open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Hadvala

**Hadvala** on kylä Piikkiössä. Kylä sijaitsee aivan Piikkiön kirkonkylän yhteydessä ja on entisen kunnan keskustaajaman laaja asuinalue.

Hadvala sijaitsee Piikkiönlahden sopukassa. Lahden rannalla on Myrskynlinna-niminen mäki. Kylän eteläosassa ovat myös Kolamäki, Mustismäki ja Kurjenkankare. Kaikilta mäiltä on löytynyt viitteitä rautakautisesta asutuksesta. Kylän keskiaikaiset kantatilat ovat sijainneet Rekolanmäen ja Ihavuoren etelärinteillä. Hadvalan kyläalue ulottuu Piikkiönlahdelta pohjoiseen aina kunnanrajalle saakka.

Hadvala on asututettu ainakin 1000 vuotta sitten ja on yksi Piikkiön vanhimmista kylistä. Kylä oli yksi Piikkiön vauraimmista 1800-luvulle saakka. 1900-luvun rakennemuutos ja 1950-luvulla alkanut kirkonkylän kasvu muuttivat kylän rakennetta ja vanhasta maalaiskylästä tuli laaja asuinalue 1970-luvulla kerros- ja rivitaloineen.

## Lähteet
Sabatonin diskografia

**[[Sabaton]]** on ruotsalainen power metal -yhtye, joka perustettiin Falunissa vuonna 1999. Yhtye käsittelee lauluissaan monia eri sotia ja konflikteja, muun muassa ensimmäistä ja toista maailmansotaa. Yhtye on julkaissut yksitoista studioalbumia, joista viimeisin *[[The War To End All Wars]]* julkaistiin 4. maaliskuuta 2022.
## Studioalbumit

## EP:t
Echoes of the Great War -trilogy 
* Weapons of the modern age (2022) 

## Livealbumit
* 
* 
* 
* 
* 

## Kokoelma-albumit
* 
* 

## Singlet
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 

## Musiikkivideot
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 

## Lähteet
Ádendro

**Ádendro** (, ) on Kreikan kaupunki, joka kuuluu hallinnollisesti Chalkidónan kuntaan, Thessalonikin alueyksikköön ja Keski-Makedonian alueeseen. Se muodostaa oman kaupunkiyhdyskuntansa (Δημοτική Κοινότητα Αδένδρου, *Dimotikí Koinótita Adéndrou*). Kaupungin väkiluku on 2&nbsp;079 (vuonna 2011).

Ádendron pieni kaupunki, suomeksi ”Puuton”, sijaitsee Makedonian tasangoilla linnuntietä noin 30 kilometriä länteen Thessalonikista. Vuoteen 1927 saakka asutuksen nimi oli turkkilaisittain *Kirtzilár* (Κιρτζιλάρ).

## Lähteet
Agía Paraskeví (Thessaloniki)

**Agía Paraskeví** () on Kreikan kaupunki, joka kuuluu hallinnollisesti Thérmin kuntaan, Thessalonikin alueyksikköön ja Keski-Makedonian alueeseen.  Agía Paraskeví muodostaa oman kaupunkiyhdyskuntansa (Τοπική Κοινότητα Αγίας Παρασκευής, *Topikí Koinótita Agías Paraskevís*). Kaupungin väkiluku on 2&nbsp;244 (vuonna 2011).

Agía Paraskevín pieni kaupunki sijaitsee Chalkidikín niemimaan luoteisosassa linnuntietä noin kahdeksan kilometriä etelään Thérmin kaupungista ja noin 21 kilometriä eteläkaakkoon Thessalonikin keskustasta. Kaupunki on saanut nimensä sen Pyhälle Paraskevalle (*Agía Paraskeví*) omistetutusta kirkosta.

Aiemmin kaupunki kuului Vasilikán kuntaan ja vuodesta 2011 lähtien Thérmin kunnan Vasilikán kunnallisyksikköön.

## Lähteet
Aja

**Aja** voi viitata muun muassa seuraaviin:

* ''Aja'', Steely Danin albumi
* *[[Aja!]]*, Maija Vilkkumaan albumi
* ”Aja”, ajon salliva opaste Suomen rautateillä
* Alexandre Aja, ranskalainen elokuvaohjaaja ja käsikirjoittaja
* Gonzalo Aja, espanjalainen maantiepyöräilijä
* Aja Naomi King, yhdysvaltalainen näyttelijä
* AJ Auxerre (lyh. AJA), ranskalainen jalkapalloseura
Anatolikó

**Anatolikó** (, ) on Kreikan kaupunki, joka kuuluu hallinnollisesti Déltan kuntaan, Thessalonikin alueyksikköön ja Keski-Makedonian alueeseen. Se muodostaa oman kaupunkiyhdyskuntansa (Δημοτική Κοινότητα Ανατολικού, *Dimotikí Koinótita Anatolikoú*). Kaupungin väkiluku on 2&nbsp;589 (vuonna 2011).

Anatolikón pieni kaupunki sijaitsee Axiós-joen itärannalla noin 20 kilometriä länteen Thessalonikin keskustasta. Asutuksen aiempi nimi oli vuoteen 1955 saakka *Valmáda* (Βαλμάδα).

Aiemmin kaupunki kuului Chalástran kuntaan ja vuodesta 2011 lähtien Déltan kunnan Chalástran kunnallisyksikköön.

## Lähteet
Jarkko Numminen

**Jarkko Aki Artturi Numminen** (s. 11. marraskuuta 1954 Tukholma) on suomalainen prikaatikenraali evp.

Jarkko Numminen syntyi Antti ja Netta Nummisen perheeseen. Numminen tuli ylioppilaaksi Teuvan yhteislukiosta ja valmistui Kadettikoulusta 1979 ja Sotakorkeakoulusta 1989. Hän toimi   lentoupseerina Lapin lennostossa 1979–1985 ja Ilmasotakoulussa 1985–1986. Satakunnan lennostossa Numminen oli toimistopäällikkö 1989–1991 ja laivueen komentaja 1991–1995. Hän toimi erityistehtävissä Yhdysvalloissa 1995–1997 ja oli Ilmavoimien esikunnan apulaisosastopäälikkö  1997–1998 ja operaatiopäällikkö vuodesta 1998. Numminen ylennettiin vänrikiksi 1976, luutnantiksi 1979, yliluutnantiksi 1981, kapteeniksi 1985, majuriksi 1989, everstiluutnantiksi 1993 ja everstiksi 1998. 
 
Prikaatikenraaliksi Numminen ylennettiin joulukuussa 2005. Saman vuoden alusta hän oli palvellut pääesikunnan operatiivisen osaston apulaisosastopäällikkönä ja sitä ennen Lapin lennoston komentajana. Helmikuussa 2006 hänestä tuli Ilmavoimien esikunnan esikuntapäällikkö.

## Lähteet
Diavatá

**Diavatá** () on Kreikan kaupunki, joka sijaitsee Thessalonikin metropolialueella. Se kuuluu hallinnollisesti Déltan kuntaan, Thessalonikin alueyksikköön ja Keski-Makedonian alueeseen. Kaupungin väkiluku on 9&nbsp;890 (vuonna 2011).

Diavatá on nykyisin Thessalonikin esikaupunkeja ja sijaitsee linnuntietä noin 10 kilometriä luoteeseen Thessalonikin keskustasta. Asutuksen nimi oli vuoteen 1926 saakka turkkilaisittain *Doudoulár* (Δουδουλάρ). Kaupungin pääkirkko on omistettu Pyhille Palkattaparantajille ja Pyhälle Demetriokselle (*Ágioi Anárgyroi kaí Ágios Dimítrios*).

Diavatá muodostaa myös laajemman kaupunkiyhdyskunnan (Δημοτική Κοινότητα Διαβατών, *Dimotikí Koinótita Diavatón*), johon kuuluu varsinaisen Diavatán kaupungin lisäksi kylä Agía Sofía. Koko yhdyskunnan väkiluku on 11&nbsp;140.

Aiemmin kaupunki kuului Echédoroksen kuntaan ja vuodesta 2011 lähtien Déltan kunnan Echédoroksen kunnallisyksikköön.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Gomáti

**Gomáti** () on Kreikan kylä, joka kuuluu hallinnollisesti Aristotéliin kuntaan, Chalkidikín alueyksikköön ja Keski-Makedonian alueeseen. Kylän väkiluku on 509 (vuonna 2011).

Gomátin kylä sijaitsee Chalkidikín niemimaan itäosassa noin yhdeksän kilometriä länteen kuntakeskuksesta Ierissóksesta ja noin 40 kilometriä itään alueyksikön keskuksesta Polýgyroksesta. Kylä syntyi vuonna 1932, kun samannminen bysanttilaiselta ajalta peräisin ollut kylä tuhoutui maanjäristyksessä ja sen asukkaat muuttivat uuteen paikkaan. Gomáti muodostaa myös laajemman kyläyhdyskunnan (Τοπική Κοινότητα Γοματίου, *Topikí Koinótita Gomatíou*), johon kuuluvat varsinaisen Gomátin kylän lisäksi kylät Develíki ja Pýrgos Chiliadoús. Koko yhdyskunnan väkiluku on 557.

Aiemmin kylä kuului Panagían kuntaan ja vuodesta 2011 lähtien Aristotéliin kunnan Panagían kunnallisyksikköön.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Kalochóri

**Kalochóri** (; myös *Kalohóri*) on Kreikan kaupunki, joka sijaitsee Thessalonikin metropolialueella. Se kuuluu hallinnollisesti Déltan kuntaan, Thessalonikin alueyksikköön ja Keski-Makedonian alueeseen. Kalochóri muodostaa oman kaupunkiyhdyskuntansa (Δημοτική Κοινότητα Καλοχωρίου, *Dimotikí Koinótita Kalochoríou*). Kaupungin väkiluku on 4&nbsp;672 (vuonna 2011).

Kalochórin pieni kaupunki, suomeksi ”Kaunis kylä”, on Thessalonikin läntisiä esikaupunkeja. Se sijaitsee Axiós-joen suun itärannalla Thermaïkóslahden rannalla linnuntietä noin kahdeksan kilometriä länteen Thessalonikin keskustasta. Lähistö on Axióksen suiston kansallispuistoa.

Aiemmin kaupunki kuului Echédoroksen kuntaan ja vuodesta 2011 lähtien Déltan kunnan Echédoroksen kunnallisyksikköön.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Kardía

**Kardía** (; myös *Kardiá*, Καρδιά) on Kreikan kaupunki, joka kuuluu hallinnollisesti Thérmin kuntaan, Thessalonikin alueyksikköön ja Keski-Makedonian alueeseen. Se muodostaa oman kaupunkiyhdyskuntansa (Τοπική Κοινότητα Καρδίας, *Topikí Koinótita Kardías*). Kaupungin väkiluku on 3&nbsp;394 (vuonna 2011).

Kardían pieni kaupunki sijaitsee Chalkidikín niemimaan luoteisosassa linnuntietä noin kymmenen kilometriä etelään Thérmin kaupungista ja noin 20 kilometriä etelään Thessalonikin keskustasta. Nykyinen asutus syntyi vuonna 1923 Itä-Traakiasta ja Vähästä-Aasiasta Kreikan ja Turkin väestönvaihdon seurauksena tulleiden kreikkalaisevakkojen kylänä. Samalla paikalla aiemmin sijainneen turkkilaisen kylän nimi oli *Karatzochalí* (Καρατζοχαλή). Nimenvaihto toteutettiin vuonna 1926.

Aiemmin kaupunki kuului Míkran kuntaan ja vuodesta 2011 lähtien Thérmin kunnan Míkran kunnallisyksikköön.

## Lähteet
Kýmina

**Kýmina** () on Kreikan kaupunki, joka kuuluu hallinnollisesti Déltan kuntaan, Thessalonikin alueyksikköön ja Keski-Makedonian alueeseen. Se muodostaa oman kaupunkiyhdyskuntansa (Δημοτική Κοινότητα Κυμίνων, *Dimotikí Koinótita Kymínon*). Kaupungin väkiluku on 3&nbsp;652 (vuonna 2011).

Kýminan pieni kaupunki sijaitsee Axiós-joen länsirannalla linnuntietä noin 22 kilometriä länteen Thessalonikin keskustasta. Asutuksen alkuperäinen nimi oli vuoteen 1926 saakka *Giountzídes* (Γιουντζήδες). Nykyisin kaupunki on kasvanut kiinni viereiseen Néa Málgaran kaupunkiin.

Aiemmin kaupunki kuului Axióksen kuntaan ja vuodesta 2011 lähtien Déltan kunnan Axióksen kunnallisyksikköön.

## Lähteet
Linda Leimane

**Linda Leimane** (s. 20. tammikuuta 1989 Dobele) on latvialainen säveltäjä.

Leimane opiskeli pianonsoittoa Dobelessa. Hän opiskeli Jāzeps Mediņš -musiikkikoulun musiikin historian ja teorian laitoksella vuosina 2004–2008. Sävellystäkin hänelle opettivat siellä Tamāra Kalna ja Andris Dzenītis. Kandidaatin arvon sävellyksessä Leimane sai Latvian Jāzeps Vītols -musiikkiakatemiasta opiskeltuaan siellä Rolands Kronlaksin johdolla vuosina 2008–2013. Kansainvälisessä vaihdossa hän suoritti opintoja myös sävellyksessä ja elektroakustisessa musiikissa Lyonin konservatoriossa vuosina 2012–2013. Luennoitsijoina olivat Michele Tadini, François Roux ja Robert Pascal. Mestarikursseja Leimane on suorittanut esimerkiksi Yann Robinin johdolla Itävallassa vuonna 2014. 

Vuosina 2012 ja 2014 Leimane sai Pēteris Vasks -sävellyskilpailussa ensipalkinnot vuosina 2012 ja 2014. Hänelle myönnettiin Tālivaldis Ķeniņš -palkinto vuonna 2013. Latvian radion 3 Klasika -kanava valitsi hänen sinfonisen *Panel 5* -teoksensa yhdeksi kymmenestä parhaasta uudesta sävellyksestä vuonna 2013. Leimanen musiikkia on esitetty eri maissa, ja hänen sävellyksensä *Guesstimations* julkaistiin vuonna 2017 Normunds Šnēn johtaman Sinfonietta Rīgan levyttämänä.

## Lähteet
Néa Magnisía

**Néa Magnisía** () on Kreikan kaupunki, joka sijaitsee Thessalonikin metropolialueella. Se kuuluu hallinnollisesti Déltan kuntaan, Thessalonikin alueyksikköön ja Keski-Makedonian alueeseen. Néa Magnisía muodostaa oman kaupunkiyhdyskuntansa (Δημοτική Κοινότητα Νέας Μαγνησίας, *Dimotikí Koinótita Néas Magnisías*). Kaupungin väkiluku on 4&nbsp;266 (vuonna 2011).

Néa Magnisían pieni kaupunki, suomeksi ”Uusi Magnesia”, on Thessalonikin esikaupunkeja ja sijaitsee noin 11 kilometriä luoteeseen Thessalonikin keskustasta. Kaupungin nimi viittaa vanhaan Magnesiaan eli Manisaan Vähässä-Aasiassa, josta siirtyi alueelle paljon kreikkalaisevakkoja Kreikan ja Turkin väestönvaihdossa vuonna 1923. Asutuksen alkuperäinen nimi oli vuoteen 1952 saakka *Lachanókipoi* (Λαχανόκηποι). Kaupungin pääkirkko on omistettu Pyhälle Panteleimonille (*Ágios Panteleímonas*).

Aiemmin kaupunki kuului Echédoroksen kuntaan ja vuodesta 2011 lähtien Déltan kunnan Echédoroksen kunnallisyksikköön.

## Lähteet
Neochóri (Chalkidikí)

**Neochóri** (, ) on Kreikan kylä, joka kuuluu hallinnollisesti Aristotéliin kuntaan, Chalkidikín alueyksikköön ja Keski-Makedonian alueeseen. Se muodostaa oman kyläyhdyskuntansa (Τοπική Κοινότητα Νεοχωρίου, *Topikí Koinótita Neochoríou*). Kylän väkiluku on 714 (vuonna 2011).

Neochórin kylä, suomeksi ”Uusi kylä”, sijaitsee noin kahdeksan kilometriä itään Arnaíasta, 32 kilometriä luoteeseen kuntakeskuksesta Ierissóksesta ja noin 43 kilometriä koilliseen alueyksikön keskuksesta Polýgyroksesta. Se on rakennettu noin 550 metrin korkeuteen merenpinnasta laskettuna. Turkkilaisittain kylän nimi oli *Yeniköy*/*Geníkioï* (Γενίκιοϊ) ja slaavilaisittain *Novosélo* (Νοβοσέλο), mitkä nekin tarkoittavat ”Uutta kylää”.

Aiemmin kylä kuului Arnaían kuntaan ja vuodesta 2011 lähtien Aristotéliin kunnan Arnaían kunnallisyksikköön.

## Lähteet
Kalle Kuosmanen

**Kalle Kuosmanen** (s. 10. marraskuuta 2001) on suomalainen pesäpalloilija. Kuosmanen edustaa Superpesiksessä pelaavaa kasvattajaseuraansa Sotkamon Jymyä. Hän pelaa sisäpelissä vaihtajana ja ulkokentällä polttolinjassa. Kuosmanen on voittanut kolme suomenmestaruutta Jymyn joukkueessa kausilla 2020, 2023 ja 2024. Kaudella 2022 Kuosmanen valittiin uransa ensimmäiseen miesten Itä-Länsi-otteluun. Hänet valittiin Itä-Länsi-otteluun myös kaudella 2025.

Kuosmanen on pelannut urallaan 114 Superpesiksen runkosarjaottelua. Näissä hän on lyönyt 3+16=19 juoksua, tuonut 116 juoksua ja kerännyt 472 kärkilyöntiä. Kuosmanen on pelannut urallaan 44 Superpesiksen ylempää pudotuspeliottelua. Näissä hän on lyönyt 2+13=15 juoksua, tuonut 28 juoksua ja kerännyt 173 kärkilyöntiä. Kuosmanen on myös pelannut urallaan Sotkamon Jymyn kakkosjoukkueessa 39 Ykköspesiksen runkosarjaottelua. Näissä otteluissa hän on lyönyt 0+4=4 juoksua, tuonut 23 juoksua ja kerännyt 104 kärkilyöntiä.Tilastot päivitetty 17.11.2024

Myös Kuosmasen isä Mikko Kuosmanen pelasi urallaan Sotkamon Jymyssä ja on uransa jälkeen toiminut joukkueen pelinjohtajana, sekä nykyisin seuran toimitusjohtajana.

### Saavutukset
* 3 SM-kulta: 2020, 2023, 2024
* 2 SM-hopeaa: 2019, 2025 
* 2 Itä-Länsi-ottelu:a 2022, 2025 

## Lähteet
Neochóri

**Neochóri** (, ; ”Uusi kylä”) voi viitata seuraaviin paikkoihin Kreikassa:

* Neochóri, kaupunki Mesolóngin kunnassa Aitolia-Akarnanian alueyksikössä Länsi-Kreikan alueella
* Neochóri, kylä Anatolikí Mánin kunnassa Lakonian alueyksikössä Peloponnesoksen alueella
* Neochóri, kylä Aristotélisin kunnassa Chalkidikín alueyksikössä Keski-Makedonian alueella
* Neochóri, kylä Mytilínin kunnassa Lesboksen saarella Pohjois-Egean saarten alueella
* Neochóri, kylä Nikólaos Skoufásin kunnassa Ártan alueyksikössä Epeiroksen alueella
* Neochóri, kylä Sámoksen saarella Dytikí Sámoksen kunnassa Pohjois-Egean saarten alueella 

## Katso myös

* Néo Chorió, useita paikkoja
Néo Rýsio

**Néo Rýsio** () on Kreikan kaupunki, joka kuuluu hallinnollisesti Thérmin kuntaan, Thessalonikin alueyksikköön ja Keski-Makedonian alueeseen. Se muodostaa oman kaupunkiyhdyskuntansa (Δημοτική Κοινότητα Νέου Ρυσίου, *Dimotikí Koinótita Néou Rysíou*). Kaupungin väkiluku on 2&nbsp;952 (vuonna 2011).

Néo Rýsion pieni kaupunki, suomeksi ”Uusi Rýsio", sijaitsee Chalkidikín niemimaan luoteisosassa ja Thessalonikin lentokentän eteläpuolella, linnuntietä noin kuusi kilometriä lounaaseen Thérmin kaupungista ja noin 17 kilometriä etelään Thessalonikin keskustasta. Sen nimi viittaa vanhaan Rýsioon eli Aretsoúhun (nyk. Darıca) Bithyniassa Vähässä-Aasiassa, josta tuli alueelle kreikkalaisevakkoja vuoden 1923 Kreikan ja Turkin väestönvaihdossa.

Kylän pääkirkko on omistettu Vapahtajan kirkastumiselle (*Metamórfosis tou Sotíros*).

## Lähteet
Palaiochóri (Chalkidikí)

**Palaiochóri** (; myös transl. *Paleohóri*) on Kreikan kylä, joka kuuluu hallinnollisesti Aristotéliin kuntaan, Chalkidikín alueyksikköön ja Keski-Makedonian alueeseen. Se muodostaa oman kyläyhdyskuntansa (Τοπική Κοινότητα Παλαιοχωρίου, *Topikí Koinótita Palaiochoríou*). Kylän väkiluku on 1&nbsp;489 (vuonna 2011).

Palaiochórin kylä, suomeksi ”Vanha kylä”, sijaitsee noin viisi kilometriä itään Arnaíasta, 36 kilometriä luoteeseen kuntakeskuksesta Ierissóksesta ja 40 kilometriä koilliseen alueyksikön keskuksesta Polýgyroksesta. Se on rakennettu noin 550 metrin korkeuteen merenpinnasta laskettuna. Kylän nähtävyyksiin kuuluvat bysanttilaisaikaisen Néposin linnan rauniot.

Aiemmin kylä kuului Arnaían kuntaan ja vuodesta 2011 lähtien Aristotéliin kunnan Arnaían kunnallisyksikköön.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Puškinskajan metroasema (Moskovan metro)

**Puškinskaja** () on yksi Moskovan metron asemista. Se avattiin 17. joulukuuta 1975.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Plagiári

**Plagiári** () on Kreikan kaupunki, joka kuuluu hallinnollisesti Thérmin kuntaan, Thessalonikin alueyksikköön ja Keski-Makedonian alueeseen. Se muodostaa oman kaupunkiyhdyskuntansa (Δημοτική Κοινότητα Πλαγιαρίου, *Dimotikí Koinótita Plagiaríou*). Kaupungin väkiluku on 5&nbsp;392 (vuonna 2011).

Plagiárin pieni kaupunki sijaitsee Chalkidikín niemimaan luoteisosassa linnuntietä noin 10 kilometriä lounaaseen Thérmin kaupungista ja noin 20 kilometriä etelään Thessalonikin keskustasta. Nykyinen asutus on syntynyt vuonna 1923 alueelle Itä-Traakiasta Kreikan ja Turkin väestönvaihdon seurauksena muuttaneiden kreikkalaisevakkojen kylänä. Paikalla aiemmin olleen turkkilaiskylän nimi oli *Ouzoún Alí* (Ουζούν Αλή). Nimenvaihto toteutettiin vuonna 1926. Kylän pääkirkko on omistettu Pyhälle Demetriokselle (*Ágios Dimítrios*).

Aiemmin kaupunki kuului Míkran kuntaan ja vuodesta 2011 lähtien Thérmin kunnan Míkran kunnallisyksikköön.

## Lähteet
Pyrgadíkia

**Pyrgadíkia** (; myös transl. *Pirgadíkia*) on Kreikan kylä, joka kuuluu hallinnollisesti Aristotéliin kuntaan, Chalkidikín alueyksikköön ja Keski-Makedonian alueeseen. Kylän väkiluku on 320 (vuonna 2011).

Pyrgadíkian kylä sijaitsee Singitikóslahden eli Pyhänvuorenlahden rannalla Sithonían niemen juuressa noin 25 kilometriä lounaaseen kuntakeskuksesta Ierissóksesta ja noin 36 kilometriä itään alueyksikön keskuksesta Polýgyroksesta. Kylä on perustettu vuonna 1925 Kreikan ja Turkin väestönvaihdon jälkeen. Sen alkuperäiset asukkaat tulivat Marmaran eli Prokonnesoksen saarelta.

Pyrgadíkia muodostaa myös laajemman kyläyhdyskunnan (Τοπική Κοινότητα Πυργαδικίων, *Topikí Koinótita Pyrgadikíon*), johon kuuluvat varsinaisen Pyrgadíkian kylän lisäksi kylät Ágios Ioánnis Pródromos ja Ássa. Koko yhdyskunnan väkiluku on 377.

Aiemmin kylä kuului Panagían kuntaan ja vuodesta 2011 lähtien Aristotéliin kunnan Panagían kunnallisyksikköön.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Stanós

**Stanós** () on Kreikan kylä, joka kuuluu hallinnollisesti Aristotéliin kuntaan, Chalkidikín alueyksikköön ja Keski-Makedonian alueeseen. Se muodostaa oman kyläyhdyskuntansa (Τοπική Κοινότητα Στανού, *Topikí Koinótita Stanoú*). Kylän väkiluku on 929 (vuonna 2011).

Stanóksen kylä sijaitsee noin kahdeksan kilometriä pohjoisen Arnaíasta, noin 33 kilometriä luoteeseen kuntakeskuksesta Ierissóksesta ja noin 31 kilometriä koilliseen alueyksikön keskuksesta Polýgyroksesta. Se on rakennettu noin 520 metrin korkeuteen merenpinnasta laskettuna.

Aiemmin kylä kuului Arnaían kuntaan ja vuodesta 2011 lähtien Aristotéliin kunnan Arnaían kunnallisyksikköön.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Stratoníki

**Stratoníki** () on Kreikan kylä, joka kuuluu hallinnollisesti Aristotéliin kuntaan, Chalkidikín alueyksikköön ja Keski-Makedonian alueeseen. Kylän väkiluku on 561 (vuonna 2011).

Stratoníkin kylä sijaitsee vuoristossa Chalkidikín niemimaan itäosassa noin 24 kilometriä pohjoisluoteeseen kuntakeskuksesta Ierissóksesta, noin 51 kilometriä koilliseen alueyksikön keskuksesta Polýgyroksesta ja noin kymmenen kilometriä sisämaahaan niemimaan itärannikosta. Rannikolla kylän lähellä sijaitsee Stratónin kylä ja noin kilometrin kylästä länteen Stágiran kylä.

Kylän nimen uskotaan tulevan 300-luvulta eaa. Perdikkaan sisaresta Stratonikesta ja/tai antiikin aikana läheisen Stratónin kylän paikalla sijainneesta Stratoniken kaupungista. Stratoníki on yksi seudun perinteisistä kaivoskylistä (Μαντεμοχώρια, *Mantemochória*, kirjaimellisesti ”Rautakylät”). Stratoníkin kaivokset, joista on saatu varsinkin hopeaa, kukoistivat erityisesti osmanivallan aikana 1500–1800-luvuilla.

Stratoníki muodostaa myös laajemman kyläyhdyskunnan (Τοπική Κοινότητα Στρατονίκης, *Topikí Koinótita Stratoníkis*), johon kuuluvat varsinaisen Stratoníkin kylän lisäksi Kryonérin kylä sekä Eleftherónisoksen saari. Koko yhdyskunnan väkiluku on 563. Aiemmin kylä kuului Stágira-Ákanthoksen kuntaan ja vuodesta 2011 lähtien Aristotéliin kunnan Stágira-Ákanthoksen kunnallisyksikköön.

## Lähteet
Mio

**Mio** on etunimi, jota Suomessa ja Skandinaviassa käytetään miehennimenä. 

Mio-nimen taustasta voidaan esittää useita tulkintoja. Se on saattanut syntyä lyhentymällä esimerkiksi Milosta tai Mirosta. Toisaalta nimen pohjana voi olla myös itsenäinen sana *mio*, jonka merkitys on italiassa ja espanjassa ’minun’.

Mio-nimi tunnetaan Astrid Lindgrenin teoksesta *[[Mio, poikani Mio]]* (ruots. *Mio, min Mio*, 1954, suom. 1955). Nimen yhteys lastenkirjallisuuteen näkyy myös suomenruotsalaisessa almanakassa: Mio jakaa nimipäivän (4.&nbsp;helmikuuta) Ronjan ja Myn kanssa. Kaikki kolme ovat tuttujen satuhahmojen nimiä.

Vuonna 2016 Mio oli Ruotsissa yksi yleisimmistä vastasyntyneille pojille annetuista etunimistä.  Myös Norjassa nimi on viime vuosikymmeninä suuresti yleistynyt. Vuonna 2022 Norjassa oli 777 Mio-nimistä henkilöä. Suomessa Mio on Digi- ja väestötietoviraston mukaan ollut helmikuuhun 2025 mennessä virallisena etunimenä noin 1&nbsp;170 miehellä ja noin 70 naisella.

Suomessa Mion nimipäivä on sekä suomen- että ruotsinkielisen kalenterin mukaan 4. helmikuuta. Ruotsinkieliseen kalenteriin nimi lisättiin vuonna 2020, suomenkieliseen vuonna 2025.

## Tunnettuja Mio-nimisiä
* Mio Ōtani (s 1979), japanilainen jalkapalloilija

## Kuvitteellisia Mio-nimisiä
* Mio, *Jussi Hämäläinen*, Astrid Lindgrenin teoksessa *[[Mio, poikani Mio]]*

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Etunimien taivutus: Mio (Kotimaisten kielten keskuksen verkkojulkaisu)
Tagarádes

**Tagarádes** () on Kreikan kaupunki, joka kuuluu hallinnollisesti Thérmin kuntaan, Thessalonikin alueyksikköön ja Keski-Makedonian alueeseen. Se muodostaa oman kaupunkiyhdyskuntansa (Τοπική Κοινότητα Ταγαράδων, *Topikí Koinótita Tagarádon*). Kaupungin väkiluku on 2&nbsp;088 (vuonna 2011).

Tagarádesin pieni kaupunki sijaitsee Chalkidikín niemimaan luoteisosassa linnuntietä noin seitsemän kilometriä etelään Thérmin kaupungista ja noin 18 kilometriä eteläkaakkoon Thessalonikin keskustasta. Se on syntynyt alueelle Itä-Traakiasta Kreikan ja Turkin väestönvaihdon seurauksena vuonna 1923 muuttaneiden kreikkalaisevakkojen asutuksena. Sen vanha nimimuoto oli vuoteen 1927 saakka turkkilaisittain *Tagartzídes* (Ταγαρτζήδες).

Kaupungin pääkirkko on omistettu Johannes Kastajalle (*Tímios Pródromos*).

## Lähteet
Łęcznan piirikunta

**Łęcznan piirikunta** () on yksi Lublinin voivodikunnan piirikunnista. Piirikunnan arvioitu väkiluku oli vuoden 2019 lopussa 57&nbsp;331. Siihen kuuluvat kuusi kuntaa ovat Cyców, Łęczna, Ludwin, Milejów, Puchaczów ja Spiczyn.

Vuoden 2019 lopussa Łęcznan piirikunnan asukkaista 50,9 prosenttia oli naispuolisia ja 49,1 prosenttia miespuolisia. Alle 18-vuotiaat muodostivat 19,4 prosenttia piirikunnan väestöstä, työikäiset 62,3 prosenttia ja eläkeikäiset 18,3 prosenttia väestön keski-iän ollessa 39,9 vuotta. Vuonna 2019 piirikunnassa syntyi 638 lasta. Łęcznan piirikunnan väkiluvun ennakoidaan pienenevän 49&nbsp;400 asukkaaseen vuoteen 2050 mennessä. 
  
## Lähteet
Trílofo

**Trílofo** (, myös *Trílofos*, Τρίλοφος) on Kreikan kaupunki, joka kuuluu hallinnollisesti Thérmin kuntaan, Thessalonikin alueyksikköön ja Keski-Makedonian alueeseen. Kaupungin väkiluku on 7&nbsp;227 (vuonna 2011).

Trílofon pieni kaupunki sijaitsee Chalkidikín niemimaan luoteisosassa linnuntietä noin 10 kilometriä lounaaseen Thérmin kaupungista ja noin 20 kilometriä etelään Thessalonikin keskustasta. Nykyinen asutus syntyi vuonna 1923 alueelle Kreikan ja Turkin väestönvaihdossa muuttaneiden kreikkalaisevakkojen kylänä. Paikalla aiemmin olleen turkkilaiskylän nimi oli *Zoumpátais* (Ζουμπάταις). Nimenmuutos toteutettiin vuonna 1926.

Trílofo muodostaa myös laajemman kaupunkiyhdyskunnan (Δημοτική Κοινότητα Τριλόφου, *Dimotikí Koinótita Trilófou*), johon kuuluu varsinaisen Trílofon kaupungin lisäksi Áno Scholárin kylä. Koko yhdyskunnan väkiluku on 7&nbsp;405.

Aiemmin kaupunki kuului Míkran kuntaan ja vuodesta 2011 lähtien Thérmin kunnan Míkran kunnallisyksikköön.

## Lähteet
Varvára (Chalkidikí)

**Varvára** () on Kreikan kylä, joka kuuluu hallinnollisesti Aristotéliin kuntaan, Chalkidikín alueyksikköön ja Keski-Makedonian alueeseen. Kylän väkiluku on 538 (vuonna 2011).

Varváran kylä sijaitsee Chalkidikín niemimaan koillisosassa noin 20 kilometriä koilliseen Arnaíasta, noin 40 kilometriä luoteeseen kuntakeskuksesta Ierissóksesta ja noin 53 kilometriä koilliseen alueyksikön keskuksesta Polýgyroksesta. Se on rakennettu noin 550 metrin korkeuteen merenpinnasta laskettuna. Kylä on ollut olemassa viimeistään 1300-luvulla, ja se on nimetty Pyhän Barbaran (*Agía Varvára*) mukaan. Varvára muodostaa myös laajemman kyläyhdyskunnan (Τοπική Κοινότητα Βαρβάρας, *Topikí Koinótita Varváras*), johon kuuluvat varsinaisen Varváran kylän lisäksi kylät Chrysí Aktí ja Kalývia Varváras sekä Kafkanáksen saari. Koko yhdyskunnan väkiluku on 631.

Aiemmin kylä kuului Arnaían kuntaan ja vuodesta 2011 lähtien Aristotéliin kunnan Arnaían kunnallisyksikköön.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Achille Baraguey d’Hilliers

**Achille Baraguey d’Hilliers** (6. syyskuuta 1795 Pariisi – 6. kesäkuuta 1872 Amélie-les-Bains)  oli ranskalainen kreivi, Ranskan marsalkka ja poliitikko. Hän hoiti tärkeitä tehtäviä varsinkin Ranskan toisen keisarikunnan aikana.

## Ura
Baraguey d’Hilliersin isä oli kenraali Louis Baraguey d’Hilliers, joka toimi komentajana vallankumoussodissa ja Napoleonin sodissa. Baraguey d’Hilliers aloitti sotilasuransa vuonna 1806 rakuunarykmentissä ja opiskeli vuosina 1807–1812 sotilasakatemiassa, josta hän valmistui aliluutnantiksi. Hän osallistui Napoleonin Venäjän-sotaretkeen ja peri kreivin arvon vuonna 1813 kuolleelta isältään. Vuosina 1813–1814 Baraguey d’Hilliers oli marsalkka Auguste de Marmontin adjutanttina ja menetti 18-vuotiaana vasemman kätensä Leipzigin taistelussa. Hän sai 1814 kapteenin arvon ja jatkoi upseerinuraansa myös Bourbon-restauraation jälkeen. Hän osallistui vuosien 1823–1825 Espanjan-sotaretkeen ja vuosina 1830–1833 Algerian valloitukseen. Hänet ylennettiin everstiksi Algerin valtauksen jälkeen vuonna 1830.

Baraguey d’Hilliers oli vuosina 1833–1836 Saint-Cyrin sotakoulun apulaisjohtaja ja vuosina 1836–1841 sen johtaja. Sitten hän palasi Algeriaan, jossa toimi vuosina 1843–1848 Constantinen alueen komendanttina. Hän sai 1843 divisioonakenraalin arvon. Hänet valittiin vuoden 1848 helmikuun vallankumouksen jälkeen Doubsin departementin edustajana perustuslakia säätävään kansalliskokoukseen, jossa hän liittyi monarkistisen oikeiston muodostamaan ”järjestyspuolueeseen” (*Parti de l’Ordre*). Baraguey d’Hilliers tuki toisen tasavallan presidentiksi valittua Ludvig Napoleonia, joka ehdotti häntä varapresidentiksi, mutta kansalliskokous ei valinnut häntä. Baraguey d’Hilliers valittiin seuraavana vuonna uudelleen kansalliskokoukseen. Hän sai marraskuussa 1849 komentoonsa Roomaa miehittäneet ranskalaiset interventiojoukot, minkä jälkeen hänet nimitettiin Ranskan lähettilääksi Kirkkovaltiossa. Vuonna 1851 hän oli divisioonankomentajana.

Baraguey d’Hilliers toimi Ranskan erikoislähettiläänä ja täysivaltaisena ministerinä Osmanien valtakunnassa Krimin sodan alkuvaiheessa vuosina 1853–1854. Kesällä 1854 hän komensi Itämerelle lähetettyjä ranskalaisia maihinnousujoukkoja, jotka valtasivat Bomarsundin linnoituksen Ahvenanmaalla. Hänet ylennettiin Ranskan marsalkaksi 12 päivää Bomarsundin antautumisen jälkeen elokuussa 1854. Vuosina 1855–1856 Baraguey d’Hilliers oli armeijan komentajana Boulognessa. Hän oli myös Ranskan senaatin jäsenenä ja varapuhemiehenä vuoteen 1870. Vuoden 1859 sodassa Italiassa hän toimi I armeijakunnan komentajana, ja osallistui voitokkaaseen Solferinon taisteluun. Vuoden 1870 Ranskan–Saksan sodan alussa iäkäs Baraguey d’Hilliers toimi Pariisin sotilaskuvernöörinä, mutta hänet korvattiin pian kenraali Louis Jules Trochulla. Hän johti vuosina 1871–1872 Ranskan tappion syitä tutkinutta komissiota.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Lennart Sjöström

**Lennart Emanuel Sjöström** (10. elokuuta 1883 Iisalmi – 8. huhtikuuta 1958 Turku) oli suomalainen lääkäri. Hän sai professorin arvonimen vuonna 1950.

Sjöströmin vanhemmat olivat maanviljelijä, ylitarkastaja Alfred Wilhelm Sjöström ja Sigrid Lagus. Hän pääsi ylioppilaaksi 1902 Helsingin suomalaisesta yhteiskoulusta ja valmistui Helsingin yliopistosta lääketieteen kandidaatiksi 1907, lääketieteen lisensiaatiksi 1912 ja lääketieteen ja kirurgian tohtoriksi 1913. Sjöström teki opintomatkat Wieniin, Saksaan, Kööpenhaminaan, Tukholmaan ja Pariisiin. 

Sjöström toimi suojeluskuntien lääkintäupseerina sekä sairaala- ja yksityislääkärinä Turussa vuodesta 1917 alkaen. Hän oli sotasairaalan lääkärinä 1939–1940 ja 1941–1944. Sjöström oli Turun kaupungin terveydenhoitölautakunnan puheenjohtajana 1923–1930, Turun kaupunginvaltuuston jäsenenä 1936–1939 ja Duodecim-seuran Turunmaan paikallisosaston puheenjohtajana 1928–1929 ja 1944–1947. Hänestä tuli Suomen korvalääkärien yhdistyksen kunniajäsen 1951.

Lennart Sjöström oli naimisissa vuodesta 1915 Ingegerd Löfgrenin kanssa.

## Julkaisuja
* *Über den Einfluss der Temperatur der umgebenden Luft auf die Kohlensäureabgabe beim Menschen*, väitöskirja. 1913

## Lähteet
Agía Triáda (Thessaloniki)

**Agía Triáda** () on Kreikan kaupunki, joka kuuluu hallinnollisesti Thermaïkóksen kuntaan, Thessalonikin alueyksikköön ja Keski-Makedonian alueeseen. Se muodostaa oman kaupunkiyhdyskuntansa (Δημοτική Κοινότητα Αγίας Τριάδος, *Dimotikí Koinótita Agías Triádos*). Kaupungin väkiluku on 3&nbsp;023 (vuonna 2011).

Agía Triádan pieni kaupunki sijaitsee niemellä Thermaïkóslahden itärannalla noin 28 kilometriä (linnuntietä noin 17 kilometriä) etelään Thessalonikista. Se on nimetty Pyhän Kolminaisuuden (*Agía Triáda*) ja tälle omistetun, kaupungin tärkeimmän kirkon mukaan.

## Lähteet
Asproválta

**Asproválta** () on Kreikan kaupunki, joka kuuluu hallinnollisesti Vólvin kuntaan, Thessalonikin alueyksikköön ja Keski-Makedonian alueeseen. Se muodostaa oman kaupunkiyhdyskuntansa (Δημοτική Κοινότητα Ασπροβάλτας, *Dimotikí Koinótita Asprováltas*). Kaupungin väkiluku on 2&nbsp;838 (vuonna 2011).

Asprováltan pieni kaupunki sijaitsee Strymonikóslahden rannalla Chalkidikín niemen juuren itärannikolla noin 80 kilometriä itään Thessalonikista ja saman verran länteen Kaválasta. Rannikolla heti sen eteläpuolella sijaitsee Néa Vrasnán kaupunki. Kaupungin pääkirkko on omistettu Pyhälle Georgiokselle (Pyhä Yrjö, *Ágios Geórgios*).

Aiemmin kaupunki kuului Ágios Geórgioksen kuntaan ja vuodesta 2011 lähtien Vólvin kunnan Ágios Geórgioksen kunnallisyksikköön.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Varvara

**Varvara** tai **Varvára** (, ”Barbara”) voi viitata seuraaviin:

* Varvara, naisen etunimi, muunnelma nimestä Barbara
** Varvara Lepchenko (s. 1986), yhdysvaltalainen tennispelaaja
** Varvara Schantin (1870–1941), venäläis-suomalainen leipuri
** Varvara Stepanova (1894–1958), venäläinen avantgardetaiteilija
* Varvára, kylä Aristotéliin kunnassa Chalkidikín alueyksikössä Keski-Makedonian alueella Kreikassa
* Varvára, vuori Rodópivuorilla Kreikassa
* Varvara, yhtye.

## Katso myös

* Agía Varvára, useita merkityksiä
Asvestochóri

**Asvestochóri** (, ) on Kreikan kaupunki, joka kuuluu hallinnollisesti Pylaía-Chortiátiin kuntaan, Thessalonikin alueyksikköön ja Keski-Makedonian alueeseen. Kaupungin väkiluku on 6&nbsp;392 (vuonna 2011).

Asvestochórin pieni kaupunki, suomeksi ”Kalkkikylä”, sijaitsee Chortiátis-vuoren juurella noin 11 kilometriä itään Thessalonikin keskustasta. Asutuksen turkkilaisaikainen nimi oli *Kireç-köy*, mikä tarkoittaa samaa kuin kreikkalainen nimi.

Asvestochóri muodostaa myös laajemman kaupunkiyhdyskunnan (Δημοτική Κοινότητα Ασβεστοχωρίου, *Dimotikí Koinótita Asvestochoríou*), johon kuuluu varsinaisen Asvestochórin kaupungin lisäksi Kránoksen kylä. Koko yhdyskunnan väkiluku on 6&nbsp;393.

Aiemmin kaupunki kuului Chortiátiin kuntaan ja vuodesta 2011 lähtien Pylaía-Chortiátiin kunnan Chortiátiin kunnallisyksikköön.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Fílyro

**Fílyro** (, ) on Kreikan kaupunki, joka kuuluu hallinnollisesti Pylaía-Chortiátiin kuntaan, Thessalonikin alueyksikköön ja Keski-Makedonian alueeseen. Se muodostaa oman kaupunkiyhdyskuntansa (Δημοτική Κοινότητα Φιλύρου, *Dimotikí Koinótita Filýrou*). Kaupungin väkiluku on 5&nbsp;495 (vuonna 2011).

Fílyron pieni kaupunki sijaitsee vuorenrinteessä noin kymmenen kilometriä koilliseen Thessalonikin keskustasta. Se on rakennettu noin 382 metrin korkeuteen merenpinnasta laskettuna.

Aiemmin kaupunki kuului Chortiátiin kuntaan ja vuodesta 2011 lähtien Pylaía-Chortiátiin kunnan Chortiátiin kunnallisyksikköön.

## Lähteet
Galátista

**Galátista** () on Kreikan kaupunki, joka kuuluu hallinnollisesti Polýgyroksen kuntaan, Chalkidikín alueyksikköön ja Keski-Makedonian alueeseen. Kaupungin väkiluku on 2&nbsp;537 (vuonna 2011).

Galátistan pieni kaupunki sijaitsee Chalkidikín niemimaan keskiosissa linnuntietä noin 17 kilometriä luoteeseen alueyksikön ja kunnan keskuksesta Polýgyroksen kaupungista ja noin 34 kilometriä kaakkoon Thessalonikin keskustasta. Antiikin aikana sen paikalla tai lähellä sijaitsi Anthemuksen kaupunki. Nykyinen asutus nimettiin sen mukaan vuonna 1928 nimelle *Anthemoús* (, ), mutta nimi Galátista palautettiin vuonna 1936.

Galátista muodostaa myös laajemman kaupunkiyhdyskunnan (Δημοτική Κοινότητα Γαλατίστης, *Dimotikí Koinótita Galatístis*), johon kuuluvat varsinaisen Galátistan kaupungin lisäksi kylät Agía Anastasía, Kiourktsóglou ja Prinochóri sekä Pyhän Anastasia myrkytyksestä vapauttajan luostari (*Moní Agías Anastasías Farmakolytrías*). Koko yhdyskunnan väkiluku on 2&nbsp;837.

Aiemmin kaupunki kuului Anthemoúntaksen kuntaan ja vuodesta 2011 lähtien Polýgyroksen kunnan Anthemoúntaksen kunnallisyksikköön.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Galatista.gr. Kaupungin verkkosivusto.
Skarpans

**Skarpans** oli Bomarsundin linnoituksen vieressä Ahvenanmaan Sundissa 1810–1850-luvuilla sijainnut asutuskeskus, jota on kutsuttu ”Ahvenanmaan ensimmäiseksi kaupungiksi”.

Bomarsundin länsipuolella sijainnut Skarpans syntyi 1810-luvulla linnoituksen perustamista valmistelleiden insinöörien asuinpaikaksi ja se nimettiin paikalla sijainneen Skarpansin tilan mukaan. Linnoituksen rakennustyöt alkoivat vuonna 1832. Alkuperäinen Skarpans sai tämän jälkeen nimekseen **Gamla Skarpans** (vanha Skarpans), kun sen itäpuolelle, linnoituksen suunnitellun mutta rakentamatta jääneen ulkomuurin sisäpuolelle syntyi **Nya Skarpans** (uusi Skarpans). Lisäksi Gamla Skarpansin länsipuolelle syntyi niin sanottu **Skarpansin esikaupunki**. Skarpans muistutti pientä varuskuntakaupunkia suorine katuineen ja empiretyylisine puutaloineen, ja siellä oli muun muassa koulu, posti, apteekki ja kauppoja. Asukkaina oli sekä sotilaita että siviilejä. Asukasluku oli noin 400. Skarpansissa puhuttiin useaa kieltä ja se toi Ahvenanmaalle tuulahduksen kansainvälisyyttä. Skarpansilla oli vuodesta 1842 oma luterilainen Skarpansin linnanseurakunta.

Skarpansin asukkaat evakuoitiin Oolannin sodan aikana keväällä 1854, jolloin taloihin majoitettiin Bomarsundin varuskunnan avuksi lähetettyjä Suomen krenatööritarkk’ampujapataljoonan sotilaita. Bomarsundin venäläinen komendantti Jakob Bodisco määräsi Skarpansin poltettavaksi maan tasalle 3. elokuuta 1854 hieman ennen Bomarsundin taistelun alkua, jotta vihollinen ei voisi käyttää rakennuksia linnoituksen piirityksen aikana. Koska britit ja ranskalaiset tuhosivat myös linnoituksen taistelun jälkeen, Skarpansia ei rakennettu uudelleen.

## Lähteet
Belbina

**Belbina** () voi viitata seuraaviin paikkoihin antiikin Kreikassa:

* Belbina, nykyinen Ágios Geórgios, Argo-Saronisiin saariin kuuluva saari
** Belbina, antiikin aikainen kaupunki samannimisellä saarella
* Belbina, myös Belemina tai Belmina, antiikin aikainen kaupunki Lakoniassa
Keltasuumeriahven

**Keltasuumeriahven** (*Mycteroperca interstitialis*) on meriahventen (Epinephelidae) heimoon kuuluva merivesissä elävä kalalaji. 

## Koko ja ulkonäkö
Keltasuumeriahvenen pituus on tavallisesti 40 senttimetrin luokkaa ja voi maksimissaan olla noin 84 senttimetriä (kokonaispituutta). Suurin tavattu paino lajilla on ollut 10,2 kilogrammaa. Lajin ruumiin yläosien väri vaihtelee kellanruskeasta ruskeaan alaosien ollessa vaaleampia. Pään yläosissa ja suurimmassa osassa ruumista on yleensä tiheästi pieniä ruskeita täpliä, joiden tilalta kalalla joskus on tasaisen ruskeaa. Suu ja selkäevän piikkisen osan reuna ovat keltaisia. Nuorien yksilöiden pää ja ruumis ovat tummanruskeita ja väri vaihtuu vatsassa äkillisesti valkeaksi. Keltasuumeriahvenella on kylkiviivallan 70–74 suomua. Sillä on selkäevässään yksitoista piikkiruotoa ja 16–18 pehmeää ruotoa. Aikuisilla yksilöillä ruodot 12 ja 13 ovat pidentyneet. Peräevässä on kolme piikkiruotoa ja 10–12 pehmeää ruotoa ruotojen 6–8 ollessa selkeästi muita pidempiä. Rintaevissä on 16–17 pehmeää ruotoa.

## Levinneisyys ja elinympäristö
Keltasuumeriahventa tavataan Atlantin valtameren länsiosissa Meksikonlahdella, Karibiassa  pääasiassa saarialueilla, Bermudassa sekä Brasilian eteläosissa. Aikuiset yksilöt elävät pääasiassa koralliriutoilla ja kivisillä pohjilla korkeintaan 150 metrin syvyydessä vedenpinnasta. Nuoret yksilöt oleskelevat yleensä mangrovelaguuneissa. Keltasuumeriahvenen ravintoa ovat pääasiassa kalat, kuten hopeakyljet (Atherinidae), *[[Chromis multilineata]]* -koralliahven ja *[[Scarus croicensi]]* -papukaijakala. Naaras saavuttaa sukukypsyyden 2–4-vuotiaana, milloin se on 39–43 senttimetrin mittainen. Lisääntymistä voi tapahtua ympäri vuoden, mutta etenkin huhti-toukokuussa. Keltasuumeriahven on hermafrodiitti; kukin yksilö aina ensin naaras, ja muuttuu koiraaksi 5–14 vuoden ikäisenä. Lajin on havaittu voivan elää jopa 44 vuoden ikäiseksi. Joillakin alueilla sen kannat ovat heikenneet nopeasti, ja esimerkiksi Brasiliassa se on arvion mukaan vähentynyt 80 prosenttia 1970-luvun jälkeen. Maailmanlaajuisesti lajin kannat ovat 1970-luvun jälkeen vähentyneet yli 30 prosentilla, ja vähenemisen ennakoidaan jatkuvan vastakin. 

## Lähteet
* Taksonomian lähde alaheimon sukuun asti: 
* Taksonomian lähde suvusta alaspäin: 

### Viitteet
Glenn Meyers

**Glenn Lee Meyers** (s. 19. kesäkuuta 1961) on yhdysvaltalainen jousiampuja. Hän edusti Yhdysvaltoja Los Angelesin kesäolympialaisten 1984 yksilökilpailussa sijoittuen sijalle 12. Meyers kilpaili myös kaksissa maailmanmestaruuskilpailuissa vuosina 1985 Soulissa ja 2003 New Yorkissa.

Meyers on pituudeltaan 183-senttimetrinen ja painaa 84 kilogrammaa.

## Lähteet
Drymós

**Drymós** () on Kreikan kaupunki, joka kuuluu hallinnollisesti Oraiókastron kuntaan, Thessalonikin alueyksikköön ja Keski-Makedonian alueeseen. Se muodostaa oman kaupunkiyhdyskuntansa (Δημοτική Κοινότητα Δρυμού, *Dimotikí Koinótita Drymoú*). Kaupungin väkiluku on 3&nbsp;659 (vuonna 2011).

Drymóksen pieni kaupunki sijaitsee linnuntietä noin 16 kilometriä pohjoiseen Thessalonikista. Asutuksen vanha nimi oli vuoteen 1926 saakka *Drymígklava* (Δρυμίγκλαβα) ja tämän jälkeen vain vuoteen 1927 saakka *Sidirokéfalon* (Σιδηροκέφαλον).

Aiemmin kaupunki kuului Mygdonían kuntaan ja vuodesta 2011 lähtien Oraiókastron kunnan Mygdonían kunnallisyksikköön.

## Lähteet
Manuel Rubio

**Manuel Rubio Estrugas** (13. syyskuuta 1951 Barcelona – 4. kesäkuuta 2017) on espanjalainen jousiampuja. Hän edusti Espanjaa Los Angelesin kesäolympialaisten 1984 yksilökilpailussa sijoittuen sijalle 37.

Rubio on pituudeltaan 172-senttimetrinen ja painaa 74 kilogrammaa.

## Lähteet
Lubartówin piirikunta

**Lubartówin piirikunta** () on yksi Lublinin voivodikunnan piirikunnista. Piirikunnan arvioitu väkiluku oli vuoden 2019 lopussa 88&nbsp;352. Siihen kuuluvat 12 kuntaa ovat Abramów, Firlej, Jeziorzany, Kamionka, Kock, Lubartów, Michów, Niedźwiada, Ostrów Lubelski, Ostrówek, Serniki ja Uścimów.

Vuoden 2019 lopussa Lubartówin piirikunnan asukkaista 51,1 prosenttia oli naispuolisia ja 48,9 prosenttia miespuolisia. Alle 18-vuotiaat muodostivat 18,4 prosenttia piirikunnan väestöstä, työikäiset 60,4 prosenttia ja eläkeikäiset 21,3 prosenttia väestön keski-iän ollessa 41,4 vuotta. Vuonna 2019 piirikunnassa syntyi 768 lasta. Lubartówin piirikunnan väkiluvun ennakoidaan pienenevän 76&nbsp;819 asukkaaseen vuoteen 2050 mennessä. 
  
## Lähteet
Oswald Probst

**Oswald Probst** (9. heinäkuuta 1935 Wien – 15. heinäkuuta 2015) oli itävaltalainen jousiampuja. Hän edusti Itävaltaa Montrealin kesäolympialaisten 1976 yksilökilpailussa sijoittuen sijalle 33. Probst kilpaili myös kolmissa maailmanmestaruuskilpailuissa vuosina 1979 Berliinissä, 1981 Punta Alassa ja 1983 Los Angelesissa.

Probst on pituudeltaan 172-senttimetrinen ja painaa 67 kilogrammaa.

## Lähteet
Mäesulg (Trolla)

**Mäesulg** (myös *Trolla Mäesulg*, *Trolla paisjärv*) on Virossa Võrumaalla Rõugen kunnan Trollan kylässä sijaitseva padottu järviallas. Vironkielisessä nimistössä *paisjärv* merkitsee patojärveä.

## Maantietoa
Tekojärvi on 200 metriä pitkä, 90 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 1,1 hehtaaria. Se on muodostettu heti Vaskna järven alapuolelle patoamalla Iskna jõen uoma sen omaan jokilaaksoonsa. Trollan kylän asutus keskittyy järven pohjoispuolelle ja seuraavan tekojärven Alasulgin länsirannalle. Mäesulgin rannat ovat niittymaata ja itärannassa on lisäksi vähän metsämaata. Talojen piha-alueet ulottuvat sen pohjoispäässä rantaan asti. Kylätie ohittaa järven sen eteläpuolelta, mutta järven rantaan ei kuitenkaan tule tietä.

## Luontoarvoja
Haanjan ylängöllä sijaitsevan järven eteläpää vaikuttaa ilmavalokuvasta katsoen matalammalta kuin pohjoispää, sillä se on vesikasvillisuuden peitossa.

## Vesistösuhteita
Mäesulg järv kuuluu Iskna jõen valuma-alueeseen, jossa Iskna jõgi on Võhandu jõen sivu-uoma. Järvi on Iskna jõen läpivirtausjärvi. Siihen ei laske muualta muita ojia. Järven valuma-alueen pinta-ala on 5 neliökilometriä, joka johtuu joen yläjuoksun laajuudesta. Joki jatkaa alaspäin ja virtaa 50 metrin päässä sijaitsevan Alasulgin kautta seuraavaan pikkujärveen Häälijärveen, jonne on matkaa pari kilometriä. Iskna jõgi yhtyy Võhandu jõgeen 17 kilometrin päässä Kääpan taajaman lähellä. Võhandu jõgi laskee Kuumajärveen, joka on Peipsijärven keskiosan nimi. Peipsijärven alue muodostaa Narvanjoen vesistöalueen keskiosan. Peipsijärven pohjoispäästä alkava laskujoki Narvanjoki jatkaa vesireittiä pohjoiseen päin ja laskee lopuksi Suomenlahteen.

## Huomautuksia

## Lähteet
Autonkuljetusvaunu

**Autonkuljetusvaunu** tai **autojenkuljetusvaunu** on junanvaunu, jolla voi kuljettaa rautateitse autoja ja muita tieliikenteessä käytettäviä ajoneuvoja. Vaunut voivat olla yksinkertaisia lavettityyppisiä avovaunuja tai täysin katettuja ja lämmitettyjä umpivaunuja, joissa matkustajat voivat pysyä autoissaan matkan ajan.

Suomessa tavallinen autonkuljetusvaunu on autojunan vaunu, jossa kuljetetaan junamatkustajien autoja. Sellaiseen mahtuu kymmenkunta henkilöautoa kahteen kerrokseen. Näitä vaunuja Suomessa on käytössä maan halki kulkevissa yöjunissa. Autovaunumalleja ovat Gd ja Gfot. Gfot-autovaunun ylätasolla ei ole kattoa. 

Nykyaikaiset autonkuljetusvaunut voivat olla muunneltavia niin, että ne voi muuttaa yksikerroksisesta kaksi- ja kolmikerroksisiksi välipohjia siirtämällä lastattavien autojen korkeudesta riippuen. Autonkuljetusvaunu voi olla myös yksittäisen auton tai pyörillä varustetun työkoneen kuljetustapa. Esimerkiksi marsalkka Mannerheimin sodanaikaiseen erikoisjunaan kuului hänen tieliikenteessä käyttämänsä auton kuljetusvaunu. 

## Autonkuljetusvaunut Suomessa
Suomessa Valtionrautatiet ja sitä ohjaava rautatiehallitus alkoivat panostaa autojenkuljetusvaunuihin 1960-luvun puolivälissä, kun Suomen autokanta kasvoi nopeasti tuontisäännöstelyn poistuttua ja elintason kohotessa. Tuolloin muun muassa 25 vanhaa kaksiakselista paikallisliikenteen vaunua muutettiin autonkuljetusvaunuiksi, joihin mahtui kuusi keskikokoista henkilöautoa kaksi rinnakkain. Siihen saakka valtaosa autoista oli kuljetettu tavallisissa tavaravaunuissa. VR huolehti tuolloin suuresta osasta uusien henkilöautojen kuljetuksista, joka nykyisin on siirtynyt maanteille ja autokuljetuksiin erikoistuneiden yritysten tehtäväksi. Vuonna 1969 tällaisia kaksiakselisia autonkuljetusvaunuja oli jo satakunta ja VR:n konepajalla Turussa päätettiin rakentaa toiset sata, osa niistä katettuina käytöstä poistettujen matkustajavaunujen alustoille tarkoituksena laajentaa nykyisen kaltaista autojunaliikennettä Etelä-Suomen ja Lapin välillä. 

Autojunatoiminta oli Suomessa saanut alkunsa toukokuussa 1968, jolloin ensimmäiset henkilöautot lähtivät junamatkustajien ”matkatavarana” Pasilan konepajalla valmistetulla neliakselisella, pikajunaan kytketyllä kuljetusvaunulla Helsingistä Kemiin. 

Vuonna 1987 Helsingistä Moskovaan kulkeneeseen neuvostoliittolaiseen Tolstoi-pikajunaan saatiin kaksi siellä valmistettua autojenkuljetusvaunua, joiden käyttäjiksi kaavailtiin suomalaisia liikemiehiä ja diplomaatteja.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Tulevaisuuden Venäjä

**Tulevaisuuden Venäjä** () on 19. toukokuuta 2018 perustettu rekisteröimätön venäläinen puolue. Sen perusti oppositiojohtaja Aleksei Navalnyi. Puolue jatkaa Navalnyin Edistyspuolueen () ja Kansallisen Allianssin () perinteitä.

Venäjän federaation oikeusministeriö kieltäytyi 22. elokuuta 2018 rekisteröimästä Tulevaisuuden Venäjä -puoluetta puoluerekisteriin, koska hakemuksessa oli ministeriön mukaan puutteita. Venäjän oikeusministeriö kieltäytyi vuonna 2013 rekisteröimästä myös Kansallinen Allianssi -puoluetta vedoten virheisiin rekisteröinnissä.

## Lähteet
Kaarlo Harteva

**Kaarlo Jalmari Harteva**, nimi vuoteen 1905 *Karl Hjalmar von Haartman* (20. huhtikuuta 1882 Sysmä – 8. marraskuuta 1957) oli suomalainen insinööri ja saarnaaja, joka oli käynnistämässä Jehovan todistajien toimintaa Suomessa 1910-luvun alussa.

Hartevan isä oli maanviljelijä Karl Adolf von Haartman. Hän pääsi ylioppilaaksi yksityistodistuksella Viipurin reaalilyseosta 1901.

Turkulainen liikemies Emil Österman tutustutti Hartevan Jehovan todistajien oppiin, ja heidät molemmat kastettiin vuonna 1910. Jehovan todistajat tunnettiin liikkeen alkuvaiheissa Suomessa myös nimillä *Kansainväliset raamatuntutkijat*, *Vartio-Tornin Raamattu- ja Traktaattiseura* sekä russellilaisuus liikkeen perustajan Charles Taze Russellin mukaan. Österman ja Harteva vastasivat Vartiotornin Raamattu- ja Traktaattiseurakunnan tuottaman kirjallisuuden suomentamisesta ja julkaisemisesta. He käynnistivät vuonna 1910 myös liikkeen oppien esitelmätilaisuudet aluksi Helsingissä, Turussa ja Tampereella ja sittemmin myös muissa kaupungeissa ja maaseudulla. Charles Taze Russell vieraili Suomessa elokuussa 1912 ja alkuvuodesta 1913 kansainvälisten raamatuntutkijain pääjulkaisu The Watch Tower alkoi ilmestyä suomeksi Vartio-Torni-nimellä. Vuoden 1913 lopulla perustettiin vielä Suomeen Vartiotornin Raamattu- ja Traktaattiseurakunta.

Ensimmäisen maailmansodan puhkeaminen 1914 johti russellilaisten Suomen liikkeen talousongelmiin ja jäsenkatoon. Toiminnan jatkon turvaamiseksi Harteva perusti vuonna 1916 Ararat-osuuskunnan, jonka ohjelmaan kuului erilaista harrastustoimintaa, kuten urheilua, vegetarismia sekä esperanton opiskelua. Russellin liikkeen amerikkalainen keskusjohto ei kuitenkaan tätä hyväksynyt, ja Harteva joutui väistymään Suomen liikkeen johtotehtävistä. Harteva palasi takaisin Vartio-Tornin vastaavaksi toimittajaksi vuonna 1920 hänen suraajakseen tulleen Martti Lieden siirtyessä liike-elämän palvelukseen. Harteva oli sitten Vartiotorniseuran Suomen edustajana aina vuoteen 1950 saakka.

1920-luvulla Jehovan todistajien liike alkoi julkaista Suomessa myös Kultainen Aika -lehteä vuodesta 1922 alkaen. Liike järjesti esitelmätilaisuuksia ja raamatullisaiheisia varjokuvanäytöksiä ympäri Suomea. Lisäksi järjestettiin kaksipäiväisiä konventteja, joiden ohjelmassa oli erilaisia yleisötilaisuuksia sekä usein kastetoimitus. Liike levitti myös kirjallisuuttaan suoraan yksityiskoteihin. 1920-luvun lopulta lähtien liike joutui Suomessa vaikeuksiin, kun sitä alettiin epäillä yhteyksistä juutalaisuuteen, vapaamuurariuteen tai  bolshevismiin. Koska liike suhtautui kielteisesti asevelvollisuuteen, sitä pidettiin myös yhteiskunnan vastaisena. Erityisesti teologian professori Antti J. Pietilä esiintyi liikkeen vastustajana lehdistön palstoilla. Vuonna 1940 Vartio-Tornin Raamattu- ja traktaattiseuran toiminta kiellettiin valtion vastaisena oikeuden päätöksellä. Samalla myös liikkeen kirjallisuus takavarikoitiin ja Kaarlo Harteva määrättiin kotiarestiin. Sodan jälkeen Jehovan todistajat rekisteröityi uskonnolliseksi yhdyskunnaksi vuonna 1945 ja pääsi jatkamaan toimintaansa.

## Lähteet