open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Saarijärvi (Kuhmoinen, Harjunsalmi)

**Saarijärvi** on Pirkanmaalla Kuhmoisissa Harjunsalmen kylän lähellä sijaitseva järvi.

## Maantietoa
Järven pinta-ala on 20 hehtaaria, se on 1,2 kilometriä pitkä ja 650 metriä leveä. Järven kaakkoispuolinen Myllyvuori nousee 20 metriä ja luoteispuolinen Lahnavuori 90 metriä järven pinnan yläpuolelle. Järvellä on kartan mukaan yksi pieni saari. Järven rantaviivan pituus on 3,8 kilometriä ja sen rannat ovat pääosin metsämaata. Itärannalla on yksi talo, jolle johtaa tie järven itäpuolelta kulkevalta valtatieltä 24. Järven koillispuolella on peltoja.

## Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Päijänteen alueella (14.22), jonka Iso-Pihlajajärven valuma-alueeseen (14.225) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 98 metriä mpy. Siihen laskevat Huhtiainen ja Vähä Huhtiainen. Järvi laskee sen eteläpäästä lähtevää Myllyojaa pitkin, joka laskee 1,2 kilometrin päässä Isoon Pihlajajärveen. Laskuojan pudotus on 10,5 metriä.

## Historiaa
Vuoden 1966 peruskartassa järvi oli autio, mutta sen ympäristössä oli peltoja. Vuoteen 1986 mennessä järvelle oli rakennettu talo.

## Lähteet
Huhtiainen

**Huhtiainen** on Pirkanmaalla Kuhmoisissa Harjunsalmen kylän lähellä sijaitseva järvi.

## Maantietoa
Järven pinta-ala on 2,9 hehtaaria, se on 400 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 900 metriä ja sen rannat ovat metsämaata. Etelärannalla on yksi talo ja pohjoisrannalla neljä vapaa-ajan asuntoa. Niille johtaa tiet lännestä valtatieltä 24. Järven kaakkoisranta kuuluu luonnonsuojelualueeseen.

## Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Päijänteen alueella (14.22), jonka Iso-Pihlajajärven valuma-alueeseen (14.225) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 101,5 metriä mpy. Siihen laskevat Kurkijärvi ja Vähä Kaitajärvi. Laskuoja lähtee järven koillispäästä ja laskee 2,1 kilometrin päässä Saarijärveen. Laskuojan pudotus on 3,5 metriä.

## Historiaa
Vuosien 1966 ja 1986 peruskartoissa järvellä oli yksi talo ja järven pohjoisrannat olivat peltoa.

## Lähteet
Kurkijärvi (Kuhmoinen, Harjunsalmi)

**Kurkijärvi** eli **Iso Kurkijärvi** on Pirkanmaalla Kuhmoisissa Harjunsalmen kylän lähellä sijaitseva järvi.

## Maantietoa
Järven pinta-ala on 12,1 hehtaaria, se on 700 metriä pitkä ja 300 metriä leveä. Sen koillispuolinen Kurkivuori nousee 50 metriä järven pinnan yläpuolelle. Järvellä on kartan mukaan kolme saarta, joista kaikki ovat nimettömiä. Suurin saari on 140 metriä pitkä ja 30 metriä leveä. Järven rantaviivan pituus on 2,6 kilometriä ja sen rannat ovat metsämaata. Rannoilla on neljä vapaa-ajan asuntoa.

## Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Päijänteen alueella (14.22), jonka Iso-Pihlajajärven valuma-alueeseen (14.225) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 111,3 metriä mpy. Laskuoja lähtee järven pohjoispäästä ja laskee 700 metrin päässä Huhtiaiseen. Laskuojan pudotus on 9,8 metriä.

## Historiaa
Vuoden 1966 peruskartassa järven nimenä oli Iso Kurkijärvi. Sekä vuoden 1966 että vuoden 1986 peruskartassa järvi oli autio.

## Lähteet
Vähä Liivejärvi

**Vähä Liivejärvi** on Pirkanmaalla Kuhmoisissa Harjunsalmen kylän lähellä sijaitseva järvi.

## Maantietoa
Järven pinta-ala on 1,8 hehtaaria, se on 400 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Sen eteläpuoliset kalliot nousevat noin 30 metriä järven pinnan yläpuolelle. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 900 metriä ja sen rannat ovat metsämaata. Pohjoisrannalle on rakennettu yksi vapaa-ajan asunto, jolle johtaa tie pohjoisesta.

## Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Päijänteen alueella (14.22), jonka Iso-Pihlajajärven valuma-alueeseen (14.225) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 112,3 metriä mpy. Siihen johtaa kaksi ojaa, joista toinen on Iso Liivejärven laskuoja. Vähä Liivejärven laskuoja on sen itäpäästä lähtevä Liiveoja. Liiveoja virtaa 700 metriä itään ja yhtyy toiseen ojaan, joka virtaa pohjoiseen ja laskee lopulta Isoon Pihlajajärveen.

## Historiaa
Vuoden 1855–1856 Kalmbergin kartastossa järvi on merkitty, mutta se on nimetön.

Vuoden 1966 peruskartassa järvi oli autio ja siihen johti vain Iso Liivejärvestä tuleva oja. Vuoteen 1986 mennessä järven rannalle oli rakennettu talo ja järveen oli johdettu metsäoja.

## Lähteet
Iso Liivejärvi

**Iso Liivejärvi** on Pirkanmaalla Kuhmoisissa Kotakosken kylän lähellä sijaitseva järvi.

## Maantietoa
Järven pinta-ala on 23 hehtaaria, se on 2,2 kilometriä pitkä ja 300 metriä leveä. Järvellä on kartan mukaan yksi pieni saari. Järven rantaviivan pituus on 5,1 kilometriä. Sen rannat ovat metsämaata ja paikoitellen jyrkkiä. Rannoille on rakennettu yhdeksän taloa tai vapaa-ajan asuntoa, joille johtaa tie lännestä yhdystieltä 3291.

## Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Päijänteen alueella (14.22), jonka Iso-Pihlajajärven valuma-alueeseen (14.225) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 112,8 metriä mpy. Siihen johtaa neljä ojaa, joista kaksi tuo vettä Lakkajärvestä ja Liivelammista. Järven laskuoja lähtee sen itäpäästä ja laskee Vähään Liivejärveen. Laskuojan pudotus on 0,5 metriä.

## Historiaa
Vuoden 1855–1856 Kalmbergin kartastossa järvi oli mrkitty nimellä Liven järvi. Siloin siitä johti puro sekä itään Vähän Liivejärven suuntaan että länteen Isojärven suuntaan.

Vuoden 1966 peruskartassa järvellä oli kolme taloa, joiden yhteydessä oli peltoa. Vuoteen 1986 mennessä järvelle oli rakennettu lisää taloja ja lähes kaikki pellot olivat metsittyneet.

## Lähteet
Lakkajärvi (Kuhmoinen, Kotakoski)

**Lakkajärvi** on Pirkanmaalla Kuhmoisissa Kotakosken kylän lähellä sijaitseva järvi.

## Maantietoa
Järven pinta-ala on 2,7 hehtaaria, se on 350 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 800 metriä ja sen rannat ovat soistunutta metsämaata. Järven pohjoisrannalla on vapaa-ajan asunto, jolle johtaa tie järven länsipuolelta kulkevalta yhdystieltä 3291.

## Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Päijänteen alueella (14.22), jonka Iso-Pihlajajärven valuma-alueeseen (14.225) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 122,3 metriä mpy. Siihen johtaa yksi oja, joka tuo vettä Majurlammista. Järven laskuoja lähtee sen länsipäästä ja laskee 700 metrin päässä Isoon Liivejärveen. Laskuojan pudotus on 9,5 metriä.

## Historiaa
Vuoden 1855–1856 Kalmbergin kartastossa järvi oli merkitty, mutta se oli nimetön.

Vuoden 1966 peruskartassa järvi oli auto ja vuoteen 1986 mennessä sen pohjoisrannalle oli rakennettu vapaa-ajan asunto.

## Lähteet
Jolojärvi

**Jolojärvi** on Pirkanmaalla Kuhmoisissa Harjunsalmen kylän lähellä sijaitseva järvi.

## Maantietoa
Järven pinta-ala on 3,5 hehtaaria, se on 350 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria ja se on autio. Sen rantaviivan pituus on 850 metriä ja rannat ovat metsämaata. Järven pohjoispuolelta kulkee metsäautotie.

## Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Päijänteen alueella (14.22), jonka Iso-Pihlajajärven valuma-alueeseen (14.225) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 139,3 metriä mpy. Siihen laskee Onkiainen. Laskuoja lähtee järven luoteispäästä ja laskee Niilammiin, joka puolestaan laskee Isoon Pihlajajärveen. Pudotus Jolojärven ja Niilammin välillä on 9,6 metriä ja Jolojärven ja Ison Pihlajajärven välillä 51,8 metriä.

## Lähteet
Aufklärungsgeschwader 51 (1959–1993)

**Aufklärungsgeschwader 51 "Immelmann"** (AG 51), oli Saksan ilmavoimien vuonna 1959 perustettu ja 1993 lakkautettu taktinen tiedustelulennosto, joka oli nimetty ensimmäisen maailmansodan lentäjä-ässän Max Immelmannin mukaan.

## Historia
Lennosto perustettiin 1. huhtikuuta 1959 Erdingin lentotukikohdassa kalustonaan Republic RF-84F Thunderflash ja Saksan ilmavoimien komentaja asetti sen valmiuteen 7. heinäkuuta ensimmäisenä komentajanaan everstiluutnantti Walter Grasemann. Lennosto siirtyi 5. toukokuuta 1960 Manchingin lentotukikohtaan lähelle Ingolstadtia.

Lennoston nimeen liitettiin 21. huhtikuuta 1961 kunnianimi *Immelmann* ensimmäisen maailmansodan lentäjän Max Immelmannin kunniaksi. Lennosto kelpuutettiin 1. elokuuta Naton alaisuuteen, jolloin se liitettiin 4. taktisiin ilma-armeijaan (). Lennosto vastaanotti ensimmäiset Lockheed RF-104G Starfighterit marraskuussa 1963 ja se oli täysin kalustettu kesäkuussa 1965.

Lennosto siirrettiin 15. huhtikuuta 1969 Baumgartenin lentotukikohtaan lähelle Freiburgia, jossa se vastaanotti ensimmäiset RF-4E Phantom II -koneet 20. tammikuuta 1971. Kaluston vaihto saatiin päätökseen vuoden 1972 puolivälissä. Lennosto lakkautettiin 31. maaliskuuta 1993 ilmavoimien uudelleen organisoinnin seurauksena.

## Komentajat
Lennoston komentajina olivat:
*eversti Walter Grasemann 7. heinäkuuta 1959 - 4. joulukuuta 1962
*eversti Bruno Loosen 4. joulukuuta 1962 - 31. maaliskuuta 1969
*eversti Wolfgang Sauer 1. huhtikuuta 1969 - 30. syyskuuta 1972
*eversti Fritz Schade 1. lokakuuta 1972 - 27. maaliskuuta 1977
*eversti Hermann Adam 28. maaliskuuta 1977 - 31. maaliskuuta 1980
*eversti Karl-Heinz Koch 1. huhtikuuta 1980 - 15. lokakuuta 1981
*eversti Manfred Purucker 16. lokakuuta 1981 - 31. joulukuuta 1984
*eversti Eckart Wienss 1. tammikuuta 1985 - 24. maaliskuuta 1988
*eversti Gerhard Back 25. maaliskuuta 1988 - 30. toukokuuta 1990
*eversti Uwe Focke 31. toukokuuta 1990 - 1993

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Pikku-Onkiainen

**Pikku-Onkiainen** on Pirkanmaalla Kuhmoisissa Harjunsalmen kylän lähellä sijaitseva lampi.

## Maantietoa
Lammen pinta-ala on 1,5 hehtaaria, se on 200 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria ja se on autio. Sen rantaviivan pituus on 450 metriä ja rannat ovat metsämaata.

## Vesistösuhteet
Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Päijänteen alueella (14.22), jonka Iso-Pihlajajärven valuma-alueeseen (14.225) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 116,6 metriä mpy. Siihen johtaa neljä ojaa. Ojat tuovat vettä Löytöjärvestä, Niemijärvestä ja Jänislamminsuolta. Lampi laskee viereiseen Iso-Onkiaiseen. Laskuojan pudotus on 0,4 metriä.

## Historiaa
Vuoden 1855–1856 Kalmbergin kartastossa lampea ei ollut merkitty.

Vuosien 1966 ja 1986 peruskartoissa lammen ympärillä oli peltoa ja lammesta johti oja Iso-Onkiaiseen. Vuoden 1986 peruskartassa pellon reunaan oli johdettu oja, joka toi vettä Löytöjärvestä, Niemijärvestä ja Jänislamminsuolta.

## Lähteet
Iso-Onkiainen

**Iso-Onkiainen** on Pirkanmaalla Kuhmoisissa Harjunsalmen kylän lähellä sijaitseva järvi.

## Maantietoa
Järven pinta-ala on 1,7 hehtaaria, se on 300 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 650 metriä ja sen rannat ovat metsämaata. Järven koillispuolella on talo.

## Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Päijänteen alueella (14.22), jonka Iso-Pihlajajärven valuma-alueeseen (14.225) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 116,2 metriä mpy. Siihen johtaa kolme ojaa, jotka tuovat vettä Pikku-Onkiaisesta. Laskuoja lähtee järven kaakkoispäästä. Laskuoja virtaa 600 metriä kaakkoon ja yhtyy toiseen ojaan, joka virtaa pohjoiseen ja laskee lopulta Isoon Pihlajajärveen. Kokonaispudotus Iso-Onkiaisen ja Ison Pihlajajärven välillä on 28,7 metriä.

## Historiaa
Vuoden 1855–1856 Kalmbergin kartastossa järvi on merkitty, mutta se on nimetön.

Vuoden 1966 peruskartassa järven ympäristössä oli peltoja, jotka jatkuivat osittain järven rantaan asti. Vuoteen 1986 mennessä osa pelloista oli metsittynyt.

## Lähteet
Löytöjärvi (Kuhmoinen)

**Löytöjärvi** on Pirkanmaalla Kuhmoisissa Harjunsalmen kylän lähellä sijaitseva järvi.

## Maantietoa
Järven pinta-ala on 1,5 hehtaaria, se on 200 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria ja se on autio. Sen rantaviivan pituus on 550 metriä ja sen rannat ovat metsämaata.

## Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Päijänteen alueella (14.22), jonka Iso-Pihlajajärven valuma-alueeseen (14.225) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 130,2 metriä mpy. Siihen johtaa oja Lakkajärvestä. Järven laskuoja lähtee sen pohjoispäästä ja laskee 1,3 kilometrin päässä Vähään Sääksjärveen. Laskuojan pudotus on 8,3 metriä.

## Historiaa
Vuoden 1855–1856 Kalmbergin kartastossa järvi on merkitty, mutta se on nimetön.

## Lähteet
Vähä Sääksjärvi

**Vähä Sääksjärvi** on Pirkanmaalla Kuhmoisissa Harjunsalmen kylän lähellä sijaitseva järvi.

## Maantietoa
Järven pinta-ala on 18,3 hehtaaria, se on 850 metriä pitkä ja 400 metriä leveä. Järvellä on kartan mukaan kolme saarta. Järven rantaviivan pituus on 2,7 kilometriä ja rannat ovat metsämaata. Järvellä on yksi talo ja kaksi vapaa-ajan asuntoa, joille johtaa tiet kaakosta valtatieltä 24.

## Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Päijänteen alueella (14.22), jonka Iso-Pihlajajärven valuma-alueeseen (14.225) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 121,9 metriä mpy. Sihen johtaa neljä ojaa, joista yksi tuo vettä Löytöjärvestä. Laskuoja lähtee järven kaakkoispäästä ja laskee 500 metrin päässä toiseen ojaan, joka laskee lopulta Isoon Pihlajajärveen. Vähän Sääksjärven ja Ison Pihlajajärven välinen pudotus on 34,4 metriä.

## Historiaa
Vuoden 1855–1856 Kalmbergin kartastossa järvi oli merkitty nimellä Säks järvi.

Vuoden 1966 peruskartassa järvi oli autio ja siihen johti yksi oja. Vuoteen mennessä järvelle oli rakennettu kolme taloa ja järveen oli johdettu kaksi ojaa lisää.

## Lähteet
Niemijärvi (Kuhmoinen)

**Niemijärvi** eli **Niemisjärvi** on Pirkanmaalla Kuhmoisissa Harjunsalmen kylän lähellä sijaitseva järvi.

## Maantietoa
Järven pinta-ala on 3,6 hehtaaria, se on 350 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Sen eteläpuolella sijaitseva Tervavuori nousee noin 30 metriä järven pinnan yläpuolelle. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,1 kilometriä ja sen rannat ovat pääosin soistunutta metsämaata. Itärannalle on rakennettu yksi vapaa-ajan asunto, jolle tulee tie idästä valtatieltä 24.

## Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Päijänteen alueella (14.22), jonka Iso-Pihlajajärven valuma-alueeseen (14.225) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 146,3 metriä mpy. Siihen johtaa kaksi lyhyttä ojaa. Laskuoja lähtee järven pohjoispäästä ja laskee lopulta Pikku-Onkiaiseen. Laskuojan pudotus on 29,7 metriä.

## Historiaa
Vuoden 1855–1856 Kalmbergin kartastossa järvi on merkitty, mutta se on nimetön.

Vuoden 1966 peruskartassa järven nimi oli Niemisjärvi. Tuolloin järvi oli autio ja sen pohjoispäästä lähti vain lyhyt laskuoja. Vuoteen 1986 mennessä järvelle oli rakennettu vapaa-ajan asunto ja järveen oli johdettu kaksi lyhyttä ojaa. Lisäksi laskuojaa oli jatkettu Pikku-Onkiaiseen asti.

## Lähteet
Iso Sääksjärvi (Kuhmoinen)

**Iso Sääksjärvi** on Pirkanmaalla Kuhmoisissa Porraksen kylän lähellä sijaitseva järvi.

## Maantietoa
Järven pinta-ala on 119 hehtaaria eli 1,2 neliökilometriä, se on 2,3 kilometriä pitkä ja 1,3 kilometriä leveä. Järven pohjoispuolelta työntyy Kaiterniemi, joka erottaa sen länsipuolista Kaiterlahtea muusta järvestä. Järvellä on kartan mukaan 10 saarta, jotka kaikki ovat nimettömiä. Järven rantaviivan pituus on 9,6 kilometriä ja sen rannat ovat pääosin metsämaata. Rannoilla on muutama talo ja lähes 20 vapaa-ajan asuntoa. Järven länsipuolelta kulkee valtatie 24.

## Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Päijänteen alueella (14.22), jonka Iso-Pihlajajärven valuma-alueeseen (14.225) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 123 metriä mpy. Siihen johtaa noin 20 ojaa, joista yksi tuo vettä idästä Hörisevänlammilta. Laskuoja lähtee järven pohjoispäästä, virtaa pohjoiseen ja laskee Isoon Pihlajajärveen 6,6 kilometrin päässä. Laskuojan pudotus on 35,5 metriä.

## Historiaa
Vuoden 1855–1856 Kalmbergin kartastossa järvi oli merkitty nimellä Iso Säks järvi.

Vuoden 1966 peruskartassa järvellä oli vain muutama talo ja niiden yhteydessä oli peltoa. Lisäksi järveen johti vain muutama oja. Vuoteen 1986 mennessä pellot olivat osin metsittyneet ja järvelle oli rakennettu lisää taloja. Lisäksi järveen oli johdettu ojia sitä ympäröiviltä soilta.

## Lähteet
Ämmäjärvi (Kuhmoinen)

**Ämmäjärvi** on Pirkanmaalla Kuhmoisissa Haikupohjan kylän lähellä sijaitseva järvi.

## Maantietoa
Järven pinta-ala on 1,3 hehtaaria, se on 250 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria ja se on autio. Järven rantaviivan pituus on 500 metriä ja sen rannat ovat metsämaata. Lounaisrannat ovat jyrkät ja lounaispuoleinen mäki nousee noin 25 metriä järven pinnan yläpuolelle.

## Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Päijänteen alueella (14.22), jonka Iso-Pihlajajärven valuma-alueeseen (14.225) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 113,5 metriä mpy. Laskuoja lähtee sen kaakkoispäästä ja laskee 800 metrin päässä Isoon Pihlajajärveen. Laskuojan pudotus on 26,0 metriä.

## Lähteet
Sorajärvi

**Sorajärvi** on Pirkanmaalla Kuhmoisissa Haikupohjan kylän lähellä sijaitseva järvi.

## Maantietoa
Järven pinta-ala on 0,9 hehtaaria, se on 200 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Sen lounaispuolinen Soravuori nousee 40 metriä järven pinnan yläpuolelle. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria ja sen rantaviivan pituus on 450 metriä. Rannat ovat metsämaata ja koillisrannalla on yksi vapaa-ajan asunto.

## Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Päijänteen alueella (14.22), jonka Iso-Pihlajajärven valuma-alueeseen (14.225) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 103,5 metriä mpy. Siihen laskee yksi oja. Laskuoja lähtee järven luoteispäästä ja laskee 300 metrin päässä Ison Pihlajajärven Myllylahteen. Laskuojan pudotus on 16,0 metriä.

## Historiaa
Vuoden 1966 peruskartassa järvi oli autio ja siitä lähti vain laskuoja. Vuoteen 1986 mennessä järveen oli johdettu oja, mutta se oli yhä autio.

## Lähteet
Iso-Loirakko

**Iso-Loirakko** eli **Loirakot** on Pirkanmaalla Kuhmoisissa Haikupohjan kylän lähellä sijaitseva järvi. Sen länsipuolella sijaitsee pienempi Vähä-Loirakko.

## Maantietoa
Järven pinta-ala on 1,2 hehtaaria, se on 400 metriä pitkä ja 50 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 850 metriä ja sen rannat ovat metsämaata. Pohjoisrannalla on vapaa-ajan asunto, jolle tulee tie pohjoisesta.

## Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Päijänteen alueella (14.22), jonka Iso-Pihlajajärven valuma-alueeseen (14.225) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 147,2 metriä mpy. Siihen johtaa kaksi ojaa, joista toinen tulee lännestä Vähä-Loirakosta. Laskuoja lähtee järven itäpäästä ja virtaa itään kohti Myyrälammia, mutta katoaa maastoon ennen laskemistaan Myyrälammiin.

## Historiaa
Vuoden 1855–1856 Kalmbergin kartastossa järvi oli merkitty, mutta se oli nimetön.

Vuoden 1966 peruskartassa Iso-Loirakko ja Vähä-Loirakko oli merkitty erillisinä järvinä, mutta niiden yhteinen nimi oli Loirakot. Iso-Loirakko laski tuolloin Myyrälammiin, jonka nimi vuoden 1966 kartassa oli Loirakko. Vuoden 1986 peruskartassa järvien nimet olivat samat kuin nykyisin, mutta Iso-Loirakko ei enää laskenut Myyrälammiin.

## Lähteet
Saarijärvi (Kuhmoinen, Kotakoski)

**Saarijärvi** on Pirkanmaalla Kuhmoisissa Kotakosken kylän lähellä sijaitseva järvi.

## Maantietoa
Järven pinta-ala on 1,8 hehtaaria, se on 250 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Järvi on autio ja järvellä on kartan mukaan yksi pieni saari. Järven rantaviivan pituus on 900 metriä ja sen rannat ovat metsämaata.

## Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Päijänteen alueella (14.22), jonka Iso-Pihlajajärven valuma-alueeseen (14.225) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 156,4 metriä mpy. Siihen johtaa kaksi ojaa Soimasuolta. Laskuoja lähtee järven eteläpäästä, virtaa Luokkijärven ja Kirvesjärven ohitse ja laskee lopulta Vähä-Loirakkoon, joka laskee Iso-Loirakkoon.

## Historiaa
Vuoden 1966 peruskartassa järvestä johti vain oja Luokkijärveen. Vuoteen 1986 mennessä järveen oli johdettu yksi oja Soimasolta.

## Lähteet
Vähä Pihlajajärvi

**Vähä Pihlajajärvi** eli **Pieni Pihlajajärvi** on Pirkanmaalla Kuhmoisissa Haikupohjan kylän lähellä sijaitseva järvi.

## Maantietoa
Järven pinta-ala on 42 hehtaaria, se on 2,5 kilometriä pitkä ja 350 metriä leveä. Etelärannat ovat jyrkkiä ja eteläpuolinen maasto nousee 20–40 metriä järven pinnan yläpuolelle. Pohjoisrannalla Lehmävuori ja Visaruminvuori nousevat 40 metriä järven pinnan yläpuolelle.

Järvellä ei ole kartan mukaan saaria ja järven rantaviivan pituus on 5,7 kilometriä. Sen rannat ovat pääosin metsämaata, mutta järven länsirannalla on myös peltoa. Järven pohjoisrannalla on viisi vapaa-ajan asuntoa ja etelärannalla kulkee Haikupohjan ja Kotakosken välinen tie. Järven länsiosan yli kulkee voimalinja.

## Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Päijänteen alueella (14.22), jonka Iso-Pihlajajärven valuma-alueeseen (14.225) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 103,1 metriä mpy. Siihen laskevat Hertunjärvi, Keskinen Terrijärvi ja Puukkoislammi. Järven laskuoja lähtee sen itäpäästä ja laskee 1,2 kilometrin päässä Ison Pihlajajärven Lahnalahteen. Laskuojan pudotus on 15,6 metriä.

## Historiaa
Vuoden 1966 peruskartassa järven nimenä oli Pieni Pihlajajärvi. Tuolloin järven pohjoisrannalla oli vain yksi talo eikä Puukkoislammista johtanut ojaa järveen. Vuoteen 1986 mennessä järven pohjoisrannalle oli rakennettu kaksi taloa lisää ja Puukkoislammista oli johdettu oja järveen.

## Lähteet
Keskinen Terrijärvi

**Keskinen Terrijärvi**  on Pirkanmaalla Kuhmoisissa Haikupohjan kylän lähellä sijaitseva järvi.

## Maantietoa
Järven pinta-ala on 4,8 hehtaaria, se on 400 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Sen eteläpuolinen mäki nousee 50 metriä järven pinnan yläpuolelle. Järvellä on kartan mukaan yksi pieni saari. Järven rantaviivan pituus on 1,3 kilometriä ja sen rannat ovat metsämaata. Pohjoisrannalla on kaksi vapaa-ajan asuntoa, joille johtaa tie pohjoisesta. Järven länsipuolelta kulkee voimalinja.

## Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Päijänteen alueella (14.22), jonka Iso-Pihlajajärven valuma-alueeseen (14.225) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 137,3 metriä mpy. Sen länsipäähän laskee Pieni Terrijärvi ja itäpäähän Iso Terrijärvi. Laskuoja lähtee järven luoteispäästä ja se laskee 900 metrin päässä Vähään Pihlajajärveen. Laskuojan pudotus on 34,2 metriä.

## Historiaa
Vuosien 1966 ja 1986 peruskartoissa järvi oli autio eikä sille johtanut tietä.

## Lähteet
Pieni Terrijärvi

**Pieni Terrijärvi** on Pirkanmaalla Kuhmoisissa Haikupohjan kylän lähellä sijaitseva järvi.

## Maantietoa
Järven pinta-ala on 2,1 hehtaaria, se on 250 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Järvi on autio ja sillä on kartan mukaan yksi saari. Järven rantaviivan pituus on 700 metriä ja sen rannat ovat soistunutta metsämaata.

## Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Päijänteen alueella (14.22), jonka Iso-Pihlajajärven valuma-alueeseen (14.225) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 143,4 metriä mpy. Laskuoja lähtee järven itäpäästä, virtaa pienen nimettömän lammen kautta ja laskee lopulta 500 metrin päässä Keskiseen Terrijärveen. Laskuojan pudotus on 6,1 metriä.

## Lähteet
Kuorejärvi (Kuhmoinen, Haikupohja)

**Kuorejärvi** on Pirkanmaalla Kuhmoisissa Haikupohjan kylän lähellä sijaitseva järvi.

## Maantietoa
Järven pinta-ala on 19,8 hehtaaria, se on 1,2 kilometriä pitkä ja 500 metriä leveä. Järven luoteispuolella sijaitsevat Kuorevuori ja Matinvuori nousevat noin 70 metriä ja länsipuolella sijaitseva Soravuori noin 35 metriä järven pinnan yläpuolelle. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria ja sen rantaviivan pituus on 3,4 kilometriä. Rannat ovat pääosin metsämaata ja rannoille on rakennettu yli kymmenen vapaa-ajan asuntoa. Nille johtaa tiet idästä tai pohjoisesta.

## Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Päijänteen alueella (14.22), jonka Iso-Pihlajajärven valuma-alueeseen (14.225) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 106,4 metriä mpy. Siihen johtaa neljä ojaa ja siihen laskevat Myyräjärvi ja Myyrälammi. Kuorejärven laskuoja lähtee sen koillispäästä ja laskee 350 metrin päässä Ison Pihlajajärven Myllylahteen. Laskuojan pudotus on 18,9 metriä.

## Historiaa
Vuoden 1855–1856 Kalmbergin kartastossa järvi on merkitty nimellä Kuore järvi.

Vuoden 1966 peruskartassa järvi oli autio ja vuoteen 1986 mennessä järvelle oli rakennettu kolme taloa.

## Lähteet
Iso Terrijärvi

**Iso Terrijärvi** on Pirkanmaalla Kuhmoisissa Haikupohjan kylän lähellä sijaitseva järvi.

## Maantietoa
Järven pinta-ala on 9,5 hehtaaria, se on 850 metriä pitkä ja 300 metriä leveä. Järvi on autio ja järvellä on kartan mukaan yksi pieni saari, joka sijaitsee järven pohjoispuolelle työntyvässä lahdessa. Järven rantaviivan pituus on 2,8 kilometriä ja sen rannat ovat pääosin soistunutta metsämaata. Etelärannat ovat jyrkät ja järven eteläpuoleinen Rökkövuori nousee 60 metriä järven pinnan yläpuolelle.

## Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Päijänteen alueella (14.22), jonka Iso-Pihlajajärven valuma-alueeseen (14.225) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 137,4 metriä mpy. Siihen johtaa kaksi ojaa. Laskuoja lähtee järven länsipäästä ja laskee 70 metrin päässä Keskiseen Terrijärveen. Laskuojan pudotus on 0,1 metriä.

## Lähteet
Hertunjärvi (Kuhmoinen)

**Hertunjärvi** on Pirkanmaalla Kuhmoisissa Haikupohjan kylän lähellä sijaitseva järvi.

## Maantietoa
Järven pinta-ala on 7,4 hehtaaria, se on 500 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Sen koillispuolella sijaitseva Hertunvuori nousee 85 metriä ja lounaispuolella sijaitseva Lehmävuori 40 metriä järven pinnan yläpuolelle. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,2 kilometriä ja sen rannat ovat metsämaata. Pohjoisrannalle on rakennettu kolme vapaa-ajan asuntoa, joille johtaa tiet kaakosta ja idästä.

## Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Päijänteen alueella (14.22), jonka Iso-Pihlajajärven valuma-alueeseen (14.225) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 105,1 metriä mpy. Siihen johtaa kaksi ojaa. Laskuoja lähtee järven kaakkoispäästä ja laskee 350 metrin päässä Vähään Pihlajajärveen. Laskuojan pudotus on 2,0 metriä.

## Historiaa
Vuoden 1966 peruskartassa järvi oli autio ja siitä lähti vain laskuoja. Vuoteen 1986 mennessä järvelle oli rakennettu kaksi taloa ja siihen oli johdettu kaksi ojaa.

## Lähteet
Puukkoislammi

**Puukkoislammi** on Pirkanmaalla Kuhmoisissa Haikupohjan kylän lähellä sijaitseva lampi.

## Maantietoa
Lammen pinta-ala on 3,0 hehtaaria, se on 250 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 650 metriä ja sen rannat ovat metsämaata. Lammen ympäristössä on muutama talo, joiden yhteydessä on peltoa.

## Vesistösuhteet
Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Päijänteen alueella (14.22), jonka Iso-Pihlajajärven valuma-alueeseen (14.225) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 106,1 metriä mpy. Laskuoja lähtee lammen koillispäästä ja laskee 500 metrin päässä Vähään Pihlajajärveen. Laskuojan pudotus on 3,0 metriä.

## Historiaa
Vuoden 1966 peruskartassa lammesta ei lähtenyt laskuojaa, mutta lampeen johti yksi oja. Vuoteen 1986 mennessä lampeen oli johdettu yksi oja lisää ja laskuoja Vähään Pihlajajärveen.

## Lähteet
Nytkyn

**Nytkyn**  on Keski-Suomessa Jämsässä Rumakulman kylän lähellä sijaitseva järvi.

## Maantietoa
Järven pinta-ala on 6,3 hehtaaria, se on 450 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 1,1 kilometriä.

## Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Päijänteen alueella (14.22), jonka Kurujoen–Nytkymenjoen valuma-alueeseen (14.226) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 78,5 metriä mpy.

## Lähteet
Lettulampi

**Lettulampi** **Lettujärvi** on Keski-Suomessa Luhangalla Tammijärven kylän lähellä sijaitseva lampi.

## Maantietoa
Lammen pinta-ala on 1,4 hehtaaria, se on 200 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 450 metriä.

## Vesistösuhteet
Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Päijänteen alueella (14.22), jonka Tammijärven–Hauhajärven valuma-alueeseen (14.227) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 95,2 metriä mpy.

## Lähteet
Iso Kalliojärvi (Jyväskylä)

**Iso Kalliojärvi** , joskus myös **Iso Kalliolampi** , on Keski-Suomessa Jyväskylässä Herapohjan kylän lähellä sijaitseva järvi.

## Maantietoa
Järven pinta-ala on 1,9 hehtaaria, se on 300 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 750 metriä.

## Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Päijänteen alueella (14.22), jonka Tammijärven–Hauhajärven valuma-alueeseen (14.227) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 164,3 metriä mpy.

## Lähteet
Valkealampi (Jyväskylä, Herapohja)

**Valkealampi** eli **Valkeislampi** on Keski-Suomessa Jyväskylässä Herapohjan lähellä sijaitseva lampi.

## Maantietoa
Lammen pinta-ala on 2,4 hehtaaria, se on 350 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Se sijaitsee Valkeismäen eteläpuolella laaksossa yhdessä kolmen muun lammen, Kamppijärven, Vääräjärven ja Ison Kalliojärven kanssa. Lammella ei ole kartan mukaan saaria ja se on autio. Sen rantaviivan pituus on 800 metriä ja sen rannat ovat metsämaata.

## Vesistösuhteet
Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Päijänteen alueella (14.22), jonka Tammijärven–Hauhajärven valuma-alueeseen (14.227) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 166,2 metriä mpy.

## Lähteet
Kirkjärvi (Sysmä)

**Kirkjärvi**  on Päijät-Hämeessä Sysmässä Liikolan kylän lähellä sijaitseva järvi.

## Maantietoa
Järven pinta-ala on 143 hehtaaria eli 1,4 neliökilometriä, se on 1,9 kilometriä pitkä ja 850 metriä leveä. Järvellä on kartan mukaan yksi saari.  Sen rantaviivan pituus on 17,8 kilometriä.

## Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Päijänteen alueella (14.22), jonka Pianakkaojan valuma-alueeseen (14.228) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 85,5 metriä mpy.

## Lähteet
Auhjärvi

**Auhjärvi**  on Päijät-Hämeessä Sysmässä Nikkaroisen kylän lähellä sijaitseva järvi.

## Maantietoa
Järven pinta-ala on 220 hehtaaria eli 2,2 neliökilometriä, se on 3,9 kilometriä pitkä ja 2,0 kilometriä leveä. Sillä on 17 saarta, joiden yhteispinta-ala on 9,06 hehtaaria.  Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Järven tilavuudeksi on saatu 9,0 miljoonaa kuutiometriä eli 0,0090 kuutiokilometriä. Sen keskisyvyys on 4,1 metriä ja suurin syvyys on 14,6 metriä. Sen rantaviivan pituus on 21,4 kilometriä.

## Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Päijänteen alueella (14.22), jonka Lintulanjoen valuma-alueeseen (14.229) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 84,3 metriä mpy.

## Lähteet
Lepistönlampi (Sysmä, Nikkaroinen)

**Lepistönlampi**  on Päijät-Hämeessä Sysmässä Nikkaroisen kylän lähellä sijaitseva lampi.

## Maantietoa
Lammen pinta-ala on 13,9 hehtaaria, se on 650 metriä pitkä ja 350 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 2,4 kilometriä.

## Vesistösuhteet
Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Päijänteen alueella (14.22), jonka Lintulanjoen valuma-alueeseen (14.229) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 90,8 metriä mpy.

## Lähteet
Jason Johnson

**Jason Johnson** voi tarkoittaa seuraavia henkilöitä:

* Jason Johnson (s. 1973), yhdysvaltalainen baseballpelaaja
* Jason Johnson (s. 1990), jamaikalainen jalkapalloilija
* Jason Johnson (s. 1974), yhdysvaltalainen näyttelijä
* Jason Johnson, yhdysvaltalainen professori
Myllyjärvi (Jyväskylä, Oittila)

**Myllyjärvi**  on Keski-Suomessa Jyväskylässä Korpilahdella Oittilan kylän lähellä sijaitseva järvi.

## Maantietoa
Järven pinta-ala on 17,5 hehtaaria, se on 700 metriä pitkä ja 350 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 1,9 kilometriä.

## Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Ristiselän alueella (14.23), jonka Ristiselän–Murtoselän alueeseen (14.231) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 105 metriä mpy.

## Lähteet
Mutalampi (Jyväskylä)

**Mutalampi**  on Keski-Suomessa Jyväskylässä Korpilahdella Mutasen kylän lähellä sijaitseva lampi.

## Maantietoa
Lammen pinta-ala on 10,0 hehtaaria, se on 500 metriä pitkä ja 300 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.  Sen rantaviivan pituus on 1,4 kilometriä.

## Vesistösuhteet
Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Ristiselän alueella (14.23), jonka Ristiselän–Murtoselän alueeseen (14.231) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 108,5 metriä mpy.

## Lähteet
Punakylkibarbi

**Punakylkibarbi** (*Puntius bimaculatus*) on särkien (Cyprinidae) heimoon kuuluva kalalaji.
Punakylkibarbin suurin tavattu pituus on 7,0 senttimetriä.
Punakylkibarbi elää trooppisissa, 22–24 astetta lämpimissä olosuhteissa. Lajia tavataan Intiassa ja Sri Lankassa.
Punakylkibarbin ravintoa ovat levät ja hajoamistuotteet.

## Lähteet
Tropidosteptes cardinalis

**Tropidosteptes cardinalis** on kuneluteiden (Miridae) heimoon ja nivelkärsäisten (Hemiptera) lahkoon kuuluva hyönteinen. Lajia tavataan Pohjois-Amerikan valtioista. Se kuvattiin ensimmäisen kerran tieteelle vuonna 1878. Laji on väriltään oranssimusta.

## Lähteet
Les Amazones d'Afrique

**Les Amazones d'Afrique** on afrikkalainen maailmanmusiikin superyhtye, joka perustettiin Malissa vuonna 2015. Sen jäseniä ovat Kandia Kouyaté, Angélique Kidjo, Mamani Keïta, Rokia Koné, Mariam Doumbia (tunnettu duosta Amadou & Mariam), Nneka, Mariam Koné, Massan Coulibaly, Madina N'Diaye, Madiaré Dramé, Mouneissa Tandina ja Pamela Badjogo. Yhtyeen nimi viittaa Dahomeyn amatsoneihin, joka oli naispuolinen norsunmetsästysjoukko ja sotilasrykmentti 1600–1800-lukujen Dahomeyssa, nykyisen Beninin alueella.

Les Amazones d'Afrique esiintyi ensimmäisen kerran konsertissa Fiesta des Suds -tapahtumassa Marseillessa lokakuussa 2015. Ensimmäinen julkaistu laulu oli nimeltään "I Play The Kora". Sen sanomana on, että naisten on tehtävä yhteistyötä ja laulettava siitä, että *"on noustava taistelemaan naisiin kohdistuvia väärinkäytöksiä vastaan, koska olemme kaikki tasa-arvoisia*". Kappaleen tuotot ohjattiin Panzi-säätiölle, jota johtaa tri Mukwege Bukavussa Kongon demokraattisessa tasavallassa. Tämä säätiö on auttanut yli 80.000 naista, joista lähes 50.000 on joutunut kokemaan seksuaalista kaltoinkohtelua ja sukuelintensä silpomista. Kora, joka on harpun kaltainen instrumentti Länsi-Afrikassa, toimii tässä metaforana, sillä sen soittaminen oli kauan kiellettyä naisilta, ainoastaan miehet saivat sitä soittaa.

Les Amazones d'Afrique esiintyi Yhdistyneessa kuningaskunnassa WOMAD-tapahtumassa Charlton Parkissa heinäkuussa 2016, minkä jälkeen he saivat levytyssopimuksen Real World Recordsin kanssa. Ensimmäinen albumi, *Republique Amazone*, ilmestyi vuonna 2017.

## Diskografia
* *République Amazone* (2017)

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Real World Records
*Diplomats of sound: Les Amazones d'Afrique
Carlo Ambrogio Lonati

**Carlo Ambrogio Lonati** (n. 1645 – n. 1710 tai 1715) oli italialainen säveltäjä. Hänestä käytettiin nimitystä "Rooman Biber" viittauksena kuuluisaan aikalaiseen Heinrich Biberiin. Ruotsin kuningatar Kristiinan palveluksessa ollessaan hän sai myös lisänimen "Il gobbo della Regina" ("Kuningattaren kyttyräselkä"), mikä ilmeisesti viittasi synnynnäiseen epämuodostumaan. Lonati oli Alessandro Stradellan ystävä.

Lonati oli lähtöisin Milanosta, mutta muutti 25-vuotiaana Roomaan. Vuonna 1701 häneltä ilmestyi *12 sonate per violin e basso continuo* -kokoelma viululle ja basso continuolle. Teos omistettiin keisari Leopold I:lle.

Lonatin musiikkia on levytetty Hyperion Recordsille, Pan Classicsille ja ASV Recordsille.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* IMSLP: Carlo Ambrogio Lonati: nuotteja
Moussa Wagué

**Moussa Wagué** (s. 4. lokakuuta 1998 Bignona, Senegal) on senegalilainen jalkapalloilija, joka edustaa espanjalaisseura FC Barcelonaa. Hän pelaa oikeana laitapuolustajana. Wagué edustaa myös Senegalin maajoukkuetta.

## Ura
Wagué pelasi vuosina 2014–2016 Aspire Academyn paidassa. Hän jatkoi uraansa KAS Eupenissa vuoteen 2018 saakka, jolloin hän teki sopimuksen Barcelona B:n kanssa. Vuonna 2019 Wagué siirtyi Barcelonan riveihin. Hän on edustanut Senegalin maajoukkuetta vuosina 2017–2019.

## Lähteet
Mariam Koné

**Mariam Koné** (s. huhtikuu 1987 Kati, Mali) on malilainen laulaja ja musiikinopettaja ja superyhtye Les Amazones d'Afriquen jäsen.

Koné on opiskellut oikeustiedettä, joka on hänen perheessään kutsumusammatti, mutta musiikki vei hänet kuitenkin mennessään. Teini-ikäisenä hän liittyi kotikaupungissaan Pacifique-nimiseen hiphop-yhtyeeseen, joka julkaisi kaksi albumia. Sittemmin hän opiskeli Bamakon konservatoriossa, josta hän valmistui vuonna 2006. Nykyään hän opettaa siellä itse.

Konén ensimmäinen soololevy *Dakan* ilmestyi vuonna 2013, ja se on tyyliltään pehmeästi soljuvaa perinteistä afropoppia, johon sekoittuu dubia ja sähköistä sointia. Levyn on tuottanut irlantilainen Liam Farrell eli Doctor L.

Les Amazones d'Afrique'iin hänet kutsui mukaan Gabonista kotoisin oleva Pamela Badjoko, joka nykyisin asuu Malissa. Konéa veti ryhmässä puoleensa se, että se ajaa afrikkalaisten naisten asiaa ja vastustaa etenkin naisiin kohdistuvaa väkivaltaa, jonka yksi muoto on naisten sukupuolielinten silpominen.

Koné esiintyi osana Les Amazones d'Afrique -yhtyettä Helsingin Savoy-teatterissa maaliskuussa 2017.

## Diskografia
**Dakan* (2013).

## Lähteet
SHL-kausi 2017–2018

**SHL-kausi 2017-2018** oli SHL:n historian 43. kausi. Kausi alkoi syyskuussa 2017 ja päättyi maaliskuussa 2018. Pudotuspeleihin pääsi kymmenen parasta joukkuetta. Runkosarjan kaksi viimeistä karsivat joutumisesta HockeyAllsvenskaniin.

Mora IK ja Karlskrona HK joutuivat karsimaan, ja näistä Mora voitti Leksands IF:n voitoin 4–1, kun taas Karlskrona menetti paikkansa Timrå IK:lle.

## Runkosarja
Lähde:

### Runkosarjan parhaat pistemiehet
*O = Ottelut; M = Maalit; P = Pisteet +/– = Plus/Miinus; RM = Rangaistusminuutit.*

## Pudotuspelit

## Lähteet
Aufklärungsgeschwader 52

**Aufklärungsgeschwader 52** (AG 52), oli Saksan ilmavoimien vuonna 1959 perustettu ja 1993 lakkautettu taktinen tiedustelulennosto.

## Historia
Lennosto perustettiin 1. huhtikuuta 1959 Erdingin lentotukikohdassa kalustonaan Republic RF-84F Thunderflash ja Saksan ilmavoimien komentaja asetti sen valmiuteen 12. joulukuuta ensimmäisenä komentajanaan majuri Wilhelm Metz. Lennosto aloitti siirtymisen 27. lokakuuta 1960 Eggebekin lentotukikohtaan, mikä saatiin päätökseen 11. marraskuuta.

Lennosto 2. lentue liitettiin 1. elokuuta Naton alaisuuteen, jolloin se liitettiin 2. taktiseen ilma-armeijaan (). Lennosto siirrettiin 1. lokakuuta 1964 Leckin lentotukikohtaan, missä se vastaanotti ensimmäiset Lockheed RF-104G Starfighterit 5. marraskuuta 1964 ja lennoston viimeinen RF-84F poistui 31. elokuuta 1966.

Lennosto vastaanotti ensimmäiset RF-4E Phantom II -koneet 15. syyskuuta 1971. Lennosto lakkautettiin 15. joulukuuta 1993.

## Kalusto
Lennoston lentokalustona ovat olleet:
*Republic RF-84F Thunderflash 1959-1966
*Piaggio P.149D 1959-1961
*Dornier Do 27 1959-1973
*Lockheed RF-104G Starfighter 1964-1971
*Lockheed TF-104G Starfighter 1964-1971
*McDonnell Douglas RF-4E Phantom II 1971-1993
*Dornier Do 28 1972-1993

## Komentajat
Lennoston komentajina olivat:
*majuri Wilhelm Metz 12. - 22. joulukuuta 1959
*eversti Roderich Cescotti 16. tammikuuta 1960 - 5. helmikuuta 1965
*eversti Hans-Jürgen Jentzen 5. helmikuuta 1965 - 30. tammikuuta 1970
*eversti Hermann Braun 1. helmikuuta 1970 - 22. syyskuuta 1972
*eversti Gerhard John 1. lokakuuta 1972 - 16. helmikuuta 1976
*eversti Bernd-Dieter von der Decken 16. helmikuuta 1976 - 31. maaliskuuta 1980
*eversti Joachim Hameyer 1. huhtikuuta 1980 - 30. syyskuuta 1982
*eversti Siegfried Thormann 1. lokakuuta 1982 - 4. helmikuuta 1986
*eversti Hans-Heinrich Seifert 4. helmikuuta 1986 - 20. joulukuuta 1988
*eversti Henner Scholz 20. joulukuuta 1988 - maaliskuu 1993
*eversti Klaus Peeck maaliskuu 1993 - 15. joulukuuta 1993

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Huhtjärvi (Sysmä)

**Huhtjärvi** on Päijät-Hämeessä Sysmässä Nikkaroisen kylän länsipuolella sijaitseva järvi.

## Maantietoa
Huhtjärven pinta-ala on 1,9 hehtaaria, se on 350 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Se on muodostunut Kulovuoren ja Palovuoren mäkien pohjoispuolella sijaitsevaan metsäiseen laaksoon. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria ja sen rantaviivan pituus on 800 metriä. Se on autio, vaikka sen ympäristössä on metsäautoteitä ja sen itäpuolella sijaitsee entinen maatila.

## Vesistösuhteet
Huhtjärvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Päijänteen alueella (14.22), jonka Lintulanjoen valuma-alueeseen (14.229) se kuuluu. Järveen laskee lännestä tuleva suo-oja ja pohjoisesta tuleva Rimminkorven suo-oja. Sen laskuoja alkaa järven itäpäästä ja se laskee 1,5 kilometrin päässä Pitkäjärveen. Järven vedenpinnan korkeus on 90,0 metriä mpy. (N2000), joten laskuojalle kertyy pudotusta 5,3 metriä.

## Historiaa
Vuoden 1969 peruskartassa ulottuvat viereisen maatilan peltomaat järven itärantaan saakka. Osa pelloista sijaitsevat kartassa laskuojan varressa. Peltomaat on kaikki metsitetty vuoden 1985 kartassa.

## Lähteet
Hugues Fabrice Zango

**Hugues Fabrice Zango** (s. 25. kesäkuuta 1993) on burkinalainen kolmiloikkaaja ja maailmanmestari.

Zango karsiutui loppukilpailusta sekä Pekingin MM-kilpailuissa 2015 että Rio de Janeiron olympialaisissa 2016. Birminghamin sisäratojen MM-kilpailuissa 2018 hän sijoittui kuudenneksi. Dohan MM-kilpailuissa 2019 hän sai pronssia omalla ennätyksellään 17,66, joka oli myös Afrikan ennätys. Vuodelle 2021 siirretyissä Tokion olympialaisissa hän sai pronssia tuloksella 17,47. Kyseessä oli Burkina Fason ensimmäinen olympiamitali. Eugenen MM-kilpailuissa 2022 hän sai hopeaa tuloksella 17,55. Elokuussa 2023 Zango voitti uransa ensimmäisen aikuisten maailmanmestaruuden Budapestin MM-kilpailuissa tuloksella 17,64. Hän voitti sisäratojen maailmanmestaruuden Glasgow'ssa 2024 tuloksella 17,53. Saman vuoden Pariisin olympialaisissa hän sijoittui viidenneksi tuloksella 17,50. Hän saavutti Nanjingin MM-hallikilpailuissa 2025 pronssia tuloksella 17,15. Tokion MM-kilpailuissa 2025 hän sijoittui seitsemänneksi tuloksella 16,92.

Zango voitti Afrikan mestaruuden 2018, 2022 ja 2024 sekä sai hopeaa 2016. Afrikan kisoissa hän voitti kultaa 2019 ja 2024. Universiadeissa hän sai hopeaa sekä 2015 että 2017.

Zango hyppäsi helmikuussa 2020 sisäratojen Afrikan ennätyksen 17,77. Tammikuussa 2021 hän hyppäsi Aubièressa sisäratojen maailmanennätyksen 18,07. Hän ylitti valmentajansa Teddy Tamghon nimissä olleen entisen ennätyksen 15 senttimetrillä ja oli sisäradoilla ensimmäinen 18 metrin ylittäjä. Hän on ensimmäinen hyppylajeissa maailmanennätyksen tehnyt afrikkalainen miesurheilija ja ensimmäinen maailmanennätyksen tehnyt burkinalainen yleisurheilija. Kesällä 2021 hän paransi ulkoratojen Afrikan ennätyksen lukemiin 17,67 Montreuilissa ja 17,82 Székesfehérvárissa.

## Lähteet
*
*

### Viitteet
SHL-kausi 2018–2019

**SHL-kausi 2018-2019** oli SHL:n historian 44. kausi. Kausi alkoi syyskuussa 2018 ja päättyi maaliskuussa 2019. Pudotuspeleihin pääsi kymmenen parasta joukkuetta. Runkosarjan kaksi viimeistä karsivat joutumisesta HockeyAllsvenskaniin.

Mora IK ja Timrå IK joutuivat karsimaan, ja näistä Mora hävisi IK Oskarshamnille voitoin 4–3, ja Timrå menetti paikkansa Leksands IF:lle sarjan päättyessä 4–1.

Runkosarjan pistepörssin voitti yhdysvaltalainen Ryan Lasch tehoilla 12+38=50. Lasch voitti myös pudotuspelien pistekuninkuuden saldolla 6+13=19.

## Lähteet
Roland Pöntinen

**Roland Pöntinen** (s. 4. toukokuuta 1963) on ruotsalainen pianisti ja säveltäjä, jolla on inkeriläiset sukujuuret. Hän on Ruotsin kuninkaallisen musiikkiakatemian jäsen ja saanut vuonna 2001 Litteris et Artibus -mitalin.

Pöntinen opiskeli Adolf Fredrik -musiikkikoulussa ja Tukholman kuninkaallisessa musiikkikorkeakoulussa. Jälkimmäisessä hänen opettajiensa joukossa oli Gunnar Hallhagen, joka oli aiemmin opettanut Pöntistä myös yksityisesti. Pöntinen kävi opintojen merkeissä myös ulkomailla, kuten Suomessa György Sebőkin pitämillä mestarikursseilla Sibelius-Akatemiassa vuosina 1978 ja 1979, Elisabeth Leonskajan kesäakatemiakurssilla Baden bei Wienissä (1983) ja yksityistunneilla Wienissä (1984) sekä Banff School of Fine Artsin mestarikursseilla vuonna 1985.

Pöntinen teki debyyttinsä vuonna 1981 Tukholman kuninkaallisen filharmonisen orkesterin kanssa. Kapellimestareita, joiden kanssa hän on urallaan työskennellyt, ovat olleet muiden muassa Myung-whun Chung, Rafael Frühbeck de Burgos, Neeme Järvi, Paavo Järvi, Esa-Pekka Salonen, Jukka-Pekka Saraste, Leif Segerstam, Jevgeni Svetlanov, Franz Welser-Möst ja David Zinman. Pöntinen on esittänyt Lontoon Proms-festivaalilla Edvard Griegin ja György Ligetin konsertot. Pääpaino hänen työssään on ollut 1800-luvun ja 1900-luvun alkupuoliskon pianokirjallisuudessa, kuten Ludwig van Beethovenin, Frédéric Chopinin, Franz Lisztin, Claude Debussyn, Ferruccio Busonin, Karol Szymanowskin ja Sergei Rahmaninovin teoksissa.

Kamari- ja laulumusiikin parissa Pöntinen on tehnyt yhteistyötä viulisti Ulf Wallinin, sopraano Barbara Hendricksin ja pianisti Love Derwingerin kanssa. 

Anders Hillborg omisti Pöntiselle pianokonserttonsa (2000). Pöntinen kantaesitti Veli-Matti Puumalan pianokonserton *Seeds of Time* Helsingborgissa vuonna 2004 Hannu Linnun johtaman Helsingborgin sinfoniaorkesterin kanssa. Myös Rolandin veli Stefan Pöntinen on säveltänyt musiikkia, jonka pianisti on sitten esittänyt.

## Työ säveltäjänä
Pöntisen omien sävellysten joukossa on orkesteriteos *Blue Winter*, jonka kantaesitti vuonna 1998 Yhdysvalloissa Wolfgang Sawallischin johtama Philadelphian orkesteri.

## Muut tehtävät
Pöntinen on ollut yksi Maj Lind -pianokilpailun tuomareista.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Viralliset sivut
Diana Munz

**Diana Marie Munz** (s. 19. kesäkuuta 1982 Cleveland, Ohio) on yhdysvaltalainen kilpauimari ja olympiavoittaja. Hän edusti Yhdysvaltoja vuoden 2000 kesäolympialaisissa, joissa hän voitti 4&nbsp;×&nbsp;200 metrin vapaauintiviestissä kultaa ja saavutti 400 metrin vapaauinnissa hopeaa runsaan sekunnin maannaiselleen Brooke Bennettille hävinneenä. Ateenan olympialaisissa 2004 hän saavutti pronssia 800 metrin vapaauinnissa.

Munz voitti maailmanmestaruuden 4&nbsp;×&nbsp;200 metrin vapaauintiviestissä Barcelonassa 2003. Samoissa kisoissa hän saavutti hopeaa 800 metrin vapaauinnissa ja pronssia 400 metrin vapaauinnissa. Jo vuonna 1998 hän oli hopealla Perthin MM-kilpailuissa 800 metrin vapaauinnissa. Fukuokan MM-kilpailuissa 2001 Munz saavutti hopeaa 800 metrin ja pronssia 1&nbsp;500 metrin vapaauinnissa.

## Lähteet