open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Sisällönjakeluverkko

**Sisällönjakeluverkko** tai **sisällönjakoverkko** (usein **CDN**, lyhenne englanninkielisestä termistä **content delivery network**) on maantieteellisesti hajautettu verkko, joka koostuu välityspalvelimista ja niille tarpeellisista konesaleista ja yhteyksistä. Tällaisen verkon tarkoitus on palvelujen tarjoaminen loppukäyttäjien lähellä, paremmalla toimintavarmuudella ja pienemmällä viiveellä.

Nykyisin sisällönjakeluverkkojen avulla levitetään verkkosisältöjä (tekstiä, kuvaa ja skriptejä), mediatiedostoja (videota, ohjelmistoja ja dokumentteja) sekä suoratoistoa, niin livelähetyksissä kuin *on-demand*. Toimijat, kuten mediayhtiöt, yhteisöpalvelut ja verkkokaupat, ostavat palvelin- tai hosting-palvelujen lisäksi sisällönjakelupalveluja verkkopalvelujen nopeuttamiseksi loppukäyttäjälle. Sisällönjakeluverkostot kehittyvät jatkuvasti. Nykyisin tietyt sisällönjakeluverkot tarjoavat esimerkiksi kuvatiedostojen optimointia ja kehittyneitä välimuistiominaisuuksia, jotka säästävät sovelluspalvelinten resursseja.

Monet eri alojen suurimmista verkkoyrityksistä, kuten Facebook, Google, Amazon.com ja Netflix ylläpitävät omia sisällönjakeluverkkojaan. Niiden palvelin- ja verkkoinfrastruktuurit ovat jo itsessään maantieteellisesti hajautettuja eri maissa sijaitseviin konesaleihin, ja liiketoiminnan mittakaava on erittäin laaja. Edellä mainituista Amazon (AWS) ja Google myyvät infrastruktuuriaan myös kapasiteettipalvelujen, niin kutsuttujen pilvipalvelujen, eri ohjelmistojen ja palvelujen kehittäjille. 

Muita kaupallisia sisällönjakeluverkkoja ovat esimerkiksi Akamai, EdgeCast, Cloudflare ja Incapsula. Aiemmin sisällönjakeluverkot ovat keskittyneet suhteellisen suuriin ja tärkeimpiin verkkopalveluihin. Nykyisin monet sisällönjakeluverkot tarjoavat tuotteilleen lisäarvoa tai peräti keskittyvät palvelunestohyökkäysten pysäyttämiseen ja muihin palomuuripalveluihin. Tietyissä tapauksissa sisällönjakeluverkot tarjoavat palvelujaan freemium-hinnoittelulla, mikä tekee palveluista haluttavia ja taloudellisesti järkeviä myös pienimmille verkkokauppayrityksille tai jopa yksittäisille bloggaajille.

## Lähteet
Cloudflare

**Cloudflare, Inc.** on yhdysvaltalainen yhtiö, joka tarjoaa sisällönjakeluverkkoa, DDoS-suojausta ja muita pilvipalveluita. 
Cloudflare on kehittänyt Rust-kielellä kirjoitetun Pingoran, jolla se on korvannut Nginxin saadakseen paremman suorituskyvyn. Pingora on avointa lähdekoodia vuodesta 2024 alkaen.

Verkkosivusto, jolle Cloudflaren palvelut on otettu käyttöön, ei itse jaa sisältöään, vaan Cloudflare toimii sille käänteisenä välityspalvelimena.
Sivuston käyttäjät ottavat tällöin yhteyden Cloudflaren palvelimeen, joka toimii välimuistina haettavalle tiedolle. Cloudflarella on huomattavasti enemmän kapasiteettia käytössään kuin yksittäisellä verkon palvelimella, ja se voi tasata ruuhkahuippuja usean käyttäjän pyrkiessä sivustolle. Lisäksi yhtiön palvelut on suunniteltu vikasietoisiksi.

Cloudflaren pääkonttori on San Franciscossa Kaliforniassa.

Yhtiö on poistanut kolme asiakastaan poliittisista tai sananvapausrikkomuksista.
Ensimmäinen oli uusnatsisivusto The Daily Stormer vuonna 2017 Charlottesvillen tapahtumien jälkeisten reaktioiden vuoksi. Elokuussa 2019 Cloudflare lopetti palvelujensa tarjoamisen 8chan-kuvafoorumille, jonne ainakin kolmen joukkoampujan on sanottu postanneen manifestinsa..
Syyskuussa 2022 Cloudflare ilmoitti poistaneensa Kiwi Farms -keskustelupalstan.

Yhtiö joutuu estämään verkkosivuja myös eri valtioiden oikeusistuinten tuomioiden perusteella. Esimerkiksi vuonna 2020 Cloudflare joutui estämään 2 verkko-osoitetta, vuonna 2021 yhdeksän ja vuonna 2023   992 eri osoitetta. Näiden sisältö voi olla esimerkiksi bittorrent-sivustoja tai luvattomia nettikasinoita.

## Lähteet
Fidenza

**Fidenza** on kunta Pohjois-Italiassa Parman maakunnassa Emilia-Romagnan alueella. Se tunnettiin aiemmin nimellä **Borgo San Donnino**. Kaupunki sijaitsee Via Emilialla Parman ja Piacenzan kaupunkien välissä, noin 23 kilometriä Parmasta luoteeseen.

Kaupunki on Parman jälkeen maakunnan toiseksi suurin kaupunki, ja se on merkittävä taide- ja kulttuurikaupunki. Kaupungin huomattavin nähtävyys on Benedetto Antelamin 1100-luvulla suunnittelema romaaninen Fidenzan katedraali. Erityisen näyttäviä ovat katedraalin julkisivun reliefit ja patsaat. Katedraali on omistettu kristitylle marttyyrille San Donnino di Fidenzalle, jonka pyhäinjäännöksiä säilytettiin Fidenzassa olleessa pienessä kirkossa varhaiskristillisenä aikana. Keskiajalla kirkko oli tärkeä etappi pyhiinvaeltajille jotka kulkivat Via Francigenaa pitkin. Muita nähtävyyksiä ovat kaupungin keskiaikainen portti *Porta di San Donnino*, kaupungintalo *Palazzo Comunale* sekä Pyhän Pietarin kirkko *Chiesa di San Pietro*.


Tiedosto:Facciata_Duomo_Fidenza.jpg|Fidenzan katedraali
Tiedosto:SanDonnino_fidenza.jpg|Marttyyri San Donnino di Fidenza
Tiedosto:Torre_Medievale_di_Fidenza.jpg|Porta di San Donnino
Tiedosto:Fidenza,_san_pietro_apostolo_01.JPG|Chiesa di San Pietro


## Lähteet

## Aiheesta muualla
Eläinten kapina (vuoden 1999 elokuva)

**Eläinten kapina** (*Animal Farm*) on vuonna 1999 valmistunut brittiläis-amerikkalainen televisioelokuva, joka perustuu George Orwellin satiiriseen romaaniin *[[Eläinten vallankumous]]*. Se toteutettiin samanlaisella tekniikalla kuin lastenelokuva *[[Babe – urhea possu]]*, jossa oikeille eläimille on tietokonetehosteilla animoitu puhetta muistuttavat suunliikkeet.

Kuten vuoden 1954 piirrosanimaatiossa *[[Eläinten kapina (vuoden 1954 elokuva)|Eläinten kapina]]*, myös tässä elokuvassa on Orwellin romaanista poikkeava onnellinen loppu.

## Näyttelijät
Anakreonteus

**Anakreonteus** eli *Anakreonin säe* (myös *anakreonttinen säe*; ) on antiikin kreikkalaisesta metriikasta peräisin oleva lyyrinen runosäe. Se on saanut nimensä Anakreonista.

Säkeestä esiintyy kahta muotoa. Niiden kaavat ovat ( = lyhyt tavu,  = pitkä tavu,  = anceps eli lyhyt tai pitkä tavu):

:

:

Säettä esiintyy paitsi Anakreonilla myös muun muassa kreikkalaisessa tragediassa.

## Lähteet
Aristophaneus

**Aristophaneus** on antiikin kreikkalaisesta metriikasta peräisin oleva lyyrinen runosäe, yksi niin kutsutuista aiolialaisista säkeistä. Se on saanut nimensä Aristofaneesta.

Aristophaneus-säkeessä on seitsemän tavua. Säkeen kaava on ( = lyhyt tavu,  = pitkä tavu):

:

## Lähteet
Dokhmius

**Dokhmius** (, ”vino”; ) on runojalka ja metron, joka on peräisin antiikin kreikkalaisesta metriikasta.

Metronin peruskaava on ( = lyhyt tavu,  = pitkä tavu):

:

Dokhmiusta esiintyy lähes pelkästään kreikkalaisessa tragediassa kohtauksissa, joissa kuvataan voimakkaita tunteita, kuten levottomuutta tai surua. Metronista esiintyy jopa 30 erilaista muunnelmaa, ja sitä yhdisteltiin usein jambiin.

## Lähteet
Epitriitti

**Epitriitti** (, ”yksi ja yksi kolmasosa”; ) on runojalka ja metron, joka on peräisin antiikin kreikkalaisesta metriikasta. Se koostuu kolmesta pitkästä ja yhdestä lyhyestä tavusta.

Metronia esiintyy neljässä eri muodossa. Niiden kaavat ovat ( = lyhyt tavu,  = pitkä tavu):

: (ensimmäinen epitriitti)

: (toinen epitriitti)

: (kolmas epitriitti)

: (neljäs epitriitti)

Kreikkalaisessa runoudessa käytettiin lähinnä toista ja kolmatta epitriittiä; ensimmäistä ja neljättä kreikkalaiset pitivät epätahtisena. Metronin nimi on peräisin siitä, että kahden pitkän tavun suhde yhteen pitkään ja yhteen lyhyeen on 4:3 eli 1 ja 1/3.

## Lähteet
Ionicus

**Ionicus** (, ”joonialainen”) on runojalka ja metron, joka on peräisin antiikin kreikkalaisesta metriikasta. Se koostuu kahdesta pitkästä ja kahdesta lyhyestä tavusta. Metron on saanut nimensä siitä, että sitä käytettiin alun perin joonialaisilla alueilla, mahdollisesti Kybelelle omistetuissa kulttilauluissa.

Metronia esiintyy kahdessa muodossa. Niiden kaavat ovat ( = lyhyt tavu,  = pitkä tavu):

**Ionicus a minore** eli ”pienempi ionicus”
:

**Ionicus a maiore** eli ”suurempi ionicus”
:

Lyyrisessä runoudessa ionicusta käytettiin niin kutsutussa joonialaisessa säkeessä.

## Lähteet
Paion (runojalka)

**Paion** ( tai , ) on runojalka ja metron, joka on peräisin antiikin kreikkalaisesta metriikasta. Se koostuu yhdestä pitkästä ja kolmesta lyhyestä tavusta. Metron on saanut nimensä Apollonin ja Artemiin kunniaksi esitetyistä paiaaneista.

Metronia esiintyy neljässä muodossa. Niiden kaavat ovat ( = lyhyt tavu,  = pitkä tavu):

: (ensimmäinen paion)

: (toinen paion)

: (kolmas paion)

: (neljäs paion)

Kreikkalaisessa runoudessa käytettiin erityisesti ensimmäistä paionia. Sitä esiintyy kreikkalaisessa komediassa, muun muassa Aristofaneella, usein yhdessä creticuksen kanssa. Toinen ja kolmas paion esiintyvät lähinnä metriikan teoriassa, ja neljäs on hyvin harvinainen.

## Lähteet
Pyrrhikus

**Pyrrhikus** (, myös , , ”kaksi lyhyttä”;  tai *bibrevis*) on runojalka, joka on peräisin antiikin kreikkalaisesta metriikasta. Se koostuu kahdesta lyhyestä tavusta, eli sen kaava on ( = lyhyt tavu):

:

Nykyrunoudessa pyrrhikus koostuu vastaavasti kahdesta painottomasta tavusta. Se on kuitenkin nykyään sellaisenaan suhteellisen harvinainen.

## Lähteet
Molossus

**Molossus** (, ”molossilainen”) on runojalka ja metron, joka on peräisin antiikin kreikkalaisesta metriikasta. Se koostuu kolmesta pitkästä tavusta, eli sen kaava on ( = pitkä tavu):

:

Metronin nimi viittaa Epeiroksen molosseihin.

## Lähteet
Molossos

**Molossos** (, ) voi viitata seuraaviin:

* Molossos, hahmo kreikkalaisessa mytologiassa
* molossus eli molossos, runojalka ja metron antiikin kreikkalaisessa metriikassa
Alppihiihto talviolympialaisissa 2014 – naisten alppiyhdistetty

**Naisten alppiyhdistetty talviolympialaisissa 2014** käytiin 10. helmikuuta Roza Hutorin laskettelukeskuksessa. Kilpailun voittoon laski Saksan Maria Höfl-Riesch ennen Itävallan Nicole Hospia ja Yhdysvaltojen Julia Mancusoa. Alppiyhdistetty oli olympialaisissa ensimmäinen naisten alppilaji.

Höfl-Riesch oli lajin hallitseva olympiavoittaja Vancouverista vuodelta 2010. Samoissa kisoissa hän oli voittanut myös pujottelusta kultaa. Syöksylaskun jälkeen kilpailua johti Yhdysvaltojen Mancuso ennen Sveitsin Lara Gutia ja Höefl-Rieschiä, mutta pujotteluosuudella saksalainen ohitti molemmat. 

Kyseessä oli toinen kerta peräkkäin, kun sama nainen voittaa peräkkäisissä olympialaisissa alppiyhdistetyn: vuosina 2002 ja 2006 alppiyhdistetyn olympiakultaa juhli kroatti Janica Kostelić.

## Lähtökohdat kilpailuun

Alppiyhdistetyn syösylasku käynnistyi klo 08:00 ja pujottelu klo 12:00 paikallista aikaa.

Naisten alppiyhdistetty järjestettiin tässä muodossa nyt noista kertaa olympialaisissa (syöksylasku ja yksi pujottelukierros). Alppiyhdistetyssä oltiin edellisen kolmen vuoden aikana kilpailtu vain seitsemän kertaa maailmancupissa. Näistä kisoista sloveeni Tina Maze oli voittanut kolme, yhdysvaltalainen Lindsey Vonn kaksi ja saksalainen Höfl-Riesch kaksi Lajin hallitseva maailmanmestari vuodelta 2013 oli Höfl-Riesch.

Kisaan suurimpina ennakkosuosikkeina lähtivät Maze ja Höfl-Riesch. Vonn ei pystynyt osallistumaan kilpailuun loukkaantumisen johdosta.

## Tulokset
Lähde:

} || 2 || align=left| Daniela Merighetti ||align=left|  || 1:44.64 || 15 ||  ||  ||  ||
|-
|  || 5 || align=left| Chemmy Alcott ||align=left|  || 1:44.83 || 16 ||  ||  ||  ||
|-
|  || 29 || align=left| Elena Fanchini ||align=left|  || 1:44.45 || 14 ||  ||  ||  ||
|-
| || 1 || align=left| Francesca Marsaglia ||align=left|  || 1:43.96 || 9 ||  ||  ||  ||
|-
|  || 7 || align=left| Lotte Smiseth Sejersted ||align=left|  || 1:43.85 || 6 ||  ||  ||  ||
|-
|  || 10 || align=left| Lara Gut ||align=left|  || 1:43.15 || 2 ||  
||  ||  ||
|-
| || 19 || align=left| Elisabeth Görgl ||align=left|  || 1:43.89 || 7 ||  ||  ||  ||
|-
|  || 21 || align=left| Marie-Michèle Gagnon ||align=left|  || 1:45.39 || 21 ||  ||  ||  ||
|-
|  || 26 || align=left| Jana Gantnerová ||align=left|  || 1:47.24 || 27 ||  ||  ||  ||
|-
|  || 27 || align=left| Leanne Smith ||align=left|  || 1:45.06 || 20 ||  ||  ||  ||
|-
|  || 28 || align=left| Ilka Štuhec ||align=left|  || 1:44.26 || 11 ||  ||  ||  ||
|-
|  || 37 || align=left| Kristína Saalová ||align=left|  || 1:48.21 || 30 ||  ||  ||  ||
|-
|  || 3 || align=left| Marianne Kaufmann-Abderhalden ||align=left|  ||  ||  ||  ||  ||  ||
|-
|  || 6 || align=left| Noelle Barahona ||align=left|  ||  ||  ||  ||  ||  ||
|-
|   || 14 || align=left| Laurenne Ross ||align=left|  ||  || ||  ||  ||  ||
|-
|  || 30 || align=left| Stacey Cook ||align=left|  ||  ||  ||  ||  ||  ||
|-
|  || 38 || align=left| Alexandra Coletti ||align=left|  ||  ||  ||  ||  ||  ||
|}

## Lähteet
Lihalehti

**Lihalehti** on Lihakeskusliiton omistama ja julkaisema lihateollisuuden ammattilehti, joka käsittelee lihaketjuun ja sen toimintaympäristöön liittyviä aiheita. *Lihalehti* pyrkii antamaan ajantasaista liha-alan tietoa ja kokoamaan yhteen alan toimijat. Sen lisäksi lehti toimii liha-alan järjestölehtenä sekä asiakaslehtenä kaupan alan ja ammattikeittiöiden suuntaan. Lehden edeltäjä on vuonna 1935 perustettu *Liha- ja karjakauppias*.

Vuosittain ilmestyy kahdeksan Lihalehden numeroa, joiden yhteenlaskettu sivumäärä on noin neljä ja puoli sataa. Lihalehden keskimääräinen painos on n. 3&nbsp;000 kappaletta ja lukijamäärä noin 13&nbsp;000 henkilöä. Lehden toimitus sijaitsee Helsingin Pasilassa.

## Lähteet
Gillian Kearney

**Gillian Louise Kearney** (s. 9. toukokuuta 1972 Liverpool, Englanti) on englantilainen näyttelijä, joka tuli tunnetuksi teini-ikäisenä roolistaan Debbie McGranth'na vuosina 1986–1989 Channel 4:n saippuasarjassa *[[Brookside]]* ja sen spin-off-sarjasta *[[Damon and Debbie]]*. 

Myöhempiä Kearneyn tunnettuja rooleja ovat muun muassa Jessica Harrison BBC:n sairaalasarjassa *[[Casualty]]* sekä Emma Barton ITV:n saippuasarjassa *[[Emmerdale]]*. Hän sai paljon tunnustusta ja kiitosta psykopaattisia piirteitä omaavan Emma Bartonin, yhden sarjan korkeimman profiilin hahmon, roolityöstä.

## Filmografia
### Elokuvat

### Televisiosarjat

## Aiheesta muualla
*
Zibbz

**Zibbz** (joskus tyyliteltynä myös **ZiBBZ**) on vuonna 2011 perustettu sveitsiläinen yhtye, jonka muodostavat sisarukset Corinne Gfeller ja Stee Gfeller. Yhtye edusti Sveitsiä vuoden 2018 Eurovision laulukilpailussa kappaleella ”Stones”. Zibbz on alun perin kotoisin Zürichistä, mutta he asuvat Los Angelesissa.

## Ura

### 2011–13: ''Ready? Go!''
20. toukokuuta 2011 Zibbz julkaisi debyyttisinglensä nimeltä "Www.Ahh!". 9. marraskuuta 2012 yhtye julkaisi ensimmäisen studioalbuminsa pääsinglen nimeltä "One Shot". 1. maaliskuuta 2013 Zibbz julkaisi albuminsa toisen kappaleen nimeltä "Wake Up!". Heidän albuminsa nimeltä *Ready? Go!* julkaistiin 5. huhtikuuta 2013 Albumi saavutti sijan 14. Swiss Music Chartsin listoilla. "Neon Lights" julkaistiin *Ready? Go!* -albumin kolmantena singlenä.

### 2014–17: ''It Takes a Village''
7. helmikuuta 2014 yhtye julkaisi singlen nimeltä "Dynamite Blonde". 28. marraskuuta 2014 he julkaisivat singlen nimeltä "Undone". 10. maaliskuuta 2017 Zibbz julkaisi toisen studioalbuminsa pääsinglen nimeltä "Run". Heidän toinen albuminsa *It Takes a Village* julkaistiin 1. syyskuuta 2017. Albumi saavutti sijan 11. Swiss Music Chartsin listoilla.

### 2018–: Eurovision laulukilpailu 2018
9. tammikuuta 2018 Zibbzin ilmoitettiin olevan yksi kuudesta finalistista jotka kilpailivat  *ESC 2018 – Die Entscheidungsshow* -kilpailussa (Kilpailu, jossa valittiin Sveitsin euroviisuedustaja ja -kappale). Zibbz kilpaili kappaleella "Stones". Kappaleen on kirjoittanut Zibbz yhdessä kanadalaisen lauluntekijän Laurell Barkerin kanssa. Kilpailun finaali pidettiin 4. helmikuuta 2018, jossa Zibbz julistettiin voittajaksi saaden korkeimmat pisteet sekä kansainvälisiltä raadeilta että Sveitsin yleisöääniltä. Yhtye edusti näin Sveitsiä vuoden 2018 Euroviisuissa, Lissabonissa.

## Jäsenet
* Corinne "Co" Gfeller – päälaulaja, tuottaja (vuodesta 2011)
* Stefan "Stee" Gfeller – rumpalisti, taustalaulaja, tuottaja  (vuodesta 2011)

## Diskografia

### Albumit

### Singlet

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Stones

**Stones** on sveitsiläisen yhtyeen Zibbzin esittämä kappale, jolla he edustivat Sveitsiä vuoden 2018 Eurovision laulukilpailussa.

Kappale kilpaili Euroviisujen ensimmäisessä semifinaalissa, jossa se sijoittui kolmanneksitoista ja täten karsiutui finaalista.

## Lähteet
Abel Wartiainen

**Abel Wartiainen** (3. helmikuuta 1836 Kiuruvesi – 2. tammikuuta 1873) oli suomalainen maanviljelyskoulun johtaja, suomentaja ja kirjailija.

Wartiaisen isä oli talollinen Johan Vartiainen. Hän opetteli omin päin kirjoitustaidon sekä hieman ruotsin kieltä ja lähti 1859 opiskelemaan Mustialan maanviljelysopistoon. Valmistuttuaan hän toimi Muhoksessa Koivikon maanviljelyskoulun inspehtorina vuodesta 1862 alkaen, kynnönopettajana vuodesta 1866 ja viimeksi Jokisaaren maanviljelyskoulun johtajana vuodesta 1870 alkaen. Hänen kirjoituksiaan julkaistiin Oulun Wiikko-Sanomia-lehdessä ja oululaisessa Pohjan-Tähti-lehdessä.

Wartiainen kuoli kuumetautiin tammikuussa 1873. 

## Teoksia
* *Se ihana Ulla ja hänen sulhonsa : kaunis kertomus kansalle vuosien 1808-9 sota-ajoilta Oulusta ja vuonna 1822 tapahtuneesta Oulun kaupungin palosta* ; kansalle kirj. A. W:nen. Weurlander, Kuopio 1884 (julkaistu alun perin jatkokertomuksena Pohjan-Tähti-lehdessä syksyllä 1866)
* *Sormus : rakkaus koetuksen tulessa eli kuvaus elämästä : tosi tapaus* ; kirj. A. W:nen. Weurlander, Kuopio 1884 (julkaistu alun perin jatkokertomuksena Pohjan-Tähti-lehdessä) 

## Suomennoksia
* *Muutamia sanoja lannasta, sen oikeasta hoidosta ja käyttämisestä* ; mukailemalla suomentanut A. Vartiainen. 1861
* Carl Gustaf Indebetou : *Nevain ja soiden viljelemisestä : kilpa-kirjoitus : Nyköping'in läänin talousseuralta palkittu sen korkeimmalla palkinnolla* ; mukailemalla suomentanut A. Vartiainen. Keisarillisen senaatin kirjapaino, Helsinki 1861
* *Maanviljelyn ja karjanhoidon oppikirja alhaisemmille maanviljelyskouluille* ; ruotsinkielelle toimittanut Hjalmar Kylberg, suomentanut A. Vartiainen. Barck, Oulu 1867 

## Lähteet
Jussi Pekkala

**Jussi Pekkala** (s. 9. heinäkuuta 1974 Uusikaupunki) on suomalainen entinen jääkiekkopuolustaja. Hän pelasi urallaan SM-liigaa Saimaan Pallossa yhteensä 300 runkosarja- ja neljä playoff-ottelua tehopistein 25+37=62 ja keräten 188 jäähyminuuttia. Pekkala pelasi urallaan myös kaksi kautta Ruotsissa ja yhden kauden Itävallassa. Hänet tunnettiin pelityyliltään lähinnä peruspuolustajana. Elite Prospects -sivuston mukaan Pekkala ei loistanut juuri millään osa-alueella ja hänen hyökkäyspään taitonsa olivat rajalliset. Pekkala pelasi kuitenkin hyvin ja varmasti omassa puolustuspäässä.

## Ura
### Seuraura
Pekkala on Savonlinnan Pallokerhon kasvatti. Hän debytoi vain 17-vuotiaana seuran miesten II-divisioonajoukkueessa kaudella 1991–1992, jolloin Pekkala teki 29 runkosarjaottelussa tehot 4+2=6. Kauden 1992–1993 päätteeksi hän oli nostamassa joukkuetta I-divisioonaan. Kaudella 1994–1995 Pekkala eteni SaPKon kanssa aina SM-liigakarsintoihin saakka, mutta joukkueen taival päättyi niissä ensimmäisellä kierroksella SaPKon hävittyä Tampereen Ilvekselle otteluvoitoin 3–1.

Kaudeksi 1995–1996 Pekkala siirtyi jatkamaan I-divisioonapelejään Saimaan Palloon. Joukkue nousi kauden päätteeksi SM-liigaan, jossa hänen tulokaskautensa 1996–1997 toi 50 runkosarjaottelussa tehot 3+8=11. Pekkala pelasi neljä SM-liigakautta, jonka jälkeen hän siirtyi kaudeksi 2000–2001 Itävallan Erste Bank Eishockey Ligassa pelanneen EHC Lustenaun riveihin. Kaksi seuraavaa kautta Pekkala pelasi Ruotsin Elitserienin Brynäs IF:ssä.

Pekkala palasi kaudeksi 2003–2004 kaksivuotisella sopimuksella Saimaan Palloon. Hän nousi joukkueen varakapteeniksi ja teki myös SM-liigan yhden kauden piste-ennätyksensä tehoilla 6+8=14. Seuraavan kauden 2004–2005 päätteeksi Pekkala päätti lopettaa pelaajauransa.

## Tilastot

## Lähteet
*
*

### Viitteet
Rakkaustarina (Seija Simolan albumi)

__NOTOC__
**Rakkaustarina** on Seija Simolan toinen studioalbumi, joka julkaistiin vuonna 1971. 

Sen suomalaiset sanat on tehnyt Matti Siitonen eli Fredi,  jonka levyttämänä laulu sai parhaan listasuosion Suomessa.  Samana vuonna 1971 menestyskappaleen levyttivät samalla sanoituksella suomeksi Simolan ja Fredin lisäksi myös Eino Grön, Tapani Kansa ja Tapio Heinonen.

Levyllä ovat myös mm. sävelmät *Sulle silmäni annan* ja *Kun aika on*. Jälkimmäinen on Nino Rotan sävellys Franco Zeffirellin elokuvaan Romeo ja Julia.

Simolaa säestää Esko Linnavallin Orkesteri, paitsi raidoilla B4 ja B6 Aarno Ranisen Orkesteri.

## Kappaleet
### A-puoli
# 
# 
# 
# 
# 
# 

### B-puoli
# 
# 
# 
# 
# 
# 

## Lähteet
Thomas P. Krag

**Thomas Peter Krag** (28. heinäkuuta 1868 Kragerø, Telemark, Norja – 13. maaliskuuta 1913, Oslo, Norja) oli norjalainen kirjailija.

Kragin isä oli Stortingetin jäsen Peter Rasmus Krag. Yhdessä veljensä Vilhelmin sekä Olaf Bennechen ja Gabriel Scottin kanssa hän muodosti ryhmän, josta käytettiin nimitystä ”sørlandilainen runoilijakoulukunta”. Suvussa on useita muitakin merkittävään asemaan nousseita jäseniä. Hänen poikansa on kirjallisuushistorioitsija Erik Krag. 

Kragin ollessa kaksivuotias, perhe muutti Kristiansandiin, jossa hän vietti lapsuutensa ja joka vaikutti merkittävästi hänen kirjailijantyöhönsä. Nykyisin hän on kirjailijana unohdettu, eikä hän omana aikanaankaan saanut aina arvostusta, vaikkakin hänellä on uskollinen lukijankunta. Kirjoja on käännetty useille kielille, ainakin ruotsiksi, saksaksi, hollanniksi ja suomeksi.

Kragin ensimmäiset romaanit olivat realistisia kotiseuturomaaneja, joissa oli luonnonlyyristä sävyä. Myöhemmissä läpimurtoromaaneissa luonnonlyyrisyys nousi hallitsevaksi. Krag oli kirjailijana uusromantikko. Hänen aiheensa ovat yhteydessä luontoon, mereen ja metsään. Hän oli mystikko, ja kirjoissa hän kuvaa arvoituksellisia tapahtumia ja ihmismielen irrationaaleja voimia.

Krag suoritti examen artium -tutkinnon 1890 Kristianiassa ja seuraavana vuonna ilmestyi hänen esikoisteoksensa *Jon Græff*. Hän asui Kööpenhaminassa, eli öisin ja liikkui taiteilijapiireissä. Hän julkaisi vähintään kirjan vuodessa. Hän oli uskonnollinen mystikko ja sai vaikutteita Kierkegaardilta. Viimeissä kirjassa, romaanissa *Frank Hjelm. Historien om en Hjemløs* (1912), ilmenee Kragin ongelma löytää oikeutusta elää. Hän eli kaupunkilaiselämää mutta tunsi olevansa siellä vieras. Kirjailijana hän hakeutui luontoon ja menneisyyteen, mutta todellisessa elämässä hän ei palannut sinne.

Kragin veli oli runoilija Wilhelm Krag (1871–1933).

## Suomennetut teokset
* *Vanhasta kylästä ynnä muita kertomuksia*, suomentanut Aku Tela. Tampere: Tampereen kirjapaino, 1895.
* *Gunvor Kjeld: papin tytär* (*Gunvor Kjeld. Præstens Datter*, 1904), suomentanut Joel Lehtonen. Helsinki: Yrjö Weilin, 1911.
* *Aada Wilde: norjalaisen naisen kohtalo* (*Ada Wilde*, 1896), suomentanut Jalmari Hahl. Helsinki: Yrjö Weilin & Kumpp., 1912.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Vapaasti ladattavia Thomas P. Kragin e-kirjoja Project Gutenbergiltä ja Projekti Lönnrotilta
* Thomas P. Kragin teoksia digitoituna Norjan kansalliskirjastossa
Silkkikerttuset

**Silkkikerttuset** (Scotocercidae) on varpuslintuihin kuuluva heimo). Monia heimon lajeja on aikaisemmin luettu kuuluvaksi muihin varpuslintuheimoihin esimerkiksi kerttuihin (Sylviidae). Silkkikerttuslajeja tavataan eteläisestä Euroopasta, eteläisestä Aasiasta ja Afrikan pohjoisosista.

Silkkikerttusten heimoon kuuluu BirdLifen luokituksen mukaan 12 sukua ja 37 lajia.

## Suvut ja lajit

### [[Aasiantöpökerttuset]] ''Urosphena''
* Borneontöpökerttunen (*Urosphena whiteheadi*)
* Timorintöpökerttunen (*Urosphena subulata*)
* Töpökerttunen (*Urosphena squameiceps*)

### [[Lehväkertut]] ''Abroscopus''
* Bambulehväkerttu (*Abroscopus superciliaris*)
* Naamiolehväkerttu (*Abroscopus schisticeps*)
* Pikkulehväkerttu (*Abroscopus albogularis*)

### [[Oliivisilkkikerttuset]] ''Hemitesia''
*Kongontöpökerttunen (*Hemitesia neumanni*)
*Oliivisilkkikerttunen (*Hemitesia pallidipes*)

### [[Pensassilkkikerttuset]] ''Horornis''

### [[Pittakerttuset]] ''Tesia''
* Floresinpittakerttunen (*Tesia everetti*)
* Jaavanpittakerttunen (*Tesia superciliaris*)
* Liuskepittakerttunen (*Tesia olivea*)
* Sinipittakerttunen (*Tesia cyaniventer*)

### [[Silkkikerttuset (suku)|Silkkikerttuset]] ''Cettia''
* Himalajansilkkikerttunen (*Cettia brunnifrons*)
* Keltapittakerttunen (*Cettia castaneocoronata*)
* Silkkikerttunen (*Cettia cetti*)
* Vuorisilkkikerttunen (*Cettia major*)

### [[Rusopyrstöt]] ''Erythrocercus''
* Kultarusopyrstö (*Erythrocercus holochlorus*)
* Lakkirusopyrstö (*Erythrocercus mccallii*)
* Viherrusopyrstö (*Erythrocercus livingstonei*)

### Lajeja, joilla on oma sukunsa
*Aavikkokerttu (*Scotocerca inquieta*)
*Punaotsaräätäli (*Phyllergates cucullatus*)
*Tiaishylia (*Pholidornis rushiae*)
*Viherhylia (*Hylia prasina*)
*Vuorisieppokerttu (*Tickellia hodgsoni*)

## Lähteet
Venla Lehtonen

**Venla Lehtonen** (s. 10. maaliskuuta 1995 Imatra) on suomalainen ampumahiihtäjä, joka edustaa Imatran Urheilijoita. Hänen valmentajanaan toimii Erik Bartlett Kulstad. Aiemmin häntä ovat valmentaneet Heikki Pusa ja Kaisa Mäkäräinen. 

Lehtonen teki debyyttinsä ampumahiihdon maailmancupissa joulukuussa 2017. Tammikuussa 2018 hän hiihti Oberhofin maailmancup-osakilpailussa Suomen naisten viestijoukkueen avaajana. Joukkue sijoittui seitsemänneksi ja sijoitus täytti Suomen olympiakomitean valintakriteerin viestijoukkueen lähettämiseksi Pyeongchangin talviolympialaisiin. Olympialaisissa hän sijoittui pikakilpailussa 79:nneksi ja viestissä 15:nneksi. Hän sai ensimmäiset maailmancupin pisteensä kaudella 2018–2019 oltuaan Pokljukan normaalimatkalla 36:s. Se pysyi hänen parhaana maailmancupsijoituksenaan joulukuuhun 2024 saakka, jolloin hän sijoittui Le Grand-Bornandin pikakilpailussa 13:nneksi. Seuraavan päivän takaa-ajokilpailussa hän sijoittui ensimmäisen kerran kymmenen parhaan joukkoon oltuaan seitsemäs.

Östersundin maailmanmestaruuskilpailuissa maaliskuussa 2019 Venla Lehtonen hiihti avausosuuden sekaviestissä. Vaikka hän ei ollut omaan hiihtosuoritukseensa tyytyväinen – luonnehtien itseään jopa ”nuupahtaneeksi tulppaaniksi”, joukkue sijoittui kymmenenneksi. Naisten 7,5 kilometrin pikakilpailussa hän onnistui saavuttaen yhden ohilaukauksen saattelemana 45. sijan ja pääsi tällä sijoituksellaan myös takaa-ajokisaan. Tällä kertaa hän sanoi tuntevansa itsensä pikemmin kuin ”ylvääksi kastanjapuuksi”. Takaa-ajossa vaikeissa olosuhteissa hän saavutti 49. sijan. Nyt hän lainasi Runebergia siedettävän mutta hitaan ammuntatuloksen vuoksi. Normaalimatkalla hän oli 74:s ja naisten viestissä 22:s. Saman talven EM-kilpailuissa hän sijoittui pariviestissä kahdeksanneksi, pikakilpailussa 21:nneksi ja takaa-ajossa 22:nneksi. Hän keskeytti normaalimatkan Pokljukan MM-kilpailuissa 2021. Oberhofin MM-kilpailuissa 2023 hän joutui keskeyttämään pikakilpailun kahden nolla-ammunnan jälkeen "mentyään yhtäkkiä voimattomaksi" (joukkueen lääkäri Katja Mjösundin lausunto). Syyksi paljastui myöhemmin sydänpussitulehdus ja hänen kautensa päättyi siihen. Nové Měston MM-kilpailuissa 2024 hän sijoittui takaa-ajossa 40:nneksi, normaalimatkalla 48:nneksi, pikakilpailussa 52:nneksi, viestissä 17:nneksi ja sekaviestissä 20:nneksi. Milanon ja Cortinan olympialaisissa 2026 hän oli pikakilpailussa 63:s, normaalimatkalla 79:s ja viestissä seitsemäs.

## Lähteet
Eläinten vallankumous (täsmennyssivu)

**Eläinten vallankumous** tai **Eläinten kapina** voi tarkoittaa ainakin seuraavia:

**[[Eläinten vallankumous]]* (*Animal Farm*), George Orwellin romaani vuodelta 1945
**[[Eläinten kapina (vuoden 1954 elokuva)|Eläinten kapina]]* tai *Eläinten vallankumous* (*Animal Farm*), animaatioelokuva vuodelta 1954
**[[Eläinten kapina (vuoden 1999 elokuva)|Eläinten kapina]]* (*Animal Farm*), televisioelokuva vuodelta 1999
*”Eläinten vallankumous”, Popedan single vuodelta 1986
Keijo Taskula

**Keijo Sakari Taskula** (7. joulukuuta 1960 Lauritsala – 22. syyskuuta 2025) oli suomalainen jääkiekkopuolustaja. Taskula pelasi koko uransa kasvattajaseurassaan Saimaan Pallossa. Hänelle kertyi SM-liigassa yhteensä 301 runkosarja- ja kaksi playoff-ottelua, 97 (31+66) tehopistettä ja 300 jäähyminuuttia.

## Ura
Taskula oli Saimaan Pallon kasvatti. Hän voitti seurassa B-nuorten SM-hopeaa vuonna 1978. Taskula debytoi SaiPan miesten I-divisioonajoukkueessa kaudella 1979–1980, jolloin hän teki 26 runkosarjaottelussa tehot 9+11=20. Taskula oli joukkueen eniten maaleja tehnyt puolustaja Martti Immosen kanssa. Hän oli kauden päätteeksi nostamassa SaiPaa SM-liigaan. Taskulan tulokaskausi 1980–1981 toi siellä 26 runkosarjaottelussa tehot 5+2=7. Kaudella 1984–1985 hän oli tehoilla 6+13=19 SaiPan tehokkain puolustaja. Kauden 1985–1986 päätteeksi joukkue putosi takaisin I-divisioonaan.

Kaudella 1986–1987 Taskula oli I-divisioonassa SaiPan kolmanneksi paras pistemies tehtyään yli piste per peli -keskiarvolla 42 runkosarjaottelussa tehot 18+28=46, joilla hän voitti myös koko sarjan puolustajien piste-, maali- ja syöttöpörssin. Myös kaudella 1987–1988 Taskula oli joukkueen tehokkain puolustaja tehoilla 13+22=35, joilla hän sijoittui I-divisioonan puolustajien pistepörssissä neljänneksi. Taskula oli kauden päätteeksi nostamassa SaiPaa takaisin SM-liigaan. Hän teki kaudella 1989–1990 liigan yhden kauden piste-ennätyksensä tehoilla 8+13=21. Taskula lopetti pelaajauransa kauden 1990–1991 päätteeksi.

Kaudella 2016–2017 Taskula toimi SaiPan C-nuorten SM-sarjajoukkueen apuvalmentajana Pasi Kupiaisen johtamassa valmennustiimissä.

## Tilastot

## Lähteet
*
*

### Viitteet
Panula-opisto

**Panula-opisto** on vuonna 1968 perustettu, Kauhajoella toimiva musiikkiopisto. Opisto tarjoaa lähinnä lapsille ja nuorille suunnattua opetusta noin 20 eri instrumentissa. Panula-opiston toiminta-alue kattaa Kauhajoen lisäksi myös Isojoen, Karijoen ja Teuvan. Opisto on saanut nimensä Kauhajoelta kotoisin olevan kapellimestarin ja säveltäjän Jorma Panulan mukaan. Vuonna 2011 Panula-opistossa opiskeli 165 oppilasta instrumenttiopetuksessa, 118 musiikkileikkikoulussa ja 32 oppilasta tanssinopetuksessa. Elokuun 2011 alusta alkaen opiston rehtorina on toiminut Niina Kiprianoff.

## Lähteet
Ranskan Tšad

**Tšad** () oli osa Ranskan siirtomaaimperiumia vuodesta 1900 vuoteen 1960. Vuodesta 1905 eteenpäin Tšad oli yhdistettynä Ranskan siirtomaista koostuvaan liittovaltioon Keski-Afrikassa, joka tunnettiin vuodesta 1910 eteenpäin nimellä Ranskan päiväntasaajan Afrikka. 

## Lähteet
Super Bowl LII

**Super Bowl LII** oli järjestyksessään 52. Super Bowl -ottelu. Ottelu käytiin 4. helmikuuta 2018. Pelipaikkana oli Minneapoliksessa sijaitseva U.S. Bank Stadium. Ottelun voitti Philadelphia Eagles, jolle se oli ensimmäinen Super Bowl -voitto ja kaikean kaikkiaan neljäs NFL-mestaruus. Loppuottelussa Eagles voitti hallitsevan mestarin New England Patriotsin 41–33.
Etana (mytologia)

**Etana** oli Kišin kuningas, joka hallitsi 3000-luvun eaa. puolivälin tienoilla, mahdollisesti noin 2800 eaa. Sumerin kuningasluettelon mukaan Etana olisi ollut kuninkaana vedenpaisumuksen jälkeen, jolloin hän olisi ensimmäisenä yhdistänyt erilliset kaupunkivaltiot kuninkuutensa alle. Muinainen mesopotamialainen taru *Etanan eepos* kertoo luultavasti hänestä. Eepoksen tarkoituksena lienee ollut perimysjärjestyksen vahvistaminen. Ei ole todisteita siitä, että kertomuksen tapahtumat olisivat todella tapahtuneet. Eepos oli suosittu aihe sumerilaisissa kuvasylintereissä.

Tarun mukaan maan päällä ei ollut suuren tulvan jälkeen kuningasta. Niinpä jumalat ryhtyivät etsimään sopivaa kuningasta ja valitsivat Etanan. Hän osoittautuikin kyvykkääksi hallitsijaksi, mutta sitten kävi ilmi, ettei Etanan vaimo kyennyt synnyttämään lasta eikä kuninkaalla siten olisi perillistä. Tähän oli kuitenkin parannuskeino, synnytyskasvi, joka Etanan piti itse hakea taivaasta. Etana rukoili Shamash-jumalaa apuun. Shamash kuuli rukouksen ja ohjasi Etanan vuorelle, jossa haavoittunut kotka virui kuopassa, jonne se oli heitetty rangaistukseksi pyhän valan rikkomisesta. Kotkan oli määrä auttaa noutamaan lääkekasvi. Etana pelasti linnun, ja palkkioksi lintu vei miehen selässään ylös taivaisiin.

Etanan matkan lopputulos on epäselvä, sillä eepoksen teksti ei ole säilynyt kokonaisuudessaan. Erään katkelman mukaan Etana pääsi taivaaseen ja heittäytyi jumalten eteen. Toisen katkelman mukaan Etana olisi kuitenkin tullut lentomatkalla pahoinvoivaksi ja syöksynyt maahan. Mikäli Etanan matka lopulta onnistui, se olisi ollut vahvistus hänestä lähtöisin olevan dynastian oikeudelle kruunuun.

## Lähteet
* Risto Kari: *Historian ABC – Kaikkien aikojen valtiot*. Osa 5. Tammi 2001. .

### Viitteet
Deliverance

**Deliverance** voi tarkoittaa ainakin seuraavia:

* Deliverance, yhdysvaltalainen metalliyhtye
** *[[Deliverance (Deliverancen albumi)|Deliverance]]*, yhtyeen albumi vuodelta 1989
* *[[Deliverance (Corrosion of Conformityn albumi)|Deliverance]]*, Corrosion of Conformityn albumi vuodelta 1994
* *[[Deliverance (Opethin albumi)|Deliverance]]*, Opethin albumi vuodelta 2002
* *[[Deliverance (Bubba Sparxxxin albumi)|Deliverance]]*, Bubba Sparxxxin albumi vuodelta 2003
* *[[Syvä joki]]* (*Deliverance*), yhdysvaltalainen draama- ja jännityselokuva vuodelta 1972.
Unquillosaurus

**Unquillosaurus** on sukupuuttoon kuollut liskonlantioisten dinosaurusten suku. Se eli myöhäisellä liitukaudella nykyisen Etelä-Amerikan alueella. *Unquillosaurus* oli teropodi ja se kuului dromaeosaurien heimoon. *Unquillosauruksesta* tehtyihin fossiililöytöihin kuuluu vain yksi Argentiinasta löydetty lonkkaluu, minkä pituus on noin puoli metriä. Tämän perusteella eläimen pituudeksi on arvioitu 2–3 metriä.

## Lähteet
Time Out (lehti)

**Time Out** on vuonna 1968 perustettu maailman suurin kaupunkimedia, joka toimii yli 60 maassa ja 350 kaupungissa. Lokakuussa 2025 Pohjoismaissa lanseerattiin Time Out Nordics, joka aloitti ensimmäisenä Suomessa julkaisemalla omat verkkosivut *Time Out Helsinki* ja *Time Out Suomi*. Time Outin Suomen-sisällöt julkaistaan kahdella kielellä: sekä suomeksi että englanniksi. Keväällä 2026 Time Out Nordics laajenee Ruotsiin.

Time Outin perusti vuonna 1968 lontoolainen parikymppinen Tony Elliot. Pienenä lehdykkänä nimellä *Where It’s At* alkanut lehti sai nimen *Time Out* Dave Brubeck Quartetin äänittämän albumin *[[Time Out]]* mukaan. Se oli vaihtoehtolehti monien muiden underground-lehtien ohella. Päätöksenteko oli kollektiivista. Se hylkäsi kollektiivisen päätöksenteon ja samapalkkaisuuden 1980, mistä seurasi lakko, ja työntekijät perustivat kilpailevan lehden City Limits. Vanha radikalismi hävisi, ja samalla alkuperäinen 5&nbsp;000:n levikki kasvoi 110&nbsp;000:een.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* 
* 
* 

*
Ossi Lairi

**Ossi Lairi** (s. 10. syyskuuta 1962 Lappeenranta) on suomalainen entinen jääkiekkopuolustaja. Hän pelasi koko urallaan SM-liigaa yhteensä 316 runkosarjaottelua tehopistein 38+66=104 ja keräten 265 jäähyminuuttia.

## Ura
Lairi on Pepo Hockeyn kasvatti. Hän siirtyi juniorina sittemmin Saimaan Palloon, jonka SM-liigajoukkueeseen Lairi nousi kaudella 1983–1984. Hänen tulokaskautensa toi 33 runkosarjaottelussa tehot 8+2=10. Lairi oli joukkueen eniten maaleja tehnyt puolustaja, kuten myös kaudella 1985–1986 kuudella osumallaan Steve Petersin kanssa. SaiPa putosi kauden päätteeksi kuitenkin I-divisioonaan.

Kaudeksi 1986–1987 Lairi siirtyi jatkamaan SM-liigauraansa Jokereihin. Joukkueen kausi päättyi putoamiseen I-divisioonaan. Kaudeksi 1987–1988 hän palasi SaiPaan pelaamaan I-divisioonaa. Lairi oli nostamassa joukkuetta kauden päätteeksi takaisin SM-liigaan. Hänet valittiin I-divisioonan toiseen tähdistökentälliseen. Kaudella 1988–1989 Lairi teki SM-liigan yhden kauden piste-ennätyksensä tehoilla 4+17=21. Kauden 1990–1991 päätteeksi SaiPa putosi taas I-divisioonaan. Kaudeksi 1991–1992 hän siirtyi jatkamaan SM-liigauraansa Joensuun Kiekko-Poikien riveihin. Joukkue putosi kauden päätteeksi kuitenkin I-divisioonaan.

Lairi palasi kaudeksi 1992–1993 pelaamaan I-divisioonaa SaiPaan. Kaudella 1993–1994 hän eteni joukkueen kanssa liigakarsintoihin saakka, mutta joukkue jäi kuitenkin kahden pisteen SM-liigaan nousseesta TuTosta.

## Tilastot

## Lähteet
*
*

### Viitteet
Kokkolan helluntaiseurakunta

**Kokkolan helluntaiseurakunta** on Suomen Keski-Pohjanmaan Kokkolassa toimiva helluntaiseurakunta, joka kuuluu Suomen Helluntaikirkkoon. Seurakunnan pastorina toimii Timo Syrjälä.

Kokkolan helluntaiseurakunta lähettää tilaisuuksistaan suoria lähetyksiä muun muassa UskoTV-palvelun kautta sekä TV7:n televisio- ja verkkokanavilla.

## Historia
Ensimmäisen kerran helluntaiherätys saapui Kokkolaan loka-marraskuussa 1912, jolloin Thomas Ball Barratt vieraili kaupungissa.

Kokkolan helluntaiseurakunta perustettiin vuonna 1932 Rafael Öhbergin johdolla. Samana vuonna se hankki itselleen kiinteistön, jonka paikalla nykyinenkin rukoushuone sijaitsee, ja aloitti säännöllisen kokoustoiminnan. Seurakuntaan liittyi perustettaessa 10 henkeä ja kahden vuoden kuluttua jäsenmäärä oli noussut 111 henkeen. Seurakunnan toiminta oli kaksikielistä vuoteen 1941, jolloin perustettiin Betania-seurakunta Vilhelm Gladin johdolla.

1950-luvulta alkaen alkoi seurakunta lähettää ihmisiä lähetys- ja kehitysaputyöhön. Vuonna 1980 valmistui nykyinen Veijo Merilän suunnittelema rukoushuone. Seurakunta liittyi Suomen Helluntaikirkkoon helmikuussa 2008.

## Seurakunnan johtajat ja pastorit
Seurakunnan saarnaajina ja pastoreina ovat 1970-luvulta lähtien toimineet mm. Taisto Törni, Jussi Jokisaari, Paavo Juvonen, Hannu Nuutinen, Kari Juvonen ja Veikko Kokkonen. Lisäksi nuorisotyöntekijöinä Heimo Enbuska ja Pertti Salmèn.

## Katso myös

* Uskonto Kokkolassa
* Uskonto Keski-Pohjanmaalla

## Lähteet
*  

### Viitteet

## Aiheesta muualla

* Seurakunnan kotisivut
Jääkiekon nuorten 2. divisioonan maailmanmestaruuskilpailut

**Jääkiekon nuorten 2. divisioonan maailmanmestaruuskilpailut** pelataan joka vuosi niiden alle 20-vuotiaiden jääkiekkomaajoukkueiden kesken, jotka sijoittuivat edellisen vuoden kisoissa 2. divisioonaan. Vuoteen 2001 asti sarja tunnettiin nimellä C-sarja.

## Kisat
Natsiarkkitehtuuri

**Natsiarkkitehtuuri** oli natsi-Saksassa vuosina 1933–1945 vaikuttanut tyylisuuntaus.

Natsi-Saksan johtaja Adolf Hitler palkkasi jo valtakautensa alussa Albert Speerin pääarkkitehdikseen. He molemmat ihailivat antiikin kreikkalaista ja roomalaista arkkitehtuuria. Sen sijaan aikansa kokeilevaa avantgarde-arkkitehtuuria Hitler piti rappioituneena. Uusien rakennusten tuli herättää kunnioitusta ja korostaa tuhatvuotisen valtakunnan asemaa suurvaltana.

## Arkkitehteja
*Albert Speer
*Paul Ludwig Troost
*Werner March
*Hermann Giesler
*Paul Schultze-Naumburg
*Rudolf Wolters
*Roderich Fick

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* 
* 
*
*
Kari Weckström

**Kari Weckström** (s. 3. joulukuuta 1954 Helsinki) on suomalainen jääkiekkovalmentaja ja entinen puolustaja. Hän pelasi pääsarjauransa Saimaan Pallossa, jossa Weckström pelasi SM-liigaa yhteensä 174 runkosarjaottelua tehopistein 10+28=38 ja kaksi playoff-ottelua tehden yhden syöttöpisteen sekä keräten yhteensä 174 jäähyminuuttia. Weckström toimi kaudella 1983–1984 joukkueen kapteenina. Hän pelasi valtaosan urastaan myös alemmissa sarjoissa. Weckström toimi pelaajauransa jälkeen Imatran Ketterän päävalmentajana I-divisioonassa vuosina 1988–1990 ja Suomi-sarjassa vuosina 2007–2010. Suurimmaksi osan valmennusurastaan hän on toiminut kuitenkin Saimaan Pallon juniorivalmentajana.

## Pelaajaura
### Seuraura
Weckström aloitti jääkiekkoilun Helsingin Jääkiekkoklubissa vuonna 1963. Hän pelasi juniorina sittemmin myös Helsingin Ponnistuksessa ja Helsingin IFK:ssa. Ensimmäiset miesten pelinsä Weckström pelasi Pitäjänmäen Tarmon I-divisioonajoukkueessa kaudella 1975–1976. Kaudella 1976–1977 hän oli tehoilla 24+20=44 joukkueen paras maalintekijä ja toiseksi paras pistemies Heikki Kojolan jälkeen. 

Kaudeksi 1977–1978 Weckström siirtyi Saimaan Palloon. Joukkue nousi kauden 1979–1980 päätteeksi I-divisioonasta SM-liigaan. Hänen ensimmäinen SM-liigakautensa 1980–1981 toi 35 runkosarjaottelussa tehot 1+7=8. Kaudella 1983–1984 Weckström toimi SaiPan kapteenina. Viiden siellä pelatun SM-liigakauden jälkeen hän siirtyi kaudeksi 1985–1986 I-divisioonajoukkue Karhu-Kissoihin. Kaksi seuraavaa kautta Weckström pelasi samaa sarjaa Imatran Ketterässä, jossa hän lopetti aktiiviuransa kevääseen 1988.

Weckström on sittemmin palannut kaukaloihin mm. Lappeen Riennon paidassa II-divisioonassa, jossa hän pelasi vuosina 1995–1997. Hän on pelannut myös Kemi-Saimaan seniorisarjaa Keltun Pojissa.

### Maajoukkueura

Weckström pelasi kaikkien aikojen ensimmäisissä alle 20-vuotiaiden MM-kilpailuissa vuonna 1974, jolloin hän voitti hopeaa. Turnaus oli kuitenkin epävirallinen, sillä se pelattiin ensimmäisen kerran IIHF:n alaisena vuonna 1977.

## Valmentajaura
Weckström aloitti valmennusuransa jo heti pelaajauransa päätyttyä kaudella Imatran Ketterän I-divisioonajoukkueen päävalmentajana kaudella 1988–1989, kun hänen edeltäjänsä Gary Prior kysyi Weckströmiä tehtävään. Joukkueen ensimmäinen kausi päättyi runkosarjan seitsemänteen sijaan. Kausi 1989–1990 päättyi kymmenenteen sijaan. Vuosina 1990–2007 Weckström toimi Saimaan Pallon juniorivalmentajana. Hän toimi tuona aikana myös Pohjola-leirillä Kymi-Saimaan aluejoukkueiden valmentajana 1986- ja 1987-ikäluokissa.

Kaudeksi 2007–2008 Weckström palasi valmentamaan Ketterän miesten joukkuetta Suomi-sarjaan. Kauden 2008–2009 päätteeksi joukkue voitti sarjan mestaruuden ja eteni Mestiksen karsintoihin, mutta Ketterä jäi kuitenkin ilman sarjanousua. Vuonna 2010 Weckström palasi jälleen SaiPan juniorivalmentajaksi.

## Muuta
Weckströmin poika Antti pelasi omalla urallaan puolustajana 97 SM-liigaottelua SaiPassa.

## Tilastot

## Lähteet
*
*

### Viitteet
Valevilja

**Valevilja** on muuhun heimoon kuin heinäkasveihin kuuluva viljelyskasvi, jonka siemeniä käytetään ravinnoksi viljan jyvien tapaan. Sellaisia ovat tattari, kvinoa ja amarantti. Valevilja ei ole heinäkasvi, joten se ei täytä viljan määritelmää, vaan täten on ns. pseudo- eli valevilja. Lisäksi viljellään myös ns. palkoviljoja, jotka ovat hernekasveja. Käsite "vilja" viitaakin lähinnä kasvin käyttöön ja viljelyyn viljanomaisesti.

## Yleisiä valeviljoja
* Meksikonrevonhäntä eli amarantti (*Amaranthus hypochondriacus*), kuuluu revonhäntäkasveihin
* Chiasalvia eli chia (*Salvia hispanica*), kuuluu huulikukkaiskasveihin
* Tattari eli viljatatar (*Fagopyrum esculentum*), kuuluu tatarkasveihin
* Kukonharjat (*Celosia*), kuuluu revonhäntäkasveihin
* Teksasinsavikka (*Chenopodium berlandieri*), kuuluu savikkakasveihin
* Kvinoa (*Chenopodium quinoa*), kuuluu savikkakasveihin

## Valeviljojen tuotanto
Taulukossa kahden merkittävimmän valeviljan tattarin ja kvinoan tuotanto vuosina 1961  ja 2010, 2011, 2012, 2013.

## Lähteet
Tarascosaurus

**Tarascosaurus** (nimen merkitys: "Tarasquen lisko") on sukupuuttoon kuollut liskonlantioisten dinosaurusten suku. Se oli teropodi ja kuului abelisaureihin. *Tarascosaurus* eli noin 84–70 miljoonaa vuotta sitten myöhäisellä liitukaudella. *Tarascosauruksen* fossiileita on löydetty Ranskasta ja Espanjasta. Löydetyt fossiilit ovat sirpaleisia, ja niihin kuuluu reisiluu sekä kaksi häntänikamaa. Fossiilien vähäisyydestä johtuen *Tarascosauruksen* jäänteet liitetään usein johonkin muuhun abelisaurisukuun.

*Tarascosauruksen* reisiluun pituus on 22 senttimetriä, mutta kyseinen luu on osittainen, ja sen koko pituudeksi on rekonstruoitu 35 senttimetriä. Reisiluun vertaaminen muihin abelisaureihin on tuottanut holotyyppiyksilöstä rekonstruktion, jossa eläimen pituus on 2,6–2,7 metriä. *Tarascosaurus* on saanut nimensä Tarasque-nimisen lohikäärmeen mukaan. *Tarascosaurus* esiintyy dinosaurusdokumentissa *Dinosaur Planet*.

## Lähteet
Marmorirapu

**Marmorirapu** (*Procambarus virginalis*) on saksalaisesta eläinkaupasta 1990-luvun puolivälissä löytynyt kymmenjalkaisiin kuuluva Cambaridae-heimon äyriäinen. Marmorirapu on ainut kymmenjalkainen, joka kykenee lisääntymään partenogeneesillä ilman hedelmöitystä.

Kaikki tunnetut yksilöt ovat geneettisesti identtisiä, ja laji kykenee lisääntymään suurella nopeudella.

Yksi ainoa yksilö voi perustaa uuden nopeasti lisääntyvän populaation. Laji on lisääntynyt voimakkaasti etenkin Madagaskarilla, mutta se selviää myös lammikoissa, jotka jäätyvät talvella. Euroopan unioni on säätänyt lajin haitalliseksi vieraslajiksi, ja sen maahantuonti, kasvatus, myynti ja muu hallussapito sekä ympäristöön päästäminen on kielletty.

## Lajiutuminen
Vuonna 2010 tunnistettiin, että marmorirapu on läheisintä sukua *[[Procambarus fallax]]* -lajille, ja vuonna 2017 marmorirapu kuvattiin omana lajinaan. Marmorirapu on esimerkki saltaatiosta; se on lajiutunut yhdessä sukupolvessa polyploidisaation seurauksena, mahdollisesti akvaario-olosuhteissa. Tällainen lajiutuminen on kasveilla yleistä, mutta eläimillä erittäin harvinaista. *Procambarus fallax* on ploidialtaan diploidi, kun taas marmorirapu on autotriploidi. Morfologisesti lajit ovat lähellä toisiaan, mutta nopeampi kasvu ja parempi lisääntymiskyky tekevät marmoriravusta elinkelpoisuudeltaan ylivertaisen kantalajiin verrattuna.

## Lähteet
Hugo Preuss

**Hugo Preuss** (*Preuß*; 28. lokakuuta 1860 Berliini – 9. lokakuuta 1925 Berliini) oli saksalainen oikeus- ja valtiotieteilijä sekä poliitikko, jonka johdolla laadittiin vuonna 1919 Weimarin perustuslaki.

## Elämäkerta
Preussin isä oli juutalainen kauppias. Preuss oli vuodesta 1889 valtio-oikeuden dosentti Berliinin yliopistossa, vuodesta 1906 Berliinin kauppakorkeakoulun professori ja vuodesta 1918 jälkimmäisen oppilaitoksen rehtori. Hän kuului vuodesta 1895 Berliinin Charlottenburgin kaupunginvaltuustoon ja tuli tunnetuksi liberaalina sosiaalisten reformien kannattajana. Keisarikunnan aikana hän kuului edistykselliseen kansanpuolueeseen (FVP) ja kirjoitteli liberaaleihin *Die Nation*- ja *Die Hilfe* -lehtiin. Vuoden 1918 vallankumouksen jälkeen hän julkaisi *[[Berliner Tageblatt]]* -lehdessä 14. marraskuuta 1918 kirjoituksen, jossa vaati Saksan porvaristoa hyväksymään tasavallan. Seuraavana päivänä Friedrich Ebert nimitti hänet Saksan sisäministeriön valtiosihteeriksi. Preuss oli helmikuusta kesäkuuhun 1919 sisäministerinä Philipp Scheidemannin hallituksessa, mutta erosi muiden ministerien tavoin vastalauseena Versailles’n rauhansopimukselle.

Ebertin johtama kansanvaltuutettujen neuvosto pyysi marraskuussa 1918 Hugo Preussia laatiman luonnoksen Saksan uudeksi tasavaltaiseksi perustuslaiksi. Hänen laatimansa perustuslakiluonnos perustui sekä saksalaisiin että ulkomaisiin esikuviin ja se painotti aiempaa voimakkaammin liberaaleja periaatteita ja keskitettyä hallintoa. Valmistelutyöhön osallistuivat myös muun muassa Max Weber, Walter Simons, Kurt Riezler ja Ludo Moritz Hartmann. Gustav Bauerin hallitus nimitti Preussin kesäkuussa 1919 perustuslakiasioiden valtakunnankomissaariksi ja hän sai näin valvoa hankkeen loppuunsaattamista. Weimarin kansalliskokous hyväksyi uuden perustuslain tehtyään siihen muutoksia, jotka vähensivät Preussin kaavailemaa keskusjohtoisuutta, ja se astui voimaan elokuussa 1919. Vuodesta 1919 Preuss oli edustajana Preussin osavaltion kansalliskokouksessa ja sen jälkeen Preussin maapäivillä. Hän osallistui vuonna 1919 liberaalin Saksan demokraattisen puolueen (DDP) ja vuonna 1924 tasavaltaa puolustaneen Reichsbanner Schwarz-Rot-Gold -kansalaisjärjestön perustamiseen.

Preussin tieteellinen tuotanto käsittelee pääasiassa Saksan valtio-oikeutta. Opillisesti hän oli oikeusfilosofi Otto von Gierken seuraaja. Preussin tärkein teos oli vuonna 1906 julkaistu *Die Entwicklung des deutschen Städtewesens I* (”Saksan kaupunkilaitoksen kehitys I”).

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Riitta Monto

**Riitta Hannele Monto**, o.s. **Tupasela** (s. 15. marraskuuta 1956 Lahti) on suomalainen päätoimittaja.

Monto syntyi Erkki Tupaselan ja Irma Auramon perheeseen. Hänen puolisonsa vuodesta 1978 on musiikin lehtori Timo Monto. Riitta Monto valmistui filosofian maisteriksi 1991. Hän oli *[[Salon Seudun Sanomat|Salon Seudun Sanomien]]* kesätoimittaja 1979, puhe- ja äidinkielenopettaja Eskilstunassa Ruotsissa 1980 ja Yleisradion toimittaja 1981–1984. *[[Auran Aallot|Auran Aaltojen]]* toimittajana Monto työskenteli 1985–1989, uutispäällikkönä 1989–1992 ja päätoimittajana 1992–1996. *[[TSTV|Turku-TV:n]]* ohjelmapäällikkönä hän toimi 1996–2005 ja *[[Turun Sanomat|Turun Sanomien]]* kulttuuritoimituksen päällikkönä 2005–2008. Lehden toiseksi päätoimittajaksi Monto nimitettiin 2009. 

Monto on toimittanut teoksen *Julkiset kokit* Marko Rauhalan ja Jukka Saarisen kanssa (2005).

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Turun Sanomille uudet päätoimittajat. Yle, 31.7.2009