open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Karoliinit

**Karoliinit** () on saaristo Mikronesian alueella läntisellä Tyynellämerellä. Sen itäosat kuuluvat Mikronesian federaatioon ja länsiosat Palauhun. Idässä saaret ovat pääasiassa tuliperäisiä koralliatolleja, kun taas lännessä ne ovat muodostuneet maankuoren osista, jotka ovat työntyneen merenpinnan yläpuolelle. Asukkaat puhuvat lukuisia eri kieliä, muun muassa ponapea, yapia, kosraeta ja palauta. On olemassa myös kieli nimeltä karoliini, mutta nimestään huolimatta sitä ei puhuta Karoliineilla, vaan Pohjois-Mariaaneilla. 

Vuonna 1527 Karoliinit nimettiin *Sequeira*-saariksi. Niistä käytettiin myös muun muassa nimeä *Uudet-Filippiinit*. Amiraali Francisco Lazeano nimesi saaret Karoliineiksi vuonna 1686 kuningas Kaarle II:n kunniaksi. Hävittyään sodan Yhdysvaltoja vastaan vuonna 1898 Espanja myi saaret Saksalle 25 miljoonan pesetan hinnalla. Ensimmäisessä maailmansodassa vuonna 1914 Japani valtasi saaret Saksalta, ja vuonna 1919 Japani sai luvan pitää ne hallussaan Kansainliiton mandaattialueena. Yhdysvallat miehitti alueen toisessa maailmasodassa, minkä jälkeen siitä muodostettiin vuonna 1947 Yhdysvaltojen valvoma YK:n huoltohallintoalue. Mikronesian federaatio on itsenäistynyt 3. marraskuuta 1986 ja Palau 1. lokakuuta 1994.

Karoliinien saarilla elää paljon endeemisiä eliölajeja, joita ei tavata missään muualla maailmassa.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Teburoro Tito

**Teburoro Tito** (s. 25. elokuuta 1953 Tabiteuea, Kiribati) on kiribatilainen poliitikko ja nykyinen Kiribatin suurlähettiläs Yhdistyneissä kansakunnissa ja Yhdysvalloissa. Tito toimi Kiribatin kolmantena presidenttinä ja ulkoministerinä vuosina 1994–2003. 

Tito valittiin presidentiksi ensimmäistä kertaa vuonna 1994. Vuonna 1998 hänet valittiin toiselle kaudelleen 52 % kannatuksella. Helmikuun 2003 vaaleissa Tito sai 50,4 % äänistä. 28. maaliskuuta 2003 hän hävisi äänestyksen luottamuslauseesta ja hänet pantiin viralta.  Maassa järjestettiin uudet vaalit.

## Lähteet
Magnetosfääri

**Magnetosfääri** (*< [[Kreikan kieli|kreik.]]*), on lähiavaruuden osa, johon taivaankappaleen magneettikenttä ulottaa vaikutuksensa . Magneettikenttä on sähkövirran tai kestomagneetin synnyttämä magneettisen vuorovaikutuksen alue.  Esimerkiksi Maan magnetosfääri muodostaa pisaranmuotoinen vaikutusalueen, joka on ionosfäärin yläpuolella, jossa Maan magneettikenttä vaikuttaa muun muassa hiukkasten liikeratoihin.

Magneettikenttä suojaa Maata aurinkotuulelta. Maapallon ulkoytimen sähkövirrat saavat aikaan maapallon magneettikentän, joka on lähes samanmuotoinen kuin kaksinapaisen sauvamagneetin. Maan magnetosfääri ei kuitenkaan ole muodoltaan symmetrinen: Auringon puolella magnetosfääri ulottuu Maan pinnalta ylöspäin 10–15 Maan säteen mittaa eli noin  60&nbsp;000–90&nbsp;000 km:n päähän maan pinnasta, kun taas vastakkaisella puolella Auringosta aurinkotuuli venyttää magnetosfäärin miljoonien kilometrien pituiseksi "hännäksi".

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Magnetosfääri
* Ilmatieteen laitos: Maan magneettikenttä
* NASA: Mysteries of the Sun: Magnetosphere
Vesisäihky

**Vesisäihky** eli **noidantuli** tai **merituli** tarkoittaa kansanperinteenkin tuntemaa, veden alta tulevaa loistetta. Loiste on yleensä planktonin ja muiden itsevalaisevien eli bioluminoivien eliöiden aikaansaama. Yksi tällaisista on tulirakko. Vesisäihkyä ilmenee varsinkin valtamerissä. Tropiikissa ilmiö on yleisimmillään, mutta sitä on myös kylmissä valtamerten osissa. 

Toisinaan väitetään näkyvän vesisäihkyjä, joita ei ehkä voida selittää itsevalaisevilla eliöillä. Tällaisia ovat esimerkiksi toisinaan lentokoneista näkyvät säännöllisen muotoiset valokiekot, ”meriympyrät” (vertaa viljaympyrät). Joidenkin oletusten mukaan kyseessä ovat sukellusveneisiin kiinnitettyjen valonheittimien valokiilat tai sateenkaarta jollain tavoin vastaavat heijastukset. Joidenkin mukaan taas kyseessä voisivat sittenkin olla biologiset organismit, jotka ovat järjestäytyneet tavalla, jota ei vielä tunneta. ”Meriympyröitä” on myös selitetty vieraan älyllisen lajin aluksiksi. 

Vesisäihkyä on tavattu Ahvenanmaalla Föglön matalissa lahdissa. Valoa säteilevä panssarisiimaleviin kuuluva levälaji *[[Alexandrium ostenfeldii]]* on melko uusi tulokas Suomen rannikolla. Rannikkovesien lämpötilan ja ravinnepitoisuuden nousu saattaa voimistaa leväkukintoja. Levälaji tuottaa levämyrkkyjä, mutta siitä ei ole vaaraa ihmisille muuten kuin, että se voi aiheuttaa ihoärsytystä.

Termi ”merituli” on todennäköisesti peräisin muinaisskandinaavin sanasta "mǫrueldr". Sen vastineita ovat englannin (erityisesti shetlannin murteen) "mareel", ruotsin "mareld", tanskan "morild", norjan "mareld" ja islannin "maurildi".

## Noidantuli entisaikaan saamelaisilla ja suomalaisilla
Saamelaiset näkivät ilmiötä varsinkin Jäämeressä; he tunsivat ilmiön nimillä *gallagas* ja *gallagas-dolla*. Nimitykset viitannevat vanhaan mieheen. Luulajansaamelaiset kutsuivat samantapaisella nimityksellä myös toista outoa veteen liittyvää ilmiötä, äkillisesti nousevaa sumua. On ajateltu, että nämä nimitykset voisivat olla sukua itämerensuomalaiselle Kaleva-sanalle.

Suomalaiset ovat ilmeisesti tunteneet noidantulet kansanperinteessä; nimensä mukaisesti ne selitettiin noitien aikaansaannoksiksi. Vesisäihkyä ilmenee jonkin verran Itämeressä, mutta Suomen järvissä ilmiö on hyvin harvinainen.

## Lähteet
* Martti Haavio: *Suomalainen mytologia* (1967)

### Viitteet

## Aiheesta muualla
* [ Panssarisiimalevän myrkyt siirtyvät ravintoketjussa - myrkkyjen määrää seurattava (10.6.2014)](https://www.syke.fi/fi-FI/Tutkimus__kehittaminen/Vesi/Panssarisiimalevan_myrkyt_siirtyvat_ravi(29849)) (syke.fi)
* [ Pimeässä loistavaa myrkyllistä panssarisiimalevää myös Tammisaaren saaristossa (6.8.2013)](https://www.syke.fi/fi-FI/Tutkimus__kehittaminen/Vesi/Pimeassa_loistavaa_myrkyllista_panssaris(17588)) (syke.fi)
Kaasa

**Kaasat** ovat muinaisia merimerkkejä, joita käytettiin Perämeren rannikolla. Sana kaasa on peräisin sanasta kasa eli röykkiö. Ulkonäöltään kaasat muistuƫtavat riu’uista koottua sytyttämätöntä kokkoa. Kaasan alkuperäinen tehtävä oli levottomina aikoina toimia viestitulena ja vihollisesta varoittavana roviona. Sytyttämätön kaasa saattoi toimia merimerkkinä tai hyvän verkonlaskupaikan symbolina. Nykyään kaasat ovat hävinneet meriväyliltä.

## Katso myös
*Vainovalkea

## Aiheesta muualla
* Väylien varsilta: Kaasat

## Lähteet
Dave Davies

**David Russell Gordon ”Dave” Davies** (s. 3. helmikuuta 1947) on brittiläinen rock-muusikko, joka nousi maineeseen veljensä Ray Daviesin johtaman The Kinks -yhtyeen kitaristina. 

Dave Davies oli yhtyeen perustamisen aikoihin vielä hyvin nuori. Daviesin kokeilut särjetyn kitarasoundin kanssa antoivat merkittävän herätteen heavy metal -musiikin synnylle. Tunnetuin esimerkki tästä on hitti ”You Really Got Me” (1964). Daviesin innovatiiviseksi kuvattu kitaransoitto on antanut vaikutteita usean sukupolven muusikoille.

Dave Davies sävelsi joitakin The Kinksin kappaleita, kuten ”Strangers” ja ”You Don’t Know My Name”. Davies on tehnyt myös soololevyjä. Hänen ensimmäinen soolosinglensä ”Death of a Clown” nousi vuonna 1967 Britannian listan kolmanneksi.

David Daviesin poika Russell Davies on myös muusikko ja säveltää elektronista musiikkia Abakus nimellä.

## Diskografia
*
*
* 
*
*
*
*

## Lähteet

## Kirjallisuutta
* Davies, Dave: Kink – An Autobiography (1996) Boxtree Limited  (UK)
Mirhavoitelu

**Mirhavoitelu** (tai myös *mirhalla voitelu*, kr. χρίσμα, ven. миропомазание) on ortodoksisen kirkon sakramentti eli mysteerio.

Mirhalla voitelu suoritetaan yleensä kasteen jälkeen. Se suoritetaan myös silloin, kun ortodoksiseen kirkkoon liittyvä on kastettu jossain muussa kristillisessä kirkkokunnassa hyväksytyllä tavalla. Silloin siis ei enää kasteta liittyvää uudelleen.

Mirhalla voitelu on kasteen mysteerion vahvistaminen ja vastaa läntisen perinteen konfirmaatiota. Voitelussa pappi tekee pienellä sudilla kastettavan otsaan, silmiin, sieraimiin, suulle, korville, rinnalle, käsille ja jaloille pienen ristin mirhalla lausuen joka kerran ristin tehdessään:

*” [[Pyhä Henki|Pyhän Hengen]] lahjan sinetti. Amen.”*

Mirhavoitelu täydennetään pikkulapsilla erillisellä seurakuntaan ottamisella; aikuisena liitetyille ei ottamista yleensä toimiteta - ellei kastettu sitä erikseen pyydä. Harvinaista ja oikeastaan poikkeuksellista sellainen on.

Mirhavoitelu suoritetaan vain protestanttisista kirkoista, kristillisistä lahkoista tai kristillisyyden ulkopuolelta tuleville, roomalaiskatolisuudesta siirtyville sitä ei suoriteta , koska sakramentti on yhteinen molemmille katolisille kirkoille. 

Kreikan ortodoksinen kirkko tosin harjoittaa uudelleen kastamista ja mirhavoitelua - jopa muista ortodoksisista kirkoista tuleville, mutta kyseessä on pitkälti paikallinen omavaltaisuus.

## Aiheesta muualla
*Mirhalla voitelu / Ortodoksi.net
Karoliinin kieli

**Karoliini** (omakielinen nimi: *Refalúwasch*) on noin 3&nbsp;000 ihmisen äidinkielenään puhuma austronesialainen kieli. Karoliinin läheisimpiä sukulaiskieliä ovat muun muassa puluwat, satawal, tobi, sonsorol ja woleai. Kielen katsotaan olevan uhanalainen.

## Asema ja kirjakieli
Karoliinia ei nimestään huolimatta puhuta Karoliineilla vaan Pohjois-Mariaaneilla, jossa se on virallinen kieli yhdessä tšamorron ja englannin kanssa. Karoliinia opetetaan paikallisissa kouluissa ja sitä käytetään myös jonkin verran mediassa. Saipanilla vaatimukset karoliinin ja tšamorron opetuksen lisäämisestä kouluissa ovat tulleet paikalliselta nuorisolta. Kielellä on kaksi murretta: saipanin karoliini ja eteläkaroliini.

Kieltä kirjoitetaan latinalaisin aakkosin. Kirjakielen mallina ovat toimineet aluksi saksa ja sittemmin englanti. Standardoitu ortografia luotiin 1977 ja sitä uudistettiin viimeksi vuonna 2004. Raamatunkäännöstä ei ole julkaistu, mutta käännöstyö on aloitettu. 

## Fonologia

### Konsonantit

Lähde:

### Vokaalit

Kaikki vokaalit voivat esiintyä sekä lyhyinä että pitkinä.

Lähde:

## Kielioopi ja sanasto
Lukusanat 1–10 karoliiniksi:

## Lähteet

* 

### Viitteet

## Aiheesta muualla
*Saipan Tribune, muutama näyte kielestä (sivun yläosassa)
Brandeisin yliopisto

**Brandeisin yliopisto** (, [ˈbrændaɪs]) on Yhdysvaltojen kuuluisin juutalainen yliopisto. Yliopisto perustettiin toisen maailmansodan jälkeen vuonna 1948 ja se sijaitsee Walthamissa, Massachusettsissa, noin 15 kilometrin päässä Bostonista. 

Yliopistoa perustamassa oli monia kuuluisia juutalaisia, muiden muassa Albert Einstein. Yliopistoa ehdotettiin nimettäväksi hänen mukaansa, mutta Einstein ei pitänyt ajatuksesta, joten yliopisto nimettiin Yhdysvaltain korkeimman oikeuden ensimmäisen juutalaisen jäsenen Louis Brandeisin mukaan.

Brandeisin nykyisiin tukijoihiin kuuluvia merkkihenkilöitä ovat esimerkiksi laulaja Barbra Streisand ja elokuvaohjaaja Steven Spielberg. Frendit-sarjan kirjoittajat olivat vanhoja Brandeisin opiskelijoita ja perustivat sarjan kokemuksiinsa yliopistossa.

Maailman viidensadan huippuyliopiston Shanghai-yliopistovertailussa Brandeisin yliopisto sai vuonna 2014 sijaluvun 301–400.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Brandeisin yliopiston kotisivut
Mirha

**Mirha** (, ), myös **mirhami**, on öljystä, viinistä ja hyväntuoksuisista yrteistä keitetty paksu neste.

Mirhaa käytetään muun muassa ortodoksisessa kirkossa mirhavoitelun sakramentissa. Ortodoksit valmistavat mirhan tietyn kaavan mukaan; se valmistetaan kunkin patriarkaatin tai muun autokefaalisen kirkon pääpaikassa erityisessä valmistamossa. Seremoniaa johtaa itse patriarkka ja valmistajana toimivat hänen alaisensa piispat. Prosessi kestää noin viikon kerrallaan; valmistusastiat ovat perinteisesti hopeaa, ja kerralla valmistetaan koko patriarkaatin tarpeisiin vuodeksi riittävä määrä.

Raamatussa on mainintoja pyhällä öljyllä voitelemisesta muun muassa 2.Moos. 29:7, 1.Sam. 10:1 sekä 2.Sam. 2:4.

## Lähteet
Ed Hunter

**Ed Hunter** on heavy metal -yhtye Iron Maidenin kokoelmalevy, joka julkaistiin heinäkuussa 1999. Pelin ohessa on muun muassa kaksikymmentä Iron Maidenin kappaletta vuosilta 1980–1999. Kappaleet ovat yhtyeen ihailijoiden äänestämiä. Albumin mukana tulee Iron Maiden -teemainen samanniminen videopeli.

## Kappaleet
### CD I
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 

### CD II
# 
# 
# 
# 
# 
# 

## Videopeli
*Ed Hunter* on Synthetic Dimensions Respectivelyn kehittämä ja EMI:n julkaisema ensimmäisen persoonan ammuntapeli. Peli julkaistiin Microsoft Windowsille heinäkuussa 1999. Peli kuuluu samannimiseen kokoelmalevyyn. Peli pohjautuu Eddie the Headiin, Iron Maidenin viralliseen maskottiin.

### Tasot
# London’s East End (Phantom of the Opera)
# The Shady Pines Asylum (Wrathchild)
# The Pits Of Hell (Hallowed Be Thy Name)
# The Graveyard (Fear of the Dark)
# The Pharaoh’s Tomb (Powerslave)
# Blade Runner (Futureal)
# Futureal (The Evil That Men Do)
# Finale (The Evil That Men Do)

## Lähteet

## Katso myös
* Ed Hunter FAQ, Patches & Manual 

## Aiheesta muualla
* 
*
Magneettihoito

**Magneettihoito** on näennäistieteellinen hoitomuoto ja kivunlievityskeino. Magneettihoito tapahtuu magneetein, jotka yleensä kiinnitetään ihmisen ihon lähelle, esimerkiksi rannerenkaisiin.

Magneettien terveysvaikutuksista ei ole tieteellistä näyttöä: väitetyt terveysvaikutukset ovat sekä fyysisesti että biologisesti mahdottomia, pois lukien mahdollinen plasebo-vaikutus.

## Lähteet
Hoitava kivi

**Hoitavat kivet** ja **kidehoidot** ovat uskomuslääkintään kuuluva hoitomuoto, jossa kivillä katsotaan olevan parantavia vaikutuksia. Hoitavat kivet ovat yleensä hiottuja kiviä tai luonnonkiteitä, joita pidetään lähellä kehoa hoitovaikutuksen aikaansaamiseksi. Kiviä voidaan myös pitää juotavaksi tarkoitetussa vedessä, mutta tällöin on syytä tarkistaa, onko kivien hionnassa käytetty kemikaaleja. Kivien väitetään esimerkiksi värähtelevän jollakin tietyllä taajuudella, ja kiven kiderakenteella uskotaan myös olevan vaikutusta. Eri värisillä ja muotoisilla kivillä väitetään olevan erilainen värähtelytaajuus ja siten erilainen vaikutus. Kiviä voidaan myös ”ladata” ja ”maadoittaa”, esimerkiksi auringonvalon ja veden avulla. 

Käytännössä hoitavat kivet eivät eroa luonnosta löytyvistä kivistä millään oleellisella tavalla, vaan ne koostuvat samoista aineista kuin muutkin kivet.

## Kirjallisuutta

* 

## Aiheesta muualla

* http://www.varjojenkirja.com/kivet.html 
*Skeptic's Dictionary on Crystal Power
Sojuz 1

**Sojuz 1** oli neuvostoliittolaisen Sojuz-avaruusaluksen ensilento 23.–24. huhtikuuta 1967. 

Sen miehistönä oli yksi kosmonautti, Vladimir Komarov. Sojuz 1 kiersi maapalloa 201–224 km:n korkeudella. Sen lentonopeus oli n. 30 000 km/h eli 8 km/s ja kiertoaika maapallon ympäri kesti 88,6 minuuttia.

Vladimir Komarov oli ensimmäinen neuvostoliittolainen kosmonautti, joka osallistui toisen kerran avaruuslennolle. Hän sai surmansa laskeutuessaan maanpinnalle. Hän oli ensimmäinen lennon aikana surmansa saanut avaruuslentäjä. Syynä Komarovin kuolemaan oli sotkeutunut laskuvarjo, joka ei avautunut kunnolla eikä siten kyennyt hidastamaan riittävästi aluksen vauhtia. Taustalla oli ollut insinöörien valtava kiire saada aluksen ensilento tehtyä Neuvostoliiton 50-vuotisjuhliin mennessä. Aluksessa oli laskuvarjovian lisäksi paljon muitakin ongelmia. Aluksen suojakilpeä vahvistettiin ja siten päävarjo piti tehdä isommaksi. Sen säilytystilaa ei kuitenkaan suurennettu ja päävarjo piti puunuijien avulla sulloa sinne. Siksi se ei avautunut laskeutumisvaiheessa laukaisuvarjon vetämänä. Komarov avasi tällöin manuaalisesti varavarjon, jonka narut sekoittuivat kohtalokkain seurauksin laukaisuvarjoon.

## Katso myös
* Vostok-ohjelma

## Lähteet
*Pichler, Herbert J., :"Ihmisen suuri seikkailu". K.J. Gummerus Oy, Jyväskylä. 2.painos. Suom. Vainikkala, Erkki. Painettu: Jyväskylä 1969. Alkuteos saksaksi: * Die Mondandung - Der Menschheit grösstes Abenteuer*. 

## Aiheesta muualla
*Sven Grahnin analyysi Sojuz 1 -lennosta
Sojuz 3

**Sojuz 3** oli Neuvostoliiton Sojuz-ohjelman miehitetty lento. Kosmonautti Georgi Beregovoi suoritti avaruuslennon 26.–30. lokakuuta 1968. Beregovoi lensi Iljušin Il-2 -rynnäkkölentokonetta toisessa maailmansodassa, joka näkyy lennon logossa.

Sojuz 3:lla tehtiin kaksi onnistunutta ohilentoa tai muodostelmalentoa miehittämättömän Sojuz 2:n kanssa, joka oli lähetetty avaruuteen jo aiemmin. Molemmat alukset laskeutuivat maahan pehmeästi jarruraketteja käyttäen.

## Lähteet
Bryan Singer

**Bryan Singer** (s. 17. syyskuuta 1965 New York) on yhdysvaltalainen elokuvaohjaaja ja -tuottaja.

Singer adoptoitiin lapsena juutalaiseen perheeseen ja hän varttui New Jerseyssä. Muun muassa näyttelijä Ethan Hawke on Singerin nuoruudenystäviä, samoin kuin Singerin usein käyttämä käsikirjoittaja Christopher McQuarrie. 

Bryan Singer innostui valokuvauksesta ja kaitafilmauksesta jo 11-vuotiaana ja samastui vahvasti Steven Spielbergiin. Opiskeltuaan kaksi vuotta New Yorkin School of Visual Arts -oppilaitoksessa Singer siirtyi Etelä-Kalifornian yliopiston elokuvakouluun, josta valmistui 1989. Siellä hän tapasi myös tulevan ”hovisäveltäjänsä” John Ottmanin.

Vuonna 1994 Singer perusti Bad Hat Harry Productions -tuotantoyhtiön.

2010-luvun lopulla Singeriin kohdistuvat syytökset alaikäisten teinipoikien hyväksikäytöstä voimistuivat. Hänet erotettiin elokuvan *[[Bohemian Rhapsody (elokuva)|Bohemian Rhapsody]]* (2018) ohjaajan tehtävistä, ja elokuvan viimeisteli Dexter Fletcher.

## Filmografia

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* 
*
Sojuz 2

**Sojuz 2** oli Neuvostoliiton Sojuz-avaruusohjelman lento, jossa tehtiin yhdessä miehitetyn Sojuz 3 -avaruusaluksen kanssa kaksi ohituskoetta. Sojuz 2 oli miehittämätön. Lento suoritettiin 25.-28. lokakuuta 1968.

Tämä oli kolmas kerta, kun Neuvostoliitto kokeili yhtäaikaisia avaruuslentoja. Ensimmäiset yhteislennot oli tehty Vostok-lentojen aikana: avaruudessa oli samaan aikaan Vostok 3 ja Vostok 4 sekä myöhemmin Vostok 5 ja Vostok 6. Sojuz 2:n ja Sojuz 3:n yhteislento oli muodostelmalentokoe ja valmisteleva testi miehitettyjen avaruusasemien telakoitumiseen.

## Lähteet
Aromaterapia

**Aromaterapia** on eteeristen kasviöljyjen ja -uutteiden käyttöä sairauksien hoitoon sekä terveyden tukemiseen ja hyvinvoinnin ylläpitämiseen. Aromiterapia on luontaislääkintää, ja sitä käytetään etupäässä kokonaisvaltaisena hoitomuotona, ei vain yksittäisten vaivojen hoitoon. Aromaterapiaa käytetään myös joidenkin muiden hoitomuotojen tukihoitona.

## Käyttö
Aromaattisia öljyjä saadaan kukista, lehdistä, hedelmistä, kuorista, pihkasta ja juurista. Erilaisia tuoksuja ja tuoksuyhdistelmiä käytetään aromaterapiassa eri tarkoituksiin. Eteerisillä öljyillä aktivoidaan aromaterapiassa ihmisen kehon ja tunne-elämän tasapainoa ja harmoniaa.

Hoitavassa aromaterapiassa öljyjä käytetään ulkoisesti: hierontaan, kylpyihin, höyryhengitykseen ja hauteisiin. Öljyjä voidaan myös haihduttaa tuoksulampulla tai -lähteellä. Yksilöllinen öljyvalinta tehdään asiakkaan kanssa yhteistyössä, ja öljyn tuoksun täytyy miellyttää asiakasta. Lääkinnällisessä aromaterapiassa potilaat nauttivat öljykapseleita sisäisesti.

Aromaterapiahieronnassa eteeriset öljyt laimennetaan ensin johonkin perusöljyyn, kuten oliiviöljyyn tai jojobaan. Laimennussuhde on 2–3&nbsp;%. Hieronnassa käytettävien, ihon läpi imeytyvien öljyjen uskotaan esimerkiksi vaimentavan kipuhermopäätteiden toimintaa, rauhoittavan liikehermoja ja vähentävän hermoston ylitoimintaa. Niillä uskotaan olevan myös monenlaisia muita hyödyllisiä vaikutuksia esimerkiksi ihmisen verenkiertoon, aineenvaihduntaan ja suojamekanismeihin.

Aromaterapeuttisia tuoksuja käytetään esimerkiksi rauhoittamiseen, rentouttamiseen, masennuksen poistamiseen ja ahdistuksen lieventämiseen, mutta myös virkistämiseen, aktivoimiseen ja erotisoimiseen.

## Tutkimusnäyttö
Aromaterapian miellyttävät tuoksut voivat olla rentouttavia. Tutkimukseen perustuvaa näyttöä vaikutuksista on kuitenkin hyvin vähän, eikä hyvätasoisia tutkimuksia aromaterapian parantavista ominaisuuksista juuri ole.

Vaikka aromaterapialla voi olla positiivisia vaikutuksia mielialaan, sen fysiologista terveyttä edistävistä vaikutuksista ei ole juuri saatu näyttöä. Esimerkiksi vuonna 2008 Ohion osavaltionyliopistossa julkaistussa tutkimuksessa, jossa vertailtiin piristävänä käytetyn sitruunaöljyn ja rauhoittavana pidetyn laventeliöljyn sekä veden vaikutuksia koehenkilöihin, havaittiin etteivät sitruuna ja laventeli edistä haavojen paranemista, lievitä kipua tai tehosta immuunijärjestelmää sen paremmin kuin vesikään. Sitruuna vaikutti mielialaa kohottavasti, mutta laventelilla ei esiintynyt siihen liitettyä rauhoittavaa vaikutusta.

## Lähteet
* 
### Viitteet

## Aiheesta muualla

* Suomen Aromaterapeutit ry.
* The Aromatherapy Global Online Research Archives. 
* What Does the Research Say About Essential Oils?
Patriots of Micronesia

**Patriots of Micronesia** tai **Across All Micronesia** on Mikronesian liittovaltion kansallislaulu. Sitä on käytetty kansallislauluna vuodesta 1991 lähtien. Laulun musiikki on otettu saksalaisesta laulusta *[[Ich hab mich ergeben]]*. Kansallislaulun alkuperäissanoitukset ovat englanninkieliset. Sen sanoittaja ei ole tiedossa.

## Sanat
: This here we are pledging,
: with heart and with hands,
: Full measure of devotion
: to thee, our native land,
: Full measure of devotion
: to thee, our native land.
: Now all join the chorus,
: let union abide.
: Across all Micronesia
: join hands on every side,
: Across all Micronesia
: join hands on every side.
: We all work together,
: with hearts, voice and hand,
: Till we have made these islands
: another promised land,
: Till we have made these islands
: another promised land.

## Lähteet
Faimalaga Luka

**Faimalaga Luka** (1940 − 19. elokuuta 2005) oli tuvalulainen poliitikko. Hän toimi Tuvalun terveysministerinä vuosina 1994–1996. Hänet valittiin Tuvalun pääministeriksi helmikuussa 2001. Syyskuussa 2003 Luka nimitettiin kenraalikuvernööriksi. Hän jäi eläkkeelle täytettyään 65 vuotta huhtikuussa 2005. Radio Tuvalu kertoi Lukan kuolleen 19. elokuuta 2005 fidžiläisessä sairaalassa.

## Lähteet
Aaro Jalkanen

**Aaro Johannes Jalkanen** (8. lokakuuta 1875 Rautalampi – 14. huhtikuuta 1960 Helsinki) oli suomalainen varatuomari ja kulttuurivaikuttaja. Hän toimi muun muassa pääkonsulina Pietarissa sekä diplomaattina Yhdysvalloissa. Musiikin historiaan hän on jäänyt ”Kallavesj”-laulun sanoittajana.

## Elämä
Jalkasen vanhemmat olivat tilanomistaja Petter Juho Jalkanen ja Fredrika Varis. Hän pääsi ylioppilaaksi Kuopion yksityislyseosta 1896 ja hän suoritti oikeustutkinnon Helsingin yliopistossa 1908. Jalkanen sai varatuomarin arvon 1911. Tämän jälkeen hän toimi asianajajana Kuopiossa. Jalkanen työskenteli myös Raumalla ilmestyneen *[[Länsi-Suomi (sanomalehti)|Länsi-Suomen]]* ensimmäisenä päätoimittajana.

Kuopiossa juristi Jalkanen säilytti 1900-luvun alussa toimistossaan osaa maahantuodusta aktivistien aselastista. Santarmit saivat kuitenkin kuulla asiasta ja hän joutui pakenemaan 1914 Yhdysvaltoihin. Siellä hän opiskeli kielitaitoisena sekä Harvardin yliopistossa että Minnesotassa ja hankki myös pappisvihkimyksen. Jalkasesta tuli lähetystöneuvos 1930 ja hän toimi Suomen pääkonsulina Montrealissa 1932–1939.

Vuonna 1916 Yhdysvalloissa asuessaan Jalkanen kuuli suomalaisten siirtolaisten juhlissa virolaisen kuorolaulun "Vieraalla maalla" (Yksinäin täytyy pois mun rientämäin), joka oli hänelle ennestään tuntematon. Kyseessä oli Johannes Kappelin sävellys Ado Grenzsteinin runoon ”Võõrsil” (Üksinda pean võõrsil rändama), joka oli suomennettu vuonna 1884 Jyväskylässä vietettyjen Suomen ensimmäisten laulujuhlien ohjelmaan. Jalkanen oli harrastanut ennenkin laulujen sanoittamista muiden säveliin ja päätti aloittaa sanoitustyön. Koti-ikävä kanavoitui lauluun ”Kallavesj”, josta tuli suosittu sekä Amerikassa että Suomessa.

Aaro Jalkaselle on pystytetty vuonna 1980 arkkitehti Kaj Michaelin suunnittelema muistokivi Kuopion Puijonsarventien näköalapaikalle.

## Tuotanto
**Kallawes'.* Kuopio 1926.
**Kallavesj.* Johannes Kappelin säveltämä virolainen kuorolaulu. Sanoitus.
**Kaksi laulua. Kallavesj.* Kirjoittanut Aaro Jalkanen. Pohjois-Savon Kirjapaino, Kuopio.
**Savon mua. Kallaves' *. Suomen Leipuriliitto. Helsinki 1937.
**Kallavesj* ja *Savolaisen laulu*. Kirjapaino Oy Savo. Kuopio 3. joulukuuta 1944. 
Myös tietokirjallisuutta, julkaisemattomia runoja, pakinoita.

## Lähteet
*Kuopion kaupunkilehti 16.04.2010, Kallavesj`-laulu syntyi maanpaossa 
**Monitori* -lehti 1/2005
*
*Puijo-sivusto : Aaro Jalkanen 

### Viitteet

## Kirjallisuutta
Niskanen, Markku: *Kallaveden sepittäjä: Aaro J. Jalkasen elämäkerta.* Talousviestintä, 2016. .

## Aiheesta muualla
*Savolaisten korkea veisu, Kallavesj-laulu ja Aaro J. Jalkasen elämä.  - Pentti Tuovisen luento Aaro Jalkasen elämänvaiheista
Berklee College of Music

**Berklee College of Music** on Bostonissa, Massachusettsissa sijaitseva vuonna 1945 perustettu yksityinen musiikkiopisto. Koulussa on noin 4&nbsp;100 oppilasta ja 520 henkilökuntaan kuuluvaa. Koulun lukukausimaksu on noin 20&nbsp;000 dollaria vuodessa. Koulun tutkinnot kestävät neljä vuotta. Neljäsosa oppilaista on ulkomaalaisia ja samoin neljäsosa naisia.

Berkleen perusti Lawrence Berk nimellä Schillinger House of Music. Vuonna 1954 Berk muutti nimen Berklee School of Musiciksi poikansa Lee Berkin mukaan. Koulu sai college-oikeudet vuonna 1973 ja muutti samalla nimensä Berklee College of Musiciksi. Koulun perustamisen aikaan käytännössä kaikki muut musiikkiopistot tarjosivat ainoastaan klassisen musiikin koulutusta. Berklee päätti alusta asti keskittyä pop- ja rockmusiikin sekä jazzin opetukseen.

## Kuuluisia oppilaita
* Chick Corea, jazzpianisti
* Gavin DeGraw, muusikko
* Al DiMeola, kitaristi
* Raoul Björkenheim, jazzkitaristi
* Jan Hammer, jazzpianisti
* Quincy Jones, levytuottaja ja muusikko
* Eero Koivistoinen, saksofonisti
* Aimee Mann, laulaja-lauluntekijä
* John Mayer, laujala-lauluntekijä ja kitaristi
* Pat Metheny, kitaransoiton professori
*John Myung, Dream Theaterin basisti
*John Petrucci, Dream Theaterin kitaristi
* Mike Portnoy, Dream Theaterin rumpali
* Heikki Sarmanto, säveltäjä, pianisti
* Howard Shore, säveltäjä
* Jukka Syrenius, kitaristi, laulaja ja säveltäjä
* Steve Vai, kitaristi
* Joe Zawinul, jazzpianisti

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Kauraka Kauraka

**Kauraka Kauraka** (1951–1997) oli cookinsaarelainen kirjailija. Hän syntyi Rarotongalla, Cookinsaarten pääsaarella. Kauraka opiskeli muun muassa Fidžillä ja Havaijilla. Hän julkaisi kuusi runokokoelmaa englannin ja rarotongan kielillä. Kaurakan kuoltua vuonna 1997 hänet haudattiin Manihikin atollille.

## Lähteet
Novellisto

**Novellisto** oli kustantamo Arvi A. Kariston julkaisema kausijulkaisu vuosina 1930–1936. Painopaikka oli Hämeenlinna.

Päätoimittajana oli Erkki Wallenius.  Väinö Hämeen-Anttila oli lehden toimituksessa 1930 ja 1931–1932. Kariston Piloja ja pilakuvia -lehteä Hämeen-Anttila toimitti kuuluisalla nimimerkillä *Mikko Vilkastus*. Hämeen-Anttilan osaavan kekseliäisyyden ansiosta Kariston lehdet ja kirjat menestyivät hyvin sen aikaisilla kustannusmarkkinoilla.

Novellisto sisälsi nimensä mukaisesti novelleja. Ne käsittelivät yleensä jännittäviä, joskus jopa fantastisia elementtejä sisältäviä aiheita. 

Esimerkiksi numeroon 7 (kts. kuva) kirjoittivat: C. S. Montanye, Will Scott, Louis Kaye, Albert-Jean, Ethel Lina White, Ethel Mannin, Thomas Moly ja Owen Oliver. Suurin osa näistä kirjailijoista tunnetaan pulp-kirjailijoina tai romanttisten jännityskertomuksien luojina.

Kirjailija Tatu Vaaskivi julkaisi salanimellä Toivo Vaalamo Novellistossa (n:o 11/1931) kertomuksen "Saiksen huntu". Vaaskivi käytti joskus samaa salanimeä myös muissa lehtinovelleissaan.

Muita suomalaiskirjailijoita Novellistossa olivat Helvi Vänni, Helvi Eriksson, Kaarlo Hänninen, M. Pajari, Marketta Kara ja Anton Pinnari.

Sax Rohmerin "Oravain ystävä" julkaistiin numerossa 1/1934 ja "Atlantiksen valo" (Light of Atlantis) numerossa 2/1935.
Aimeliik

**Aimeliik** on yksi Palaun kuudestatoista osavaltiosta. Se on yksi kymmenestä Babeldaobin saarella sijaitsevasta osavaltiosta. Sen pinta-ala on 52 neliökilometriä ja siellä on 327 asukasta (vuonna 2015).

## Lähteet
Sonsorol

**Sonsorol** on yksi Palaun saarivaltion 16 osavaltiosta. Siihen kuuluvat Sonsorolin saaren lisäksi Fannan, Pulo Annan ja Meririn saaret. Osavaltion pinta-ala on 3 neliökilometriä ja siellä on 34 asukasta (vuonna 2015). Sen asukasluku on vaihdellut: vuonna 2005 siellä oli 100 asukasta.

Asukkaat puhuvat paikallista austronesialaista sonsorolin kieltä, mutta myös palaun kieltä ja englantia käytetään. 

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Osavaltion virallinen sivu
Sonsorolin kieli

**Sonsorol** on mikronesialaisiin kieliin kuuluva kieli, jota puhutaan Palaussa ja Pohjois-Mariaaneilla, Tyynellä valtamerellä. Kieltä puhuu äidinkielenään noin 600 ihmistä.

Kieltä kirjoitetaan latinalaisin aakkosin. Vain joitakin yksittäisiä osia Raamatusta on käännetty sonsoroliksi. Kirjallista materiaalia on muutoin vähän.

## Asema ja elinvoimaisuus
Sonsorol on virallinen kieli Sonsorolin osavaltiossa Palaussa. Sitä käytetään englannin rinnalla osassa osavaltion hallinnossa. Muualla Palaussa pienempiä sonsorolinkielisiä puhujayhteisöjä on muun muassa Kororissa.

Kielen katsotaan olevan uhanalainen ja sillä lasketaan olevan kaksi murretta.

## Fonologia

### Vokaalit

Lähde:

### Konsonantit

Lähde:

## Kielioppi ja sanasto
Sonsorolin osavaltion ulkopuolella asuvat erityisesti nuoremmat puhujat käyttävät muita enemmän lainasanoja, jotka ovat peräisin muun muassa englannista.

Lukusanat 1–10 sonsoroliksi:

## Lähteet

* 

### Viitteet

## Aiheesta muualla
*Johdatus sonsorolin kieleen
Sojuz 4

**Sojuz 4** oli Neuvostoliiton Sojuz-ohjelman lento. Kosmonautti Vladimir Šatalov aloitti yksinään avaruuslennon Sojuz 4:llä 14. tammikuuta 1969. Alus telakoitui maata kiertävällä radalla Sojuz 5:n kanssa.

Telakoituminen kesti 4 tuntia ja 35 minuuttia. Sojuz 5:ssä oli alun alkaen kolmen hengen miehistö, kosmonautit Boris Volynov, Aleksei Jelisejev ja Jevgeni Hrunov. Telakoitumisen yhteydessä kosmonautit Jelisejev ja Hrunov siirtyivät Sojuz 5 -aluksesta Sojuz 4 -alukseen. Neuvostoliittolaiset kutsuivat kahden miehitetyn avaruusaluksen muodostamaa rakennelmaa keinotekoiseksi avaruuslaboratorioksi. Kosmonautit Šatalov, Jelisejev ja Hrunov palasivat maanpinnalle Sojuz 4:llä 17. tammikuuta 1969, kun taas kosmonautti Volynov palasi yksinään Sojuz 5:llä 18. tammikuuta 1969. Näin neuvostoliittolaiset olivat suorittaneet ensimmäisen avaruusalusten miesvaihdot avaruudessa.

## Lähteet
Sojuz 5

**Sojuz 5** oli Neuvostoliiton Sojuz-ohjelman yhteislento Sojuz 4:n kanssa. Sojuz 5:n lento alkoi 15. tammikuuta 1969 ja Sojuz 4:n lento päivää aiemmin, 14. tammikuuta 1969. Yhteislennon aikana alukset telakoituivat toisiinsa.

Telakoituminen kesti 4 tuntia ja 35 minuuttia. Sojuz 5:ssä oli kolmen hengen miehistö, kosmonautit Boris Volynov, Aleksei Jelisejev ja Jevgeni Hrunov. Sojuz 4:ssä oli taas alun alkaen vain yhden hengen miehistö, kosmonautti Vladimir Šatalov. Telakoitumisen aikana kosmonautit Jelisejev ja Hrunov siirtyivät Sojuz 5:stä Sojuz 4:n.

Sojuz 5 palasi avaruudesta 18. tammikuuta 1969 vain kosmonautti Volynov ohjaimissaan, kun taas Sojuz 4 oli palannut avaruudesta jo päivää enemmin, 17. tammikuuta 1969, mukanaan kosmonautit Šatalov, Jelisejev ja Hrunov.
 
## Lähteet
Cookinsaarten lippu

**Cookinsaarten lippu** otettiin virallisesti käyttöön 4. elokuuta 1979. Lippu on hyvin samankaltainen kuin muutkin Tyynenmeren entisten brittiläisten siirtomaiden liput. Se koostuu Britannian laivaston ''Blue Ensign'' -lipusta, jonka ulkoreunassa on 15 valkoisen, viisisakaraisen tähden muodostama kehä. Tähdet kuvastavat saariston viittätoista saarta, Blue Ensign ja sen tangonpuoleisessa yläkulmassa oleva Union Jack puolestaan siteitä Isoon-Britanniaan. Sininen taustaväri edustaa valtamerta.

## Lähteet
Ralf Örn

**Ralf Örn** on suomalainen tuottaja. Örn oli aktiivisesti mukana 1970-luvun lopulla helsinkiläisissä musiikkipiireissä punkin ja uuden aallon saapuessa Suomeen. Hän sanoitti ja sävelsi muun muassa Maukka Perusjätkän hittikappaleet (”Sotaa apatiaa vastaan”, ”Vaatteet (on mun aatteet)”, ”Herneenpalot”, ”Säpinää” ym.). Ralf Örn suunnitteli Mauri Airtalle Maukka Perusjätkä -brandin ja tuotti, sävelsi sekä sanoitti Maukka Perusjätkä -albumit *[[Säpinää]]* (1979), *[[Ennen kolmatta maailmansotaa]]* (1980) ja *Koiranpennut* (1981). Örn lauloi myös jokaisella levyllä muutaman kappaleen. 1970-luvulla Ralf Örn perusti ja pyöritti underground rockklubia Freak Outia.

Örn oli mukana myös Hanoi Rocksin alkutaipaleella. Yhtyeen kappaleista ”Kill City Kills” on Andy McCoyn ja Örnin yhteistyön tulosta. McCoy myös soitti uransa alkuvaiheessa **Ralf Örn Pop** -yhtyeessä. 

Ralf Örn tuotti One Inch Rock -levy-yhtiön julkaisut vuosina 1986–1992; mm. Melrosen, Cliftersin, Aki ja Turon ja Frederikin levyjä, joista useimmat osoittautuivat myös kaupallisiksi menestyksiksi.

## Lähteet
* Andy McCoy : *Sheriffi McCoy* (2001, WSOY) 
* Tumppi Varonen: *Poika Joka Tahtoo Lentää* (2003, Tammi) 
* Ne Luumäet -yhtyeen historiasta
Sojuz 6

**Sojuz 6** (11.–16. lokakuuta 1969), Sojuz 7 (12.–17. lokakuuta 1969) ja Sojuz 8 (13.–18. lokakuuta 1969) laukaistiin avaruuteen vuorokauden välein, myös paluu tapahtui vuorokauden välein. 

Kaikki kolme avaruusalusta olivat miehitettyjä. Sojuz 6:ssa oli kaksi kosmonauttia Georgi Šonin ja Valeri Kubasov. Lännessä on arveltu, että avaruusalusten oli tarkoitus telakoitua, mutta näin ei tapahtunut. Sojuz 6:ssa tehtiin hitsauskokeita tyhjiötilassa, joka oli lennon logon teema, toisin kuin edellisillä Sojuz-lennoilla, joissa telakoituminen oli logon teemana.

## Lähteet
Sojuz 7

**Sojuz 7** (12.–17. lokakuuta 1969), Sojuz 6 (11.–16. lokakuuta 1969) ja Sojuz 8 (13.–18. lokakuuta 1969) laukaistiin avaruuteen vuorokauden välein, myös paluu tapahtui vuorokauden välein. Kaikki kolme avaruusalusta olivat miehitettyjä. Sojuz 7:ssä oli kolme kosmonauttia Anatoli Filiptšenko, Viktor Gorbatko ja Vladislav Volkov. Alukset eivät telakoituneet, vaikka tarkoitus luultavasti oli.

## Lähteet
Sojuz 8

**Sojuz 8** (13.–18. lokakuuta 1969), Sojuz 6 (11.–16. lokakuuta 1969) ja Sojuz 7 (12.–17. lokakuuta 1969) avaruusalukset laukaistiin avaruuteen vuorokauden välein ja myös paluu tapahtui vuorokauden välein.

Kaikki kolme Neuvostoliiton avaruusalusta olivat miehitettyjä. Sojuz 8:ssa oli kaksi kosmonauttia, Vladimir Šatalov ja Aleksei Jelisejev. 

Ilmeisesti avaruusalusten oli tarkoitus telakoitua, koska Sojuz 8 -lennon logossa on viite siihen. Näin ei tapahtunut. Avaruusalustroikan aikana oli avaruudessa yhteensä seitsemän kosmonauttia, Sojuz 6:ssa kaksi, Sojuz 7:ssa kolme ja Sojuz 8:ssa kaksi kosmonauttia.

## Lähteet
Saljut

**Saljut** () oli neuvostoliittolainen avaruusasemaohjelma 1970- ja 1980-luvuilla. 

Saljut 1-, 2- ja 3-asemat olivat lyhytaikaisia kokeiluja varten. Saljut 4 oli ensimmäinen avaruusasema, jota käytettiin useamman kuin yhden lennon ajan. Saljut 6 ja 7 oli varustettu kahdella telakointiportilla, joten ensimmäistä kertaa tuli mahdolliseksi pitkäaikainen oleskelu asemalla. Kun miehistökapseli (Sojuz) oli telakoituneena asemaan, saattoi miehittämätön huoltoalus Progress telakoitua toiseen telakointiporttiin. 

Saljut-asemista kolme (2, 3 ja 5) oli sotilaallisia Almaz-asemia. Asevoimien mielenkiinto lakkasi kuitenkin pian. Asemat olivat liian kalliita suhteessa niistä saatuun hyötyyn. Nämä asemat olivat aseistettuja, joten periaatteessa ne kykenivät puolustautumaan avaruudessa tapahtuvia hyökkäyksiä vastaan.

Saljut-ohjelman lähestyessä loppuaan aloitti Neuvostoliitto Mir-ohjelman. Avaruusasema Mir oli ensimmäinen avaruusasema, joka oli pysyvästi miehitetty miltei koko avaruudessa oloaikansa. 

## Muuta
6.7.1984-5.8.1984 Espoon Dipolissa järjestettiin *Avaruus 2000 *-näyttely, jossa esiteltiin Neuvostoliiton avaruusteknologisia saavutuksia. Esitteillä oli mm. täyskokoisia malleja eri satelliiteista ja avaruusluotaimista. Näyttelyn suurin kohde oli täysikokoinen kopio Saljut(7)–Sojuz-avaruusalus–Progress-yhdistelmästä

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Sojuz 9

**Sojuz 9** oli Neuvostoliiton Sojuz-ohjelman lento. Se toteutettiin 1.&ndash;19. kesäkuuta 1970. Lento oli sen ajan pisin, 17 vuorokautta, 16 tuntia ja 59 minuuttia.

Lennon tarkoituksena oli tutkia ihmisen kestokykyä pitkäaikaisilla avaruuslennoilla. Sojuz 9:n kaksi kosmonauttia, Andrijan Nikolajev ja Vitali Sevastjanov toteuttivat lennon aikana kuntoharjoitusohjelmaa. Fyysisen kunnon säilyttämisen lisäksi he suorittivat säätilan tarkkailua ja valokuvausta.

## Lähteet
Setrit

**Setrit** eli **seetrit** (*Cedrus*) on havupuusuku mäntykasvien (*Pinaceae*) heimossa. Lajit kasvavat luonnonvaraisina vuoristoalueilla Himalajan länsiosista Välimeren alueelle. Himalajalla puut kasvavat 1&nbsp;500–3&nbsp;200 metrin korkeudessa ja Välimerellä 1&nbsp;000–2&nbsp;200 metrissä.

Setrit kasvavat hitaasti, ne kukkivat vasta 30-vuotiaina ja voivat elää tuhatvuotiaiksi.

## Lajit
Setrit jaetaan kasvitieteilijästä riippuen 2–4 lajiin.

***[[Himalajansetri]]** (*Cedrus deodara*); läntinen Himalaja. Lehdet kirkkaan vihreästä vaalean sinivihreään, 25–60 mm., käpysuomut hiemat uurteiset.
***[[Libanoninsetri]]** (*Cedrus libani*); Välimeren alueen vuoristot Turkista ja Libanonista Marokkoon. Lehdet tumman vihreästä vaalean sinivihreään, 8–25 mm, käpysuomut sileät. Neljä muunnosta:
***Cedrus libani* var. *libani*; Libanonin vuoristot, läntinen Syyria ja Turkin etelä- ja keskiosat. Lehdet tumman vihreästä vaalean sinivihreään, 10–25 mm.
***Cedrus libani* var. *stenocoma*; Lounais-Turkin vuoristot. Lehdet sinivihreät, 8–25 mm.
** Kyproksensetri (*Cedrus libani* var. *brevifolia* tai *Cedrus brevifolia*); Kyproksen vuoristot. Lehdet sinivihreät, 8–20 mm.
** Atlassetri (*Cedrus libani* var. *atlantica* tai *Cedrus atlantica*); Atlasvuorilla Marokossa ja Algeriassa. Lehdet tumman vihreästä vaalean sinivihreään, 10–25 mm.

## Katso myös
*Sembramännyn siemen

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Finto: Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet: ''Cedrus''
* Suomen Lajitietokeskus: Seetrit – ''Cedrus''
Kaleva (vakuutusyhtiö)

**Keskinäinen Vakuutusyhtiö Kaleva** on vuonna 1874 perustettu Suomen vanhin henkivakuutusyhtiö. Kaleva täytti 150 vuotta vuonna 2024. Yhtiö rekisteröitiin 8. maaliskuuta 1897 nimellä **Försäkringsaktiebolaget Kaleva**; nykyisen yhtiömuotonsa ja nimensä yhtiö otti käyttöön 16. lokakuuta 1923. Keskinäinen Vakuutusyhtiö Kalevaa kutsutaan myös epävirallisella nimellä Henkivakuutusyhtiö Kaleva. 

Kaleva tekee tiivistä yhteistyötä Sampo-konserniin kuuluvan If Vahinkovakuutus Oyj:n Suomen sivuliikkeen sekä Mandatum Oyj Suomen kanssa. Mandatum hoitaa Kalevan ennen vuotta 1997 otettujen yksilöllisten riski- ja säästöhenkivakuutusten asiakas- ja korvauspalvelun. Keskinäisenä yhtiönä Kaleva ei kuulu Sampo-konserniin.

Keskinäisen Vakuutusyhtiön Kalevan omistajia ovat asiakkaat ja takuupääoman omistajat, jotka yhdessä käyttävät päätösvaltaa Kalevan yhtiökokouksessa. Vuonna 2016 Keskinäinen työeläkevakuutusyhtiö Varma omisti 50 prosenttia Kalevan vakuutuspääomasta ja 30 prosenttia osakkeista.. Asiakkaiden vaalilla valitsemia luottamushenkilöitä on yhteensä 30. Kalevan vaalit järjestetään neljän vuoden välein. Kalevan toimitusjohtajana toimii Timo Laitinen. 

Kalevalla on urheiluyhteistyö Suomen Urheiluliiton kanssa. Kalevan henkilöstö lahjoitti omilla rahoillaan hankitun hopeisen Kalevan maljan Urheiluliitolle ikuisesti kiertäväksi kiertopalkinnoksi jo vuonna 1909. Maljan mukaan on nimetty Suomen tärkein yleisurheilutapahtuma Kalevan Kisat.

Kalevan maljaan on vuonna 1909 kaiverrettu teksti ”Ruumiillinen ja taloudellinen hyvinvointi päämäärämme.” Teksti on yhä Kalevan toiminnan ohjenuorana. Kaleva sanoo päätehtäväkseen huolehtia suomalaisten taloudellisesta turvallisuudesta ja siihen varautumisesta.
	
## Lähteet

## Kirjallisuutta
* Heikki Eskelinen: *Sata vuotta suomalaista henkivakuutustoimintaa: vakuutusyhtiö Kaleva 1874–1974*. Espoo: Keskinäinen vakuutusyhtiö Kaleva, 1978.  (nidottu)
*

## Aiheesta muualla
* Kalevan kotisivut
* Kaleva (Pörssitiedon yhtiöesitys)
* Henkivakuutustoiminnan merkkipäivä. Vanhin henkivakuutusyhtiömme Kaleva 60-vuotias, Helsingin Sanomat, 01.12.1934, nro 325, s. 13, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
Kaleva (nimi)

**Kaleva** on suomalainen miehen nimi. Kalevan nimipäivä on 10. syyskuuta. Nimi oli suomalaisessa kalenterissa 1908–1928  ja uudelleen se on ollut vuodesta 1950 alkaen. Vuonna 1929 harvinaiseksi jäänyt Kaleva korvattiin paljon yleisemmällä muunnelmallaan Kalevi, mutta 1950 se palautui kalenteriin vanhalle paikalleen, mistä lähtien 10. syyskuuta on ollut sekä Kalevan että Kalevin nimipäivä.

Ensimmäisen kerran Kalevaa ehdotettiin ristimänimeksi vuonna 1865. H. A. Reinholmilla oli Kaleva ehdolla 1879 Väinön ja Ilmarin seurassa. Pietarin suomalaisessa kalenterissa Kalewa oli jo 1872.

Kaleva on kansallisromanttisen kauden nimiä. Muinaisrunoissa esiintyy Kalevanpoika-nimitys Kullervosta.

Digi- ja väestötietoviraston tietojen mukaan nimi Kaleva on 1900-luvun alusta syyskuuhun 2025 mennessä annettu 3&nbsp;035 miehelle ja noin kymmenelle naiselle.

## Tunnettuja Kaleva-nimisiä

* Kaleva Sampila (1913–1975), nyrkkeilijä, nyrkkeilytuomari ja urheilujohtaja

### Kaleva toisena tai kolmantena etunimenä
* Urho Kaleva Kekkonen (1900–1986), Suomen tasavallan pitkäaikaisin presidentti 1956–1982
* Matti Kaleva Kekkonen (1928–2013), hallitusneuvos, Urho Kekkosen poika
* Taneli Kaleva Kekkonen (1928–1985), suurlähettiläs, Urho Kekkosen poika
* Timo Kaleva Kekkonen (s. 1957), diplomi-insinööri ja toimitusjohtaja
* Isko Kaleva Aaltonen, *Honey Aaltonen* (1960–2022),  rumpali, säveltäjä, sanoittaja, radiotoimittaja ja kirjailija
* Jyrki Äänis Kaleva Vesikansa (s. 1941), toimittaja ja tietokirjailija

## Katso myös
* Kalevala
* Kalevipoeg
* Väinämö

## Lähteet
Metellus Scipio

**Quintus Caecilius Metellus Pius Cornelianus Scipio Nasica** (kuoli 6. helmikuuta 46 eaa.) oli roomalainen poliitikko ja sotilas. Hän oli Quintus Caecilius Metellus Piuksen ottopoika ja oli tämän mukana Hispaniassa sotimassa Sertoriusta vastaan. Hän oli konsulina vuonna 52 eaa. Hänestä tuli Pompeiuksen appi kun hänen tyttärensä Cornelia Metella meni tämän kanssa naimisiin.

Metellus Scipio johti senaatin joukkoja Julius Caesaria vastaan Thapsuksen taistelussa, joka käytiin 6. helmikuuta 46 eaa. Hävittyään taistelun Metellus ja hänen joukkonsa halusivat antautua, mutta Caesarin joukot tappoivat heidät viimeiseen mieheen.
Sormustin

**Sormustin** (fingerpori, ) on sormen päällä ommeltaessa käytettävä suojus.

Sormustimia voidaan valmistaa esimerkiksi metallista, nahasta, kumista, puusta, lasista tai posliinista. Varhaiset sormustimet oli usein tehty luusta.

Sormustinta käytetään yleisimmin suojaamaan sormea työnnettäessä neulaa kankaan tai nahan läpi. Nykyään perinteisen pikarinmuotoisen sormustimen lisäksi on olemassa myös muunlaisia ompelussa käytettäviä sormisuojuksia, esimerkiksi vain etupuolen sormesta peittäviä tai jopa sormeen kiinnitettäviä nahkatarroja.

Nyppyläpintaista kumisormustinta käytetään keskisormessa parantamaan kitkaa ja suojaamaan sormea selattaessa suuria paperiarkkimääriä, kuten laskettaessa setelirahoja käsin.

Sormustimia käytettiin 1800-luvulla myös viinamittoina, mistä lienee peräisin ruotsin kielestä tullut ilmaus ”fingerporillinen”.

Käyttöesineiksi tarkoitettujen sormustinten lisäksi on olemassa erilaisia koristeellisia keräilyyn tarkoitettuja sormustimia.

Pienoiskokoinen sormustin on myös yksi *[[Monopoly]]*-lautapelin nappuloista.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Kimmo (lehti)

**Nuorten lehti Kimmo** ilmestyi kerran kuukaudessa 1945–1952 (kaksoisnumeroiden takia 8 numeroa vuodessa). Sitä julkaisi Lehtiyhtymä. Se sisälsi seikkailukertomuksia, humoristisia juttuja ja tehtäviä. Päätoimittajia olivat muun muassa Lasse Marttinen ja Armand Lohikoski.

Kimmossa oli myös paljon sarjakuvia. Lehden nimikkoterrieri Kimmo seikkaili aina pääkirjoitussivulla sarjakuvan muodossa, piirtäjänä Martti Viitala, jolta ilmestyi lehdessä myös jatkuvajuoninen sarjakuva ”Vaaroja päin”. 

Myös Ami Hauhio kuvitti lehteä ja piirsi siihen sarjakuvia.

## Aiheesta muualla
* Kvaak – Nuorten lehti Kimmo
Caecilius Metellus

**Caecilius Metellus** oli merkittävän plebeijisuvun nimi Rooman tasavallan aikana. 

* Lucius Caecilius Metellus, konsuli 251 eaa. ja 247 eaa. Kuoli 221 eaa. *[[Pontifex maximus]]*
* Quintus Caecilius Metellus, konsuli 206 eaa.
* Quintus Caecilius Metellus Macedonicus, konsuli 206 eaa. ja 143 eaa., kensori vuonna 131 eaa. Kuuluisa kenraali kolmannen makedonialaissodan aikana.
* Lucius Caecilius Metellus Calvus, konsuli 142 eaa.
* Quintus Caecilius Metellus Balearicus, konsuli 123 eaa., kensori 120 eaa.
* Lucius Caecilius Metellus Dalmaticus, konsuli 119 eaa., *[[pontifex maximus]]*  115 eaa.
* Lucius Caecilius Metellus Diadematus, konsuli 117 eaa., kensori 115 eaa.
* Marcus Caecilius Metellus, konsuli 115 eaa.
* Gaius Caecilius Metellus Caprarius, konsuli 113 eaa., kensori 102 eaa.
*Quintus Caecilius Metellus Numidicus, konsuli 109 eaa., kensori 102 eaa. Kenraali Jugurthan sodassa. 
* Quintus Caecilius Metellus Nepos, konsuli 98 eaa.
* Quintus Caecilius Metellus Pius, Sullan kannattaja, konsuli 80 eaa., *[[pontifex maximus]]* vuodesta  83 eaa.
* Quintus Caecilius Metellus Creticus, konsuli 69 eaa.
* Lucius Caecilius Metellus, konsuli 68 eaa.
* Quintus Caecilius Metellus Celer, konsuli 60 eaa.
* Quintus Caecilius Metellus Nepos, konsuli 57 eaa.
* Quintus Caecilius Metellus Pius Cornelianus Scipio Nasica tai Metellus Scipio, konsuli 52 eaa.
Suurkäräjät

**Suurkäräjät** () on Norjan parlamentti. Suurkäräjät perustettiin vuonna 1814, ja se on ollut Norjan ylin poliittinen elin vuodesta 1884. 

Suurkäräjät käyttää lainsäädäntö- ja budjettivaltaa. Suurkäräjien tehtäviin kuuluu lakien hyväksyminen, määrärahojen myöntäminen ja maan hallituksen toiminnan valvominen. Suurkäräjien jäsenet valitaan neljän vuoden välein järjestettävissä vaaleissa, joissa kaikilla 18 vuotta täyttäneillä norjalaisilla on äänioikeus.

## Historia
Miehet saivat yleisen äänioikeuden vuonna 1898, naiset vuonna 1913. Suurkäräjillä on 169 edustajaa, jotka tulevat kaikista Norjan 19 läänistä.

Vuoteen 2007 saakka suurkäräjät oli lainsäädäntöasioiden kannalta kaksikamarinen niin, että Lagtingetiin (ylähuone) kuului neljäsosa ja Odelstingetiin (alahuone) loput edustajista. Valtion budjetti ja perustuslain muutokset käsiteltiin kuitenkin yksikamarisessa täysistunnossa. Vuoden 2009 alussa voimaan astuneiden perustuslainmuutosten jälkeen lainsäädäntötyö tapahtuu yksikamarisesti. Jako Odelstingetiin ja Lagtingetiin lakkasi vuoden 2009 alussa voimaan astuneiden perustuslakimuutosten myötä.

## Edustajat
Puhemiestä lukuun ottamatta kaikki edustajat istuvat ainakin yhdessä valiokunnassa, jotka käyvät läpi lakiesitykset ennen kuin ne viedään koko parlamentin istunnon eteen. Suurin osa valiokuntien työstä lähetetään suorana lähetyksenä ja arkistoidaan tämän jälkeen.. Nykyään valiokuntia on 12.

Parlamentissa on säännöt edustajien kielenkäytölle, jolla rajoitetaan edustajien kielenkäyttö parlamentarismiin sopivaksi. Kiellettyjä ilmauksia ovat mm. "kuin piru lukisi Raamattua", "luoja varjelkoon" ja toisen edustajan syyttäminen valehtelusta.

## Viimeisimmät vaalit
Viimeisimmät vaalit pidettiin 8. syyskuuta 2025.

## Katso myös
* Norjan politiikka

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Roger Borsa

**Roger Borsa** (1060/1061–1111) oli Apulian herttua vuosina 1085–1111 ja Salernon ruhtinas vuosina 1090–1111.

## Suku
Hän oli Robert Guiscardin ja tämän toisen puolison Sikelgaitan vanhin poika. 

## Herttua
Isänsä kuoleman jälkeen vuonna 1085 hän peri Apulian herttuakunnan ja äitinsä kuoleman jälkeen vuonna 1090 myös Salernon ruhtinaskunnan.

Roger Borsa oli urhoollinen ritari ja sotapäällikkö, mutta ei perinyt isänsä ja äitinsä valtiomiestaitoja ja tarmokkuutta, vaan hänen hallintokauttaan leimasivat feodaaliaatelin sisäiset sodat. Lempinimensä "*borsa*" (rahakukkaro) hän sai kiinnostuksestaan talousasioihin.

## Avioliitto
Hänen puolisonsa vuodesta 1092 lähtien oli Adela Flanderilainen (1064 tai 1067–1115), joka oli Flanderin kreivi Robert I:n ja Saksin prinsessa, Hollannin kreivitär Gertrud von Sachsenin vanhin tytär.

Heille syntyi:

* Guglielmo II (Vilhelm) de Hauteville, Vilhelm (1095–1127), Apulian herttua

## Perintö
Rogerin kuoleman jälkeen vuonna 1111 häntä seurasi Apulian herttuana poika Guglielmo (Vilhelm) II de Hauteville, joka kuoli lapsettomana. Tämän jälkeen Apulian herttuakunta joutui hänen serkulleen Roger de Hautevillelle, joka yhdisti kaikki Italian ja Sisilian normannimaat ja hallitsi kuninkaana nimellä Roger II.