open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Chennai

**Chennai** (, vuoteen 1996 **Madras**) on Tamil Nadun osavaltion pääkaupunki Bengalinlahden rannalla Intiassa. Chennai on Intian kuudenneksi suurin kaupunki, kaupungissa asui neljä miljoonaa ihmistä vuonna 2011 ja sen esikaupunkialueella noin 8 696 010. 

Kaupunki on tunnettu muun muassa tamilinkielisestä elokuvateollisuudestaan, Kollywoodista. Kaupunki on kaupan ja teollisuuden keskus, se on Intian suurimpia ja eräs maailman suurimpia teknologiakeskuksia. Kaupunkia kutsutaan "Etelä-Intian portiksi". Monet ulkomaalaiset yritykset ovat ulkoistaneet palvelutoimintojaan ja perustaneet tuotantolaitoksiaan kaupunkiin. Nokialla oli matkapuhelintehdas kaupungin lähistöllä ja tukikeskus. Matkapuhelimen latureita valmistava Salcomp avasi tehtaan kaupunkiin syyskuussa 2007. Kaupungin yliopistollisista oppilaitoksista tunnetuimpiin kuuluu IIT Madras, joka oli vuonna 2020 Intian korkeatasoisin teknillinen korkeakoulu ja kansainvälisesti arvioituna eräs maan kärkiyliopistoista.

## Ilmasto
Chennain lämpötila vaihtelee 20 °C:n ja 37 °C:n välillä. Kylmin kuukausi on tammikuu, jolloin keskimääräinen alin lämpötila on 20 °C. Kuumimmat kuukaudet ovat toukokuu ja kesäkuu, jolloin keskimääräinen ylin lämpötila on 37 °C. Sateisimmat kuukaudet ovat lokakuu ja marraskuu, joiden aikana sataa yhteensä noin 640 millimetriä. Kuivimmat kuukaudet ovat helmikuu, maaliskuu ja huhtikuu, joiden aikana sataa yhteensä noin 40 millimetriä. Vuosittainen sadanta on noin 1&nbsp;310 millimetriä.

## Liikenne
Chennai Central on kaupungin päärautatieasema, joka on myös Chennai Suburban Railway -paikallisjunajärjestelmän solmukohta. Chennain metro on rakenteilla. Chennain kansainvälinen lentoasema palvelee kaupungin ja lähialueiden lentoliikennettä.

## Urheilu
Kriketti on suosittua Chennaissa kuten muuallakin Intiassa. Kaupungin oma joukkue Chennai Super Kings kilpailee Indian Premier Leaguessa. Chennai Superstars pelasi Indian Cricket Leaguessa kunnes turnaus lakkautettiin Indian Premier Leaguen perustamisen myötä. Chennai Open (aiemmin myös nimillä *Gold Flake Open* ja *Tata Open*) on vuosittain kaupungissa pelattava miesten tennisturnaus. Turnaus järjestettiin ensimmäisen kerran vuonna 1996. Nykyisin turnaus kuuluu ATP World Tour 250 -sarjaan.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* http://www.chennaicorporation.com/
* Talouselämä-lehden artikkeli intialaisen naisen työstä Nokian Chennain yksikössä
Meksikonlahti

**Meksikonlahti** on Atlantin valtameren lahti Pohjois-Amerikan eteläpuolella. Sen pohjoisosana on Yhdysvaltain etelärannikko, ja läntinen ja eteläinen rantaviiva aina Jukatanin niemimaalle asti kuuluu Meksikolle. Itäosiltaan lahti rajoittuu Kuubaan ja Karibianmereen. Atlantin valtamereen se yhdistyy Yhdysvaltain ja Kuuban välistä kulkevan Floridansalmen kautta. Lahteen laskee muun muassa Mississippijoki.

Meksikonlahden kokonaispinta-ala on hieman alle 1,6 miljoonaa neliökilometriä. Lahdelta saa alkunsa Golfvirta, joka kuljettaa lämmintä vettä Euroopan ja Skandinavian rannikoille, ja tuhoisat trooppiset hirmumyrskyt eli hurrikaanit ovat yleinen vieras lahdella. Meksikonlahdella on myös Florida Keysin saariketju. Rannikon tärkeimpiin kaupunkeihin lukeutuvat muun muassa Tampa, New Orleans ja Houston Yhdysvalloissa, Veracruz Meksikossa ja Havanna Kuubassa.

## Nimi

Lahdesta on käytetty nimitystä Meksikonlahti jo ainakin 1500-luvun lopulta lähtien; muita historiallisia nimiä ovat olleet Uuden-Espanjan lahti ja Floridanmeri. Yhdysvaltain presidentti Donald Trump vaihtoi presidentin asetuksella tammikuussa 2025 Yhdysvaltain viranomaisviestinnässä ja viranomaisten tuottamissa kartoissa lahden Yhdysvaltain-puoleisen osan nimeksi *Gulf of America* (’Amerikanlahti’).

## Lähteet
Ikšķile

**Ikšķile** ( , ) on noin 3 900 asukkaan kaupunki Latviassa. Se oli muinaisen Liivinmaan keskus ja se sijaitsee Väinäjoen varrella parinkymmenen kilometrin päässä nykyisestä Riian kaupungista. Ikšķile sai kaupungin oikeudet vuonna 1992.

## Historia
Vuonna 1189 ensimmäiset lähetyssaarnaajat saivat luvan rakennuttaa kirkon Väinäjoen liiviläisten keskukseen Ykskylään (viroksi Üksküla, saksaksi Uexküll), ja paikasta muodostui myöhemmän saksalaisten Baltian valloituksen sillanpääasema. Alueella taistelivat pakanallisten liiviläisten päällikkö Ako sekä Saksalainen ritarikunta ja heidän kristitty liiviläisliittolaisensa Kauppo. Pari vuotta kirkon rakentamisen jälkeen Ykskylään siirrettiin piispanistuin. Lopulta liiviläiset käännytettiin kristinuskoon.

1200-luvun alussa Riian perustamisen jälkeen Ykskylän merkitys asteittain väheni kaupallisten aktiviteettien ja myös piispanistuimen siirtyessä lähempänä Väinäjoen suuta sijaitsevaan toiseen liiviläiskylään, josta sittemmin kasvoi yksi Itämeren alueen kauppakeskuksista. Ikšķilessä on vielä nähtävissä linnanrauniot, mutta suurin osa muista historiallisista osista on jäänyt Väinäjoen patoaltaan alle.

Kaupunki on antanut nimensä Uexküll-aatelissuvulle.

## Lähteet
Johannes VI Kantakuzenos

**Johannes VI Kantakuzenos** (1295 – 15. kesäkuuta 1383) oli Bysantin keisari vuosina 1347–1354. 

Kun Andronikos III:sta tuli vuonna 1328 keisari, hänen ystävästään Johannes Kantakuzenoksesta tuli yksi valtakunnan tärkeimmistä miehistä. Ennen vuonna 1341 tapahtunutta kuolemaansa Andronikos teki Kantakuzenoksesta poikansa Johanneksen holhoojan ja valtakunnan hallitsijan siihen asti, kunnes poika olisi täysi-ikäinen. Johannes Kantakuzenos julistautui kuitenkin itse keisariksi. Seurasi sisällissota, jossa molemmat osapuolet saivat apua serbeiltä ja turkkilaisilta. Sota päättyi 1347, ja Johannes Kantakuzenoksesta tehtiin Johannes V:n hallitsijakumppani. 

Johannes VI:n hallituskaudella Bysantin valtakunta oli jo tuhon partaalla. Valtakunta soti genovalaisia vastaan, jotka hallitsivat Galataa. Samaan aikaan serbit yrittivät laajentaa valtakuntaansa Bysantin kustannuksella. Ensimmäisen kerran myös turkkilaiset asettuivat asumaan Euroopan puolelle, mikä tapahtui sen jälkeen, kun Johannes VI ei pystynyt maksamaan palkkaamilleen turkkilaisille.

Johannes V Palaiologos palasi valtaan vuonna 1354. Kantakuzenos vetäytyi luostariin, jossa hän kirjoitti omia tekojaan puolustelevan historiateoksen vuosilta 1320–1356.

## Kirjallisuutta
* 
*
Hyllykallio

**Hyllykallio** on Seinäjoen kaupunginosa, joka sijaitsee noin kahden kilometrin päässä kaupungin keskustasta itään päin. Sen väkiluku oli 4 082 joulukuussa 2022. Kaupunginosa on osa samannimistä suuraluetta. 

Hyllykalliolla on kerros-, rivi- ja omakotitaloja. Se on myös suuri liiketoiminnallinen keskus, joka alkoi kehittyä 1960-luvulta alkaen silloisen Nurmon ja Seinäjoen rajan lähelle noin kolmen kilometrin päähän Seinäjoen keskustasta. Hyllykallion alueella sijaitsevat Nurmon vesitorni sekä Prisma. Hyllykallion vieressä sijaitsevalla Pohjan asuinalueella on Päivölän kauppakeskittymä, jossa sijaitsevat K-Citymarket, Biltema, Minimani, Puuilo, Lidl, Hankkija, Meltex, McDonald's ja Tokmanni.

Ennen vuoden 2009 kuntaliitosta Hyllykallio kuului Nurmon kuntaan. Hyllykallio on kuitenkin rakennettu niin kiinni Seinäjokeen, että osa piti sitä jo aiemmin enemmän Seinäjoen kuin Nurmon asuinalueena.

## Palvelut
### Kunnalliset palvelut

* Hammashoitola
* Hyllykallion koulu
* Hyllykallion päiväkoti
* Hyllykallion nuoppari
* Skaala-areena

### Kaupalliset palvelut
* Prisma
* K-Citymarket
* Minimani
* Biltema
* Tokmanni
* Hankkija
* R-kioski
* Musti ja Mirri
* Kotipizza
* Lidl
* McDonald's

### Seurakunnalliset palvelut
* Hyllykallion seurakuntakoti

## Kuvia

Tiedosto:Hyllykallio, Seinäjoki.jpg|Rivitaloasutusta
Tiedosto:Hyllykallio.jpg|Alueen kerrostaloja
Tiedosto:Prisma Hyllykallio 20180604.jpg|Prisma
Tiedosto:Kivisaarentie 2, Hyllykallio.jpg|Liikerakennus Hyllykalliolla, jossa toimii mm. R-kioski.
Tiedosto:Hyllykallio row house.png|Rivitalo Hyllykalliolla
Tiedosto:Hyllykallio apartment houses.jpg|Kaupunginosan kerrostaloja.
Tiedosto:Nurmo water tower 20180401.jpg|Hyllykallion vesitorni
Tiedosto:Hyllykallio luhtitalo.jpg|Luhtitalo Hyllykalliolla


## Lähteet
Deep Impact

**Deep Impact** tarkoittaa seuraavia asioita:

* Deep Impact, komeettojen koostumuksen tutkimiseen suunniteltu avaruusluotain
* *[[Deep Impact (elokuva)|Deep Impact]]*, katastrofielokuva vuodelta 1998.
Savon Sanomat

**Savon Sanomat** on Kuopiossa ilmestyvä seitsenpäiväinen sitoutumaton sanomalehti, jonka päälevikkialuetta ovat Pohjois-Savo ja Etelä-Savon pohjoisosat. Lehti perustettiin vuonna 1907 Maalaisliiton äänenkannattajaksi ja vaalilehdeksi.

*Savon Sanomia* julkaisee mediakonserni Keskisuomalaiseen kuuluva Keskisuomalainen Media. 

Vuonna 2022 *Savon Sanomien* kokonaistavoittavuus oli 203 000. Lehti siirtyi tabloidikokoon 15. maaliskuuta 2016.

## Päätoimittajat
* Juhani Ahtiluoto 1907–1908
* Jaakko Kivi 1908–1912
* Iivo Härkönen 1913
* Mikko Jortikka 1913–1914
* Santeri Haapanen 1914–1917
* Lassi Hiekkala 1918–1929
* Eero Hiekkala 1929–1942
* Martti Suhonen 1942–1943
* Tauno Lautamatti 1943
* Eero Lappalainen 1944–1960
* Mauri Auvinen 1960–1987
* Reino Myöhänen 1987–1991
* Tapani Lepola  1991–2006
* Jari Tourunen 2006–2015
* Seppo Rönkkö 2015–2023
* Matti Pietiläinen 2023–

## Toimittajia
*Simo Puupponen (Aapeli)
*Väinö Immonen
*Elina Karjalainen
*Seppo Kononen
*Paavo Lipponen
*Jouko Tyyri
*Erkki Savolainen (toimittaja)

## Savon Sanomien jakamia palkintoja
Savon Sanomien miespuolinen henkilöstö on 1970-luvun alusta asti vuosittain palkinnut Hilmanpäivänä 21. marraskuuta ”savolaisen naisen, joka on töillään ja toimillaan osoittanut esimerkillistä taitavuutta, tietävyyttä ja aikaansaavuutta”.

Lehti jakoi vuonna 2011 kolmannen Savon Sanomien vuoden väitöskirjapalkinnon parhaasta Kuopion yliopistossa hyväksytystä väitöksestä.

## Lähteet

## Kirjallisuutta
*Huuskonen, Aarre: *Savolaisen sanapajan vaiheilta.* Jyväskylä 1990.
*Kinnunen, Matti: *Sanan valtaa Kallaveden kaupungissa. Kuopion sanomalehdistön historia* I, 1844-1917. Kuopio 1982. 
*Piironen, Kaija: *Sanan valtaa Kallaveden kaupungissa. Kuopion sanomalehdistön historia* II, 1918-1979. Kuopio 1982. 
*Vuorio, Kaija: *Savossa Savon Sanomat. Sanomalehti Savon Sanomat 100 vuotta 1907–2007.* Savon Sanomat 2007. .

## Aiheesta muualla
* Savon Sanomien verkkosivut
Sani Abacha

Kenraali **Sani Abacha** (20. syyskuuta 1943 – 8. kesäkuuta 1998) oli Nigerian sotilasdiktaattori 1993–1998. 

Abacha otti vallan marraskuussa 1993 sekavissa oloissa Ernest Oladeinde Shonekanin virkamieshallitukselta, joka oli nostettu valtaan kun Ibrahim Badamasi Babangida oli julistanut Kashimawo Olawale Abiolan vaalivoiton mitättömäksi. Vaalivoittaja Abiola laitettiin vankilaan, jossa hän oli koko Abachan valtakauden ajan, minkä johdosta Nigeria erotettiin Kansainyhteisöstä ja se joutui diplomaattisesti eristyksiin.

Abachan hallinnon aikana ihmisoikeuksia rikottiin yleisesti. Yhdeksän ogoni-aktivistin, mukaan lukien Ken Saro-Wiwan hirttäminen vuonna 1995 todennäköisesti tekaistujen syytteiden perusteella veti kansainvälisen huomion Nigerian tilanteeseen.

Abachan alaisuudessa Nigerian armeija johti Afrikan valtioiden interventiota, joka palautti Sierra Leonen siviilivaltaan maaliskuussa 1998.

Abacha kuoli 54-vuotiaana sydänkohtaukseen. Juorujen mukaan tapaukseen sisältyy Viagran liika-annostus ja kaksi tai kolme intialaista prostituoitua. Abacha polttohaudattiin seuraavana päivänä ilman kuolinsyyn tutkintaa, mikä lisää huhuja tahallisesta tai tahattomasta myrkytyksestä. 

Abachan kuoleman jälkeen valtaan nousi presidentti Olusegun Obasanjo. Hänen hallituksensa on syyttänyt Abachaa perheineen valtion kassan tyhjentämisestä ja korruptiosta, joka yltää Mobutu Sese Sekon kanssa tasoihin tai jopa siitä ohi. Etsinnät käynnistyivät, kun muutamia viikkoja miehensä kuoleman jälkeen Sani Abachan leski Maryam Abacha tavattiin Kanon lentoasemalta, jossa hän oli lähdössä väitetysti pyhiinvaellusmatkalle Saudi-Arabiaan. Mukana olleet 38 matkalaukkua herättivät poliisin epäilyn. Niistä paljastui läjäpäin rahaa. Helmikuussa 2000 Nigerian hallinto arvioi Sani Abachan kaudella anasteun omaisuuden arvoksi 4,3 miljardia dollaria. Yli 20 vuotta myöhemmin, tammikuussa 2021 BBC:n uutisen mukaan Nigerian hallituksen palkkaama lakimies olisi onnistunut palauttamaan yli 20 vuoden työn aikana 2,4 miljardia dollaria anastettua varallisuutta Nigerialle. Tarkkaa tietoa anastetun omaisuuden arvosta ei ole; jotkut pitävät julkisuudessa olleita 4-5 miljardin dollarin arviota ylimitoitettuna. Toisaalta anastettujen varojen etsintä on jatkunut vielä 2020-luvullakin ja lehdistössä on esitelty anastuksiin osallistujia. Esimerkiksi nigerialaisen oikeusistuimen päätöksessä kesällä 2023 on etsitty kadonnutta osaa 5 miljardiksi dollariksi esitetystä anastuksesta.  

## Lähteet
Tempel 1

**Tempel 1** (virallisesti **9P/Tempel**) on Ernst Wilhelm Leberecht Tempelin 3. huhtikuuta 1867 löytämä komeetta. Kun komeetta löydettiin, sen kiertoaika oli 5,68 vuotta, ja se havaittiin uudelleen vuosina 1873 ja 1879. Tempel 1:n kiertorata menee kuitenkin ajoittain läheltä Jupiteria niin, että tämä vaikuttaa sen kiertoaikaan. Tämä tapahtui vuonna 1881, ja kiertoaika piteni 6,5 vuoteen. Muutos vaikutti myös komeetan havaitsemiseen, ja sitä ei seuraavan kerran havaittu kuin vasta 1960-luvulla, jolloin amerikkalainen astronomi Brian G. Marsden teki komeetan radasta tarkkoja laskelmia ottaen huomioon Jupiterin vaikutuksen.

4. heinäkuuta 2005 kello 5:45 UTC NASAn Deep Impact -avaruusluotaimen iskeytyjäosa osui tarkoituksellisesti Tempel 1:n pintaan. 

 


## Lähteet
Željko Ražnatović

**Željko Ražnatović** (serbiaksi Жељко Ражнатовић), (17. huhtikuuta 1952 –  15. tammikuuta 2000), laajalti tunnettu nimellä **Arkan** (serbiaksi Аркан) oli serbialainen puolisotilaallisten joukkojen johtaja ja kansanedustaja. Haagin kansainvälinen oikeus etsi häntä, mutta hän ehti kuolla ennen kiinni joutumistaan. Nimi Arkan tulee sarjakuvahahmon nimestä.

## Nuoruusvuodet
Ražnatovićin isä oli ilmavoimien upseeri. Željko Ražnatović sekaantui rikolliseen toimintaan kuten koruvarkauksiin ja pankkiryöstöihin läntisessä Euroopassa 1970- ja 1980-luvulla. Hän sai vankilatuomioita ja karkasi vankiloista Belgiassa, Alankomaissa ja Saksassa.

1990-luvulla hän perusti Serbien vapaaehtoiskaarti-nimisen puolisotilaallisen ryhmän, jota kutstuttiin tiikereiksi.

## Arkan sodissa
Arkanin "tiikerit" toimivat vuosina 1991-1995 alkuaan Itä-Slavoniassa. Heidän koulutusleirinsä oli Erdutissa entisellä sotilasalueella.

Arkanin "tiikerit" puhdistivat Bosnian sodassa huhtikuussa 1994 Bijeljinan, Zvornikin ja Brčkon. Syksyllä 1995 Arkanin joukot taistelivat Banja Lukan, Sanski Mostin ja Prijedorin alueella. Arkanin nimi liitetään Vukovarin sairaalamassamurhaan, Srebrenican joukkoteurastukseen ja Sarajevon piiritykseen. Arkan johti monia Bosnian sotatoimia ja palkitsi urheimmat sotilaansa. "Tiikerit" teloittivat vankinsa. Saatujen tietojen mukaan he myös ryöstivät ja salakuljettivat. Arkan itse toistuvasti kielsi haastatteluissa osallistuneensa sotarikoksiin 1990-luvulla.

## Luksuselämää sotien jälkeen
Željko Ražnatović oli eräiden serbien juhlittu sankari, ja pääsi parlamenttiin vuonna 1992. Seuraavana vuonna Arkan kumppaneineen perusti Serbian yhtenäisyyspuolueen.

Arkan avioitui huomattavasti nuoremman serbialaisen suosikkilaulajan Svetlana "Ceca" Veličkovićin kanssa 19. helmikuuta 1995. He saivat kaksi yhteistä lasta seitsemän Arkanin aikaisempien avioliittojen lasten lisäksi. Ražnatovićit asuivat varakkaiden asuinalueella ja harjoittivat sekä kunniallisia että hämäriä liiketoimia. Heitä haastateltiin usein televisiossa.

## Arkanin murha

Naamioituneet miehet ampuivat Ražnatovićin 15. tammikuuta 2000 Belgradissa sijaitsevassa viiden tähden hotellissa. Todistajien mukaan teko oli palkkamurha.

Arkanin asianajaja on esittänyt, että murhan takana olisi ollut Ison-Britannian erikoisjoukko Special Boat Service. Vuoden 1999 sodan aikana Arkan oli ilmoittanut mobilisoivansa tiikerinsä puolustamaan Jugoslavian liittotasavaltaa, jos Nato käyttäisi maajoukkoja.

## Lähteet
Juuri

**Juuri** on kasvin lehdetön, tavallisesti maanalainen osa, joka kiinnittyy varteen ja kasvaa suurin piirtein alaspäin, mutta juuristo eli juurien muodostama kokonaisuus voi myös levittäytyä vaakatasossa. Juuria on erilaisia. Juuren päätehtävät ovat veden ja ravinteiden nostaminen varteen sekä kasvin pitäminen paikallaan maaperässä. Juuren toiminta perustuu osmoosiin, ja juuren sisällä sijaitseva neste on väkevämpää kuin ulkopuolella sijaitseva neste. Juuren kasvaminen vaatii kosteutta, ja nuoren kasvin kasvupyrähdys alkaa vasta juurten kehityttyä.

Juuri on joko pääjuuri tai lisäjuuri. Pääjuureksi kutsutaan selvästi yhtenäistä, paksua, suoraan alaspäin tunkeutuvaa juurta, jollainen on muun muassa voikukalla. Lisäjuuri taas haarautuu moneen, lähellä maanpintaa laajalle ulottuvaan juurihaaraan. Lisäjuuri on muun muassa heinäkasveilla.

Suurilla puuvartisilla kasveilla voi muodostua tukevoittavia pönkkäjuuria tai lankkujuuria. Kosteilla paikoilla, joilla maaperässä on hyvin vähän happea, kuten esimerkiksi mangrovemetsissä, jotkin kasvit kasvattavat maan pinnalle tulevia hengitysjuuria.

## Rakenne
Juuren keskellä kulkee keskuslieriö, jonka sisällä juuren johtojänteet kulkevat. Keskuslieriötä ympäröi endotermi. Endotermin ulkopuolella on erityisesti nuorilla juurilla kuori ja kuorta ympäröivä epidermi. Kuori koostuu pääosin tylppysoluista, ja toimii varastona. Vanhoilla juurilla keskuslieriön korkkijällen tuottama korkkikuori usein korvaa kuoren ja epidermin.

Juuri voidaan jakaa vyöhykkeisiin pituussuunnassa. Juuren päässä on suojaava juuren huntu, joka varmistaa juuren kasvamisen ja tunkeutumisen maahan. Se on yleensä ihmissilmälle näkymätön. Hunnun suojassa on meristeemisolukosta koostuva jakautumisvyöhyke, jossa meristeemisolut jakautuvat aktiivisesti tuottaen uusia juurisoluja. Jakautumisvyöhykettä seuraa pitenemisvyöhyke, jossa solut kasvavat erityisesti pituussuunnassa. Pitenemisvyöhykettä seuraa erilaistumisvyöhyke, jossa solut erilaistuvat tehtäviinsä. Juurikarvat sijaitsevat erilaistumisvyöhykkeessä. Näitä vyöhykkeitä seuraa juurihaaravyöhyke.

Juurista haarautuvat juurikarvat, jotka mahdollistavat veteen liuenneiden ravinteiden oton. Poikkeustapauksessa koko juuri voi puuttua, kuten sammalilta, tai juurikarvat, kuten metsämännyltä, jolloin juurikarvoja korvaavat sienirihmat. Ne elävät kasvin kanssa molemminpuolisessa hyötysuhteessa eli symbioosissa.

## Juuret ravinnonlähteinä

Juuret ovat erikoistuneet erilaisiin tehtäviin. Ravinnon kannalta tärkeimpänä voidaan pitää mukulajuurta, joka on ravintosäiliönä toimiva juuri, jollainen on esimerkiksi porkkanalla. Luonnossa esiintyviä syömäkelpoisia juuria nimitetään juuriksi. Ihmisen kasvattamina niitä nimitetään juureksiksi. Luonnonkansat, kuten metsästäjä-keräilijät, etsivät maasta ravinnokseen juuria.

## Katso myös
* juurakko
* sienijuuri
* lankkujuuri
* ilmajuuri

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Troijalainen (tietotekniikka)

**Troijalaiseksi** tai **troijanhevoseksi** sanotaan tietokonetekniikassa ja tietokoneverkkosodankäynnissä viattomaksi naamioitua haittaohjelmaa tai ohjelman pätkää. Tavallisesti se tekee jonkin yksinkertaisen hyödyllisen toiminnon, mutta samalla käynnistää viruksen, madon, tekee tuhoja tai perinteisimmillään avaa takaportin tai muun haavoittuvuuden tietojärjestelmään. Se voi myös tehdä tiedonhakua, tietojen tuhoamista tai vastaavaa, jättämättä mitään jälkiä.

Paras tapa torjua troijalaisia on olla asentamatta ja käynnistämättä sellaisia ohjelmia, joiden alkuperää ei tunne tai joiden valmistajaan ei voi luottaa. Jotkin sähköpostiohjelmat saattavat ajaa sähköpostin liitteissä olevat ohjelmat liitteitä avattaessa, mikä vaikeuttaa ohjeen noudattamista. Samaten käyttöjärjestelmä saattaa olla säädetty niin, että järjestelmä ajaa irtomedialla olevan autorun-ohjelman automaattisesti, jolloin pelkäksi musiikki-CD:ksi luultu levy voi asentaa tietokoneelle haittaohjelmia. 

Virustorjuntaohjelmat, sähköpostisuodattimet ja palomuurit voivat osaltaan torjua troijalaisia, mutta tällainen suodattaminen ei koskaan voi olla täydellistä. Ulkoministeriössä 2013 hyökännyt haittaohjelma Uroburos oli mahdollisesti troijalainen.

Nimitys tulee antiikin Kreikan taruissa esiintyvästä Troijan hevosesta.

## Katso myös
* ohjelmistosodankäynti

## Lähteet
Troijan hevonen

**Troijan hevosella** voidaan tarkoittaa ainakin seuraavia asioita:
*Troijan puuhevosta antiikin Kreikasta.
*troijalaista, edellisen mukaan nimettyä haitallista tietokoneohjelmaa.
Varsi

**Varsi** on tavallisesti kasvin maanpäällinen osa eli ilmaverso, joka kannattelee lehtiä ja kukkia, eli toimii kasvin tukirankana. Varsi mahdollistaa myös veteen liuenneiden ravinteiden nostamisen ylös lehtien ja kukkien saataville. Puutuneisuuden mukaan varret voidaan jakaa pehmeisiin ruohovarsiin ja koviin puuvarsiin. Niiden väliset erot aiheutuvat etenkin puuvarren suuremmasta ligniinipitoisuudesta.

Varren kasvusuunta on ylöspäin. Varsi kasvaa kärjestään, ja kasvu alkaa pysähtyä vasta kukkien muodostuessa. Latvan vartta ja pieniä lehtiä kutsutaan silmuiksi. Silmu on siis kehittymätön verson latva, joka kasvaa yhdestä kasvupisteestä. Niveleksi kutsutaan lehtien kiinnityskohtaa. Nivelväli on nimensä mukaisesti nivelten väli. Varren varsinainen kasvupiste sijaitsee kärjessä, mutta eräillä kasveilla kasvua tapahtuu myös ”nivelvälin tyvessä”, jolloin kasvu alkaa hankasilmusta.

Varsi saattaa myös olla maavarsi, kuten maanalainen juurakko tai silmu. Pitkin maata luikertelevaa juurakkoa kutsutaan rönsyksi. Kasvin maanalaista silmua, joka toimii myös ravintosäiliönä, kutsutaan sipuliksi.

## Katso myös
* korsi

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Romain Rolland

**Romain Rolland** (29. tammikuuta 1866 Clamecy, Nièvre, Ranska – 30. joulukuuta 1944 Vézelay) oli ranskalainen kirjailija. Hän sai vuonna 1915 Nobelin kirjallisuuspalkinnon pääteoksestaan *Jean-Christophe*. Rolland edusti oikeanmukaisuuden etsintää ensimmäisen maailmansodan ajan henkisessä murroksessa.

## Elämä
Romain Rolland opiskeli École Normale Supérieure -eliittiyliopistossa. Hän kirjoitti tohtorintutkintonsa aiheesta ”Modernin lyyrisen teatterin lähteet – oopperan historia Euroopassa ennen Lullya ja Scarlattia”. Valmistumisen jälkeen Rolland toimi opettajana sekä musiikin historian ja taidehistorian professorina. Hän luopui korkeakoulu-urastaan vuonna 1912, kun hän pystyi elättämään itseään kirjoittamisella.

Rolland oli koko ikänsä aktiivinen pasifisti. Hän osallistui sodan aikana Punaisen Ristin toimintaan. Sodan jälkeen hänestä tuli yksi aikansa tunnetuimmista intellektuelleista. Hän perusti *Europe*-lehden ja pyrki edistämään Ranskan ja Saksan välisiä suhteita. Maksim Gorkin kutsusta hän matkusti vuonna 1935 Moskovaan, jossa Stalin otti hänet vastaan ranskalaisen älymystön edustajana. Rolland kuoli 78-vuotiaana vuonna 1944 saksalaisten miehittämässä Vézelayssa.

## Tuotanto

Rollandin ensimmäiset teokset liittyivät musiikkiin ja kuvataiteeseen. Hän kirjoitti kirjat Beethovenista (1903) ja Tolstoista (*La vie de Tolstoi*, 1911). Vuosina 1904–1912 Rolland kirjoitti kymmenosaista kehitysromaaniaan *Jean-Christophe*. Vuonna 1924 ilmestynyt kirja Mahatma Gandhista teki Gandhia osaltaan tunnetuksi Euroopassa. Toinen laaja, moniosainen teos oli *Lumottu sielu* vuosilta 1924–1927. Rolland kirjoitti ahkerasti myös kirjeitä ja päiväkirjaa, ja ne on myös julkaistu hänen kuolemansa jälkeen.

## Teokset
Suomennetut teokset:
**Michelangelo*. Suomentanut V. Tarkiainen. Porvoo: WSOY, 1913.
**Jean-Christophe*. 10 osaa. Suomentaneet Joel Lehtonen ja Huugo Jalkanen. Porvoo: WSOY, 1917–1919.
**Beethoven*. Suomentanut Leevi Madetoja. Porvoo: WSOY, 1918.
**Kaksi rakastavaista* ("Pierre et Luce"). Suomentanut Eino Voionmaa. Porvoo: WSOY, 1921.
* *Danton: kolminäytöksinen vallankumousnäytelmä*. Suomentanut Eino Kalima. Porvoo: WSOY, 1922.
**Mahatma Gandhi*. Porvoo: WSOY, 1924.
**Lumottu sielu*. 4 osaa. Suomentaneet Eino Voionmaa ja Eino Palola. Porvoo: WSOY, 1926–1928.
* *Edelläkävijät* ("Les Précurseurs"). Suomentanut Väinö Meltti. Helsinki: Tammi, 1945.
* *Mestari Breugnon: ”ukko senkun porskuttaa”*. Suomentanut Matti Pyhälä. Helsinki: Kansankulttuuri, 1979 

Suomeksi on julkaistu myös Rollandin ja Maksim Gorkin kirjoituksia sisältävä *Mille puolen barrikaadin? Romain Rollandin ja Maksim Gorkin vastaukset interventeille*. Leningrad: Valtion kustannusliike Kirja, 1931.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

*Association Romain Rolland
*Vapaasti ladattavia Romain Rollandin e-kirjoja Projekti Lönnrotilta ja Project Gutenbergiltä.
Jane Russell

**Ernestine Jane Geraldine Russell** (21. kesäkuuta 1921 Bemidji, Minnesota &ndash; 28. helmikuuta 2011 Santa Maria, Kalifornia) oli yhdysvaltalainen näyttelijä, laulaja, malli ja oman aikansa seksisymboli.

## Ura
Jane Russell aloitti uransa 1940-luvulla, jolloin hän nousi palvotuksi seksisymboliksi elokuvassa *[[Lainsuojaton (vuoden 1943 elokuva)|Lainsuojaton]]* (1943). Hänen uransa kulta-aikaa oli kuitenkin 1950-luvun alkupuoli, jolloin hän esiintyi ehkä kuuluisimmassa elokuvassaan *[[Herrat pitävät vaaleaveriköistä]]* (1953), vastanäyttelijänään Marilyn Monroe. Ensi-illassa hän ja Monroe painoivat käden- ja jalanjälkensä Grauman's Chinese Theatren edustan betonilaattoihin.

1950-luvun lopussa Russellin suosio hiipui heikosti menestyneiden elokuvien vuoksi. Hän esiintyi viimeisessä elokuvassaan vuonna 1970 mutta vieraili sen jälkeen aika ajoin televisiossa.

## Yksityiselämä
Hän oli naimisissa kolme kertaa, ja hänellä oli ensimmäisestä avioliitostaan kolme adoptoitua lasta. Vuonna 1955 Russell perusti World Adoption International Fund (WAIF) -järjestön. Hän kuoli keuhkoperäiseen sairauteen 89-vuotiaana kotonaan Kaliforniassa.

## Filmografia

## Palkinnot, palkintoehdokkuudet ja muut kunniat

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* 
* Jane Russell NNDB:ssä
* Jane Russellin kuvagalleria 
* Women's International Center: Biografi
Octavio Paz

**Octavio Paz** (31. maaliskuuta 1914 – 19. huhtikuuta 1998) oli meksikolainen runoilija, kirjailija ja diplomaatti, jolle myönnettiin Nobelin kirjallisuuspalkinto 1990.

## Tausta
Paz on lähtöisin poliittisesti, kulttuurisesti ja sotilaallisesti vaikutusvaltaisesta perheestä México Cityn läheltä. Hänen isänsä toimi juristina ja vallankumousjohtaja Emiliano Zapatan avustajana ja oli toteuttamassa Meksikon maareformia. Perhe joutui Zapatan kukistuttua lähtemään lyhyeksi aikaa Yhdysvaltoihin maanpakoon. Kun perhe pääsi palaamaan, jatkoi Octavio Paz oikeustieteen opiskelujaan ja liittyi vasemmistolaiseen opiskelijaliikkeeseen. Jo 17-vuotiaana 1931 hän oli perustamassa kirjallista kuukausilehteä.

Vuonna 1933 julkaisemastaan esikoisrunokokoelmasta nuori Paz sai kannustavaa palautetta runoilija Pablo Nerudalta. Vuonna 1937 Paz kävi Espanjan sisällissodan keskellä osoittamassa tukeaan tasavaltalaisille. Myöhemmin Paz loittoni aatteellisesti vasemmistosta, ja hänen suhteensa Nerudaan katkesivat. Pariisin-vuosinaan 1946–1951 Paz osallistui surrealistisen liikkeen toimintaan.  Paz Vuonna 1962 Paz lähetettiin Intiaan Meksikon suurlähettilääksi, ja siellä hän kirjoitti valmiiksi useita teoksiaan.

## Tuotanto
Pazin nuoruudenteoksia sävyttävät marxilaisuus, surrealismi, eksistentialismi, buddhalaisuus ja hindulaisuus. Hänen runonsa *Aurinkokivi* (Piedra del sol, 1957) on tunnettu surrealistisen runouden edustaja. Myöhemmät teokset kertovat usein kuvataiteesta, kuten Joan Mirón töistä. Kypsimmällä kaudellaan 1940- ja 1950-luvuilla Paz tuotti runoutta, joka perustui intiaanien symboliikkaan sekä sanojen ja merkitysten syvälliseen tutkiskeluun. 

Runouden rytmiä Paz vertasi esseissään universaaliin yhtymiseen ja eroamiseen. Hän rinnasti runouden tunnetasolla uskontoon ja rakkauteen. Paz tunnusti myös runouden historiallisen painolastin, mutta tunsi itse vetoa lyriikan moderneihin virtauksiin. 

Esseistinä Paz kirjoitti Meksikon politiikasta ja taloudesta, asteekkien taiteesta, antropologiasta ja seksuaalisuudesta. Hän kirjoitti myös tarpeesta arvioida uudelleen Meksikon historiallisten merkkihenkilöiden toimintaa ja merkitystä. Lyriikan tavoitteeksi Paz määritteli sanojen vapauttamisen pelkästä arkipäivän hyötykäytöstä takaisin “periaikaan” eli olennaiseen sisältöön. 

Pazin tuotanto on muokannut Meksikon kuvaa maailmalla ja meksikolaisten kuvaa itsestään. Tähän on etenkin vaikuttanut kirjan kokoinen kulttuuriantropologinen essee *El laberinto de la soledad* meksikolaisten kulttuurista ja käyttäytymisestä.

## Suomennettuja teoksia
*  (Ilmestynyt osana nidettä *Kello 0: Latinalaisen Amerikan runoja ja runoelmia*, WSOY 1969 – 2. p. 1971)
* 
* *Ruhtinas ja narri* Esseitä taiteesta, suomentaneet Anita Mikkonen ja Jyrki Lappi-Seppälä, Helsinki: Taide 1988  (Suomennettu kokoelmista: El signo y el garabato; In/mediaciones; Las peras del olmo; Los privilegios de la vista.)
* *Suuri lasi* Suomentanut Anita Mikkonen, Helsinki: Taide 1991 

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Octavio Paz,  Luettelo suomennetuista runoista. Lahden kaupunginkirjaston runotietokanta.
Eyvind Johnson

**Olof Edvin ”Eyvind” Verner Johnson** (29. heinäkuuta 1900 Boden, Norrbotten, Ruotsi – 25. elokuuta 1976 Tukholma) oli ruotsalainen kirjailija, jolle myönnettiin Nobelin kirjallisuuspalkinto yhdessä Harry Martinsonin kanssa vuonna 1974.

Eyvind Johnson kuului itseoppineisiin kirjailijoihin. Hän syntyi kuusilapsiseen perheeseen ja lähti 14-vuotiaana sekalaisiin töihin lähikaupunkiin: sahalle ja tiilitehtaalle. Työttömäksi jäätyään hän matkusti Tukholmaan tehdastöihin. Metallityöväenlakon aikana 1920 yritti ensimmäistä kertaa elää kirjoitustuloillaan. Vuonna 1921 hän lähti pariksi vuodeksi Saksaan ja Ranskaan ja kirjoitti sieltä ruotsalaisiin lehtiin.

Johnsonin varhaiset teokset käsittelevät hänen vaatimattomia lähtokohtiaan ja sosiaalisia ja poliittia ongelmia. Myöhäisemmissä teoksissa hän kokeili ja kyseenalaisti kertojan roolia ja ajan käsittelyä kirjallisuudessa. Toinen maailmansota järisytti hänen maailmankuvaansa: hän luopui pasifismista ja päätyi vakaumukseen, että pahaa on vastustettava väkivallalla. Suomen talvisodan aikana hän toimi kirjailija Harry Martinsonin kanssa Suomen hyväksi. Sodanjälkeinen romaani *Sotilaan paluu* tuo esille, kuinka sodan raskaat kokemukset elävät sotilaiden mielissä. 

Johnsonin pääteoksena pidetään neliosaista, osittain omaelämäkerrallista sarjaa *Romaani Olofista* (1934–1937), joka kertoo nuoren miehen kasvuvuosista Norlannissa 1900-luvun alkupuolella. 

## Suomennettuja teoksia
* Elettiin vuotta 1914 (suom. V. Hämeen-Anttila, 1938)
* Tällaista on elämäsi (suom. Werner Anttila, 1939)
* Älä katso taaksesi (suom. Werner Anttila, 1940)
* Sotilaan paluu (suom. Yrjö Iso-Puonti, 1945)
* Kaupunki hohtaa pimeässä (suom. Eino Heinivaara, 1946)
* Rantojen tyrskyt: romaani läsnäolevasta (suom. Katri Ingman, 1947)
* Tulta ja ruusuja (suom. Arvi Kivimaa, 1953)
* Hänen armonsa aika (suom. Gerda Lindgren, 1962)
* Kohti hiljaisuutta: romaani vangituista (suom. Kyllikki Villa, 1975)

## Lähteet

## Kirjallisuutta
* 
*
Mick Foley

**Michael Francis Foley** (s. 7. kesäkuuta 1965 Bloomington, Indiana) on yhdysvaltalainen entinen showpainija. Foley tunnetaan parhaiten WWF-ajan hyvin uhkarohkeista ja usein hyvin verisistä hardcore-otteluistaan, mistä johtuen hän on saanut lisänimen **The Hardcore Legend**. Hänet tunnetaan myös nimillä *Cactus Jack*, *Mankind* ja *Dude Love*, joita hän on käyttänyt uransa aikana. Foley myös osallistui vuoden 1998 Royal Rumble -otteluun kaikilla kolmella eri persoonallaan.

## Ura

Foley on urallaan paininut lähes kaikissa tunnetuimmissa showpainipromootioissa, kuten ECW:ssä, WCW:ssä, TNA:ssa ja WWE:ssä. Foleyn uran tunnetuimmat vuodet ajoittuvat WWE:n (silloisen WWF:n) niin kutsuttuun Attitude Eraan 1990-luvun puolivälistä 2000-luvun alkuun. Foley lopetti uransa vuonna 2012 ja hänet valittiin WWE Hall of Fame -kunniagallerian jäseneksi vuonna 2013.

## Mestaruudet ja saavutukset

***Continental Wrestling Association**
**CWA Tag Team Championship (1 kerta) yhdessä Gary Young kanssa
***Extreme Championship Wrestling**
**ECW World Tag Team Championship (2 kertaa) yhdessä Mikey Whipwreckin kanssa
***International Wrestling Association of Japan**
**IWA World Tag Team Championship (1 kerta) yhdessä Tracy Smothersin kanssa
**King of the Deathmatch (1995)
***Mid-South Championship Wrestling**
**North American Championship (3 kertaa)
***North American Wrestling**
**NAW Heavyweight Championship (1 kerta)
***National Wrestling League**
**NWL Heavyweight Championship (1 kerta)
***Ozark Mountain Wrestling**
**OMW North American Heavyweight Championship (1 kerta)
***Steel City Wrestling**
**SCW Heavyweight Championship (1 kerta)
**SCW Tag Team Championship (1 kerta) yhdessä The Blue Meanien kanssa
***Total Nonstop Action Wrestling**
**TNA Legends Championship (1 kerta)
**TNA World Heavyweight Championship (1 kerta)
***World Championship Wrestling**
**WCW World Tag Team Championship (1 kerta) yhdessä Kevin Sullivanin kanssa
***World Class Championship Wrestling / United States Wrestling Association**
**USWA World Tag Team Championship (1 kerta) yhdessä Scott Braddockin kanssa
**WCWA World Light Heavyweight Championship (1 kerta)
**WCWA World Tag Team Championship (2 kertaa) yhdessä Super Zodiak II:n (1) ja Scott Braddockin kanssa
***World Wrestling Federation/WWE**
**WWF Championship (3 kertaa)
**WWF Hardcore Championship (1 kerta)
**WWF Tag Team Championship (8 kertaa) yhdessä Stone Cold Steve Austin (1), Chainsaw Charlien (1), Kanen (2), The Rockin (3) ja Al Snow:n (1) kanssa
**Tag Team Royal Rumble (1998) yhdessä Kanen kanssa
**WWE Hall of Fame (2013)

## Lähteet
Raja-Jooseppi

**Raja-Jooseppi** tarkoittaa seuraavia:

* Raja-Jooseppi (1877&ndash;1946), oikealta nimeltään Jooseppi Juhonpoika Sallila, Inarissa asunut erakko
* Raja-Jooseppi, erakon mukaan nimetty rajanylityspaikka
* *[[Raja-Jooseppi ja Tilta]]*, Joni Skiftesvikin erakosta kertova näytelmä.
AK-74

**AK-74** () on AK-47:n varsinaisen massatuotantomallin AKM:n (*avtomat Kalašnikova modernizirovannyi*) pohjalta suunniteltu, monilla uudistuksilla toteutettu 5,45x39 millimetrin patruunaa käyttävä rynnäkkökivääri, joka on tällä hetkellä käytössä muun muassa Venäjän armeijalla.

Nimensä mukaan suunnittelu saatettiin loppuun vuonna 1973. AK-74:n uudemmissa versioissa on laminoidun puutukin ja kahvan sijasta mustat polymeerista valmistetut muotoilultaan hieman parannellut osat. Aseen kompaktissa versiossa AKS-74N on umpiperä korvattu luurankomallisella taittoperällä ja ase on varustettu optisen/yötähtäimen kiinnityskiskolla. Vuonna 1979 kehitettiin laskuvarjojoukkoja ja panssarivaunujen miehistölle AKS-74u-karbiiniversio taittotukilla ja lyhennetyllä piipulla varustettuna.

Pääasiallisia uudistuksia AK-47-mallista ovat kevyempi ja helpommin valmistettava levyprässätty runko, suuri suujarru joka helpottaa varsinkin sarjatulen ampumista huomattavasti, uudelleen suunnitellut tukit, uuden patruunan vuoksi suoremmat lippaat, jotka on valmistettu joko bakeliitista tai muoviseoksesta. Uuden patruunan hyötyjä vanhaan nähden ovat pienempi rekyyli, suurempi lähtönopeus, suorempi lentorata sekä valmistuskustannukset, haittapuolena on pienempi pysäytysteho.

AK-74 voidaan varustaa erilaisilla lisävarusteilla, esimerkiksi PBS-äänenvaimentimella, piipun alle kiinnittyvällä GP-25/GP-30 -kranaatinheittimellä ja sen sivukiskoon voidaan pikalukituksella kiinnittää erilaisia tähtäinlaitteita, kuten kiikari-, yö- ja punapistetähtäimiä.

Aseesta on tehty lisensoimattomia kopioita Bulgariassa (AK-74 ja AKS-74U), Itä-Saksassa (MPi-AK-74N, MPi-AKS-74N ja MPi-AKS-74NK) ja Romaniassa (PA md. 86).

## Tekniset tiedot

**74-sarja yleisesti**
*Kaliiperi: 5,45 × 39 mm
*Lippaat: 30, 45, 60 tankolipas (hyvin harvinainen), 75 patruunan rumpulipas (hyvin harvinainen)

**AK-74**
*Pituus tukki auki/taitettuna: 943 mm / 690 mm
*Piipun pituus: 415 mm
*Paino ladattuna: 3,6 kg  
*Teoreettinen tulinopeus: 600-650 laukausta/min 

**AKS-74u**
*Pituus tukki auki/taitettuna: 735 mm / 490 mm
*Piipun pituus: 210 mm
*Paino tyhjällä lippaalla: 2,71 kg
*Teoreettinen tulinopeus: 650–735 laukausta/min

## Lähteet
* McNab, Chris: *Suuri asekirja.* Helsinki: Gummerus 2008. 

### Viitteet

## Aiheesta muualla

*AK-74:n kuva
*Aks-74
Kiehimänjoki

[
{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoline",
  "ids": "Q1740922",
  "properties": {
      "stroke": "#ff0000",
      "stroke-width": 3, 
    "stroke-opacity": 1 }
}
]

**Kiehimänjoki** on lyhyt mutta vuolas joki Paltamon kunnan alueella Kainuussa, Kajaanin pohjoispuolella.

Joki alkaa Ristijärven ja Paltamon kuntien alueella sijaitsevasta Iijärvestä ja päättyy noin 16 kilometriä etelämpänä Oulujärveen. Virtaamaltaan se on Suomen 13. suurin joki ja syvimmiltä kohdiltaan noin 20 metriä syvä. Kiehimänjoen kokonaispudotus on 11,5 metriä, mikä sijoittuu suurimmaksi osaksi Leppikosken voimalapatoon.

Kiehimänjokea käytetään uittoväylänä, ja joessa sijaitseva Uurajärvi on merkittävä virkistyskalastuspaikka. Joen rannalla sijaitsee useita kulttuurihistoriallisesti arvokkaita asuinympäristöjä ja muinaismuistokohteita. Kajaanin Puutavara Osakeyhtiö suunnitteli paperitehdasta Kiehimänjoen varrelle 1910-luvulla.
Tigren kieli

**Tigre** on Eritreassa ja Sudanin rajaseudulla asuvien pohjoistigrejen puhuma seemiläinen kieli.

Tigre kuuluu etiopianseemiläisten kielten pohjoishaaraan. Sen lähimmät sukukielet ovat tigrinja ja ge’ez. Tigreä puhutaan Eritrean ylänköseudulla Pohjoisen, Pohjoisen Punaisenmeren ja Gash-Barkan hallintoalueilla sekä Dahlakin saaristossa. Kieltä puhuu Eritreassa eri lähteiden mukaan 25–31 prosenttia maan väestöstä eli noin miljoona henkeä. Jonkin verran puhujia on myös Sudanin itäosassa. Sudanissa tigrestä käytetään nimitystä *xasa*.

Tigre on vakiintunut kansallisuuden nimitykseksi vasta 1900-luvulta lähtien. Tigreihin on sulautunut kuušilaisten kielten puhujia kuten sahoja ja bedžoja. Suurin osa puhujista on paimentolaisia tai puolipaimentolaisia ja valtaosa uskonnoltaan muslimeja. Tigren kieli jakautuu useisiin murteisiin. Dahlakin saaristossa puhuttua dahalikia pidetään usein erillisenä kielenä.

Tigrellä ei ole Eritreassa virallisen kielen asemaa, mutta sen sosiolingvistinen status on melko korkea. Kirjakieli perustuu historiallisen Senhitin alueen murteisiin. Kieltä kirjoitetaan etiopialaisella kirjaimistolla. Tigreä käytetään kouluopetuksessa, lehdistössä ja radiossa. Huomattava osa Pohjois-Eritrean väestöstä puhuu sitä toisena kielenään.

Tigren kieliopissa on havaittavissa arabian ja kuušilaisten kielten vaikutusta. Sanastossa on paljon lainoja arabiasta, kuušilaisista kielistä kuten bedžasta, bilinistä ja sahosta sekä lähisukukieli tigrinjasta. Eurooppalaisista kielistä lainasanoja on saatu italiasta ja viime aikoina varsinkin englannista.

## Lähteet
* 

### Viitteet
Tigrinja

**Tigrinja** (omakielinen nimi ትግርኛ, *təgrəñña*) on Etiopian Tigrayn alueella ja Eritreassa asuvien etelätigrejen puhuma seemiläinen kieli, joka kuuluu etiopianseemiläisten kielten pohjoishaaraan. Sen lähimmät sukukielet ovat tigre ja ge’ez. Etiopiassa tigrinjasta käytetään myös nimitystä *tigrai*. Se jakautuu toisiaan lähellä oleviin murteisiin, joita ei ole riittävästi tutkittu. Päämurteita on ainakin kaksi.

## Puhujamäärät ja status
Etiopian vuoden 2007 väestönlaskennan mukaan tigrinjaa puhui äidinkielenään 4&nbsp;325&nbsp;000 henkeä eli noin 6 prosenttia maan väestöstä. Tigrayn alueella puhujia oli 95 prosenttia. Eritreassa tigrinjaa puhuu äidinkielenään noin puolet väestöstä (2,5 miljoonaa vuonna 2006) maan pohjoisosassa, varsinkin Eteläisellä ja Keskisellä alueella. Kieltä käyttävät myös Eurooppaan, Yhdysvaltoihin ja Lähi-itään muuttaneet siirtolaiset. Eritreassa arviolta 70 % maan asukkaista osaa tigrinjaa.

Etiopian hallitus nosti tigrinjan virallisen kielen asemaan vuonna 2024 yhdessä somalin, afarin ja oromon kanssa. Tigrinjaa käytetään laajasti kouluopetuksessa, tiedotusvälineissä, lehdistössä ja kirjallisuudessa. Tigrayn alueen ja Eritrean kirjakielissä on eroja, jotka koskevat lähinnä sanastoa ja oikeinkirjoitusta. Eritreassa ei ole virallista kieltä, vaan vuoden 1997 perustuslakiluonnos katsoo kaikkien maan kielten olevan tasavertaisia. Huomionarvoista on kuitenkin se, ettei perustuslakiluonnos ole virallisesti voimassa.

## Historia ja kirjakieli
Tigrinjan vanhin kielenmuistomerkki on 1800-luvulla laadittu lakikokoelma. Kirjakieltä käyttivät vuosisadan lopusta lähtien katoliset ja protestanttiset lähetyssaarnaajat, Italian siirtomaahallinto sekä Eritrean brittiläinen sotilashallinto vuosina 1941–1952. Tigrinjan käyttö kouluopetuksessa päättyi sen jälkeen kun Eritrea liitettiin Etiopiaan. Se alkoi uudelleen maan itsenäistyttyä vuonna 1993. Samoihin aikoihin kieltä alettiin viljellä myös Tigrayssa.

Tigrinjaa kirjoitetaan etiopialaisella kirjaimistolla. Oikeinkirjoitus noudatti aikaisemmin ge’ezin malleja, mutta perustuu nykyään etupäässä puhekieleen. Kirjakielen pohjana on historiallisen Hamasienin alueen ja Asmaran kaupungin murre.

Raamattu käännettiin kokonaisuudessaan tigrinjaksi ensimmäisen kerran vuonna 1956. 

## Fonologia

### Konsonantit

Lähde:

### Vokaalit

Lähde:

## Kielioppi ja sanasto
Tigrinjan fonologiassa ja syntaksissa on muiden etiopianseemiläisten kielten tapaan keskikuušilaisten kielten substraattivaikutusta. Perussanasto on lähellä ge’eziä, mutta jopa neljännes sanavarastosta on lainattu kuušilaisista kielistä. Lainasanoja on saatu myös arabiasta, amharasta, italiasta ja englannista.

Tigrinjan perussanajärjestys on subjekti–objekti–verbi. Kielessä on kaksi sukua maskuliini ja feminiini. Lisäksi kielessä on käytössä määrätty artikkeli mutta ei määräämättömiä artikkeleita.

## Lähteet
* 

### Viitteet

## Aiheesta muualla
Hetteenmäki

**Hetteenmäki** on mäkinen kaupunginosa Kajaanissa. Se sijaitsee Kajaanin keskustan pohjoispuolella Nakertajan ja Suvantolan vieressä. Vuoden 2014 lopussa Hetteenmäessä oli 769 asukasta.

Hetteenmäkeä ympäröi Pöllyvaaran urheilumaastot luontopolkuineen. Keskellä Hetteenmäkeä sijaitsee nuorison suosima puisto, jossa on talvisin myös pulkkamäki. Hetteenmäen kadut on nimetty Kajaani Oy:n entisten johtajien nimien mukaan.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Hetteenmäki (alue 110490) Kajaanin karttapalvelussa
Hugo Gernsback

**Hugo Gernsback** (16. elokuuta 1884 Luxembourg – 19. elokuuta 1967 New York) oli yhdysvaltalainen tieteiskirjailija, keksijä ja kustantaja, jonka ansiosta tieteiskirjallisuudesta tuli itsenäinen kirjallisuuden laji.Hän keksi ”science fiction” -termin ja  perusti *[[Amazing Stories]]* -lehden. 

Gernsback sai teknisen alan koulutuksen Luxemburgissa ja Saksassa, jonka jälkeen hän muutti Yhdysvaltoihin vuonna 1904 markkinoidakseen keksimäänsä paranneltua paristoa. Hän perusti radiotarvikeliikkeen ja vuonna 1908 radioharrastajille suunnatun Modern Electrics -lehden, joka myöhemmin sulautui Popular Science -lehteen. Vuonna 1911 lehti julkaisi Gernsbackin jatkokertomuksen, josta kehittyi vuonna 1925 romaani Ralph 124C 41+. Romaanin juoni sijoittui 27. vuosisadalle, ja se oli melko kaavamainen pulp-seikkailu. Siinä oli kuitenkin oivaltavasti kuvattu ja jännittävä tulevaisuus, joka oli täynnä fantastisia keksintöjä ja avaruusmatkailua. Tämä tarina loi perustan monille tieteiskirjallisuudessa sittemmin tyypillisille asetelmille. Toinen hänen kirjoittamansa tarina oli *Ultimate World*, joka ilmestyi vasta vuonna 1971.

Gernsback oli kotoisin Luxemburgista, mutta muutti Yhdysvaltoihin vuonna 1905. Hän oli naimisissa kolmesti, ja solmi avioliiton Rose Harveyn kanssa vuonna 1906, Dorothy Kantrowitzin kanssa vuonna 1921 ja Mary Hancherin kanssa vuonna 1951.

Gernsback julkaisi vuodesta 1909 alkaen tieteisiin ja keksintöihin perustuvaa *Modern Electrics* -lehteä. Vuonna 1926 Gernsback perusti uuden lehden, *Amazing Stories*, joka oli ensimmäisiä kokonaan tieteiskirjallisuudelle omistettuja julkaisuja. Gernsback alkoi kutsua lehdessään julkaistuja tarinoita *”scientifictioniksi*. Sana muuttui lopulta nykyään tutumpaan asuunsa science fiction. 

Amazing Stories -lehdessä julkaistut tarinat olivat usein kömpelösti kirjoitettuja, mutta lehti ja sen seuraajat, kuten Wonder Stories, edistivät lajityypin kehitystä. Gernsbackin panos tunnustettiin myöhemmin perustamalla vuosittainen Hugo-palkinto parhaalle tieteisromaanille.

## Lähteet

*
Sarabande

**Sarabande** (, ) on hidas kolmijakoinen tanssi, jonka ominaispiirteenä on toisen ja kolmannen iskun sitominen yhteen. Tästä syntyy tanssin erityispiirteinen rytmi, jossa vuorottelevat neljäsosa- ja puolinuotit. Sarabande on yksi barokkisarjan osista.

Ensimmäinen maininta sarabandesta on vuonna 1539 Väli-Amerikassa, Panamassa kirjoitetussa runossa. Ilmeisesti tanssista tuli suosittu Espanjan siirtomaissa, josta se saapui myöhemmin emämaahan. Vaikka sarabande kiellettiin Espanjassa vuonna 1583 säädyttömänä, siitä on paljon mainintoja tuon ajan kirjallisuudessa (muun muassa Miguel de Cervantesilta).  

Tunnetuimpia sarabandeja ovat Johann Sebastian Bachin Goldberg-muunnelmien teema *Aria* ja *La folie espagnole*, jonka melodia esiintyy lukuisissa eri säveltäjien teoksissa aina Monteverdistä nykypäivään.

Säveltäjä Christoph Nichelmann kuvaili sarabandea vuonna 1755 sanomalla:

*”Sarabanden luonne velvoittaa säveltäjän luomaan sellaisia harmonioita, jotka kohottavat kuulijan mielentilaa ja herättävät hänessä ihastusta ja kunnioitusta.”*
BWV

**BWV** (*Bach-Werke-Verzeichnis*) on Wolfgang Schmiederin vuonna 1950 julkaisema luettelo Johann Sebastian Bachin tuotannosta. BWV-numeroita käytetään Bachin tuotantoon viitattaessa; esimerkiksi H-mollimessu on BWV 232. BWV-numeroita kutsutaan joskus myös *Schmieder-numeroiksi*.

Schmiederin luetteloa on vuosien saatossa muokattu usein. Listasta on muun muassa poistettu teoksia, jotka on todistettu muiden säveltäjien tekemiksi, ja lisätty uusia löydettyjä teoksia (kuten BWV 1087 vuonna 1974; katso Goldberg-muunnelmat).

Toisin kuin monien muiden taidemusiikin säveltäjien teosluettelot, BWV-luettelo ei ole aikajärjestyksen mukaan vaan lajeittain järjestetty. Luettelossa ensimmäisinä ovat Bachin kuoroteokset, sen jälkeen urkuteokset ja niin edelleen. Toisin sanoen alhainen BWV-numero ei tarkoita teoksen varhaista alkuperää. Schmieder päätyi temaattiseen järjestykseen luultavasti siksi, ettei monien Bachin sävellysten sävellysaikaa tiedetä kovin tarkkaan. Lisäksi Bach Gesellschaft on julkaissut Bachin teoksia vuodesta 1851 teoslajien mukaan koottuna.

Vastaavanlainen sävellystyypeittäin järjestetty luettelo on esimerkiksi Anthony van Hobokenin luettelo Joseph Haydnin teoksista.

## Aiheesta muualla
Yhtenäistetty Johann Sebastian Bach / Heikki Poroila
Yhteiskuntatieteiden filosofia

**Yhteiskuntatieteiden filosofia** on filosofian osa-alue. Se tutkii yhteiskuntatieteisiin liittyviä filosofisia kysymyksiä, kuten ihmisten järjestäytymisen myötä syntyneitä rakenteita ja suhteita.

## Katso myös

* Yhteiskuntateoria

## Kirjallisuutta
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
*
*
Johannes VII Palaiologos

**Johannes VII Palaiologos** (1370–1408) hallitsi Bysantin keisarina lyhyen ajan vuonna 1390 ja myöhemmin Manuel II:n hallitsijakumppanina vuosina 1399–1402. Hänen isänsä oli Andronikos IV Palaiologos.

Vuonna 1390 Johannes kaappasi vallan Johannes V:ltä, mutta hänet syrjäytettiin vain kuuden kuukauden päästä. Johannes V nousi jälleen valtaistuimelle osmanien ja Venetsian avustuksella. 

Kun Johannes V kuoli vuonna 1391 solmi hänen poikansa Manuel II Palaiologos rauhan Johannes VII:n kanssa jotta valtakunta säästyisi sisällissodalta. Johannes tunnustaisi Manuelin keisariksi, mutta Manuelin kuollessa Johanneksen pojasta Andronikos V:stä tulisi keisari.

Kun turkkilaiset julistivat sodan vuonna 1399, lähti Manuel II anomaan apua Länsi-Euroopan mailta. Hän jätti Johanneksen valtakunnan hallitsijaksi. Suureksi yllätykseksi turkkilaiset lyötiin perusteellisesti vuonna 1402 Timur Lenkin ansiosta. Turkkilaiset solmivat heti rauhan Bysantin kanssa ja antoivat takaisin kaikki Euroopan puolella olevat maat, mukaan lukien Thessalonikan kaupungin. Kun Manuel palasi Konstantinopoliin, palautti Johannes hallinnon hänelle. Johannes hallitsi tämän jälkeen Thessalonikan kuvernöörinä aina kuolemaansa asti vuonna 1408.

## Kirjallisuutta
* 
*