli myös Utahin ensimmäinen sähköistetty kaupunki.
Jukupark

**Jukupark Kalajoki** (vuoteen 2008 saakka *JukuJukuMaa*) on Kalajoen Hiekkasärkillä Perämeren rannalla sijaitseva huvi- ja vesipuisto. Puisto koostuu erilaisista puuhakohteista, vesiliukumäistä ja uima-altaista.

Alun perin alueella sijaitsi vuonna 1986 perustettu Puuhapuisto *JukuJukuMaa*. JukuPark Oy osti JukuJukuMaan Kalajoen Hiekkasärkät Oy:ltä helmikuussa 2008. JukuPark Oy investoi alueelle kolme miljoonaa euroa kahtena ensimmäisenä vuonna rakentamalla seitsemän uutta vesiliukumäkeä ja lasten aktiviteettialueen.

Turkuun valmistui kesällä 2010 toinen JukuPark, joka on selvästi suurempi kuin Kalajoen.

Jukupark Oy teki 2010-luvun alussa aiesopimuksen JukuPark-vesipuiston rakentamisesta Jyväskylän Laajavuoreen, mutta hanke ei toteudu ainakaan lähivuosina. JukuParkin piti myös rakentaa vesipuisto Kouvolaan yhdessä Tykkimäen huvipuiston kanssa, mutta yritys vetäytyi hankeesta.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Jukuparkin kotisivut
Montpelier (Idaho)

**Montpelier** on kaupunki Idahon osavaltiossa Yhdysvalloissa. Kaupungin perusti vuonna 1863 mormoneista koostunut uudisraivaajajoukkio. Rautatie rakennettiin kaupungin läpi vuonna 1892, ja neljä vuotta myöhemmin Butch Cassidyn johtama Hurja joukko ryösti Montpelierin pankin. Vuonna  tehdyn laskelman mukaan kaupungissa on 2&nbsp;785 asukasta ja 1&nbsp;012 rakennusta.

## Lähteet
Pikkuhaikara

**Pikkuhaikara** (*Ixobrychus minutus*) on todella pieni haikaralaji, kooltaan alle puolet esimerkiksi harmaahaikarasta. Suomessa se on suurharvinaisuus.

__notoc__
## Koko ja ulkonäkö
Pikkuhaikaran kaula on lyhyt ja nokka melko pitkä. Koiraan selkä, niska ja siivet ovat mustat, siivissä on valkeat läikät. Naaras on ruskehtavampi. 
Pikkuhaikaran pituus on 35 cm, siipien kärkiväli 55 cm ja paino 70–170 g. Sen jalat ovat pitkät ja silmät yleensä keltaiset.

## Levinneisyys
Pikkuhaikara pesii Euroopan lauhkeilla alueilla ja Aasian puolella ja talvehtii Afrikassa.

Euroopan kannaksi on arvioitu 85&nbsp;900&nbsp;– 151&nbsp;000 paria. Laji ei pesi Pohjoismaissa, mutta Baltian maista Latviassa arvioidaan pesivän 50–80 paria ja Liettuassa 170–300 paria.

Maailman kannan on arvioitu olevan noin viisinkertainen Euroopan kantaan verrattuna.

Suomessa pikkuhaikara on havaittu hyväksytysti vuoden 2023 loppuun mennessä neljästi, vuosina 1935, 1961, 1984 ja 1996. Lisäksi vuonna 1978 havaittiin pikkuhaikaroiden sukuun kuulunut, lajilleen määrittämätön lintu.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*
Aavikkohaukka

**Aavikkohaukka** (*Falco cherrug*) on suurikokoinen jalohaukka, Suomessa suurharvinaisuus. Lajin kuvaili ja nimesi John Edward Gray 1834.

## Koko ja ulkonäkö
Aavikkohaukan lentosiluetti muistuttaa tunturihaukkaa, ja se on melkein yhtä isokin: 
Pituus 47–55&nbsp;cm, siipien kärkiväli 130&nbsp;cm, koiraan paino 850 grammaa, naaraan 1&nbsp;100 grammaa. Päältä ruskea, alta vaalea. "Housut" tummat. Hyvin samannäköinen kuin keltapäähaukka. Lajista tunnetaan kaksi alalajia, läntinen *F. c. cherrug* ja itäinen *F. c. milvipes*.

## Levinneisyys
Aavikkohaukka on muuttolintu. Se pesii Itä-Euroopasta Mantsuriaan ulottuvalla alueella ja talvehtii Etiopiassa, Arabian niemimaalla, Intiassa ja Länsi-Kiinassa. Kiinan kanta on romahtanut, ja koko Keski-Aasian kanta on vähentynyt. Vähenemisen pääsyynä on aikuisten haukkojen pyydystäminen sekä poikasten ja munien keräily Lähi-idän haukkametsästäjien eli falkonieerien tarpeisiin. Vähenemisen syyksi on esitetty myös ravintoeläimen siiselin väheneminen. Maailman populaation kooksi on arvioitu noin 37&nbsp;000 paria. Euroopan pesimäkanta on 430–630 paria, eniten Ukrainassa (170–200) ja Unkarissa (140–180). Suomessa laji on tavattu vain viisi kertaa, vuosina 1992, 2006, 2007, 2018 ja 2025. Lisäksi on useita havaintoja, jotka koskevat tarhakarkulaisia.

## Elinympäristö
Aavikkohaukka viihtyy avoimilla viljelysmailla, aroilla ja harvapuistoisilla alueilla.

## Lisääntyminen
Aavikkohaukka tekee 3–5 munaa maakuoppaan tai toisen lajin hylkäämän puussa olevan pesän päälle kyhäämäänsä pesään. Haudonta kestää kuukauden, vain naaras hautoo ja koiras tuo sille ruokaa.

## Ravinto
Aavikkohaukka syö pääasiallisesti siiseleitä, mutta se saalistaa myös muita pikkunisäkkäitä kuten hyppyrottia, aavikkorottia, myyriä, sopuleita, murmeleita ja hamstereita, sekä joskus siilejä, jäniksiä ja näätäeläimiä. Laji saalistaa myös lintuja, erityisesti kottaraisia, kiuruja ja kyyhkyjä, harvemmin haikaroita,trappeja ja sorsia. Hätäravintona aavikkohaukka syö liskoja, sammakoita ja hyönteisiä.

## Lähteet
* 

### Viitteet

## Aiheesta muualla
*
Karigasniemi

**Karigasniemi** () on yksi Utsjoen kylistä ja raja-asema. Se sijaitsee kantatien 92 päätepisteessä (ja valtatien 4 päätepisteessä 1940-luvulta 1990-luvulle). Karigasniemen lähin naapuri on Norjan puolella sijaitseva Kaarasjoki. Valtakunnan raja Suomen ja Norjan välillä kulkee kylän ohitse virtaavassa Inarijoessa, joka muuttuu Kaarasjoen yhtymäkohdassa Tenojoeksi muutaman kilometrin päässä kylästä pohjoiseen. Kylän kohdalle jokeen on tehty vuonna 1958 silta palvelemaan rajan ylittävää liikennettä. Tulliaseman rakennus on Suomen puoleisella rannalla.

Karigasniemen talouselämä on ollut vireää johtuen Tenojoen mukanaan tuomasta kalastusmatkailusta ja siitä, että rajan takana Norjassa tulo- ja hintataso ovat huomattavasti Suomea korkeammat, minkä vuoksi norjalaisten ostosmatkailu kylään on vilkasta. Kylässä on useita ravintoloita, bensiiniasemia ja marketti. 

Karigasniemeltä johtaa kunnan keskukseen Utsjoelle seututie 970, joka seuraa Tenojoen vartta, ja matkaa kertyy noin 102 kilometriä. Tieyhteys valmistui vuonna 1983. Vaihtoehtoinen tieyhteys Utsjoelle kulkee Kaamasen kautta nelostietä pitkin. Karigasniemeltä lähtee etelään Angeliin johtava 63 kilometrin pituinen sorapintainen maantie 9704.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Taavi Soininvaara

**Taavi Reko Kristian Soininvaara** (s. 11. heinäkuuta 1966 Imatra) on suomalainen kirjailija ja kolumnisti.

## Elämä ja ura
Soininvaara asui lapsuutensa Imatralla lukuun ottamatta Yhdysvalloissa viettämäänsä vaihto-oppilasvuotta. Hänen äitinsä työskenteli opettajana ja isä pankinjohtajana. Perheeseen kuului myös isosisko. Soininvaara valmistui ylioppilaaksi Imatrankosken lukiosta 1986 ja oikeustieteen kandidaatiksi Turun yliopistosta vuonna 1991. Hän suoritti jatko-opintoja Helsingin yliopistossa 1991–1995. Soininvaara työskenteli valmistumisensa jälkeen juristina rahoituslaitoksissa sekä teollisuuden johtotehtävissä. Soininvaara on toiminut myös tekijänoikeusjärjestö Sanaston puheenjohtajana ja Suomen Kirjailijaliiton taloustoimikunnassa.

Soininvaaran esikoisteos *Ebola-Helsinki* ilmestyi vuonna 2000. Soininvaara jättäytyi vapaaksi kirjailijaksi vuonna 2001. Kolmannesta romaanistaan *Koston komissio* Soininvaara sai Suomen dekkariseuran Vuoden johtolanka -palkinnon keväällä 2003. 

Soininvaaran teosten aiheena ovat muun muassa kansainvälisen politiikan, rikollisuuden, teknologian ja talouden ajankohtaiset kysymykset. Ratamo-sarjan päähenkilö on suojelupoliisin osastopäällikkö Arto Ratamo. Soininvaara on kirjoittanut myös neliosaisen kirjasarjan, jonka päähenkilö on suomalainen YK:n työntekijä Leo Kara.

Lähes kaikki Soininvaaran teokset on käännetty saksaksi. Moskito TV on tuottanut Soininvaaran kirjoihin perustuvan televisiosarjan *[[Ratamo (televisiosarja)|Ratamo]]*, joka on esitetty muun muassa C-More ja MTV-kanavilla vuosina 2018–2020. Soininvaara on kirjoittanut myös maailmanpolitiikkaa ja kansainvälistä rikollisuutta käsitteleviä kolumneja useille suomalaisille sanoma- ja aikakauslehdille, kuten *Prima*, *Kauppalehti Optio*, HS.fi, *Tekniikan Maailma* ja *Apu*.

Soininvaara on poliitikko ja kirjailija Osmo Soininvaaran serkku.

## Teokset
* Arto Ratamo -sarja 
** 
** 
** 
** 
** 
** 
** 
** 
** 
** 
** 
** 
** 
** 
** 
** 
** 
** 
** 
** 
** *Musta legenda.* Helsinki: Otava, 2025. 

* Leo Kara -sarja
** 
** 
**  
** 

*Novellikokoelmat
**

### Antologiat
* 
* Kultainen peura, 15 rikoskirjailijan yhteistyössä tekemä Suomen dekkariseuran 20-vuotisjuhlajulkaisu, 2004.
* Novelli Nuoret ja urheat, Verkon silmässä antologia (toim. Johanna Sinisalo), Tammi 2005.
* Novelli Vapauttava tuomio, Naisen rikos – intohimosta rikokseen antologia (toim. Tero Liukkonen) Gummerus 2006.
* Rikosnovelli Rikollisen kaunis, saksankielinen antologia Morden im Norden, 2003. Krüger Verlag.
* Rikosnovelli Vanakkam in Hamm, saksankielinen antologia Mords.Metropole.Ruhr, 2010. Grafit Verlag.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Sanojen aika -haastattelu Kirjasampo.fi:ssä
Ruskohaikara

**Ruskohaikara** (*Ardea purpurea*) on punertavansävyinen haikaralaji.
Suomessa se on suurharvinaisuus.

## Koko ja ulkonäkö
Ruskohaikara muistuttaa harmaahaikaraa, mutta on hiukan pienempi, ja sen höyhenpeite on punaruskea. Aikuisen linnun selkä on harmaansävyinen. Pituus 80-90 cm, siipien kärkiväli 140 cm,  paino 600-1400 grammaa.

## Levinneisyys
Ruskohaikara on muuttolintu, joka pesii Etelä-Euroopassa, Pohjois-Afrikassa, Madagaskarilla ja Aasiassa, ja talvehtii trooppisessa Afrikassa ja Kaakkois-Aasiassa.

## Elinympäristö
Ruovikkoiset järvet, merenlahdet ja joenvarret sekä mangrovesuot.

## Lisääntyminen
Pesii pienissä yhdyskunnissa ruovikoissa. Pesä ruovikossa, joskus jopa 3 metriä korkealla. Munamäärä vaihtelee kahdesta kahdeksaan, ja haudonta-aika on 26 päivää. Poikaset ovat lentokykyisiä noin 7 viikon ikäisinä.

## Ravinto
Syö kaikkea vedessä liikkuvaa, kuten kaloja, käärmeitä, liskoja, sammakoita, lintuja, pikkunisäkkäitä jne.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Leinonen, Antti 1979: Ruskohaikara *Ardea purpurea** (II) Kajaanissa 1977. - Lintumies 4.1979 s. 185-186. LYL.
*
Välimerenhaukka

**Välimerenhaukka** (*Falco eleonorae*) on Välimeren saarilla pesivä jalohaukka.

## Koko ja ulkonäkö
Välimerenhaukka on 36–42 cm pitkä, ja sen siipien kärkiväli on 87–104 cm. Se muistuttaa hoikkaa muuttohaukkaa. Kaksi värimuotoa, tumma ja vaalea.
Tumma muoto lähes musta, siiven alapeitinhöyhenet muuta siiven alapintaa tummemmat. Vaalea muoto muistuttaa nuolihaukkaa, mutta rinta on tummempi, siiven alapeitinhöyhenet tummat. Posket vaaleat.

## Levinneisyys
Kaksi kolmasosaa maailman välimerenhaukoista pesii Kreikan saarilla. Ne talvehtivat Madagaskarilla asti. Välimerenhaukka pesii syksyllä pikkulintujen syysmuuton aikaan. Laji on tavattu Suomessa BirdLife Suomen rariteettikomitean hyväksymänä vuoden 2024 loppuun mennessä kahdesti, vuosina 2001 ja 2017.
 
## Lähteet
Paul Carson

**Paul Carson** (s. 1949) on irlantilainen kirjailija. Kirjailijan ammatin lisäksi Carson työskentelee lääkärinä. Carsonin tunnetuin kirja on *Viilto*, joka oli menestys ympäri maailmaa.  Se on julkaistu yli 20 maassa. Hän on kirjoittanut myös lääketieteellisä yleistajuisia kirjoja mm. lasten allergioista.

Carson on naimisissa ja hänellä on kaksi lasta.

## Kirjat
* Viilto (*Scalpel*) 1998
* Kirurgin painajainen (*Cold Steel*) 2000
* Lääkärin kunnia (*Final Duty*) 2001
* Ambush (2004)
* Betrayal (2005)

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Kirjailijan kotisivut
Fujimori

**Fujimori** voi tarkoittaa seuraavia:

;henkilöitä:
* Alberto Fujimori (1938–2024), Perun presidentti
* Keiko Fujimori (s. 1975), perulainen liikenainen ja poliitikko

;muita merkityksiä:
* 8387 Fujimori, päävyöhykkeen asteroidi.
Uliastai

**Uliastai** on Zavhanin provinssin pääkaupunki Mongoliassa. Qing-dynastian valtakaudella kaupunki oli koko Ulko-Mongolian hallinnollinen keskus.

## Maantiede
Uliastai sijaitsee Hangaivuorten länsiosassa Chigistei- ja Bogdjokien yhtymäkohdassa. Alueen talvet ovat erittäin kylmiä ja lämpötila saattaa tippua jopa lukemaan –45 °C.

## Historia

Qing-dynastian valtakaudella Uliastai oli Ulko-Mongolian hallinnollinen keskus. Se perustettiin vuonna 1733 *jiangjunin* eli hallinnosta vastaavan kenraalin asuinpaikaksi. Jiangjunin alaisina toimi kaksi *[[amban]]ia*, joista toinen tuli kahdeksasta lippukunnasta ja toinen paikallisten halhamongolien yläluokasta. Paikallinen varuskunta koostui sekä kiinalaisista, että halhamongolisotilaista. Varuskunta on sittemmin tuhoutunut, mutta joitakin sen raunioita on vielä jäljellä kaupungin reunamilla. Vuonna 1765 kaupungin alun perin puinen muuri korvattiin kivisellä ja vuonna 1787 valmistui kiinalaiselle sodanjumala Guan Yulle omistettu temppeli. Mongoliassa Guan Yu yhdistetään tavallisesti Geseriin. Muslimikapinalliset hävittivät kaupungin vuonna 1869, mutta se jälleenrakennetiin nopeasti ja vuonna 1908 avautui venäläinen konsulaatti. Vuonna 1910 kaupungissa oli noin 1&nbsp;200 asukasta ja heistä 200 oli kiinalaisia loppujen ollessa mongoleja. Varsinaisen kaupungin ulkopuolella toimi lisäksi kiinalaisia ja venäläisiä kauppiaita. Paikalliset Qing-dynastian viranomaiset antautuivat nyt kokonaan itsenäistyneelle Mongolialle tammikuussa 1912. Itsenäistymistä seurasi Mongolian vallankumous 1921. Zavhanin provinssin pääkaupunki Uliastaista tuli vuonna 1931 ja se sai uuden nimen *Jawkhlant*. Vanha nimi palautettiin vuonna 1959.

## Väestö
Vuoden 2010 väestönlaskennan mukaan Uliastain asukasluku oli 17&nbsp;468 ja vuoden 2016 arvion mukaan 15&nbsp;756.

## Lähteet
Herakleion

**Herakleion** (, ) voi viitata seuraaviin paikkoihin:

## Antiikki

* Herakleion, antiikin aikainen kaupunki Kreetalla nykyisen Iraklionin paikalla
* Herakleion, antiikin aikainen kaupunki Pieriassa Makedoniassa
* Herakleion eli Herculaneum, antiikin aikainen kaupunki Suur-Kreikassa, Italiassa
* Herakleion eli Thonis, muinainen kaupunki Egyptissä

## Nykyaika

* Iraklion (*Irákleio*), kaupunki Kreetan saarella Kreikassa, saaren pääkaupunki
* Irákleio, useita muita merkityksiä
Candia

**Candia** voi tarkoittaa ainakin seuraavia:

;paikannimenä:
* Candia, Kreikan kaupunki ja samanniminen kunta, joka sijaitsee Kreetan saarella, Iraklionin alueyksikössä Kreetan alueella
* Candia Canavese, kunta Italiassa Piemonten alueella olevassa Torinon metropolikaupungissa
* Candia Lomellina, kunta Pohjois-Italiassa Pavian maakunnassa Lombardian alueella
Stalinin lehmät

**Stalinin lehmät** on Sofi Oksasen vuonna 2003 ilmestynyt esikoisromaani. 

Kirjan yhtenä teemana on syömishäiriö bulimia, jota kirjan päähenkilö Anna sairastaa. Se kertoo myös virolaistaustaisen Annan sopeutumisvaikeuksista Suomessa, hankalasta yhteydenpidosta Virossa asuviin sukulaisiin ja hänen vanhempiensa avio-ongelmista. Kirjan päähenkilön äiti on virolainen ja isä suomalainen. Kirja sisältää myös takaumajaksoja, jotka kertovat äidin puoleisen suvun elämästä Neuvosto-Virossa sen alkuaikoina, metsäveljistä ja kyydityksistä Siperiaan sekä myös päähenkilön äidin elämää 1960- ja 1970-lukujen Virossa ennen Suomeen muuttoa.

Henkilökohtaisen tason lisäksi kirjan teemana on Suomen ja Viron väliset suhteet. Virolaisia pidettiin 1970–1980-luvuilla Oksasen mukaan Suomessa usein venäläisinä ja heihin kohdistui samanlaista ”ryssävihaa”, minkä vuoksi kirjan päähenkilön Annan äiti ei tahdo tämän paljastavan virolaista taustaansa.

Oksanen kirjoitti kirjaa kaksi vuotta. Sen nimi viittaa siperialaisiin vuohiin, joita virolaiset kutsuivat Stalinin lehmiksi, mutta myös naisten halventavaan nimitykseen. Oksasen mukaan naisen kehoon kohdistuvaa ”painofasismia” ja ”läskifobiaa” voi verrata totalitarismiin. Markkinoinnissa kirja on määritelty feministiseksi, mutta Oksanen itse pitää määrittelyä luokittelevana.

*Stalinin lehmät* on Oksasen Viron lähihistoriaa käsittelevän kvartetti-romaanisarjan ensimmäinen osa. Seuraavat osat ovat *[[Puhdistus]]* (2008) ja *[[Kun kyyhkyset katosivat]]* (2012).

*Stalinin lehmät* -romaanista tehdään televisiosarja, joka on ensimmäinen Oksasen kirjaan perustuva tv-sarja. Kuusiosaisen sarjan käsikirjoittavat suomalainen Aino Kivi ja virolainen Andra Teede.

## Käännökset
Kirja on käännetty useille kielille ja käännösoikeudet on myönnetty joillekin vielä kääntämättömille.

Kirja ilmestyi Virossa vuonna 2004 ja herätti siellä keskustelua erityisesti suomalaisten asenteista virolaisia kohtaan.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Suvi Ahola: Nälkä, joka ei syömällä lähde. Helsingin Sanomat 21.9.2003. (Arkistoitu sivu)
* Niemelä, Kyösti: Syömishäiriöiden ja neuvostoajan vallankäyttöä. Kiiltomato.net 4.12.2003.
Jom hazikaron

**Jom Hazikaron** (), ), pit. *Jom Hazikaron l'Chalalei Ma'arachot Jisrael v'l'Nifgaei Peulot Ha'eivah* 
(‏יום הזכרון לחללי מערכות ישראל ונפגעי פעולות האיבה),  on Israelissa vietettävä kaatuneiden muistopäivä. Sitä vietetään ijar-kuun neljäntenä päivänä Israelin itsenäistymistä seuranneissa sodissa kaatuneiden ja näiden sotien veteraanien kunniaksi. Samoin muistetaan palestiinalaisterroristien uhreina kuolleita siviilejä.

Kaatuneiden muistopäivää seuraa ijar-kuun viidentenä päivänä vietettävä Israelin itsenäisyyspäivä jom ha'atsma'ut. Molemmat juhlat siirretään päivää aikaisemmaksi, mikäli kuun viides päivä osuu sapatiksi taikka sitä edeltäväksi tai seuraavaksi päiväksi. Päivää vietetään juhlavien seremonioiden merkeissä. Juhla alkaa edellisenä iltana kello kahdeksan minuutin kestävällä sireeniäänimerkillä, sillä juutalaisessa kalenterijärjestelmässä vuorokausi alkaa auringon laskiessa. Sireenin soiton aikana useimmat israelilaiset seisovat hiljaa osoittaen näin kunnioitustaan. Virallinen päivän aloittava seremonia tapahtuu Länsimuurilla, ja Israelin lippu lasketaan puolitankoon.

Seuraavana aamuna kello 11 sireeniä soitetaan jälleen, tällä kertaa kaksi minuuttia, ja kaikki liikenne pysähtyy hetkeksi. Päivän aikana ihmiset osallistuvat muistoseremonioihin ja käyvät hautausmailla. Illalla seitsemän ja kahdeksan välillä Israelin itsenäisyyspäivän aloittaa virallinen seremonia Herzl-kukkulalla. Lippu nostetaan jälleen ylös puolitangosta ja tunnelma vaihtuu surullisesta riemukkaaksi.

Israelin valtion ensimmäisinä elinvuosina kaatuneiden muistopäivän päivämäärästä ei päästy sopuun, joten sitä vietettiin aluksi yhdessä Israelin itsenäisyyspäivän kanssa. Juhlien viettäminen samana päivänä osoittautui hankalaksi, joten Jom Hazikaron siirrettiin päivää aikaisemmaksi vuonna 1951. Järjestely vahvistettiin lailla vuonna 1963. Kaatuneiden muistopäivän viettäminen juuri ennen itsenäisyyspäivää muistuttaa kansalaisia itsenäisyyden hinnasta. Päivä on israelilaisille tärkeä, koska hyvin suuri osa heistä on palvellut maan puolustusvoimissa ja koska monien lähiomaisia kaatui itsenäistymissodissa.

## Gregoriaanisessa kalenterissa

Jom Hazikaronia vietetään ijar-kuun neljäntenä päivänä tai lähellä sitä. Vastaavat gregoriaanisen kalenterin päivät vuosina 2020–2030 ovat:

*2020: 28. huhtikuuta
*2021: 14. huhtikuuta
*2022: 4. toukokuuta
*2023: 25. huhtikuuta
*2024: 13. toukokuuta
*2025: 30. huhtikuuta
*2026: 21. huhtikuuta
*2027: 11. toukokuuta
*2028: 1. toukokuuta
*2029: 18. huhtikuuta
*2030: 7. toukokuuta.
 
## Aiheesta muualla

*Remembrance Day - Independence Day - Selected Readings
Tyndall

**Tyndall** on seuraavien henkilöiden sukunimi:

* John Tyndall (1820–1893), irlantilainen fyysikko
* John Tyndall (1934–2005), brittiläinen äärioikeistolainen poliitikko
* Louisa Tyndall (1845–1940), englantilainen aatelisnainen ja fyysikko, John Tyndallin puoliso.
Baby Jane

**Baby Jane** on vuonna 2005 ilmestynyt Sofi Oksasen toinen romaani. Sen on kustantanut WSOY.

Kirja kertoo kahdesta toisiaan rakastavasta naisesta, jotka kärsivät vakavista mielenterveysongelmista. Kirja ottaa kantaa lesbojen ja mielenterveyspotilaiden asemaan yhteiskunnassa.

Romaani on käännetty usealle kielelle, ja vastaanotto on ollut innostunut. Esimerkiksi norjalaisen Dagsavisen-lehden mukaan teos on "jälleen yksi todiste kirjailijan poikkeuksellisesta lahjasta yhdistää hienovarainen kirjallinen proosa brutaaleihin paljastuksiin ihmisyydestä ja sen haavoittuvuudesta. Baby Janella on merkittävä osa mielenterveyshäiriöistä kertovassa kirjallisuudessa." Tanskassa *[[Information (lehti)|Information]]*-lehti kuvasi *Baby Janea* jopa paremmaksi romaaniksi kuin *[[Puhdistus]]* (2008).

Kirjasta on tehty samanniminen elokuvasovitus, jonka on ohjannut Katja Gauriloff. Elokuvan kuvaukset alkoivat kesäkuussa 2017, ja se sai ensi-iltansa 8. maaliskuuta 2019. Romaanista on tehty myös ooppera, jonka musiikin sävelsi Markus Kärki. Kantaesitys oli vuonna 2019.

## Lähteet
Michael Palmer

**Michael Palmer** (9. lokakuuta 1942 Springfield, Massachusetts – 30. lokakuuta 2013) oli yhdysvaltalainen kirjailija. Kirjailijan uran lisäksi Palmer työskenteli lääkärinä. Palmer oli Robin Cookin ohella Yhdysvaltojen johtavia lääketieteellisten jännärien kirjoittajia.

Palmerin kirjoja on käännetty yli 30 kielelle. Palmer asui Massachusettsissa, Yhdysvalloissa.

## Kirjat

* The Sisterhood (1982) (suom. *Armon enkelit*)
* Side Effects (1985) (suom. *Salainen koe*)
* Flashback (1988) (suom.*Kauhukuvat*)
* Extreme Measures (1991) (suom. *Äärirajat*)
* Natural Causes (1994) 
* Silent Treatment (1995) (suom. *Äänetön kuolema*)
* Critical Judgment (1996) (suom. *Ratkaisun edessä*)
* Miracle Cure (1998) (suom. *Ihmelääke*)
* The Patient (2000) (suom. *Potilas*)
* Fatal (2002) (suom. *Sivuvaikutuksia*)
* The Society (2004) (suom.*Salaseura*)
* The Fifth Vial (2007) (suom.*Uhraus*)
* The First Patient (2008)

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Kirjailijan kotisivut
Sihvo

**Sihvo** voi tarkoittaa:

* Sihvo, kylä Lemillä
* Ryhmä Sihvo, talvisodan aikana perustettu suomalainen sotaväenosasto

## Sukunimi
* Aarne Sihvo (1889–1963), jalkaväenkenraali (jääkäri)
* Aarno Sihvo (1922–1991), kenraaliluutnantti, Jussi Sihvon poika
* Armas Sihvo (1889–1918), jääkärivääpeli
* Hannes Sihvo (1942–2003), kirjallisuustieteilijä, historioitsija ja professori
* Ilmari Sihvo (1895–1964), jääkärikapteeni
* Jouko Sihvo (s. 1931), tuomiorovasti ja professori, Kirkon tutkimuskeskuksen johtaja, 
* Johannes (Jussi) Sihvo (1892–1949), jääkärikenraalimajuri
* Kustaa Sihvo (1900–1940), majuri ja ilmavoimien esikuntapäällikkö
* Marketta Sihvo (s. 1941), puhe- ja ääniterapian kehittäjä
* Otto Sihvo (s. 1998), e-urheilija
* Sam Sihvo (1892–1927), säveltäjä, kirjailija, jääkärivänrikki
* Sami Sihvo (s. 1932 ), kenraalimajuri, Jussi Sihvon poika
* Tauno Sihvo (1887–1967), jääkärivänrikki
Päästö

**Päästö** eli emissio tarkoittaa ympäristölainsäädännössä ihmistoiminnan aiheuttamaa aineen, energian, melun, tärinän, säteilyn, valon tai hajun päästämistä, johtamista tai jättämistä yhdestä tai useammasta alkukohdasta (päästölähteestä) suoraan tai epäsuorasti ilmaan, veteen tai maaperään.

Päästöt voivat olla toivottuja (esimerkiksi ulkoilmakonsertti konsertin kuulijoille) tai ei-toivottuja. Päästöjen seurauksen voi aiheutua ympäristön pilaantumista, joka käsite sisältää myös terveyshaitan ja omaisuuden vahingoittumisen päästön seurauksena. 

## Katso myös
* Päästömittaukset
* Päästökauppa

## Lähteet
Nikki

**Nikki** viittaa seuraaviin asioihin ja henkilöihin:

## Henkilöitä
### Sukunimenä

* Matti Nikki, suomalainen verkkosensuurin tutkija
* Teemu Nikki, suomalainen elokuvaohjaaja ja -kuvaaja
* Timo Nikki, suomalainen muusikko

### Etunimenä

* Nikki Benz, ukrainalainen pornonäyttelijä
* Nikki Blonsky, yhdysvaltalainen näyttelijä ja laulaja
* Nikki Cox, yhdysvaltalainen näyttelijä
* Nikki McKibbin, yhdysvaltalainen laulaja
* Nikki Reed, yhdysvaltalainen näyttelijä ja käsikirjoittaja

### Taiteilijanimenä
* Nikki Sixx (oik. Frank Carlton Serafino Ferrana Jr), Mötley Crüe -yhtyeen perustaja, lauluntekijä ja basisti

## Kuvitteellisia henkilöitä
* Nikki Carpenter, hahmo televisiosarjassa Ihmemies MacGyver
* Nikki, hahmo televisiosarjassa *Lost*

## Muita merkityksiä

* *[[Nikki (televisiosarja)|Nikki]]*, yhdysvaltalainen komediasarja
* "nikki", nimimerkki etenkin verkkoviestinnässä
* Yume Nikki, seikkailupeli
* nikki, squash-pelissä käytettävä termi seinän ja lattian kulmasta
* Nikki (Benin), kaupunki Beninissä
Rust

**Rust** voi tarkoittaa seuraavia:
* Rust, kaupunki Itävallassa
* Rust, kunta Saksassa
* Rust, suomalainen metalliyhtye 
* Rust, Mozilla Foundationin kehittämä ohjelmointikieli
* *[[Rust (videopeli)|Rust]]*, Facepunch Studiosin kehittämä tietokonepeli
* Rust in Peace, Megadethin albumi
* Rust Never Sleeps, Neil Youngin albumi

## Sukunimenä
* Albert Rust (s. 1953), ranskalainen jalkapallomaalivahti
* Bernhard Rust (1883–1945), saksalainen poliitikko, natsi-Saksan opetusministeri 1934–1945
* Bryan Rust (s. 1992), yhdysvaltalainen jääkiekkoilija
* George Rust (1628–1670), brittiläinen pappi, teologi ja filosofi
* Giacomo Rust (1741–1786), italialainen säveltäjä
* Mathias Rust (s. 1968), saksalainen harrastajalentäjä
* Mathias Rust (s. 1982), ruotsalainen elokuvanäyttelijä
* Rod Rust (1928–2018), yhdysvaltalainen amerikkalaisen jalkapallon valmentaja ja puolustuksen koordinaattori
Lunastusvelvollisuus (osakeyhtiölaki)

Osakeyhtiölain mukaisessa **lunastusvelvollisuudessa** osakkeenomistajalla, jolla on enemmän kuin yhdeksän kymmenesosaa yhtiön osakkeista JA kaikkien osakkeiden tuottamasta äänimäärästä, on oikeus lunastaa muiden osakkeenomistajien osakkeet. Osakkeenomistajalla, jonka osake voidaan lunastaa, on myös oikeus vaatia osakkeensa lunastamista.

Lunastajan on viipymättä ilmoitettava yhtiölle lunastusoikeuden syntymisestä. Yhtiö ilmoittaa puolestaan muille osakkeenomistajille.

Osakkeista on maksettava käypä hinta. Hinnasta voidaan riidellä välimiesoikeudessa, jolloin yleensä lunastaja maksaa oikeudenkäyntikulut.
Uniting Nations

**Uniting Nations** oli brittiläinen tanssiyhtye. Sen jäseniä olivat Paul Keenen ja Daz Sampson. Yhtye saavutti listamenestystä loppuvuodesta 2004 ja alkuvuodesta 2005 Hall & Oatesilta lainatulla coverkappaleella ”Out of Touch”. Kappale pysyi Ison-Britannian listoilla pitkään, mutta nousi korkeimmillaan sijalle 7. 

Seuraava single ”You and Me” nousi brittilistoilla sijalle 15. Laulajana toimi Craig Powell, joka jätti myöhemmin yhtyeen ja lähti soolouralle. Heidän kolmannella singlellään ”Ai No Corrida” vieraili laulajana Laura More. Singleä myytiin Britanniassa myös digitaalisesti esimerkiksi iTunesissa. Single nousi singlelistan sijalle 18.

Uniting Nationsin debyyttialbumi *One World* julkaistiin 14. marraskuuta 2005. Se sisältää 12 kappaletta ja kaksi musiikkivideota (”Out of Touch” ja ”You and Me”).

## Diskografia
### Albumit
* One World (2005)

### Singlet
* Out of Touch (2004)
* You and Me (2005)
* Ai No Corrida (feat. Laura More) (2005)
* Music in Me (2006)
* High Energy (2006)
* Do it Yourself (Go Out and Get It) (2007)
* Pressure Us (feat. Lucia Horn) (2008)
* This Love (2019)
Superjoint Ritual

**Superjoint Ritual** oli Philip Anselmon, Joe Fazzion ja Jimmy Bowerin 1990-luvun puolivälissä perustama heavy metal -yhtye New Orleansista. Yhtyeeseen liittyivät myöhemmin myös Hank Williams III sekä Kevin Bond. Heidän musiikkityyliään on kuvailtu sekoitukseksi Panteraa ja Agnostic Frontia.

Yhtyeen nimi "Superjoint Ritual" tulee "The Pagan Winter" -kappaleen sanoista, jonka on esittänyt Darkthrone.

Yhtye hajosi vuonna 2005. Aluksi Phil Anselmo mainitsi syyksi entisen Pantera-kitaristin Dimebag Darrellin kuoleman tuoman masennuksen, mutta yhtyeen hajoamisen syyksi paljastui lopulta riita Anselmon ja yhtyeen rumpalin Joe Fazzion välillä. Asian ovat varmistaneet muut yhtyeen jäsenet.

## Kokoonpano
*Phil Anselmo - laulu
*Joe Fazzio - rummut
*Jimmy Bower - kitara
*Kevin Bond - kitara
*Hank Williams III - basso

### Entiset jäsenet
*Michael Haaga - basso (1995-2001)

## Diskografia
### Albumit
*Use Once and Destroy (2002)
*A Lethal Dose of American Hatred (2003)
*Caught Up in the Gears of Application (2016)

### Singlet
*The Alkoholik (2002)
*Dress Like a Target (2003)

### Musiikkivideot
*The Alkoholik (2002)
*Fuck Your Enemy (2002)
*Waiting for the Turning Point (2003)
*Dress Like a Target (2004)

### Videot
*Live in Dallas, TX (DVD) (2002)
*Live at CBGB's (DVD) (2004)

## Aiheesta muualla
*Virallinen kotisivu
Uli Kusch

**Ulrich ”Uli” Kusch** (s. 11. maaliskuuta 1967 Aachen) on saksalainen metallirumpali. 
Hänet tunnetaan Helloween-yhtyeen rumpalin pestistään vuosilta 1994–2001. Hän on myös soittanut rumpuja Gamma Rayn toisella studioalbumilla *[[Sigh No More]]lla* ja vuosina 2001–2006 Masterplan-yhtyeessä Helloween-aikaisen yhtyetuttavansa Roland Grapowin kanssa. Masterplanista lähdettyään hän perusti lyhytikäisen, Ride the Sky -nimisen yhtyeen. Vuonna 2010 hän liittyi Timo Tolkin kokoamaan Symfoniaan.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Uli Kuschin esittely Symfonian sivustolla
Opera Mini

**Opera Mini** on Opera verkkoselaimen Java-kielellä ohjelmoitu versio mobiililaitteille. Ohjelma toimii lähes kaikissa Javaa tukevissa kännyköissä ja kämmentietokoneissa mahdollistaen pääsyn www:hen myös alemman hintaluokan puhelimilla, joissa ei alun perin ole kuin WAP-selain tai ei ole selainta laisinkaan.

Opera Mini ei ole suorassa yhteydessä Internetiin, vaan ottaa yhteyden Operan välityspalvelimiin. Nämä palvelimet hoitavat tiedon haun Internetistä, sen sovittamisen pienelle ruudulle, pakkaamisen ja lopulta Opera Minille välityksen. Esimerkiksi www-sivujen kuvat pienennetään mobiililaitteen näytölle riittävään tarkkuuteen, jolloin säästetään merkittävästi siirrettävän datan määrässä, yleensä noin 70–90 %.

Myös kehittyneille kämmentietokoneille ja älypuhelimille (Palm OS, Symbian OS, Windows Phone, Windows Mobile) Opera Mini antaa näin mahdollisuuden selata Internetiä pienemmin tiedonsiirtokustannuksin. Ohjelmasta on olemassa kaksi eri versiota (*basic* & *advanced*) puhelimen muistimäärän mukaan. Sen voi ladata suoraan puhelimen omalla WAP-selaimella osoitteesta *mini.opera.com*.

## Ominaisuudet versio versiolta
### Opera Mini 1
* Tiedon pakkaus ennen mobiililaitteelle lähetystä
* Sivuhistoria ja kirjanmerkit
* Sisäänrakennettu etsintä monilla hakukoneilla
* Välimuisti viimeisimmille sivuille (riippuen puhelimen muistista)
* Käännetty yli 30 kielelle (myös Suomi)

### Opera Mini 2
* Kuvien ja tiedostojen lataus puhelimeen
* Vaihdettava ulkoasu (teemat)
* Pikanäppäimet suosituimmille sivuille ja toiminnoille
* Säädettävä kirjasinkoko
* Suurienkin kuvien katselu osissa zoomaamalla
* Siirtymäefektit ja muita visuaalisia parannuksia

### Opera Mini 3
* Tuki SSL-salatuille yhteyksille
* Kuvien lähetys nettisivuille
* Kuvablogi-ominaisuus
* RSS-lukija
* Pitkien listojen ja luetteloiden lyhennys

### Opera Mini 4
* Sivujen näyttö kokonaisuudessaan, zoomaus eri kohtiin
* Kirjanmerkkien synkronointi Opera-selainten kesken (Opera Link)
* Sivujen selaus myös vaakasuorassa.
* Kursori
* Haun luonti minkä tahansa sivun hakukentästä
* Laajempi CSS-tuki

### Opera Mini 5
* Välilehtien käyttö

## Katso myös
* Opera Mobile

## Aiheesta muualla
* Opera Minin virallinen sivusto
* Tuetut puhelinmallit (lataussivu)
* Opera Mini FAQ
* Opera Mini -simulaattori

## Lähteet