Kahvipensaat

**Kahvipensaat** (*Coffea*) ovat matarakasvien (*Rubiaceae*) heimoon kuuluva viljelykasvien suku. Luonnonvaraisena kahvipensaita kasvaa trooppisilla ja subtrooppisilla alueilla Afrikassa, Filippiineillä, Indokiinassa, Indonesiassa, Intiassa ja Madagaskarilla.

Nimi *coffea* tulee ruotsin kielen vanhasta kahvia tarkoittavasta sanasta *coffe*. Se puolestaan tulee alun perin arabian kielen sanasta *qahwa*.

## Lajit
Maailmassa on 124 kahvipensaslajia.

Tärkeimmät kaupalliset kahvilajit, joiden pavuista valmistetaan kahvia, ovat arabiankahvi (*Coffea arabica*) ja kongonkahvi eli robusta (*Coffea canephora*). Kolmas viljeltävä laji on liberiankahvi (*Coffea liberica*).

### Kahvipensaslajeja

* *[[Coffea affinis]]* – Kasvaa Sierra Leonessa, Guineassa ja Norsunluurannikolla. Kyseessä saattaa olla yksi ja sama laji kuin *C. stenophylla.*
* *[[arabiankahvi|Coffea arabica]]* – arabiankahvi
* *[[kongonkahvi|Coffea canephora]]* – kongonkahvi
* *[[Coffea charrieriana]]*
* *[[Coffea congensis]]* – On käytetty kahvijuomien valmistuksessa.
* *[[Coffea eugenioides]]* – Maukas laji, jota käytetään erikoiskahvijuomien valmistuksessa, mutta sadot ovat pienet.
* *[[keniankahvi|Coffea fadenii]]* – keniankahvi
* *[[liberiankahvi|Coffea liberica]]* – liberiankahvi
* *[[mietokahvi|Coffea racemosa]]* – mietokahvi – On käytetty kahvijuomien valmistuksessa.
* *[[Coffea stenophylla]]* – Maultaan arabicaa lähestyvä laji, joka menestyy korkeammissa lämpötiloissa kuin arabica. Kuivuudenkestävä ja vastustuskykyinen lehtiruosteelle. Kotoperäinen Guineassa, Sierra Leonessa ja Norsunluurannikolla. Viljeltiin Eurooppaan vietäväksi asti 1890-luvulla. Lajia ei ole viljelty sitten 1920-luvun ja luonnossa se on uhanalainen. Sierra Leonessa sitä ei ollut nähty vuoden 1954 jälkeen. Kaupallisen viljelyn loppumiseen vaikuttivat heikot sadot ja tappio kilpailussa menestyksekkäämmän kongonkahvin kanssa.
* *[[Coffea zanguebariae]]*

## Uhanalaisuus
Maailman villinä kasvavista 124:stä kahvipensaslajista ainakin 75 eli 60&nbsp;% on eri tavoin uhanalaisia; luku sisältää 13 kriittisesti vaarantunutta ja 40 vaarantunutta lajia. Myös *arabica* villinä kasvavassa muodossaan kuuluu uhanalaisiin lajeihin, mikäli ilmaston lämpeneminen otetaan huomioon.

35 lajia ei ole uhattuna. 14:n tilanne on tuntematon. Näistä 14:stä tuntemattomasta 9:ää ei ole tavattu vuoden 1940 jälkeen.

28&nbsp;% lajeista ei tavata miltään suojelualueelta. 45&nbsp;% lajeista ei ole talletettu mihinkään siemenpankkiin. Kaikkein uhanalaisimmista kahvilajeista vain alle neljäsosasta on varmuuskopio siemenpankissa. Kahvin siemeniä ei voi säilöä kylmäkuivauksella, joka on siemenpankkien tavanomainen menetelmä.

## Viljely

### Taudit ja tuholaiset
Kahvipensaiden merkittävin tauti on lehtiruoste, jota aiheuttaa *[[Hemileia vastatrix]]* -niminen ruostesieni. Kahvinviljelijöiden toinen merkittävä vastustaja on kahvikuoriainen *[[Hypothenemus hampei]]*, joka syö kahvipensaan marjoja.

### Sopeutuminen
Kahvin viljelijät pyrkivät sopeutumaan ilmastonmuutokseen siirtymällä ilmastoltaan suopeampiin paikkoihin kuten korkeammalle; muuttamalla viljelytekniikoita kuten kastelua ja varjostusta; kehittämällä uusia lajikkeita tai ottamalla käyttöön uusia lajeja.

## Lähteet
* 

### Viitteet

## Aiheesta muualla
* Finto, Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet: Kahvipensaat (''Coffea'')
* ITIS: ''Coffea'' 
* United States Department of Agriculture (USDA): ''Coffea'' 
* Flora of China: ''Coffea'' 
* Global Biodiversity Information Facility (GBIF): ''Coffea''