open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Naemi Levas

**Naemi Katarina Levas** (vuoteen 1906 *Packalén*; 17. tammikuuta 1890 Sääksmäki – 21. maaliskuuta 1977 Tampere) oli suomalainen lehtori ja kirjailija. 

Levajsen isä oli Carl Packalen. Perhe asui Sääksmäen Ritvalassa ja vuodesta 1902 alkaen Tampereella.

Levas toimi 32 vuoden ajan opettajana, koulunjohtajana ja vararehtorina Tampereen yhteiskoulussa. Levas oli Tampereen kaupunginvaltuutteuna 1936–1950 ja hän kuului Tampereen teatterin johtokuntaan 1928–1977.

Levas oli Pirkkalaiskirjailijat ry:n puheenjohtaja 1951.

## Teoksia
* *Tampereen teatteri vuosina 1904–44*. Tampereen teatteri, Tampere 1946
* *Vaaka vaappuu*. Karisto 1948
* *Tampereen teatteri 2 : 1944–1954*. Tampereen teatteri, Tampere 1954
* *Seutulasta Sisiliaan – Totta ja tarinaa*. Karisto 1955
* *Varalan liikuntaopisto 1909–1959*. Varalan säätiö, Tampere 1959
* *Lotta Svärd Pirkka-Hämeen piirin Tampereen paikallisosasto 1919–1944*. Lotta Svärd Pirkka-Hämeen piirin Tampereen paikallisosasto, Tampere 1963
* *Tampereen yhteiskoulu 70-vuotias*. Tampere 1965

## Suomennoksia
* Augusta Lundahl : *Tammerkoskelle ja muita runoja* ; toimittaneet Mari Hatavara, Harry Lönnroth ja Katja Matikainen ; suomentaneet Kari Aronpuro, Risto Ahti, Naemi Levas ja Elias Lönnrot. SanaSato, Tampere 2011

## Lähteet
* 
* Kirjallista elämää Valkeakoskella ja Sääksmäellä : Naemi Levas 
* Pirkkalaiskirjailijat ry:n historiaa

## Aiheesta muualla
* Naemi Levas : Uskonpuhdistuksen aamunsarastuksen mailta, Aamulehti, 16.07.1939, nro 187, s. 15, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
Kyllikki Malin

**Hilja Alli Kyllikki Malin** (sukunimi vuodesta 1935 *Malisto*; 5. marraskuuta 1894 Anjala – 11. tammikuuta 1981 Helsinki) oli suomalainen kirjailija. 

## Teoksia
Nimellä *Kyllikki Malin*:
* *Kangastusta*. WSOY 1925
* *Pappilan mäeltä* : kertomuksia. WSOY 1929
Nimellä *Kyllikki Malisto*:
* *Kylpevä kuu : runoja ja nelisäkeitä*. Kansankirja, Helsinki 1946 
* *Kampausalan piirustus ja muotoilu*. WSOY 1958, 2. painos 1967
* *[[P. J. Hannikainen]] aikalaistensa parissa*. SULASOL. Pohjois-Karjalan piiri, Joensuu 1980

## Lähteet
*
Jakson 3 alkuaine

**Jakson 3 alkuaine** on alkuaine, joka löytyy kolmannelta riviltä jaksollisesta järjestelmästä.

Kolmas jakso sisältää kahdeksan alkuainetta: natrium, magnesium, alumiini, pii, fosfori, rikki, kloori ja argon. 3. jakson alkuaineet toteuttavat oktettisäännön. Kvanttimekaanisen atomimallin mukaan orbitaalit täyttyvät järjestyksessä: 3*s* ja 3*p*. Kaikilla 3. jakson alkuaineilla esiintyy luonnossa ainakin yksi vakaa isotooppi.

Jakson alkuaineista natrium, magnesium ja alumiini ovat metalleja, pii puolimetalli ja loput epämetalleja. Tavallisissa lämpötiloissa kloori ja argon ovat kaasuja, muut tämän jakson alkuaineet ovat kiinteitä aineita.

## Alkuaineet

3. jakson alkuaineet ja niiden elektronirakenteet Bohrin atomimallin mukaan.

### Atomisäde

Kun järjestysluku kasvaa kolmannessa jaksossa, atomisäde pienenee.

### Elektronegatiivisuus
Kun järjestysluku kasvaa kolmannessa jaksossa, elektronegatiivisuus kasvaa. Paulingin asteikolla jakson alkuaineiden elektronegatiivisuudet ovat: 
* Na 0,9
* Mg 1,3
* Al 1,6
* Si 1,9
* P 2,2
* S 2,6
* Cl 3,2

### Ionisoitumisenergia
Kun järjestysluku kasvaa kolmannessa jaksossa, kasvaa myös ionisoitumisenergia.

## Alkuaineet
:

## Jaksollinen järjestelmä

## Lähteet

### Viitteet
Jermolino

**Jermolino** () on kylä ja maalaiskunta Novgorodin alueen Novgorodin piirissä Venäjällä. Se sijaitsee kymmenen kilometriä Novgorodista länteen. Kylässä on 1&nbsp;400 ja kunnassa 4&nbsp;000 asukasta (vuonna 2009).

Kunnan pinta-ala on 311,7 neliökilometriä. Se rajoittuu pohjoisessa Novgorodin piirin Tjosovo-Netylskin ja Syrkovon kuntiin, idässä Grigorovoon, Novgorodin kaupunkiin ja Pankovkaan, etelässä Borkiin sekä lännessä Šimskin ja Batetskin piireihin. Pinta-alasta 67,9 % on metsää ja 25,9 % maatalousmaata. Seudulla virtaavat Ilmajärveen laskevat Veronda- ja Verjažajoet.

Jermolinon lisäksi kuntaan kuuluu 13 kylää: Berezovka, Gorynevo, toinen Jermolino, Kšentitsy, Lešino, Ljapino, Ljuboljady, Naštši, Novaja Melnitsa, Pletniha, Staraja Melnitsa, Vaškovo ja Vidogoštš. Suurin asutuskeskus on 1&nbsp;800 asukkaan Novaja Melnitsa, joka aikaisemmin oli oma kuntansa.

Seudun kautta kulkee Novgorodin ja Lugan välinen maantie ja rautatie. Tärkeimmät tuotantolaitokset ovat Novsvinin sikala, Gorynevon maatalousyritys, Jermolinon saha, autojen kokoonpanotehdas ja lasitehdas. Novaja Melnitsassa on myös pienteollisuutta. Yli puolet työvoimasta käy töissä Novgorodissa.

Jermolinossa on lastentarha, keskikoulu, lasten taidekoulu, kulttuuritalo, kirjasto ja poliklinikka.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Jermolinon kunnan sivusto
Maija Åkerman-Tudeer

**Maria (Maija) Åkerman-Tudeer** ( 19. helmikuuta 1886 Nahitševan, Venäjän keisarikunta – 25. syyskuuta 1984 Helsinki) oli suomalainen suomen ja ruotsin kielellä kirjoittanut kirjailija ja oopperalaulaja. Hän oli naimisissa vuodesta 1912 Helsingin yliopiston kirjaston ylikirjastonhoitajan Lauri Tudeerin kanssa.

Maija Åkerman-Tudeerin vanhemmat olivat yli-insinööri, kapteeni Arnold Romillo Åkerman ja Nadežda Zeržut-Jurkevitš. Hän syntyi Nahitševanissa Venäjällä, jossa hänen isänsä yli-insinööri Åkerman toimi silloinm esikuntakapteenina. Åkerman-Tudeer kävi koulunsa Suomessa ja pääsi ylioppilaaksi Viborgs fruntimmerskolanista 1904. Hän opiskeli ensin Helsingin musiikkiopistossa 1904–1907 ja vuosina 1907–1910 hän opiskeli Pariisissa professori Edmond Duvernoyn johdolla ja 1910–1911 hän opiskeli Alma Fohströmin johdolla Pietarissa sekä sen jälkeen Emmy Achtén oopperaluokalla 1911–1912. Vuonna 1908 Maija Åkerman-Tudeer piti omia konsertteja sekä Helsingissä että maaseudulla esiintyen sittemmin myös oopperasolistina. Maija Åkerman-Tudeerin esikoiskirja *Det blonda idealet* ilmestyi 1925 ja vuonna 1929 ilmestyi hänen suomeksi kirjoittama kirja *Kun se paras on ollut*, josta hän sai valtionpalkinnon.[Vem och vad? Biografisk handbok 1967>

== Teoksia ==
* ''Det blonda idealet''. Schildt, Helsingfors 1925
* ''Vaalea ihanteeni'' : romaani. Otava 1926, 2. painos 1951
* ''Kun se paras on ollut...'' : romaani. Otava 1929
* ''Erovuorossa'' : kolminäytöksinen huvinäytelmä. Otavan näytelmäkirjoja 37. Otava 1946
* ''Sodan pitkä varjo: Lauri O. Th. Tudeer, Maija Åkerman-Tudeer ja Eva Tudeer: kirjeenvaihto 1940-1943''; toim. Katri Tulkki. BoD - Books on Demand, Helsinki 2018

== Palkinnot ==
* [Valtion kirjallisuuspalkinto] 1929

## Lähteet
* 

### Viitteet
Silminnäkijä

**Silminnäkijä** voi tarkoittaa ainakin seuraavia:

*silminnäkijä, henkilö, joka näkee jonkun tapahtuman ja joutuu tarvittaessa todistamaan sen viranomaisille tai tiedotusvälineille
*''Silminnäkijä'', vuonna 1956 ensi-iltansa saanut elokuva
*''Silminnäkijä'', vuonna 1970 ensi-iltansa saanut elokuva
*''Silminnäkijä'', vuonna 1981 ensi-iltansa saanut elokuva
*''Silminnäkijä'', suomalainen tv-sarja (1998-)
*Silminnäkijä, vuonna 2012 perustettu tamperelainen punkyhtye
Bruno Österberg

**Johan Bruno Österberg** (16. marraskuuta 1893 Helsinki – 30. joulukuuta 1974 Helsinki) oli suomalainen ruotsin kielellä kirjoittanut kirjailija.

## Teoksia
* *Långfärdsliv*. Bro, Åbo 1945

## Lähteet
*
Itä–Länsi-ottelu 1935

Vuoden 1935 Pesäpallon Itä-Länsi -ottelu pelattiin Helsingissä Eläintarhan kentällä 6. lokakuuta. Katsojia oli paikalla noin 5&nbsp;500, joista 3&nbsp;000 oli maksaneita. 

## Osallistujat
Joukkueenjohtajina toimivat Idän joukkueella Osmo Kupiainen Viipurista ja Lännen joukkueella Kullervo Pellinen Riihimäeltä.

Avausheiton suoritti tarkastaja Arvo Vartia. 
### Vaihdot
* Ei vaihtoja.

## Juoksulista
Länsi aloitti sisällä.

## Lähteet
* ITÄ - LÄNSI 3 - 1 mrasilainen.com/
* Helsingissä pelatut miesten Itä-Länsi -ottelut, M.Rasilainen
Earth and the American Dream

**Earth and the American Dream** on vuonna 1992 julkaistu dokumenttielokuva. Elokuvan keskeisimmissä äänirooleissa ovat muun muassa Edward Asner, Alec Baldwin, Ned Beatty, Ed Begley Jr., Lloyd Bridges, Harrison Ford, Mel Gibson, James Caan ja Ellen Burstyn. Elokuvan on ohjannut Bill Couturié.

## Aiheesta muualla
* 
*
Tranyylisypromiini

**Tranyylisypromiini** (C9H11N) on fenetyyliamiineihin kuuluva epäselektiivinen ja palautumaton monoamiinioksidaasin inhibiittori. Yhdistettä käytetään masennuslääkkeenä.

## Vaikutusmekanismi ja metabolia

Tranyylisypromiini kehitettiin vuonna 1946 amfetamiinin analogiksi ja sitä kokeiltiin inhalaattoreissa, mutta tämä tapa ei ollut toimiva. Yhdisteen huomattiin olevan monoamiinioksidaasin estäjä ja se tuotiin Yhdysvalloissa markkinoille vuonna 1961. Tranyylisypromiini on monoamiinioksidaasin estäjä ja entsyymin inhiboituminen kohottaa noradrenaliinin, serotoniinin ja adrenaliinin pitoisuuksia aivoissa. Yhdiste on myös mieto stimulantti. Tranyylisypromiinin farmakologinen profiili on malko samankaltainen feneltsiinin kanssa, joskin entsyymin inhibitoituminen ei ole yhtä usein pitkittynyt. Tranyylisypromiinin määritelty vuorokausiannos (DDD) on 10 mg.

Tranyylisypromiinin imeytyminen ruuansulatuskanavasta vaihtelee potilailla, mutta on yleensä melko hyvä. Ihmisen elimistössä lääkeaine metaboloituu maksassa. Aineen vaihduntatuotteet ovat tranyylisypromiinin N-asetyylijohdannaisia ja aromaattisen renkaan hydroksylaatiossa muodostuvia johdannaisia. On kiistelty muodostuuko tranyylisypromiinista ihmiskehossa amfetamiinia, mutta näin ei todennäköisesti ole. Aine inhiboi sen aineenvaihduntaan osallistuvia entsyymejä CYP2C19, CYP2D6 ja CYP2C9, jotka kuuluvat sytokromi P450-ryhmään.

## Sivuvaikutukset
Tranyylisypromiini on piristävä aine, joten sivuvaikutuksena aineen käytöstä voi seurata unettomuutta ja hermostuneisuutta. Myös antidiureettisen hormonin hypersekreetiotapauksia on raportoitu. Tranyylisypromiini voi aiheuttaa myös fyysistä riippuvaisuutta ja vieroitusoireina on päänsärkyä, ahdistuneisuutta ja rauhattomuutta. Yhdiste ei useinkaan ole ensimmäinen valinta masennuksen hoitoon.

## Synteesi
Tranyylisypromiinia voidaan syntetisoida usealla eri tavalla. Tadeschin vuonna 1961 ja Burgerin ja Yostin vuonna 1984 kehittelemä synteesi menee seuraavasti. Lähtöaineiden styreenin ja etyylidiatsoasetaatin reaktiossa muodostuu 2-fenyylisyklopropaanikarboksyylihapon etyyliesterin cis- ja trans-isomeereja, joista trans-isomeeri on vallitseva. Tämän jälkeen esteri hydrolysoidaan natriumhydroksidin avulla. Trans-isomeeri hydrolysoituu nopeammin, jolloin tuote oli pääasiassa trans-2-fenyylisyklopropaanikarboksyylihappoa. Puhtautta voidaan parantaa uudelleenkiteytyksen avulla. Tämä karboksyylihappo reagoi tionyylikloridin kanssa, jolloin muodostuu happokloridijohdannainen. Tämä happokloridi reagoi natriumatsidin kanssa ja tätä reaktiota seuraa atsidin toisiintuminen isosyanaatiksi eli tapahtuu Curtius-toisiintuminen. Isosyanaatin hydrolyysin tuotteena muodostuu tranyylisypromiinia.
:

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Kyoto Encyclopedia of Genes and Genomes (KEGG): Tranylcypromine
Tomorrow Never Knows

**Tomorrow Never Knows** on englantilaisen rockyhtyeen The Beatlesin vuoden 1966 albumin *[[Revolver (The Beatlesin albumi)|Revolver]]* viimeinen kappale. John Lennon oli tehnyt kappaleen saman vuoden tammikuussa ja se äänitettiin albumin raidoista ensimmäisenä. Kappale edustaa tyylillisesti psykedeelista rockia. Abbey Roadin studioiden uusimman tekniikan avulla luodut erilaiset ääniefektit ovat kappaleelle tunnusomaisia. Monet ovat pitäneetkin sitä Beatlesin psykedeelisimpänä lauluna.

## Kappale
Lennon kirjoitti ”Tomorrow Never Knowsin” LSD:n inspiroimana. Hän omi kappaleen alkutekstit suoraan Timothy Learyn kirjasta *Psychedelic Experience, *johon ne puolestaan oli lainattu ikivanhasta tiibetiläisestä kuolleiden kirjasta. Lennon kertoi tuottaja George Martinille haluavansa kappaleen kuulostavan siltä kuin idän pyhä mies pitäisi messua tuhannen munkin säestämänä. Lennonin ääni kuulosti samanaikaisesti kaukaiselta ja etäiseltä. Kompressorit, limitterit, oskillaattorit, viivelaitteet ja varispeed-nauhurit mullistivat aiemmat tavat käsitellä musiikkia. Tätä tekniikkaa hyödyntämällä synnytettiin kappaleelle kokonaan uudenlaisia äänikuvia. Eräs hyvä esimerkki tällaisesta on Paul McCartneyn nauru, joka soitettiin takaperin ja vääristeltiin kuulostamaan merilokkien kutsuhuudoilta.

## Lähteet
*DeRogatis, Jim: *Turn of Your Mind: Four Decades 0f great Psychedelic Rock*. Hall Leonard, 2003. . 
*Lachman, Valentine: *Tajunnan alkemistit*. Like, 2009. .
*Nyman, Jake: *Onnenpäivät 2*. Tammi, 1995.  .

### Viitteet
Kyttälän saha

**Kyttälän saha** on Kokemäenjoen Kyttälän haarassa sijainnut saha, joka on lopettanut toimintansa. Saha aloitti toimintansa vuonna 1941, ja sen rakennutti Anselm Ranta (1885–1980).

Viereisessä Mantansaaressa oli työväen ja johtajien asuntoja.

## Lähteet
*Jaakkola, Jorma: ”Kyttälän Saha perustamisesta 70 vuotta”, *Kokemäen Joulu* -lehti, 2010

### Viitteet
Tyttö ja villivarsa

**Tyttö ja villivarsa** (*Flicka*) on vuonna 2006 valmistunut yhdysvaltalainen elokuva, joka perustuu löyhästi Mary O'Haran vuonna 1941 ilmestyneeseen lastenkirjaan *My Friend Flicka*.

## Juoni

Tyttö ja villivarsa on kertomus tytöstä, joka ei saa suoritettua kunnialla kouluopiskelujansa loppuun, haaveillessaan liikaa tunneilla. Katylle (tyttö) annetaan toinen mahdollisuus kesäksi luoda essee. Hän näkee ratsastaessaan villihevosen – mustangin, jonka saa myöhemmin kiinni, ja omaan tallipihaansa. Siinä on aihe hänen esseeseen – villihevoset. Katy nimeää hevosen Flickaksi – joka tarkoittaa kaunista tyttöä. Flicka kesyyntyy hitaasti, mutta säilyttää silti tulisen ja epävarman luonteen uusiin ihmisiin. Se luottaa kunnolla vain Katyyn. Tapahtumien kierre vie Flickaa ja Katya lähelle mitä vaarallisempia tilanteita, mutta Katy saa kaiken selvityttyä, ja Flicka selviää, ja jää asustelemaan Katyn luokse. Katy sai myös esseensä suoritettua, kauniin tarinan villihevosista.

## Näyttelijät

## Jatko-osat
Elokuvalle julkaistiin jatko-osa *[[Tyttö ja villivarsa 2]]* (*Flicka 2, Friends forever*) vuonna 2010. Kaksi vuotta myöhemmin vuonna 2013 julkaistiin sarjan kolmas elokuva *[[Tyttö ja villivarsa 3]]* (Flicka 3, Best friends).

## Aiheesta muualla
* 
*
Oma Väyrynen

**Elli <u>Oma</u> Lempi Väyrynen** (21. lokakuuta 1914 Kiuruvesi – 29. joulukuuta 1992 Lahti) oli suomalainen opettaja, lehtori sekä runoilija.

Väyrysen vanhemmat olivat diplomiturkismestari Kaarlo Väyrynen ja meijerikkö Elli Kilponen.

Väyrynen tuli ylioppilaaksi Arkadian yhteislyseosta vuonna 1937 ja suoritti Teologian maisterin tutkintoa vastaavan Sacri Ministerii Kandidatin (SMK) tutkinnon vuonna 1947 Helsingin Yliopistossa. Lisäksi hän suoritti Jyväskylän Yliopistossa Humanististen tieteiden kandidaatin tutkinnon 1968. Hän auskultoi oppikoulua varten vuonna 1952.

## Päätoimet
Väyrynen päätöinään aluksi teki Maataloushallituksen ylimääräisen laskuapulaisen tehtäviä sekä Uudenmaan lääninkonttorin ylimääräisen nuoremman konttoriapulaisen tehtäviä vuosina 1942–1948.

Kemin työväenopistossa Väyrynen toimi virkaa tekevänä johtajattarena ja opettajana vuosina 1948–1950.

Koulu-ura alkoi Ylihärmän yhteiskoulusta. Siellä Väyrynen toimi matematiikan, luonnonopin ja historian opettajana. Myöhemmin Pietarsaaren yhteiskoulussa hän opetti uskontoa, psykologiaa ja historiaa. Tämä jakso oli vuosina 1950–1953.

Kuopion tyttölyseossa vuosina 1953–1968 Väyrynen oli uskonnon ja psykologian virkaa tekevä vanhempi lehtori, sitten uskonnon opettaja ja lopuksi uskonnon ylimääräinen lehtori.

Lahden Launeen yhteislyseossa Väyrynen toimi uskonnon, psykologian ja filosofian vanhempana lehtorina 1968–1971, josta virasta siirtyi eläkkeelle.

## Muuta
Väyrynen oli Naisteologiyhdistyksen johtokunnan jäsen 1939–1942.

Hänelle myönnettiin Nuoren Voiman Liiton kirjallisen harrastuspalkinnon hopeamerkki.

Harrastuskohteena Väyrysellä oli ryhmätyö.

## Teoksia
* *Sinun eteesi* : runoja. Kirjapaja, Helsinki 1946

## Lähteet
* Oma Väyrynen SKS:n kirjailijamatrikkelissa

## Viitteet
ARA Hércules (B-52)

**ARA Hércules** (runkonumerot D-1 ja B-52) on Argentiinan laivaston tyypin 42 hävittäjä. Alus on muutettu 1999 kuljetusalukseksi, jolloin se liitettiin maihinnousulaivastoon.

Alus tilattiin 18. toukokuuta 1970 Vickers Shipbuildingin telakalta Barrow-in-Furnessista. Sen köli laskettiin 16. kesäkuuta 1971 ja alus laskettiin vesille 24. lokakuuta 1972. Alus valmistui 10. toukokuuta 1976 ja se otettiin palvelukseen 19. syyskuuta.

## Palvelus

*ARA Hércules* osallistui Falklandin sotaan sisaraluksensa *ARA Santisima Trinidadin* kanssa suojaten lentotukialus *ARA Veinticinco de Mayoa*. Alus modernisoitiin 2000 Talcahuanossa Chilessä, jolloin sen lentokantta ja konesuojaa laajennetiin kahden helikopterin käyttämiseksi. Alus operoi muutosten jälkeen kahdella Sea King helikopterilla ja se kykenee kuljettamaan 238 merijalkaväen sotilasta varusteineen.

## Lähteet
*

### Viitteet
The Love Guru

**The Love Guru** on vuonna 2008 julkaistu komediaelokuva. Elokuvan pääosia esittävät muun muassa Mike Myers, Jessica Alba, Romany Malco, Meagan Good, Verne Troyer, Justin Timberlake, Telma Hopkins, Manu Narayan, John Oliver ja Ben Kingsley. Omana itsenään elokuvassa esiintyvät muun muassa Mike Myers, Mariska Hargitay, Jessica Simpson, Kanye West, Val Kilmer, Morgan Freeman, Rob Blake ja Deepak Chopra. Elokuvan on ohjannut Marco Schnabel. Elokuva oli taloudellinen floppi, sai kielteiset arvostelut kriitikoilta ja voitti kolme Razzie-palkintoa huonoimmasta elokuvasta, huonoimmasta miespääosasta ja huonoimmasta käsikirjoituksesta.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* 
*
Mökinihmekukka

**Mökinihmekukka** eli **ihmekukka** (*Mirabilis jalapa*) on ihmekukkakasvien heimoon kuuluva ruohokasvi, jonka alkuperäinen elinalue on trooppinen Amerikka.

Mökinihmekukka on 50–100 senttimetriä korkeaksi kasvava monivuotinen, pystykasvuinen ruoho. Sen lehdet ovat vastakkaiset ja ruodilliset. Torvimaisissa kukissa on viisi liuskaa ja ne ovat noin kolme senttimetriä leveät. Väriltään kukat voivat olla punaiset, keltaiset, valkoiset tai kirjavat.

Jos valko- ja punakukkainen yksilö risteytetään, saadaan vaaleanpunakukkaisia jälkeläisiä. Risteyttämällä näitä keskenään saadaan valko-, puna- ja vaaleanpunakukkaisia jälkeläisiä suhteessa 1:1:2.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Suomen Lajitietokeskus: Mökinihmekukka – ''Mirabilis jalapa''
* Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet: Mökinihmekukka, ihmekukka (''Mirabilis jalapa'')
* ITIS: ''Mirabilis jalapa'' 
* UniProt: Taxonomy - ''Mirabilis jalapa'' 
* United States Department of Agriculture (USDA): ''Mirabilis jalapa'' 
* Global Biodiversity Information Facility (GBIF): ''Mirabilis jalapa'' 
* Flora of China: ''Mirabilis jalapa'' 
* PheroBase: Floral volatiles of ''Mirabilis jalapa''
Kirjorönsylilja

**Kirjorönsylilja** (*Chlorophytum comosum*) on lähtöisin trooppisesta Etelä-Afrikasta. Se on kuitenkin kotiutunut myös muualle maailmaan. Rönsyliljoja käytetään huonekasveina.

## Ulkonäkö ja ominaisuudet
Rönsylilja on ruohovartinen, monivuotinen kasvi, joka kasvaa noin 60 cm korkeaksi. Sillä on paksut ja noin 5–10 senttimetriä pitkät mukulat. Kapeat lehdet kasvavat 20–45 cm pitkiksi ja ovat noin 6–25 cm leveät.

Kukkia kehittyy pitkässä haarallisessa kukinnossa, joka voi kasvaa jopa 75 cm pitkäksi ja joka taipuu lopulta alaspäin. Alun perin kukkia ilmestyi 1–6 kukan rykelmissä kukinnon varressa. Jokainen rykelmä sijaitsee suojalehden tuntumassa, jonka pituus vaihtelee kahdesta kahdeksaan senttimetriin ja se pienenee kukinnon loppua kohden. Ensin kasvaneista kukista suurin osa kuolee ja siksi kukinnot ovat melko harvoja.

Yksittäiset kukat ovat vihertävän valkoisia. Kukassa on kuusi kehälehteä, jotka ovat 6–9 millimetriä pitkät.

## Viljely
Kirjorönsylilja on suosittu huonekasvi. Laji, jossa on kokonaan vihreät lehdet muodostaa vain pienen osan myydyistä kasveista. Yleisempiä ovat kaksi kirjavampaa lajiketta:

* *C. comosum* 'Vittatum': Tämän lajin lehdet ovat vihreät, joissa on keskellä valkoinen raita. Niitä myydään usein roikkuvissa koreissa.

* *C. comosum* 'Variegatum': Tämän lajin lehdet ovat tummanvihreät, joissa on valkoinen reuna. Se on usein pienempi kuin äsken mainittu lajike.

Rönsyliljoja on helppo hoitaa, koska ne selviytyvät hyvin erilaisissa olosuhteissa. Ne voivat selviytyä jopa 2&nbsp;°C:n lämpötilassa, mutta ne kasvavat parhaiten 18–32&nbsp;°C:n lämpötilassa. Kasvit voivat vahingoittua korkeiden boori- tai fluoridiarvojen takia.

Rönsyliljan on myös osoitettu vähentävän sisätilojen ilmansaasteita.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Puutarha.net: Kirjorönsylilja (''Chlorophytum comosum'')
*Huonekasvit.fi: Kirjorönsylilja (''Chlorophytum comosum'') 
*ITIS: ''Chlorophytum comosum'' 
*United States Department of Agriculture (USDA): ''Chlorophytum comosum''
Koripallon miesten SM-sarjakausi 1977–1978

**Kausi 1977–1978** oli 38. kausi, jolloin pelattiin koripallon miesten Suomen mestaruudesta. Mestaruuden voitti Torpan Pojat. Playhonka voitti hopeaa ja Pantterit pronssia. Runkosarja pelattiin kahdessa lohkossa. Runkosarjan länsilohkon voitti Torpan Pojat ja itälohkon Playhonka.

Sarja alkoi 22. lokakuuta 1977. Se pelattiin ensimmäisen kerran kaksilohkoisena ja nelinkertaisena.

## Runkosarja
### Sarjataulukko länsilohko

### Sarjataulukko itälohko

Porvoon Tarmo nousi suoraan mestaruussarjaan.

## Pudotuspelit

### Loppuottelut

## Karsintaottelut

* Ensimmäinen putoaja oli Äänekosken Huima, kun se hävisi alempien pudotuspelien 1. kierroksella KTP:lle voitoin 0-2. 
* Ykkösdivisioonajoukkue Tampereen Pyrintö pudotti puolestaan KTP:n SM-sarjasta voitoin 2-1.

## Lähteet
* Mitä Missä Milloin 1979, Otava, s.&nbsp;439
* Kataja 1977-1978

### Viitteet
Disa Lindholm

**Disa Margareta Lindholm** (7. syyskuuta 1916 Helsinki – 24. elokuuta 1967 Helsinki) oli suomalainen ruotsin kielellä kirjoittanut runoilija.

## Teoksia
* *Ungdomsfacit*. Söderström, Helsingfors 1942 runokokoelma
* *Klara*. Söderström, Helsingfors 1946 romaani
* *Djupare*. Söderström, Helsingfors 1948 runokokoelma
* *Fragment*. Söderström, Helsingfors 1956 runokokoelma
* *Ficklampsljus*. Söderström, Helsingfors 1961 romaani

### Suomennettuja runoja
* antologiassa *Maailma katettu pöytä: suomalaisten naisrunoilijoitten antologia*,  Helsinki: Tammi 1983 
** Perheraivotar 
** Yksinäisyydessä
** Olen rakastanut

## Lähteet
*  (ei arkistoitu)

### Viitteet
Johannes Åkerholm

**Johannes (Joh.) Åkerholm** ( 16. huhtikuuta 1901 Brudsund, Maksamaa – 21. tammikuuta 1963 Jepua) oli suomalainen ruotsin kielellä kirjoittanut kirjailija.

Maksamaan saaristossa asuneeseen kalastajaperheeseen syntynyt Åkerholm toimi taksinkuljettajana Vaasassa ja Jepualla. Åkerholm julkaisi kaksi Merenkurkun tienoille sijoittuvaa saaristolaisromaania sekä pohjalaiseen torpparikylään sijoittuvan romaanin *Walter går vilse*. Hän kirjoitti myös novelleja lehtiin.

## Teoksia
* *Folket i Lövbrunnen*. Söderström, Helsingfors 1944
* *Walter går vilse*. Söderström, Helsingfors 1946
* *Dunkel över havsbandet*. Söderström, Helsingfors 1951 

## Lähteet
* 
* Svenskösterbottniska författare: Johannes (Joh.) Åkerholm (1901–1963)
Etti Joutsen

**Kaarlo Edvin (Etti) Joutsen** (sukunimi vuoteen 1906 *Hellsberg*; 3. heinäkuuta 1886 Pertteli – 5. marraskuuta 1967) oli suomalainen kirjailija.

## Teoksia
* *Kahrekse lystpraakninki : Salon puolen murteella*. Karisto 1912
* *Lomotuksia : neljä humoreskia Salon puolen murteella*. Huviohjelmien avuksi 44. Karisto 1917, 2. painos 1921
* *Kun pöksy vaan pitävä ja muit Salon puole jaarituksi*. Kirja, Helsinki 1923

## Lähteet
*
United States Marijuana Party

**United States Marijuana Party** on yhdysvaltalainen poliittinen puolue. Se toivoo loppua huumeiden vastaiselle sodalle ja sallisi muun muassa kannabiksen vastuullisena pitämänsä käytön sekä kasvatuksen omaan käyttöön. Puolue määrittelee kannabiksen alkoholia ja tupakkaa vähemmän vaaralliseksi päihteeksi.

Loretta Nall perusti puolueen jouduttuaan pidätetyksi kannabiksen hallussapidosta vuonna 2002. Alabamassa asuva Nall jätti puolueen lähtiessään vuonna 2006 kuvernööriehdokkaaksi puolueenaan libertaarit. Marijuanapuolue on kuitenkin jatkanut toimintaansa ja ehdokkaiden tukemista eri vaaleissa.

## Lähteet
Sammon koulu

**Sammon koulu** on peruskoulun 1.–9. vuosiluokkien yhtenäiskoulu Tampereen Kalevassa. Sammon koulussa on oppilaita 1.–6. vuosiluokilla noin 120 ja 7.–9. vuosiluokilla noin 490 sekä opettajia ja muuta henkilökuntaa noin 60. Koulun rehtorina toimii Maaret Tervonen.

Koulun tiloissa toimii myös päiväkoti ja esikoulu.

Sammon koulun opetussuunnitelmaan sisältyy liikuntapainotteisuutta. Sammon koulussa toimii myös kolme erityisluokkaa, jotka painottuvat asperger-opetukseen.

## Historiaa
Sammon koulurakennus on otettu käyttöön vuonna 1957. Kiinteistön peruskorjaus toteutettiin vuosien 2005–2008 välisenä aikana. Koulurakennukseen valmistui elokuussa 2008 lisäsiipi, jonne entinen Pellervon koulu siirtyi.

Sammon koulun pihaan valmistui vuonna 2009 Matti Kalkamon veistämä *Jumppahuiti*-patsas.

23. tammikuuta 2020 Sammon koulussa tapahtui välikohtaus, jossa eräs koulun oppilaista hyökkäsi toisen oppilaan kimppuun teräaseella. Teon motiivia ei ole kerrottu julkisuuteen. Paikalla oli useita poliisiautoja, ambulansseja sekä armeijan kalustoa.

26. elokuuta 2021 Sammon koulun ja päiväkodin työmaalla sattui vakava onnettomuus, jossa työntekijä menehtyi jäätyään rakenteilla olleen koulun liikuntasalin betonielementin alle.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Sammon koulun sivusto
Tervaskangas

**Tervaskangas** on Kouvolassa Kuusankosken suuralueella sijaitseva osa-alue ja liikealue. Se sijaitsee entisen Kuusankosken kaupungin eteläosassa Valtatie 6:n varrella.
Tervaskankaalla sijaitsee Kauppakeskus Veturi, joka on Suomen 10. suurin kauppakeskus.
Alue rajautuu Kuutostiehen, Kuusaantiehen, Katajaharjuun, Niivermäkeen ja Kytöahoon.

## Lähteet
Ympäristösuunnittelu

**Ympäristösuunnittelu** on vähän käytetty termi suomen kielessä, mutta voidaan väittää, että esimerkiksi termi ympäristösuunnittelija määrittelee sen implisiittisesti. Lisäksi Aalto-yliopistossa on vuodesta 2009 ollut ympäristösuunnittelun tietotekniikan professuuri. Marraskuussa 2009 virkaan nimitettiin tekniikan tohtori Ari Jolma. 

Ympäristösuunnittelu on, englanninkielistä termiä "environmental management" mukaillen, ympäristön tilan parantamista siinä mielessä kuin ihminen on sitä tilaa huonontanut tai se on ihmisen kannalta huono. Ympäristösuunnittelun voi ajatella olevan rinnakkainen termi esimerkiksi liikennesuunnittelulle (rakennetun ympäristön erään osan suunnittelua) ja vesistösuunnittelulle (vesitalouden yksi osa-alue).

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Ympäristösuunnittelun tietotekniikka
Nikolai Sjöman

**Anders Johan Nikolai Sjöman** (31. toukokuuta 1847 Kirkkonummi – 24. toukokuuta 1912 Helsinki) oli suomalainen Suomen luotsi- ja majakkalaitoksen pääjohtaja ja kenraaliluutnantti. 

## Perhe
Nikolai Sjömanin vanhemmat olivat kapteeniluutnantti Claes Wilhelm Sjöman ja Eva Rosalina Natalie Uggla. Ugglan vanhemmat olivat majuri Jakob Magnus Uggla ja Carolina Sofia Toll. Sjömanin isoisä oli everstiluutnantti, Kirkkonummen Gesterbyn kartanon omistaja Anders Johan Sjöman.

## Ura
Sjöman aloitti oppilaana Pietarin merikadettikoulussa vuonna 1863 ja valmistui vuonna 1867. Hän purjehti fregatti Dmitri Donskoilla ja merisotakoulun harjoituseskaaderi Tifonilla Itämerellä. Hänet ylennettiin luutnantiksi vuonna 1872. Sjöman palveli panssarifregatti Knjaz Požarskilla vuosina 1873-1875 ja korvetti Varjagilla vuosina 1876-1877. Sjöman ylennettiin komppanianpäälliköksi risteilijä Azijalle vuonna 1879. 

Hän osallistui Kaukasuksen sotaan vuosina 1881-1882, jonka jälkeen hänet ylennettiin Kronstadtin sotilaskomendantin esikunnan vanhemmaksi adjutantiksi. Hän toimi höyrylaiva Kolduntšikin ja Peterburgin päällikkönä vuosina 1882-1883. Sjöman ylennettiin kapteeniluutnantiksi vuonna 1883 ja 2. luokan kapteeniksi vuonna 1885. Hänet komennettiin korvetti Bojarinin vanhimmaksi upseeriksi vuonna 1885.

Hänet vapautettiin Kronstadtin vanhemman adjutantin tehtävästä vuonna 1886 ja hänet komennettiin klipperi Najezdnikin vanhimmaksi upseeriksi. Sjöman palveli miinanraivaaja Burejan ja korvetti Bajanin päällikkönä vuosina 1889-1893. Hän siirtyi koululaiva Voinin päälliköksi vuonna 1893 ja ylennettiin 1. luokan kapteeniksi vuonna 1894.  

Hänet ylennettiin Venäjän keisarikunnassa Pietarin amiraliteetin kenraalimajuriksi vuonna 1899 ja kenraaliluutnantiksi vuonna 1906. 

Sjöman osallistui Suomen suuriruhtinaskunnan valtiopäivien avajaisiin vuonna 1907, jonka avajaispuheenvuoron piti kenraalikuvernööri Nikolai Gerard.  

Hän toimi Suomen suuriruhtinaskunnan majakka- ja luotsilaitosten ylihallituksen luotsitirehtöörinä vuosina 1894-1910. 

## Kunnianosoitukset

*   Pyhän Yrjön miekka (1881)

## Ritarikunnat

*   Italian kruunun ritarikunta ritari (1875)
*   Pyhän Stanislauksen ritarikunta kolmannen luokan risti (1879)
*   Pyhän Vladimirin ritarikunta neljännen luokan risti (1881)
*   Pyhän Stanislauksen ritarikunta toisen luokan risti (1888)
*   Pyhän Annan ritarikunta toisen luokan risti (1892)
*   Pyhän Vladimirin ritarikunta kolmannen luokan risti (1896)
*   Pyhän Stanislauksen ritarikunta ensimmäisen luokan risti (1903)
*   Pyhän Annan ritarikunta ensimmäisen luokan risti (1908)
*

## Lähteet
Duudsonit tuli taloon

**Duudsonit tuli taloon** on Duudsonit-ryhmän televisiosarja, jonka ensimmäinen jakso esitettiin 12. tammikuuta 2012 Sub-kanavalla. Sarjassa ryhmän jäsenet Jukka, Jarppi, Jarno ja HP vierailevat kahden päivän ajan erilaisten lapsiperheiden tai yhteisöjen luona tutustuen heihin ja heidän erinäisiin ongelmiinsa. Yleisesti jaksoissa ensimmäisen päivän ajan Duudsonit tutustuvat perheiden ja yhteisöjen toimintatapoihin sekä sääntöihin, ja toisena päivänä he ottavat "määräysvallan" ja yrittävät ratkoa näiden erilaisia ongelmia.

Sarjan ohjelmaformaatti *Rockstar Home Invasion* on myyty Saksaan, Ranskaan, Tanskaan ja Norjaan. Ulkomailla Duudsonit eivät itse esiinny ohjelmassa, vaan paikallinen tuotantoyhtiö ja tv-kanava etsivät parhaiten rooliin sopivat esiintyjät.

## Esittäminen
*Duudsonit tuli taloon* -sarjan ensimmäisen tuotantokauden jaksot kuvattiin loppukesän ja syksyn 2011 aikana ennakkoon valittujen perhekohteiden omissa kodeissa ympäri Suomea. Kauden esittäminen alkoi Subilla alkuvuodesta 2012. Ensimmäisen tuotantokauden jaksot julkaistiin DVD:llä 22. kesäkuuta 2012 MTV3-kanava esitti ensimmäisen kauden jaksot uusintana 13. toukokuuta – 15. heinäkuuta 2013.

Ohjelman toinen tuotantokausi nähtiin keväällä 2013. Toisella tuotantokaudella Duudsonit tutustuivat entistäkin vaikeampiin suomalaisten perheiden ongelmiin ja syventyivät niihin entistä enemmän. Toisen kauden jaksot julkaistiin DVD:llä 12. heinäkuuta 2013. MTV3 esitti toisen kauden uusintana 29. heinäkuuta – 2. syyskuuta 2013.

Kolmas kausi nähtiin loppukeväällä 2014. Kolmannella kaudella Duudsonit auttoivat perheiden lisäksi myös kokonaisia yhteisöjä. Kaudella oli lisäksi myös entistä vaikeampia ja isompia ongelmia. Kolmannen tuotantokauden jaksot julkaistiin DVD:llä 24. lokakuuta 2014. Kausi esitettiin uusintana MTV3-kanavalla kesällä 2014.

MTV tiedotti maaliskuussa 2018, että ohjelmassa on luvassa neljäs tuotantokausi. Edellisillä kausilla ollut Jukka Hildén ei jatka ohjelmassa. Kausi kuvattiin kevään ja kesän aikana 2018.

## Esiintyjät
* Jarno Leppälä 2012–
* Hannu-Pekka Parviainen 2012–
* Jarno Laasala 2012–
* Jukka Hilden 2012–2014, 2023-

## Jaksot
### Ensimmäinen tuotantokausi

### Toinen tuotantokausi

 = Spesiaalijakso

### Kolmas tuotantokausi
 

### Neljäs tuotantokausi

### Viides tuotantokausi
Ohjelma palasi Nelosen ohjelmistoon syksyllä 2023.

## Spesiaalijaksot
### Gumball-ralli
Duudsonit matkasivat Las Vegasista maaliviivalle Los Angelesiin. Jaksosta koottiin myös yhdeksänosainen nettisarja, jota esitettiin 3. syyskuuta – 29. lokakuuta 2012 MTV Katsomo -palvelussa.

### Ralli halki Amerikan
Duudsonit ajoivat Gumball-rallissa ympäri Amerikkaa.

### Duudsonit: Britney-possun viimeinen matka
Duudsonit ajoivat Amerikan länsirannikolla kuuluisassa *Bullrun*-rallissa, kunnioittaen Britney-possunsa muistoa. Duudsonit ripottelevat kuolleen lemmikkipossunsa tuhkaa ympäri Amerikkaa taistellakseen kilpailun voitosta. Kilpailukumppanit jekuttavat Duudsoneita kisan aikana.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Duudsonit tuli taloon Duudsonien sivuilla
* ''Duudsonit tuli taloon'' MTV:n sivuilla
Miska Suves

**Miska Suves** (s. 1972 Pori) on entinen suomalainen jääpalloilija, joka pelasi suurimman osan urastaan Ruotsissa. 

## Jääpallo
Miska Suveksen kasvattajaseura on porilainen Narukerä. Suomessa hän edusti kaksi kautta myös Jyväskylän Seudun Palloseuraa, jossa Suves voitti kaksi Suomen mestaruutta. Ruotsin Damallsvenskanissa hän pelasi IK Götan ja AIK:n joukkueissa. AIK:n riveissä Suves voitti Ruotsin mestaruuden yhdeksän kertaa. Hän oli Ruotsin pääsarjan paras maalintekijä vuosina 1996 ja 1997 ja vuonna 1998 Suves valittiin vuoden naispelaajaksi Ruotsissa.

Suomen naisten jääpallomaajoukkueessa Suves pelasi yhteensä 22 A-maaottelua, voittaen MM-pronssia kahdesti. Vuoden 2004 turnauksessa hän oli Suomen joukkueen paras maalintekijä. Suves on myös valmentanut Ruotsin naisten jääpallomaajoukkuetta vuosina 2000–2002 sekä toiminut Ruotsin jääpalloliiton hallituksessa.

Myös Suveksen veljet Juri ja Patrick Suves ovat entisiä jääpalloilijoita. Heistä Patrick pelasi sisarensa tavoin AIK:ssa. Miska Suveksen kasvattajaseura Narukerä on nimennyt Suveksen Porin jääpalloritareiden joukkoon. Miska Suves on opiskellut Tukholman yliopistossa ja työskentelee nykyään ruotsalaisessa IT-alan yrityksessä.

## Jalkapallo
Jääpallon lisäksi Suves on pelannut jalkapalloa. Hän edusti naisten SM-sarjassa Turun Pyrkivää sekä I divisioonassa Porin Pallo-Tovereiden ja NiceFutiksen joukkueita. Suves pelasi myös kolme nuorten maaottelua.   

## Saavutuksia
*Jääpallon naisten Suomen mestari 1991, 1992 
*Jääpallon naisten Ruotsin mestari 1995, 1996, 1997, 1999, 2000, 2003, 2004, 2005, 2008 
*Jääpallon naisten MM-pronssia 2004, 2008 

## Lähteet
Adobe Photoshop Lightroom

**Adobe Photoshop Lightroom** on digitaalisten valokuvien hallinta- ja muokkausohjelmisto. Adobe Systems kehitti ohjelman macOS ja Microsoft Windows -alustoille avustamaan Adobe Photoshop -kuvankäsittelyohjelman käyttäjiä hallinnoimaan suuria määriä kuvia ja tekemään jälkituotannon vaiheita.

## Aiheesta muualla
* Virallinen sivusto
Juokse sinä humma

**Juokse sinä humma** on Tapio Rautavaaran tunnetuksi tekemä laulu, jonka hän levytti ensimmäisen kerran vuonna 1953. Laulu perustuu kansansävelmään, jota Rautavaara on muokannut ja lisännyt sanoihin omaa tekstiään. Rautavaara kertoi, että oli kerännyt laulun sanoja eri lähteistä, miettinyt ja muokannut laulua pitkään mielessään, ennen kuin levytti sen. Laulun alkuperäisessä tekstissä, joka on julkaistu Erkki Ala-Könnin toimittamassa *Härmän laulukirjassa*, oli Rautavaaran mielestä liikaa rehvakkuutta ja uhoa, eikä se sellaisena soveltunut hänen ohjelmistoonsa. Niinpä hän jätti siitä jäljelle vain säkeen *"juokse sinä humma kun tuo taivas on niin tumma ja kotia pitkänlainen matka"*. Rautavaara lievensi tekstiä ja lisäsi siihen elämänfilosofiaa. Hän itse oli vakuuttunut siitä, että laulun suosion salaisuus oli säkeessä *"voi kuinka pieninä palasina onkaan mun leipäni maailmalla*", jossa oli heijastuksia hänen omasta työstään.

Myös sovitustyö studiossa yhdessä George de Godzinskyn kanssa vei aikaa. Rautavaara muisteli myöhemmin etsineensä de Godzinskyn kanssa oikeansävyistä kavioiden kopsetta viiden tunnin ajan – *"se tuntui aina kaljakuskin hevosen hölkältä"* –, kunnes oikea sointi löytyi pianon ja kontrabasson yhdistelmästä. Lopputuloksena oli yksi Rautavaaran tunnetuimmista levytyksistä. Rautavaara levytti laulun vielä uudelleen 1967, tällä kerralla Toivo Kärjen sovituksena.

Rautavaara oli urheilun merkeissä tutustunut tšekkiläisiin Dana ja Emil Zatopekiin, jotka muistelivat hänen laulelleen *Juokse sinä humma* -laulua jo Lontoon olympialaisten aikaan. Dana ja Emil Zatopekista sekä Liisa ja Tapio Rautavaarasta tuli elinikäiset ystävät, ja *Juokse sinä humma* oli yksi Zatopekien lempilauluista.

Tammikuussa 2022 *Helsingin Sanomat* pyysi yli 70:ää suomalaista musiikkialan vaikuttajaa nimeämään korkeintaan 20 itselleen juuri sillä hetkellä tärkeintä laulua paremmuusjärjestyksessä, minkä perusteella lehti laati sadan parhaan laulun listan. ”Juokse sinä humma” ylsi listan sijalle 98.

## Lähteet
Vain merimies voi tietää

**Vain merimies voi tietää** on Tapio Rautavaaran säveltämä ja Heikki Saaren sanoittama laulu, joka tunnetaan parhaiten Rautavaaran levytyksenä.

Laulu on yksi ensimmäisistä Rautavaaran omien sävellysten levytyksistä. Ensimmäinen versio levytettiin 1951, ja sen sovitus on Georg Malmsténin. Uudempi versio on vuodelta 1963, sovittajana Harry Bergström.

## Lähteet
Ernst Andersin

**Ernst Fredrik Andersin** (13. syyskuuta 1856 Valkeala – 14. helmikuuta 1926 Viipuri)  oli suomalainen insinööri ja merenkulkuneuvos.

Andersin oli mukana rakentamassa yhteensä 11:tä majakkaa, ja hän toimi muun muassa Bengtskärin majakan rakennustöiden johtajana. Useimpien virkamiesten tavoin hän erosi tehtävästään vuonna 1912 vastalauseeksi luotsi- ja majakkalaitoksen venäläistämiselle. Hän sai kuitenkin virkansa takaisin vuonna 1917, ja hänet nimitettiin sittemmin merenkulkuneuvokseksi.

Ernst Andersinin isä oli muun muassa Postihallituksen pääjohtajana toiminut Fredrik Alexander Andersin ja sisar Helsingin tyttölukion rehtori Hanna Andersin.

## Lähteet
Greatest Hits (Anna Abreu)

**Greatest Hits** on Anna Abreun 22. helmikuuta 2012 julkaistu ensimmäinen kokoelmalevy. Kokoelman perusversio sisältää vain CD:n, jolle on kerätty kaikki Abreun julkaisemat singlet, sekä satunnaisia albumiraitoja. Kokoelmasta julkaistiin myös versio, joka sisältää DVD-levyllä kaikki Abreun musiikkivideot sekä dokumentin. 

Greatest Hits oli Suomen virallisella albumilistalla kuusi viikkoa Top50:ssä ollen korkeimmillaan sijalla 18.

## Kappaleet

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Greatest Hits Discogsissa
Ajokkaat

**Ajokkaat** eli **isoajokkaat** (*Zostera*) on vesikasvisuku ajokaskasvien heimossa. Siihen kuuluu 12 lajia, joiden levinneisyysaluetta ovat maailman kaikki valtameret. Ajokkaat ovat tyypillisesti monivuotisia uposkasveja, joilla on suikertava juurakko ja nauhamaiset lehdet.

## Lajeja
Pohjoismaissa kasvaa kolme ajokaslajia:
* kaita-ajokas (*Zostera angustifolia*)
* meriajokas (*Zostera marina*)
* pikkuajokas (*Zostera noltii*, syn. *Nanozostera noltii*)

Yleisin on meriajokas, jota kasvaa Pohjoismaissa Atlantin rannikolla laajasti ja Itämeren eteläosassa. Suomessa meriajokasta esiintyy harvinaisena lounaisrannikolla ja laji on silmälläpidettävä.

Muut ajokaslajit:
*Z. asiatica*, *Z. caespitosa*, *Z. capensis*, *Z. capricorni*, aimoajokas (*Zostera caulescens*), *Z. japonica*, *Z. mucronata*, *Z. muelleri*, *Z. nigricaulis*, *Z. novazelandica*, *Z. polychlamys* ja *Z. tasmanica*.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Suomen Lajitietokeskus: Isoajokkaat – ''Zostera''
* ITIS: ''Zostera'' 
* United States Department of Agriculture (USDA): ''Zostera'' 
* Flora of China: ''Zostera''
Käsikello

**Käsikello** (engl. *handbell)* on kellosoitin, joka on tehty kuten pieni kirkonkello, johon on lisätty käsikahva.

## Historia
Tiettävästi ensimmäinen pieni käsikello valettiin Englannissa vuonna 1696.

## Musiikki
Käsikelloilla voidaan soittaa erilaista musiikkia melkein rajoituksetta. Kelloja soitetaan yleensä kuoroissa, joissa on useita soittajia. Kellot ovat asetettuna pöydälle soittajien eteen. Käsikelloilla soitetaan musiikkia siten, että yksi käsikello vastaa yhtä säveltä ja yksi soittaja vastaa useasta sävelestä eli useasta kellosta. Välillä soittajat vaihtavat kelloja keskenään, sillä suuret bassokellot painavat jopa neljä kilogrammaa. Kelloja kiertämällä ja vääntämällä saadaan kello soimaan eri tavoilla.

## Käsikellokuorot

Suosituinta käsikellon soitto on sen kotimaassa Britteinsaarilla. Käsikelloja soitetaan paljon myös Yhdysvalloissa ja Aasiassa. Manner-Euroopassa on viitisenkymmentä käsikellokuoroa ja Suomessa on kuusi kuoroa. Tallinnassa sijaitsevassa musiikkikoulussa käsikellon soittoa voi opiskella pääaineena.

### Käsikellokuorot Suomessa
Suomessa käsikellokuoroja on viidellä eri paikkakunnalla: 

*Kuopiossa (Dolce, Vivo)
*Vantaalla (Laulu- ja käsikelloyhtye Sonus)
*Rovaniemellä (Lapin Käsikellot)
*Jyväskylässä (Kide)
*Turussa (Hups!)

Dolce-kuorolla on Suomen laajin kellokokoelma, 189 kelloa. Kaikkia käytetään esiintymisissä.

## Katso myös

* Chimekello 

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Bruno von Querfurt

**Bruno von Querfurt** (970–14. helmikuuta 1009, tunnettu myös nimillä **Brun** ja **Bonifacius**) oli saksalainen lähetyssaarnaajana toiminut piispa. Hän sai surmansa marttyyrinä Liettuassa tai nykyisen Kaliningradin (silloinen Preussi) alueella, ja katolinen kirkko julisti hänet myöhemmin pyhimykseksi, jonka nimikkopaastopäivää katolisessa kirkossa vietetään 19. kesäkuuta.

## Elämä
### Varhaiset vaiheet
Bruno syntyi noin vuonna 970 querfurtilaiseen aatelisperheeseen nykyisessä Saksi-Anhaltin osavaltiossa Saksassa. Hänen on joissain yhteyksissä väitetty olleen sukua Pyhän saksalais-roomalaisen keisarikunnan keisari Otto III:lle. Brunon perhe lähetti hänet noin kuusivuotiaana Magdeburgiin opiskelemaan. Hän pääsi nuorena Magdeburgin katedraalin kaniikiksi. Magdeburgissa hän tutustui tuolloin 15-vuotiaaseen Ottoon, joka otti hänet mukaansa Roomaan noustessaan valtaan ja saadessaan kruununsa siellä vuonna 996. Roomassa hän puolestaan tutustui Pyhään Adalbertiin, joka sai seuraavana vuonna surmansa lähetyssaarnaajana Preussissa. Hän vietti lisäksi paljon aikaansa Rooman Aventinuksella sijainneessa Pyhän Aleksioksen ja Bonifaciuksen luostarissa, mutta ryhtyi itse varsinaiseen luostarielämään vasta myöhemmin Pereumin luostarissa, joka sijaitsi Ravennan lähellä olevalla saarella. Luostari oli tuolloin Pyhän Romualdin alaisuudessa. Luostarissa hän eli tiukan askeettista elämää. Hän opiskeli siellä italiaa. Paavi Sylvester II nimitti hänet vuonna 1003 pakanoiden arkkipiispaksi mutta jätti tähän vaadittavan konsekraation eli virkaan vihkimisen Magdeburgin arkkipiispan hoidettavaksi. Bruno lähti Italiasta Magdeburgiin vuonna 1004 ja sai vihkimyksensä.

### Lähetyssaarnaajana

Brunon oli tarkoitus aloittaa työnsä Puolassa, mutta sota paikallisen ruhtinaan ja Henrik II Pyhän välillä esti aikeet. Sen sijaan hän aloitti toimintansa Regensburgissa ja lähti myöhemmin Unkariin. Unkarissa hän myös sai valmiiksi kirjansa Pyhän Adalbertin elämästä. Unkarissa paikallinen vastustus käännytystyölle osoittautui liian kovaksi, ja vuonna 1007 hän lähti Kiovan Rusiin. Siellä hän käännytti petsenegejä viiden kuukauden ajan ja sai aikaan rauhansopimuksen näiden ja Kiovan Rusin välillä. Vuoden 1008 puolivälissä hän lähti Puolaan, jossa hän vihki piispan Ruotsiin. Henrik II:lle lähettämällään kirjeellä hän yritti turhaan suostutella tätä lopettamaan sodan Puolan Boleslawia vastaan.

Vuoden 1008 lopulla hän lähti kahdeksantoista seuralaisen kanssa lähetysretkelle Preussiin. Ei ole kuitenkaan täysin selvää, oliko kyseessä Preussi vai Liettua, sillä alueiden kesken ei tuolloin yleensä tehty eroa. Brunon matkasta alueella kertovassa Quedlinburgin luostarin annaalissa esiintyy ensimmäisen kerran Liettuan latinalaistettu slaavilainen nimitys *Litva*. Brunon kerrotaan kastaneen paikallisen kuninkaan nimeltä Netimer ja 300 tämän alaisuudessa ollutta miestä vuoden 1009 puolella. Tämän jälkeen hän lähti itään ja lähellä Kiovan Rusin rajaa paikallinen ruhtinas mestasi hänet 14. helmikuuta ja hirtti suurimman osan hänen seuralaisistaan. Sittemmin Puolan ruhtinas Bolesław siirrätti hänen ruumiinsa takaisin Puolaan.

## Lähteet
Suurin voitto

**Suurin voitto**  on Hannu Lemisen ohjaama sairaalaelokuva vuodelta 1944.

Lemisen omaan käsikirjoitukseen perustuvan elokuvan tapahtuman sijoittuvat elokuvanteon nykyaikaan, mutta sotaan siinä ei viitata. Lappiin suunnitellut ulkokuvaukset eivät sotatilanteen vuoksi toteutuneet.

Helena Kara on Elokuva-Aitan 10/1944 haastattelussa sanonut pitäneensä rooliaan vastenmielisenä.

## Juoni
Tarinassa sankarilääkäri Aarno Tapio (Eino Kaipainen) yrittää löytää parannuskeinoa paikkakunnalle levinneeseen epidemiaan. Hän on osapuolena kolmiodraamassa, jonka kaksi muuta osapuolta ovat hänen vaimonsa Asta Tapio (Sylvi Palo) ja sairaanhoitaja Taina Kulo (Helena Kara).

## Arviot
Elokuvan yleisömenestys oli vaatimaton, eivätkä aikalaiskriitikotkaan innostuneet siitä. Paula Talaskivi (Helsingin Sanomat) kirjoittaa: ”Katsoja tuntee koko ajan jutun kovin tutuksi, ikään kuin ’ylöslämmitetyksi’ tusinasta samantapaisesta amerikkalaisesta lääkärifilmistä.” Olavi Vesterdahl (Aamulehti) pitää lääkärintyötä kuvaavia jakso parhaimpina, mutta henkilökuvien käsittely olisi vaatinut tiiviimpää otetta. Väinö Haapalaisen musiikki nostettiin monessa arviossa myönteisesti esiin, ja Haapalainen saikin elokuvan 50-vuotisjuhlan musiikkipalkinnon, jonka yhteydessä mainitaan muitakin elokuvatöitään.

Myöhemmässä kritiikissä elokuvaa luonnehditaan melodraamaan pyrkiväksi mutta teennäisen lopun vuoksi latteaksi ja Eino Kaipaisen roolisuoritusta jäykäksi. Toisen kriitikon mukaan lääkäridraama on vakavan juhlallinen. Muualla yleistynyttä aihetta käsitellään tässä ensimmäisen kerran suomalaisessa elokuvassa. Elokuva jää erään arvioijan mukaan teennäisen lopun takia latteaksi, vaikka siinä on pyrkimystä melodraaman mittoihin.

## Näyttelijät

## Lähteet
Yleisluistelun Suomen-mestaruuskilpailut 1906

Suomen luistelumestaruudesta kilpailtiin Tampereella 27.-28. tammikuuta 1906. Vain miehet kilpailivat. Mestaruuden saavuttaakseen oli voitettava vähintään kaksi matkaa kolmesta. Mestariksi kahdella matkavoitolla kruunattiin HSK:n Johan Wikander. Tampereen luistinklubin 400 metrin radalla toisen käänteen säde oli 24 ja toisen 28 metriä. Kullakin matkalla palkittiin neljä parasta luistelijaa, ja erikoista oli, että kun 500 metrillä 2.sija jaettiin kahden urheilijan kesken annettiin seuraavaksi parhaalle sijaluku 3 jne... Ensimmäisenä kilpailupäivänä luisteltiin 1 500 metriä, toisena ensiksi 500 ja lopuksi 5 000 metriä.

### Miesten yleiskilpailu



## Lähteet
* 01.03.1906 Suomen Urheilulehti no 2
* 28.01.1906 Hufvudstadsbladet no 26A
* 31.01.1906 Työmies no 25 
* 29.01.1906 Hufvudstadsbladet no 27 

### Viitteet
Anabasis (sarjakuva)

**Anabasis** on Petri Hiltusen sarjakuvamukaelma Ksenofonin kreikankielisestä alkuteoksesta *Anabasis*, joka on suomennettu nimellä *[[Kyyroksen sotaretki]]*. Sarjakuvan ensimmäinen osa ilmestyi 2011 nimellä *Anabasis. 1. osa, Kyyroksen sotaretki* Arktisen Banaanin kustantamana.  

*Anabasis* kertoo, kuinka Persian kuningas Kyyros nuorempi kokoaa vuonna 401 eaa. armeijan, johon kuuluu 10 000 kreikkalaista hopliittia, mukaan lukien Ksenofon itse. Kyyros yrittää kukistaa veljensä Artakserkses II:n, mutta kärsii tappion Kunaksan taistelussa. Kreikkalaiset palkkasotilaat päättävät tämän jälkeen marssia kotiin vihamielisen Vähän-Aasian läpi.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Janne Suominen: Palkkasoturit pulassa. Lumo 15.9.2011.
* Jukka Laine: Maailman ensimmäinen ylöskirjattu sotaretki sarjakuvana. Kvaak.fi 20.9.2011.
* Reijo Valta: Sisämaasta merelle. Kvaak.fi 12.4.2013.
Hämähäkinruohot

**Hämähäkinruohot** (*Thesium*) on kasvisuku santelipuukasvien heimossa. Siihen kuuluu 325 lajia Vanhassa maailmassa kasvavia ruohomaisia kasveja. Hämähäkinruohot ovat puoliloisia, jotka loisivat muiden kasvien juuristossa. Pohjoismaissa kasvaa kaksi hämähäkinruoholajia, ketohämähäkinruoho (*Thesium alpinum*) Etelä-Ruotsissa ja arohämähäkinruoho (*Thesium ebracteatum*) Tanskassa.

## Lajeja
* ketohämähäkinruoho (*Thesium alpinum*)
* rotkopuikkio (*Thesium canariense*, syn. *Kunkeliella canariensis*)
* arohämähäkinruoho (*Thesium ebracteatum*)
* pikkuhämähäkinruoho (*Thesium humile*)
* mascanpuikkio (*Thesium psilotocladum*, syn. *Kunkeliella psilotoclada*)
* retamapuikkio (*Thesium retamoides*, syn. *Kunkeliella retamoides*)
* mehipuikkio (*Thesium subsucculentum*, syn. *Kunkeliella subsucculenta*)

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Finto: Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet: ''Thesium''
* Finto: Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet: ''Kunkeliella''