Jakob De la Gardie

**Jakob Pontusson De la Gardie** (20. kesäkuuta 1583 Tallinna – 12. elokuuta 1652 Tukholma) oli ruotsalainen kreivi, sotapäällikkö, valtiomies ja marsalkka. Jakob De la Gardieta kutsuttiin Suomessa pilkkanimellä **Laiska-Jaakko**, koska hän pakotti suomalaiset joukkonsa miehittämään Novgorodia kuusi vuotta. Tämä sai suomalaisjoukot piruilemaan sanoen: ”Lähti suvi, lähti talvi, vaan ei lähde Laiska-Jaakko”.

## Yksityiselämä
De la Gardien vanhemmat olivat Pontus I De la Gardie ja Sofia Johansdotter Gyllenhielm, joka oli Juhana III:n ja tämän rakastajattaren Kaarina Hannuntyttären tytär. Sofia kuoli Tallinnassa synnyttäessään poikaansa Jakobia vuonna 1583, ja Pontus hukkui Narvanjokeen pari vuotta myöhemmin. Orvoksi jäänyt Jakob de la Gardie lähetettiin Vääksyn kartanoon Kangasalle isoäitinsä hoiviin. 

Jakob oli naimisissa kreivitär Ebba Brahen (1596–1674) kanssa, joka oli kreivi, drotsi Per Brahe vanhemman pojan, kreivi ja valtakunnandrotsi Magnus Brahen sekä Britta Stensdotter Leijonhuvudin tytär. Heille syntyi 14 lasta, joista seitsemän kuoli jo pienenä. Kuuluisimmat lapsista olivat Axel Julius De la Gardie, Magnus Gabriel De la Gardie sekä kreivitär, suuriyrityksen omistaja, ruukinomistaja, hovimestarinna Maria Sofia De la Gardie (1627–1694), joka meni naimisiin Gustaf Gabrielsson Oxenstierna af Croneborgin kanssa. Kolmas nimeltä mainittu lapsi oli Christina Catharina.

## Sotilasura
De la Gardie palveli Morits Oranialaisen armeijassa Alankomaissa vuodet 1606–1608. Hän oli vastuussa alankomaalaisen taktiikan käyttöönotosta Ruotsin kuningas Kaarle IX:n armeijassa. Aluksi hanke epäonnistui ja tuloksena oli Kirkholman taistelun katastrofi vuonna 1605. Myöhemmin De la Gardie onnistui paremmin ja ruotsalaiset käyttivät taktiikkaa menestyksekkäästi.
 
De la Gardie johti Ruotsin armeijaa Venäjän-sotaretkellä vuosina 1608–1613. Hän pyrki tukemaan Ruotsin kanssa liittoutunutta tsaari Vasili IV:tä Puola-Liettuaa ja toista Vale-Dmitriä vastaan hyökkäämällä vuonna 1610 Moskovaan Novgorodista käsin. Matkalla De la Gardien pääosin suomalaisista koostuvat joukot purkivat Troitse-Sergijeva lavran piirityksen ja sen jälkeen miehittivät Moskovan. Samana vuonna puolalais-liettualaiset kuitenkin voittivat De la Gardien ja venäläisten joukot Smolenskin lähellä Klušinon taistelussa.

Kun Venäjä ei ollut luovuttanut Käkisalmen lääniä vuoteen 1610 mennessä, vaikka siitä oli sovittu Viipurissa, Ruotsin kuningas Kaarle IX antoi De la Gardielle käskyn vallata Käkisalmi. Käkisalmen linna antautui vasta puoli vuotta kestäneen piirityksen jälkeen 2. maaliskuuta 1611. Kesällä 1611 De la Gardie vaati Venäjältä Pähkinälinnan ja Laatokan kaupungin luovuttamista Ruotsille. Kun siihen ei suostuttu, hän päätti vallata Novgorodin. Kesäkuun alkupäivinä De la Gardien 4000-6000 sotilaan vahvuinen armeija lähti kohti Novgorodia, minne se tunkeutui 16. marraskuuta samana vuonna. Kaupungissa taisteltiin pitkään. Taistelun aikana venäläiset suostuivat sopimukseen, jossa he tunnustivat Ruotsin kuninkaan suojelusherrakseen, valitsivat toisen Kaarle IX:n pojista tsaariksi ja lupasivat tehdä Ruotsin kanssa sotilasliiton Puola-Liettuaa vastaan.

De la Gardie toimi vuosina 1619–1630 Baltiassa kuvernöörinä. Marsalkan arvon hän sai vuonna 1620. Jakob De la Gardie on haudattu Ruotsissa Enköpingin kunnassa sijaitsevaan Veckholmin kirkkoon. Ebba Brahen perustama Pietarsaaren kaupunki (ruotsiksi *Jakobstad*) on nimetty Jakob De la Gardien mukaan.

## Katso myös
* De la Gardie

## Lähteet
*

### Viitteet

## Aiheesta muualla

* Laiska-Jaakon tarinat, Kansan kuvalehti, 12.05.1934, nro 19, s. 10, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
* J. J. Mikkola : Jaakko de la Gardie. "Hitaasti kiiruhtamisen" sotapäällikkö, Venäjän valloittaja ja Karjalan vapauttaja. Uutta ja vanhaa "Laiskan Jaakon" elämäntaipaleelta - m. m. vanhan venäläisen kronikan lisätietoja hänestä, Hakkapeliitan joulu, 01.12.1934, s. 24, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot