open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Samuel Schulteen

**Samuel Schulteen** eli *Samuel Samuelis, Vestmannus* (7. marraskuuta 1680 Skedvi, Ruotsi – 22. helmikuuta 1752 Turku) oli suomalainen Turun akatemian lainopin professori ja rehtori.

Schulteenin vanhemmat olivat Skedvin kirkkoherra Samuel Schultenius (Samuel Videkindi, k. 1694) ja hänen ensimmäinen puolisonsa Margareta Olofsdotter Schultin. Hän pääsi ylioppilaaksi Uppsalassa 1694 ja teki jo nuorena kiertomatkan Hollantiin, Saksaan ja Ranskaan.

Schulteen oli leskikuningattaren elinikäisten läänitysten asianajajana ja viskaalina vuodesta 1713 ja Gripsholmin ja Vadstenan läänien kuvernementinsihteerinä vuodesta 1718. Hänet valittiin Turun akatemian lainopin professoriksi 1720 mutta hän astui virkaan vasta 1723. Schulteen oli professorina vuoteen 1746 saakka jolloin hän jäi virkavapaalle sairauden takia. Hän oli samalla myös Turun hovioikeuden ylimääräisenä asessorina vuodesta 1726. Schulteen oli Turun akatemian rehtorina 1724–1725 ja 1736–1737 sekä Viipurilaisen osakunnan inspehtorina 1726–1746. Hän omisti Prostvikin tilan Nauvossa.

Schulteen oli naimisissa vuoteen 1744 saakka Elisabet Biurstedtin (k. 1744) kanssa tämän toisessa avioliitossa ja vuodesta 1746 Beata Maria Palanderin (k. 1772) kanssa. Professori ja senaattori Nathanael Gerhard af Schultén oli Schulteenin poika tämän toisesta avioliitosta.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Samuel Schulteenin elämäkerta Kansallisbiografiassa
Mestaritontun seikkailut

**Mestaritontun seikkailut** on tamperelaisen Aili Somersalon kirjoittama saturomaani. Kirja julkaistiin vuonna 1919, ja vuonna 2009 siitä otettiin jo 20. painos. *Mestaritontun seikkailut* on itsenäinen jatko-osa Somersalon teokselle *[[Päivikin satu]]*. Teos valittiin *[[Helsingin Sanomat|Helsingin Sanomien]]* äänestyksessä vuonna 2004 suosituimmaksi kotimaiseksi lastenkirjaksi kautta aikojen. Onni Mansnerus teki kirjan vuoden 1945 uusintapainokseen värikuvituksen ja kansikuvan, joita on käytetty kaikissa myöhemmissä painoksissa.

Kirjan päähenkilö on Mestaritonttu, joka kuninkaan moitteista loukkaannuttuaan päättää jättää toimensa Satulinnan vartijana. Jätettyään Satumaan taakseen Mestaritonttu joutuukin melkoisiin seikkailuihin sekä Kyöpelinvuoren noitien että merenväen parissa. 

Ylen radioteatteri teki *Mestaritontun seikkailuista* neliosaisen radiokuunnelman vuonna 1986. Mestaritontun roolissa oli Ossi Ahlapuro ja muissa rooleissa muun muassa Miitta Sorvali, Tuula Nyman ja Maija-Liisa Peuhu. Kirjan pohjalta on tehty myös useita näyttämösovituksia. Lisäksi *Mestaritontun seikkailut* on julkaistu Seela Sellan lukemana äänikirjana.

## Lähteet
Kullerot

**Kullerot** (*Trollius*) on kasvisuku, joka kuuluu leinikkikasvien heimoon. Suvussa on 38 pohjoisella pallonpuoliskolla kasvavaa lajia.

Monia kullerolajeja ja niiden jalostettuja lajikkeita viljellään perennana. Yksi kullerolaji, niittykullero kasvaa luonnonvaraisena Suomessa, yleisimpänä Pohjois-Suomessa. Niittykullero on Lapin maakuntakukka.

## Lajeja
* mätäskullero (*Trollius acaulis*)
* altainkullero (*Trollius altaicus*)
* aasiankullero (*Trollius asiaticus*)
* kesäkullero (*Trollius chinensis*)
* niittykullero eli kullero (*Trollius europaeus*)
* amerikankullero (*Trollius laxus*)
* pikkukullero (*Trollius pumilus*)
* kruunukullero (*Trollius ledebourii*)


Trollius altaicus Brekkugullhnappur.jpg|Altainkullero
Trollius asiaticus tsk36.jpg|Aasiankullero
Hohenheim - Trollius chinensis 01.jpg|Kesäkullero
Trollius x cultorum 'Alabaster' flower (above).jpg|Tarhakullero 'Alabaster'
Trollius europaeus - flower.jpg|Niittykullero
Globeflower Trollius laxus Flower 2400px.jpg|Amerikankullero


## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Finto: Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet: ''Trollius''
* Suomen Lajitietokeskus: Kullerot – ''Trollius''
Samuel Pryss

**Samuel Pryss** (29. syyskuuta 1705 Turku – 26. heinäkuuta 1779 Turku) oli suomalainen Turun akatemian runousopin ja teologian professori ja tuomiorovasti.

Pryssin vanhemmat olivat Turun akatemian runousopin professori ja kirjastonhoitaja Anders Pryss ja hänen ensimmäinen puolisonsa Katarina Charlotta Wallenstierna. Hän pääsi ylioppilaaksi Tukholmassa 1722 ollessaan isovihan vuoksi paossa Ruotsissa. Pryss valmistui filosofian maisteriksi Turun akatemiasta 1732 ja hänet vihittiin papiksi Turun hiippakunnassa 1744. Pryssistä tuli 1752 Uppsalan yliopiston teologian kunniatohtori.

Pryss oli Turun akatemian varasihteerinä vuodesta 1732 sekä ensimmäisenä filosofian apulaisena ja akatemian sihteerinä vuodesta 1736. Hän oli pikkuvihan aikana venäläishallinnon nimittämänä lainopin professorina 1743 mutta palasi rauhan tultua entiseen virkaansa. Pryssistä tuli runousopin professori 1746, toinen teologian professori 1747 sekä ensimmäinen teologian professori 1755. Hän sai eron professorin virasta sairaalloisuuden takia vuonna 1768. Pryss oli samalla myös palkkapitäjänsä Paimion kirkkoherrana vuodesta 1744, Turun tuomiokapitulin jäsenenä 1746–1755 ja Turun ruotsalaisen seurakunnan ja Kaarinan kirkkoherrana sekä tuomiorovastina vuodesta 1755. Pryss toimi Turun akatemian rehtorina kahteen otteeseen 1749–1750 ja 1758–1759. Hän oli Satakuntalaisen osakunnan inspehtorina vuodesta 1748 ja oli tässä tehtävässä ainakin vielä vuonna 1756.

Pryss sokeutui harmaakaihin takia, mutta hän sai näkönsä takaisin silmäleikkauksella vuonna 1771.

Pryss oli naimisissa 1739–1756 Margareta Kristina Sackliniuksen (k. 1756) kanssa ja vuodesta 1757 Barbara Helena Freidenfeltin (k. 1808) kanssa. Hänen poikiaan olivat Turun akatemian historian ja politiikan dosentti Fredrik Pryss (1741–1767) ja lääkäri Ulrik Pryss (1767–1791).

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Samuel Pryssin elämäkerta Kansallisbiografiassa
Neidot

**Neidot** (*Nigella*) on kasvisuku, joka kuuluu leinikkikasvien heimoon. Neitoja on 26 lajia. Eräitä neitolajeja viljellään yksivuotisina koristekasveina. Ryytineito tunnetaan myös hyötykasvina, jonka siemeniä käytetään mauste- ja lääketarkoituksiin.

## Lajeja
* rikkaneito (*Nigella arvensis*)
* *[[Nigella carpatha]]*
* ripsineito (*Nigella ciliaris*)
* tarhaneito (*Nigella damascena*)
* *[[Nigella fumariifolia]]*
* espanjanneito (*Nigella hispanica*)
* kriminneito (*Nigella nigellastrum*)
* idänneito (*Nigella orientalis*)
* ryytineito (*Nigella sativa*)
* *[[Nigella stricta]]*


Nigella arvensis sl7.jpg|Rikkaneidon kukka.
2007-10-25Nigella damascena 11.jpg|Tarhaneidon kukka.
Nigella Sativa, Herb Garden, Huntington.jpg|Ryytineidon kukka.


## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Finto, Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet: Neidot (''Nigella'')
* Suomen Lajitietokeskus: Neidot – ''Nigella''
* ITIS: ''Nigella'' 
* United States Department of Agriculture (USDA): ''Nigella'' 
* Flora of Pakistan: ''Nigella''
Olof Pryss

**Olof Pryss** (22. kesäkuuta 1708 Turku – 2. joulukuuta 1785 Turku) oli suomalainen Turun akatemian lainopin professori ja rehtori.

Pryssin vanhemmat olivat Turun akatemian runousopin professori ja kirjastonhoitaja Anders Pryss ja hänen ensimmäinen puolisonsa Katarina Charlotta Wallenstierna. Hän pääsi ylioppilaaksi Tukholmassa 1722 ollessaan isovihan vuoksi paossa Ruotsissa. Pryss valmistui filosofian maisteriksi Turun akatemiasta 1732. Hän oli Turun hovioikeuden auskultanttina 1745 ja suoritti Uppsalan yliopistossa molempien oikeuksien tohtorin tutkinnon 1751.

Pryss oli Ruotsin amiraliteetin alioikeuden ja luotsilaitoksen ylimääräisenä kanslistina vuodesta 1736. toimi yliamiraali kreivi Evert Didrik Tauben kolmen pojan kotiopettajana 1737 ja oli samalla Tauben yksityissihteerinä sekä kanneviskaalina mukana merisotaretkellä 1743. Pryssistä tuli eskaaderin sotatuomari 1744 ja hän palasi samana vuonna Suomeen. Pryss oli Turun akatemian lainopin dosenttina vuodesta 1745 ja yleisen lainopin professorina vuodesta 1747 aina eroonsa saakka vuonna 1777. Pryss toimi Turun akatemian rehtorina kahteen otteeseen 1750–1751 ja 1759–1760.

Pryss oli naimisissa 1749–1771 Margareta Elisabet Amnellin (k. 1771) kanssa. Heidän poikansa oli kapteeni, valtiopäivämies Anders Johan Pryss (1752–1824), aateloituna vuodesta 1799 Prytz.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Olof Pryssin elämäkerta Kansallisbiografiassa
Kilkat

**Kilkat** eli **kilkkaruohot** (*Cymbalaria*) on kasvisuku, joka kuuluu ratamokasvien heimoon. Suvussa on 15 lajia, jotka esiintyvät alkuperäisenä Etelä-Euroopassa ja Lounais-Aasiassa. Joitain kilkkojen lajeja viljellään perennana.

## Lajeja
* kivikkokilkka (*Cymbalaria pallida*)
* korsikankilkka (*Cymbalaria hepaticifolia*)
* rauniokilkka (eli kilkkaruoho) (*Cymbalaria muralis*)


Cymbalaria hepaticifolia (14056415509).jpg|Korsikankilkka.
Cymbalaria-muralis-close.JPG|Rauniokilkka.
Cymbalaria muralis2006-06-21.jpg|Rauniokilkka.
Cymbalaria pallida 01.jpg|Kivikkokilkka.


## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Suomen Lajitietokeskus: Kilkat (''Cymbalaria'')
*ITIS: ''Cymbalaria'' 
*United States Department of Agriculture (USDA): ''Cymbalaria''
Sinipallot

**Sinipallot** (*Globularia*) on kasvisuku, joka kuuluu ratamokasvien heimoon. Suvussa on 28 lajia, joita esiintyy Euroopassa, Länsi-Aasiassa ja Pohjois-Afrikassa. Joitain sinipallojen lajeja viljellään perennana.

## Lajeja
* rohtosinipallo (*Globularia alypum*) 
* tamadabansinipallo (*Globularia ascanii*) 
* mallorcansinipallo (*Globularia cambessedesii*) 
* mätässinipallo (*Globularia nudicaulis*) 
* alppisinipallo (*Globularia punctata*, syn. *G. bisnagarica*)
* pensassinipallo (*Globularia salicina*)
* tirajanansinipallo (*Globularia sarcophylla*)
* piikkisinipallo (*Globularia spinosa*) 
* pörrösinipallo (*Globularia trichosantha*)
* vuorisinipallo (*Globularia vulgaris*)

## Galleria


Globularia nudicaulis1.jpg|Mätässinipallo.
Globularia punctata (habitus).jpg|Alppisinipallo.
Globularia punctata (flowers).jpg|Alppisinipallo.
Globularia vulgaris 2.jpg|Vuorisinipallo.


## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Suomen Lajitietokeskus: Sinipallot – ''Globularia''
Leijonankidat

**Leijonankidat** (*Antirrhinum*) on kasvisuku, joka kuuluu ratamokasvien heimoon. Tunnetuimpia lajeja on isoleijonankita, josta on jalostettu huomattava määrä erivärisiä viljelylajikkeita. Se on perenna, mutta usein yksivuotisena koristekasvina viljelty.

## Lajeja
* kastilianleijonankita (*Antirrhinum braun-blanquetii*)
* keltaleijonankita (*Antirrhinum latifolium*)
* isoleijonankita (leijonankita) (*Antirrhinum majus*)
* sisilianleijonankita (*Antirrhinum siculum*)

Leijonankitoihin on alun perin luettu myös pikkumirrinkita eli pikkuleijonankita (*Misopates orontium*, aik. *Antirrhinum orontium*).


Antirrhinum latifolium.jpg|Keltaleijonankita.
Antirrhinum majus 6636.JPG|Isoleijonankita.
20140627Antirrhinum majus3.jpg|Isoleijonankita.
Antirrhinum siculum Ghajn Tuffieha Malta 31 05 2010 01.jpg|Sisilianleijonankita.


## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Suomen Lajitietokeskus: Leijonankidat (''Antirrhinum'')
*ITIS: ''Antirrhinum'' 
*United States Department of Agriculture (USDA): ''Antirrhinum''
Gabriel Juslenius

**Gabriel Juslenius** eli *Gabriel Danielis, Virmoensis* (11. lokakuuta 1666 Mietoinen – 19. maaliskuuta 1724 Turku) oli suomalainen Turun akatemian teologian professori ja rehtori.

Jusleniuksen vanhemmat olivat Mynämäen kirkkoherra Daniel Juslenius (k. 1691) ja hänen ensimmäinen puolisonsa Barbro Gjös. Hänen veljensä oli piispa Daniel Juslenius. Gabriel Juslenius kävi Turun katedraalikoulua vuodesta 1678 ja pääsi ylioppilaaksi Turussa 1682. Juslenius valmistui filosofian maisteriksi Turun akatemiasta 1691 ja hänet vihittiin papiksi Turun hiippakunnassa 1708.

Juslenius oli Turun akatemian varasihteerinä vuodesta 1693, toisena filosofian apulaisena vuodesta 1694 sekä ensimmäisenä filosofian apulaisena ja akatemian sihteerinä vuodesta 1698. Hänestä tuli logiikan ja metafysiikan professori 1702 ja hän oli samalla palkkapitäjänsä Paimion kirkkoherra vuodesta 1708. Juslenius pakeni Ruotsiin isovihan aikana 1713. Ruotsissa hän oli Botkyrkan kirkkoherrana Strängnäsin hiippakunnassa 1717–1722. Juslenius oli Turun akatemian kolmas teologian professori vuodesta 1720 ja toinen teologian professori vuodesta 1722. Hän oli myös samalla palkkapitäjänsä Turun suomalaisen seurakunnan ja Kaarinan kirkkoherrana vuodesta 1722. Juslenius toimi Turun akatemian rehtorina 1710–1711. Hän oli Austraalisen osakunnan inspehtorina 1704–1722, Boreaalisen osakunnan inspehtorina 1708–1722 ja Turkulaisen osakunnan inspehtorina 1722–1724.

Juslenius oli naimisissa 1696–1722 Margareta Wallensteenin (k. 1722). kanssa. Heidän poikiansa olivat hovioikeudenneuvos Johan Gabriel Juslenius, myöhemmin Jusleen (1699–1767), Kruunupyyn kirkkoherra Gustaf Juslenius (1702–1774) ja hovioikeudenneuvos Pehr Jusléen (1707–1776). Professori Henrik Gabriel Porthan oli Jusleniuksen tyttären Kristina Jusleniuksen ja Viitasaaren kirkkoherran Sigfrid Porthanin poika.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Gabriel Jusleniuksen elämäkerta Kansallisbiografiassa
Talviot

**Talviot** (*Vinca*) on kasvisuku, joka kuuluu oleanterikasvien heimoon. Talvioihin kuuluu vain seitsemän lajia. Niitä viljellään perennana, isotalviota myös huonekasvina.

## Talviolajeja
* vaaleatalvio (*Vinca difformis*)
* *[[Vinca erecta]]*
* yrttitalvio (*Vinca herbacea*)
* isotalvio (*Vinca major*)
* pikkutalvio (*Vinca minor*)


Vinca herbacea sl3.jpg|Yrttitalvio.
Vinca major (8741890506).jpg|Isotalvio.
20140316Vinca minor1.jpg|Pikkutalvio.
Vinca minor 001.JPG|Pikkutalvio.


## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Finto: Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet: ''Vinca''
* Suomen Lajitietokeskus: Talviot – ''Vinca''
Käärmeenpistonyrtit

**Käärmeenpistonyrtit** (*Vincetoxicum*) on kasvisuku, joka kuuluu oleanterikasvien heimoon. Suvussa on yli 250 lajia, joita esiintyy alkuperäisenä Euraasiassa, Afrikassa, Australiassa ja Oseanissa. Lisäksi muutamat alun perin eurooppalaiset lajit ovat levinneet Yhdysvaltoihin ja Kanadaan. Yksi käärmeenpistonyrttilaji, kalliokäärmeenpistonyrtti kasvaa luonnonvaraisena Suomessa. Se on kalliokasvi, jota esiintyy vain Lounais-Suomessa. Lisäksi venäjänkäärmeenpistonyrtti on havaittu kerran tulokaslajina 2020-luvulla.

## Lajeja
* kalliokäärmeenpistonyrtti (*Vincetoxicum hirundinaria*)
* venäjänkäärmeenpistonyrtti (*Vincetoxicum rossicum*) 


Vincetoxicum hirundinaria 002.JPG|Kalliokäärmeenpiston-yrtin kukkia.
Vincetoxicum rossicum SCA-5115.jpg|Venäjänkäärmeenpiston-yrtin kukkia.


## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Suomen Lajitietokeskus: Käärmeenpistonyrtit – ''Vincetoxicum''
Johan Tillander

**Johan Tillander** (1. kesäkuuta 1704 Långsjö, Ruotsi – 8. helmikuuta 1769 Växsjö, Ruotsi) oli suomalainen Turun akatemian teologian professori ja rehtori.

Tillanderin vanhemmat olivat Ljuderin komministeri Petter Tillander (k. 1719) ja Ingeborg Mellinus. Hän kävi Växsjön lukiota vuodesta 1717 ja pääsi ylioppilaaksi Turussa 1723. Tillander valmistui filosofian maisteriksi Turun akatemiasta 1732 ja hänet vihittiin papiksi Växsjön hiippakunnassa 1744. Hän sai Uppsalan yliopiston teologian kunniatohtorin arvon 1752.

Tillander oli Turun akatemian varasihteerinä vuodesta 1734, Jönköpingin koulun kollegana vuonna 1737 ja Växjön lukion kolmantena kollegana vuodesta 1737. Hän oli Turun akatemian toinen filosofian apulainen vuodesta 1738 mutta ei astunut tähän virkaan. Tillander oli sitten Växjön lukion apulaisena vuodesta 1738, Växjön tuomiokapitulin notaaria ja Växsjön lukion kaunopuheisuuden lehtorina vuodesta 1739, Växsjön lukion historian lehtorina vuodesta 1742 sekä toisena teologian lehtorina vuodesta 1743. Hän oli vuosina 1740–1743 virkavapaalla ja vieraili tällöin useissa ulkomaisissa yliopistoissa. Tillander oli Turun akatemian kolmas teologian professori vuodesta 1750 ja toinen teologian professori 1755–62. Hän oli akatemian rehtorina 1752–1753 ja 1761–1762 sekä Turun tuomiokapitulin jäsenenä 1751–1762. Tillander oli lisäksi palkkapitäjänsä Liedon kirkkoherrana vuodesta 1751, Paimion kirkkoherrana vuodesta 1755 ja Maarian kirkkoherrana vuodesta 1757. Hänestä tuli Växjön tuomiorovasti 1762 ja hän oli valtiopäivämiehenä 1746–1747 ja 1751–1752.

Tillander oli naimisissa vuodesta 1755 Helena Katarina Malmin (k. 1809) kanssa.

## Lähteet
Merikaalit

**Merikaalit** (*Crambe*) on kasvisuku, joka kuuluu ristikukkaiskasvien heimoon. Suvussa on 37 lajia. Merikaaleja voidaan viljellä monivuotisina koristekasveina eli perennoina sekä ravintokasveina. Yksi merikaalilaji, euroopanmerikaali kasvaa luonnonvaraisena Suomessa. Se on merenrantakasvi, jota esiintyy vain aivan etelärannikolla.

## Merikaalilajeja
* *Crambe abyssinica* – öljymerikaali
* *Crambe arborea* – liuskamerikaali
* *Crambe cordifolia* – herttamerikaali eli pensasmerikaali
* *Crambe fruticosa* – madeiranmerikaali
* *Crambe gomerae* – gomeranmerikaali
* *Crambe laevigata* – mascanmerikaali
* *Crambe maritima* – euroopanmerikaali
* *Crambe microcarpa* – nupimerikaali
* *Crambe pritzelii* – piikkimerikaali
* *Crambe santosii* – pilvimerikaali
* *Crambe scaberrima* – neulamerikaali
* *Crambe scoparia* – raippamerikaali
* *Crambe strigosa* – raspimerikaali
* *Crambe sventenii* – fuerteventuranmerikaali 


Crambe abyssinica1.jpg|Öljymerikaali.
Crambe cordifolia plant.jpg|Herttamerikaali.
Crambe maritima flowers 062811.jpg|Euroopanmerikaalin kukkia.


## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Suomen Lajitietokeskus: Merikaalit – ''Crambe''
Raunikit

**Raunikit** eli **harsot** eli **harsoraunikit** (*Gypsophila*) on kasvisuku, joka kuuluu kohokkikasvien heimoon. Suvussa on yli 145 lajia, joita esiintyy suuressa osassa pohjoista pallonpuoliskoa. Monia lajeja viljellään yksi- tai monivuotisina koristekasveina. Kesäharsoa ja morsiusharsoa käytetään lisäksi leikkokukkina.

Suomessa luonnonvaraisina kasvavat kangasraunikki alkuperäisenä ja ketoraunikki muinaistulokkaana. Lajit ovat uhanalaisia. Useita muitakin raunikkeja esiintyy tai on esiintynyt satunnaiskasveina.

## Lajeja
* *Gypsophila acutifolia* – idänharso
* *Gypsophila altissima* – huiskearaunikki
* *Gypsophila cerastioides* – patjaharso
* *Gypsophila elegans* – kesäharso eli kesäraunikki
* *Gypsophila fastigiata* – kangasraunikki
* *Gypsophila muralis* – ketoraunikki (nykyinen tieteellinen nimi *Psammophiliella muralis* lankaraunikkien suvussa.)
* *Gypsophila oldhamiana* – japaninharso
* *Gypsophila pacifica* – jättiraunikki
* *Gypsophila paniculata* – morsiusharso
* *Gypsophila perfoliata* – seporaunikki
* *Gypsophila pilosa* – karvaraunikki
* *Gypsophila repens* – mätäsharso
* *Gypsophila vaccaria* – toukoraunikki (aiemmin toukokukka *Vaccaria hispanica* toukokukkien suvussa.)
* *Gypsophila viscosa* – tahmaharso


Gypsophila acutifolia0.jpg|Idänharso.
Gypsophila cerastioides 4.JPG|Patjaharso.
Gypsophila elegans at lalbagh 7226.JPG|Kesäharso.
20140803Gypsophila fastigiata1.jpg|Kangasraunikki.
Gypsophila muralis Gypsy Rose1.jpg|Ketoraunikki.
Gypsophila oldhamiana 2.JPG|Japaninharso.
Gypsophila paniculata sl2.jpg|Morsiusharso.
Gypsophila repens 3.JPG|Mätäsharso.


## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Finto: Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet: Harsot ja raunikit (''Gypsophila'')
* Suomen Lajitietokeskus: Raunikit (harsoraunikit) – ''Gypsophila''
Illakot

**Illakot** (*Hesperis*) on kasvisuku, joka kuuluu ristikukkaiskasvien heimoon. Illakoihin kuuluu 50 lajia. Niitä esiintyy alkuperäisenä Euroopassa ja Aasiassa, tulokaslajina myös muun muassa Yhdysvalloissa ja Kanadassa. Muutamia illakkolajeja viljellään perennana tai kaksivuotisena koristekasvina.

## Lajeja
* tarhaillakko (eli illakko) (*Hesperis matronalis*)
* idänillakko (*Hesperis pycnotricha*)
* steveninillakko (*Hesperis steveniana*)
* kaihoillakko (*Hesperis tristis*)


Flowers 5pl.jpg|Tarhaillakon kukkia.
Hesperis tristis sl5.jpg|Kaihoillakon kukkia.


## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Finto: Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet: ''Hesperis''
* Suomen Lajitietokeskus: Illakot – ''Hesperis''
Hesperis

**Hesperis** () voi viitata seuraaviin:

* Hesperis, hahmo kreikkalaisessa mytologiassa
* Eu(h)esperides eli Hesperis, antiikin aikainen kaupunki Kyrenaikassa Libyassa
* illakot (*Hesperis*), ristikukkaiskasvien suku
Luettelo Albertan kunnista

**Luettelo Albertan kunnista** käsittää Kanadan provinssin Albertan kunnat. Kuntia on 356, ja ne luokitellaan kaupunkikuntiin, maalaiskuntiin ja erityiskuntiin. Intiaanireservaatit eivät kuulu mihinkään kuntaan, mutta provinssin kuntalaki tunnustaa reservaattien aluehallinnon.

Kunnat toimivat Albertan paikallishallinnon yksiköinä ja niiden tehtävänä ylläpitää yleistä turvallisuutta ja infastruktuuria sekä hoitaa aluesuunnittelu. Terveydenhuolto ja peruskoulut ovat provinssin vastuulla.

## Kuntatyypit
Kaupunkikunnat ovat tiheimmin asuttuja alueita.  Kaupunkikuntia on neljää eri tyyppiä: *city*, *town*, *village* ja *summer village*. Kunnan asukasluvun täytyy olla vähintään 300 että se saa kaupunkikunnan statuksen. Kunnasta tulee town, mikäli se kasvaa yli tuhannen asukkaan. Yli 10&nbsp;000 kunnat voivat anoa provinssilta kaupunginoikeuksia eli city-tyyppiä. Summer village on poistuva kuntatyyppi, jossa vakituisten asukkaiden määrä on alle 300, mutta kesäasukkaita on tarvittava määrä.

Maalaiskunnat ovat harvempaan asuttuja alueita. Maalaiskuntia on kolmea eri tyyppiä: *municipal district*, *improvement district* ja *special area*. Maalaiskuntien alueilla olevia asutuskeskuksia kutsutaan nimellä *hamlet*. Improvement district ja special area -kuntatyyppejä johtavat yleensä provinssin asettamat virkamiehet.

Erityiskunnat ovat omaavat jokainen ainutlaatuisen kunnallishallinnon. Erityiskuntia on viisi ja ne nimetään eri tavoin.

## Luettelo
### Kaupunkikunnat
Albertassa on 269 kaupunkikuntaa.

### Maalaiskunnat
Albertassa on 75 maalaiskuntaa.

† Improvement District No. 349 on perustettu vuonna 2012 eikä siitä ole tilastoja.

### Erityiskunnat

## Lähteet
Saipot

**Saipot** (*Iberis*) on kasvisuku, joka kuuluu ristikukkaiskasvien (Brassicaceae) heimoon. Suvussa on 27 lajia.

Muutamia saippoja viljellään yksivuotisina koristekasveina. Kivikkosaippo (*Iberis saxatilis*) ja talvisaippo (*Iberis sempervirens*) ovat perennoja.

## Lajeja ja muunnoksia
* *[[katkerasaippo|Iberis amara]]* – katkerasaippo
* *[[lumisaippo|Iberis crenata]]* – lumisaippo
* *[[Iberis gibraltarica]]*
* *[[kaitasaippo|Iberis linifolia]]* – kaitasaippo
* *[[tuoksusaippo|Iberis odorata]]* – tuoksusaippo
* *[[kalliosaippo|Iberis pruitii]]* – kalliosaippo
* *[[kivikkosaippo|Iberis saxatilis]]* – kivikkosaippo
** ''Iberis saxatilis'' var. ''corifolia'' – kevätsaippo
* *[[talvisaippo|Iberis sempervirens]]* – talvisaippo
* *[[sarjasaippo|Iberis umbellata]]* – sarjasaippo


Iberis amara 003.JPG|Katkerasaippo.
Iberis saxatilis L ssp saxatilis 01HD.jpg|Kivikkosaippo.
Iberis sempervirens 002.JPG|Talvisaippo.
Leo-mic-Iberis-umbellata-494.jpg|Sarjasaippo.


## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Suomen Lajitietokeskus: Saipot – ''Iberis''
Tim Sandberg

**Tim Sandberg** (s. 8. toukokuuta 1990 Tukholma, Ruotsi) on ruotsinsuomalainen jääkiekkomaalivahti, joka pelaa HockeyAllsvenskan-joukkue Södertälje SK:ssa. Hänen vahvuuksiinsa kuuluvat rauhallisuus, nopeus ja hanskakäsi.

## Ura
### Seuraura
Sandberg on Tyresö HK:n kasvatti, mutta hän pelasi myöhemmät juniorivuotensa kuitenkin Djurgårdens IF:ssä, jossa Sandberg voitti J18 Allsvenskanin kultaa vuonna 2008. Kaudella 2008–2009 hän puki kolmeen Elitserien-otteluun ja pelasi myös yhdessä Elitserien-ottelussa. Syyskuussa 2009 Djurgården lainasi Sandbergin Ruotsin kolmanneksi korkeimmalle sarjatasolle I-divisioonan HC Vita Hästeniin, jossa hän pelasi lähes koko kauden 2009–2010. Kaudeksi 2010–2011 Djurgården lainasi Sandbergin HockeyAllsvenskan-joukkue IF Sundsvalliin. Hän esiintyi kauden aikana myös Djurgårdenin Elitserien-joukkueessa, jossa Sandberg puki 14 runkosarja- ja yhteen pudotuspeliotteluun. Hän pelasi kaksi runkosarjaottelua.

Kauteen 2011–2012 Sandberg lähti Djurgårdenin kakkosmaalivahtina Gustaf Wesslaulle, joka osoittautui kuitenkin selkeäksi ykkösmaalivahdiksi. Sandberg pelasi kolme runkosarja- ja kaksi European Trophy -ottelua. Hän haki kauden aikana pelituntumaa myös yhteensä kymmenen Allsvenskan-ottelun verran Almtuna IS:n ja Mora IK:n joukkueista. Tammikuussa 2012 Djurgården hankki maalivahtiosastolleen Tyler Planten, joka jäi kuitenkin pudotuspeleissä Sandbergin varjoon.

Sandberg siirtyi kaudeksi 2012–2013 Allsvenskan-joukkue Örebro HK:n paitaan. Hän torjui joukkueen SHL:ään kaudeksi 2013–2014, jolloin Sandberg pelasi ensimmäisen Ruotsin pääsarjakautensa joukkueensa selkeänä ykkösmaalivahtina. Hän pelasi 38 runkosarja- ja seitsemän Kvalserien-ottelua. Kaudeksi 2014–2015 Sandberg palasi Allsvenskaniin ja siirtyi vuoden mittaisella sopimuksella Södertälje SK:hon.

### Maajoukkueura
Sandberg on edustanut Ruotsia viidessä poikien maaottelussa.

## Muuta
Sandbergin vanhemmat ovat suomalaisia. Timillä itselläänkin oli 15-vuotiaaksi asti ainoastaan Suomen kansalaisuus, mutta hän otti myös Ruotsin kansalaisuuden päästäkseen edustamaan maata ikäkausimaajoukkueissa.

## Tilastot

## Lähteet
*
*

### Viitteet
Night at the Museum – Haudan salaisuus

**Night at the Museum – Haudan salaisuus** (*Night at the Museum: Secret of the Tomb*) on vuonna 2014 ensi-iltansa saanut toimintakomediaelokuva, jonka on ohjannut Shawn Levy. Se on jatkoa elokuville *[[Night at the Museum – yö museossa]]* (2006) ja *[[Night at the Museum 2]]* (2009). Suomessa *Night at the Museum – Haudan salaisuus* sai ensi-iltansa 13. helmikuuta 2015. Se on Night at the Museum -elokuvasarjan kolmas ja viimeinen näytelty elokuva.

## Juoni
On tavallinen päivä museossa. Juhlat ovat pystyssä ja kaikilla on hauskaa. Yhtäkkiä kaikki museon näytteet, kuten Teddy, Attila the Hun ja muut kaatuvat. Syy kaatumiseen on taulu. Taulu herättää öisin aina kaikki näytteet henkiin. Taulun voima on huvennut. Larry Daleyn täytyy lähteä Lontooseen muiden ystäviensä kanssa ja pelastaa museo.

## Näyttelijät

### Suomenkielinen versio
 

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* 
*
On the Double

**On the Double** on hollantilaisen rockyhtye Golden Earringin tuplalevy vuodelta 1969.   

## Kappaleet
### A-puoli
# 
# 
# 
# 

### B-puoli
# 
# 
# 
# 
# 

### C-puoli
# 
# 
# 
# 
# 

### D-puoli
# 
# 
# 
# 
# 

## Kokoonpano
* George Kooymans – kitara, laulu
* Rinus Gerritsen – basso, kosketinsoittimet
* Barry Hay – komppikitara, huilu, laulu
* Jaap Eggermont – rummut

## Arviot
* Allmusic:  

## Aiheesta muualla
* On The Double discogs.com -sivustolla

## Lähteet
Université de Montréal

**Université de Montréal** on yliopisto Kanadan Quebecin Montrealin kaupungissa.

## Historia

Université de Montréal aloitti toimintansa 6. tammikuuta 1876 ja se oli aluksi osa Université Laval de Québeciä. Yliopiston aloittaessa oppilaita oli vähemmän kuin sata ja tiedekuntia vain kolme. Vuonna 1895 yliopisto sai yhtenäiset tilat, joihin aiemmin hajallaan ympäri kaupunkia sijainneet tiedekunnat siirrettiin. Itsenäinen laitoksensa yliopistosta tuli 8. toukokuuta 1919. Tulipalo tuhosi yliopiston tilat ja tämän seurauksena Ernest Cormier suunnitteli uuden kampusalueen julkistaen suunnitelman vuonna 1926. Rakennustyöt saatiin lopullisesti valmiiksi vasta 1943 rakentamisen pysähdyttyä joksikin aikaa suuren laman takia. Vuonna 2002 yliopisto alkoi rakennuttaa viittä uutta rakennusta, joihin on tarkoitus sijoittaa tutkimuslaitoksia ja opetustiloja.

## Toiminta
Université de Montréalin hallinto- ja opetuskielenä toimii ranska ja sen suullista ja kirjallista osaamista testataan yliopistoon pyrkiviltä. Yliopiston rehtorina toimii Guy Breton. Vuonna 2010 tavallisia opiskelijoita oli 61&nbsp;253 ja jatkotutkintoa suorittavia oli heidän lisäkseen 15&nbsp;798. Opetushenkilökuntaa oli yhteensä 7&nbsp;329. QS World University Rankings listasi Université de Montréalin 83. parhaaksi yliopistoksi maailmassa vuonna 2014.

Yliopistoon kuuluu 13 eri tiedekuntaa ja 2 laitosta:

### Tiedekunnat
*Faculté des arts et des sciences
*Faculté de l’éducation permanente
*Faculté de médecine dentaire
*Faculté des sciences de l’éducation
*Faculté de l'aménagement
*Faculté de études supérieures et postdoctorales
*Faculté de droit
*Faculté de médecine
*Faculté de musique
*La Faculté des sciences infirmières
*Faculté de pharmacie
*Faculté de théologie et de sciences des religions
*Faculté de médecine vétérinaire

### Muut laitokset
*Département de kinésiologie
*École d'optométrie

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Lampijärvi (Loimaa)

**Lampijärvi** on Alastarolla Loimaalla Varsinais-Suomessa järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Loimijoen valuma-alueella Kourajoen valuma-alueeseen.

## Maantiede
Järven pinta-ala on 1,0 hehtaaria ja sen pituus on 200 metriä ja leveys 100 metriä. Järvellä ei ole laskujokea, sillä se sijaitsee Lampisuon sisällä. Ympäröivä suo on ojitettua, mutta järven ympäristö ei sitä ole. Järvi on kasvamassa umpeen, ja koska rantaturveikossa ei kasva puustoa, on se jäänyt avosuoksi. Järven rantaviiva on 0,49 kilometriä pitkä. Järvi sijaitsee suon laidassa Ristikallion kohdalla, johon on rakennettu yksi loma-asunto. Asunnolle johtaa tie Alastaron ja Punkalaitumen yhdistävältä tieltä.

## Lähteet
Kaapo Hakola

**Kaapo Antinpoika Hakola** (26. elokuuta 1753 Alahärmä – 17. joulukuuta 1808 Alahärmä) oli suomalainen kirkonrakentaja, Antti Hakolan poika. Hänet mainitaan ainakin seuraavien kirkkojen rakentajana (joissakin lähteissä etunimi on muodossa Kaappo):

* Nurmon kirkko, 1779. Kirkon rakentamisen aloitti Antti Hakola ja hänen kuoltuaan vuonna 1778 Kaapo Hakola jatkoi työn loppuun.
* Ylihärmän kirkko, 1787. Kirkko on 24-kulmainen ristikirkko, jonka sekä sisä- että ulkonurkat on viistetty. Kirkon ensimmäiset suunnitelmat teki Antti Hakola, jota pidetään kyseisen ristikirkkotyypin kehittäjänä.
* Jurvan kirkko, 1802. Hakola aloitti rakentamisen, työn saattoi loppuun Jaakko Jaaksi.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Cabriel (Kaappo), Kaappo Hakolan henkilöhistoriaa yksityishenkilön kotisivulla
Leppijärvi (Loimaa, länsi)

**Leppijärvi** (läntinen) on toinen Varsinais-Suomessa Loimaalla sijaitsevista vierekkäisistä Leppijärvistä, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Loimijoen valuma-alueella Kourajoen valuma-alueeseen. Järvi kuuluu pääosaltaan entisen Loimaan kunnan Lähteen kylään ja pienemmältä osaltaan entisen Metsämaan kunnan Majanjojan kylään. Toinen Leppijärvi sijaitsee järvestä pohjoiseen läheisen harjun toisella puolen.

## Maantiede
Järven pinta-ala on 2,5 hehtaaria ja sen pituus on 300 metriä ja leveys 100 metriä. Järvellä ei ole laskuojaa, mutta siihen laskee ympäröivältä Leppisuolta muutama suo-oja. Järven rantaviiva on 0,71 kilometriä pitkä ja ranta on pääosin suota. Koillinen ranta rajautuu hiekkaharjuun, joka kulkee Leppisuon poikki. Harjun päälle on rakennettu valtatie 2, jonka pysähdyspaikka sijaitsee Leppijärvien välissä. Rannoille on rakennettu yksi oma-asunto.

## Lähteet
Anselmi Ilola

**Anselmi Ilola** (s. 13. tammikuuta 1995) on suomalainen uransa lopettanut mäkihyppääjä. Hän edusti Pöytyän Urheilijoita.

Ilola on kilpaillut myös yhdistetyssä ja harrastanut jalkapalloa. Mäkihypyn maailmancupissa hän ei ole vielä debytoinut. Tammi-helmikuussa 2015 Lapin Urheiluakatemiassa opiskeleva Ilola kilpaili kuudessa Yhdysvaltain US Cupin kilpailussa saavuttaen kilpailuista viisi voittoa ja yhden kakkossijan.

## Lähteet
Leppijärvi (Loimaa, itä)

**Leppijärvi** (itäinen) on toinen Varsinais-Suomessa Loimaalla sijaitsevista vierekkäisistä Leppijärvistä, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Loimijoen valuma-alueella Kourajoen valuma-alueeseen. Järvi sijaitsee Loimaan Orisuon kulmakunnalla pääosaltaan Alastaron Kojon kylässä ja pienemmältä osaltaan entisen Loimaan kunnan Euran kylässä. Toinen Leppijärvi sijaitsee järvestä etelään läheisen harjun toisella puolen.

## Maantiede
Järven pinta-ala on 8,8 hehtaaria ja sen pituus on 600 metriä ja leveys 200 metriä. Järven luusua sijaitsee järven pohjoisrannalla, josta saa alkunsa 1,6 kilometriä pitkä Latvaoja, joka yhtyy Varvusenojaan ja jatkaa alempana Palojoen nimisenä. Palojoki, joka on Kourajoen pisin haara, laskee lopuksi Loimijokeen.

Järven rantaviiva on 1,4 kilometriä pitkä ja ranta on pääosin suota, joka kuuluu Leppisuohon. Lounainen ranta rajautuu hiekkaharjuun, joka kulkee Leppisuon poikki. Harjun päälle on rakennettu valtatie 2, jonka pysähdyspaikka sijaitsee Leppijärvien välissä. Rannoilla on neljä loma-asuntoa ja motelli.

## Lähteet
Sleater-Kinney

**Sleater-Kinney** on yhdysvaltalainen punk rock -yhtye, joka perustettiin Olympiassa Washingtonissa vuonna 1994.

## Diskografia
### Albumit
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
*
Hannes Teppo

**Hannes Heikki Teppo** (6. lokakuuta 1898 Nurmo  – 29. marraskuuta 1953 Helsinki) oli suomalainen kielitieteilijä ja suomen kielen kehittäjä. 

## Henkilöhistoria
Hannes Tepon vanhemmat olivat maanviljelijä Juho Heikki Teppo ja Maria Matilda Alakoskela ja puoliso vuodesta 1936 lehtori Vuokko Päiviö Suometar Raekallio. Teppo tuli ylioppilaaksi Lapuan yhteiskoulusta 1919 ja valmistui filosofian maisteriksi 1930. Teppo työskenteli ensin sanomalehti *[[Ilkka (sanomalehti)|Ilkan]]* ja WSOY:n palveluksessa. Forssan yhteiskoulun suomen kielen opettaja hän oli 1931–1934 ja Suomalaisen Kirjallisuuden Seuran palveluksessa vuodesta 1935, ensin kansanrunousarkistossa, sitten Nykysuomen sanakirjan toimittajana ja vuodesta 1945 kielitoimistossa. Hän oli kielitoimiston ensimmäinen johtaja ja loi sanastoa kuten *[[kaluste]]*, *[[jäänne]]* ja *[[taajama]]*. Teppo oli kysytty kieliasiantuntija, mutta myös muun muassa *[[Kotiseutu (lehti)|Kotiseudun]]* toimituksen jäsen.

## Julkaisuja
* *Virittäjän sisällys vuosina 1897–1911: järjestelmällinen kirjoituksien ja käsiteltyjen sanain luettelo*, 1913, Hannes Teppo, Astrid Reponen-Juvas, Laina Syrjänen
* *Nuori keräilijä: Lounais-Hämeen kotiseutu- ja museoyhdistyksen julkaisema kyselylehtinen kansantietouden keräämistä varten*, 1927–1933, E. Aaltonen, J. E. Hyötyniemi, Toivo Kaukoranta, Hannes Teppo
* *Etelä-Pohjalaisen osakunnan 25-vuotisjulkaisu*, 1933, Hannes Teppo, Kustaa Vilkuna
* *[[Jaakko Nikkinen|Jaakko Nikkisen]] novelleista: hajapiirtoja hiljaisesta miehestä*, 1933
* *Wortregister zu Otto Donners Vergleichendem Wörterbuch der finnisch-ugrischen Sprachen*, 1936
* *Separata ethnographica Fennia*, 1937,  T. I. Itkonen ym.
* *Pienois-Kalevala: kouluja varten*, 1938,  Martti Haavio, Kaarlo Marjanen, Eemil Arvi Saarimaa, Hannes Teppo
* *Ilomantsin Liusvaaran kylän rakennuksista*, 1938 
* *Kansatieteellisiä muistiinpanoja Ilomantsin itäkylistä*, 1939, Hannes Teppo, Kustaa Vilkuna
* *Virittäjän sisällys vuosina 1927–36: kirjoitusten ja käsiteltyjen sanojen luettelo*, 1939,  Reino Peltola, Hannes Teppo, Astrid Reponen-Juvas
* *Sukunimiopas: uusia suomalaisia sukunimiä. 7*, 1942
* *Alkion "Puukkojunkkareista"*, 1942
* *Suomalaisuuden liiton nimiopas. 6 , Itäkarjalaisten nimiopas*, 1942
* *Kilpisen "venykekirjoitus"-kirjat*, 1943
* *Alkion "Puukkojunkkarien" todellisuuspohja*, 1943
* *Punokset ja solmut: langat, nuorat, köydet ja muut punokset sekä niiden solminta ja muu kytkentä*, 1944
* *Bragen talo: Vaasan Brage-yhdistyksen ulkomuseon opas*, 1946
* *Etunimikirja*, 1947, Hannes Teppo, Kustaa Vilkuna
* *Vaeltaja: muistelmia jalkamatkalta Hämeestä, Savosta ja Karjalasta 1828*, 1952, Elias Lönnrot, tasoittanut Hannes Teppo, suomentanut Jalmari Hahl

## Lähteet
Kristian Cavander

**Kristian Cavander** (8. lokakuuta 1730 Karuna – 28. helmikuuta 1812 Turku) oli suomalainen Turun akatemian teologian professori ja rehtori.

Cavanderin vanhemmat olivat Karunan Sandön rusthollari Johan Mattsson Cavander (k. 1753) ja Katarina Jakobsdotter Holmberg. Hän pääsi ylioppilaaksi Turussa 1747. Cavander valmistui filosofian maisteriksi Turun akatemiasta 1754 ja hänet vihittiin papiksi Turun hiippakunnassa 1757. Hän sai Uppsalan yliopiston teologian kunniatohtorin arvon vuonna 1800.

Cavander oli Turun akatemian teologian dosenttina vuodesta 1756, Turun akatemian ensimmäisen teologian professorin palkkapitäjänä olleen Kaarinan sijaiskirkkoherrana vuodesta 1757 ja Vaasan triviaalikoulun rehtorina vuodesta 1766. Hänestä tuli Turun akatemian neljäs ylimääräinen teologian professori 1780, kolmas teologian professori 1783, toinen teologian professori 1783 sekä ensimmäinen teologian professori 1789. Cavander vapautettiin professorin virkaan liittyneestä luennointivelvollisuudesta vuonna 1803. Cavander oli myös palkkapitäjänsä Turun suomalaisen seurakunnan kirkkoherrana vuodesta 1781, Turun tuomiokapitulin jäsenenä 1781–1789 sekä Turun ruotsalaisen seurakunnan ja Kaarinan kirkkoherrana ja tuomiorovastina vuodesta 1789. Hän toimi Turun akatemian rehtorina 1793–1794 ja oli synodaaliväitöksen vt. varapreeseksenä pappeinkokouksessa Turussa vuonna 1791.

Cavander oli naimisissa 1758–1786 Renata Forsténin (k. 1786) kanssa.

## Lähteet
Anders Johan Mether

**Anders Johan Mether** (8. tammikuuta 1773 Padasjoki – 18. elokuuta 1837 Padasjoki) oli suomalainen Turun akatemian matematiikan professori ja rehtori.

Metherin vanhemmat olivat Padasjoen Nyystölän rusthollin omistaja rykmentinkirjuri, sotakamreeri Karl Gustaf Mether (1741–1801) ja Vendla af Enehjelm. Hän kävi Porvoon lukiota ja pääsi ylioppilaaksi Turussa 1789. Mether valmistui filosofian maisteriksi Turun akatemiasta 1792 ja opiskeli sitten vielä Uppsalan yliopistossa.

Mether oli Turun akatemian matematiikan dosenttina vuodesta 1795, kirjaston amanuenssina vuodesta 1795 sekä matematiikan professorina 1799–1812. Hän toimi Turun akatemian rehtorina 1805–1806. Mether omisti Padasjoella Nyystölän Verhon tilan.

Mether oli naimisissa vuodesta 1812 Hedvig Lovisa Gyllenbergin (1775–1869) kanssa. Mether on haudattu Padasjoen vanhalle hautausmaalle.

## Lähteet
Nils Olav

**Nils Olav** on kuningaspingviini, joka on Edinburghin eläintarhan maskotti ja Norjan kuninkaan vartiokaartin ritari.

Nils Olav sai nimensä vuonna 1972 majuri Nils Egelieniltä ja Norjan kuningas Olavi V:ltä. Nils Egelien oli järjestämässä pingviinin saamista Edinburghiin. Tämän jälkeen Nils Olav sai Norjan vartiokaartin kunniajäsenyyden.

Ensimmäinen Nils Olav kuoli vuonna 1987. Se korvattiin sen jälkeen kaksivuotiaalla kuningaspingviinillä, ja se sai nimekseen Nils Olav II. Vuonna 2008 Nils Olavista tuli maailman ensimmäinen ritarin arvon saanut lintu. Toinen Nils Olav kuoli tämän jälkeen. Nils Olav III ylennettiin vuonna 2016 prikaatikenraaliksi. Syksyllä 2023 Nils Olav III ylennettiin kenraalimajuriksi ja on todennäköisesti maailman korkea-arvoisin eläin.

## Lähteet
Psycroptic (albumi)

__NOTOC__
**Psycroptic** on australialaisen saman nimisen yhtyeen kuudes studioalbumi. Se julkaistiin 9. maaliskuuta 2015 levymerkillä Prosthetic Records.

## Taustaa
Lokakuussa 2014 yhtye solmi levytyssopimuksen yhdysvaltalaisen Prosthetic Recordsin kanssa. Albumin ensimmäinen singlelohkaisu "Echoes to Come" julkaistiin digitaalisena latauksena 4. marraskuuta 2014. Kappaleesta julkaistiin musiikkivideo joulukuussa 2014.

## Kappaleet
#
#
#
#
#
#
#
#
#

## Kokoonpano
* Jason Peppiatt ‎– laulu
* Joe Haley ‎– kitara
* Cameron Grant ‎– bassokitara
* David Haley ‎– rummut

## Arvostelut
* Angry Metal Guy: 
* Exclaim!: 7/10
* Heavy Blog Is Heavy: 
* Imperiumi.net: 
* Kaaoszine: 6/10
* Metal Observer: 9/10
* MetalSucks: 
* Sputnikmusic: 

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* 
*
Pillerinpyörittäjä

**Pillerinpyörittäjä** (*Scarabaeus sacer*) on lehtisarvisiin (*Scarabaeidae*) kuuluva kovakuoriaislaji. Sitä tavataan Pohjois-Afrikassa, Euroopan eteläosissa ja paikoin Aasiassa.

Kuoriainen on saanut nimensä siitä, että se pyörittelee lehmänlannasta palleroita.  Se syö ulostetta ja käyttää pyörittelemiään kikkareita muniensa haudontakammioina. Kun uros on valmis parittelemaan, se pyörittelee lantapallon, ja naaras avustaa tai seuraa sitä. Kun pariskunta on löytänyt sopivan pehmeää maata, ne hautaavat pallon ja kaivautuvat maan alle parittelemaan. Naaras laskee hedelmöittyneet munansa palloon, jossa kuoriutuneet toukat elävät ja josta ne syövät.

Pillerinpyörittäjän pituus on 25–30 mm. Sen päästä lähtee kuusi sakaraa, kuin kruunussa tai sädekehässä. Sakarat ovat hajureseptoreita, joilla pillerinpyörittäjä paikantaa eläinten ulosteet. Kuoriaisen kolmesta jalkaparista ensimmäinen on lyhentynyt, ja se käyttää niitä lantapaakkujen muotoilemiseen palloiksi.

Pillerinpyörittäjä on hyödyllinen, sillä se hautaa ja syö eläinten jätöksiä ja siten parantaa maaperän tuottavuutta, sekä vähentää taudinaiheuttajien lisääntymistä.

Muinaisessa Egyptissä pillerinpyörittäjää pidettiin pyhänä; kovakuoriainen symboloi aurinkoa ja sen pyörittämä lantapallo maapalloa. Egyptiläisten skarabee-amuletti muotoiltiin pillerinpyörittäjän mukaan.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* http://www.aensiweb.com/old/jasr/jasr/2012/4752-4758.pdf
Fe’Fellas

**Fe'Fellas** on suomalainen esiintyvä ja kilpaileva **Vogue** -tanssiryhmä. Ryhmän koreografioiden pohjana toimii Vogue-tanssin alatyyli *Vogue Fem*.  
Ryhmän ideologiaan kuuluu suvaitsevaisuuden ja tasa-arvon edistäminen, sekä ennakkoluulojen rikkominen.   Ryhmän on perustanut Venla Vuorio vuonna 2011. Ryhmä on toiminut itsenäisesti vuodesta 2013 lähtien.
Fe'Fellaksessa tanssivat Olli Haapaniemi, Riku Haaramäki, Heikki Hautajoki, Jarkko Hänninen, Henri Sarajärvi, sekä Topi Tiikeri. 
## Historia

Tanssiryhmän perusti suomalainen Vogue-pioneeri Venla Vuorio vuonna 2011. Ryhmä on toiminut itsenäisesti vuodesta 2013 lähtien.  Fe'Fellas on kilpaillut menestyksekkäästi niin suomalaisissa, kuin kansainvälisissäkin tanssikilpailuissa.
Vuonna 2013 ryhmälle myönnettiin 900 euron arvoinen Street -stipendi FDO:n (*Finnish Dance Organization*) vuotuisessa Tanssin Gaalassa.

## Esiintymiset

Tanssiryhmä on esiintynyt mm. Helsinki Pride -tapahtumassa, sekä Pietarin LGTB-festivaaleilla vuonna 2013. 
Fe'Fellas on nähty TV:ssä esiintymässä Yle TV2:n Pakko tanssia -ohjelmassa vuonna 2013 ohjelman juontajien Jani Toivolan, sekä Satu Tuomiston kanssa.
Seuraavan kerran tanssiryhmä esiintyi TV:ssä MTV3:n Elämä Lapselle -konsertissa Jenni Vartiaisen kanssa vuonna 2013, sekä Emma-gaalassa vuonna 2014.
Tanssiryhmä on nähdään myös Jenni Vartiaisen musiikkivideolla "Suru on kunniavieras", joka julkaistiin vuonna 2014.

## Tuotanto

Vuonna 2013 ryhmä julkaisi videon "Fe'Fellas' Cats" yhdessä Dancehall-tanssiryhmä JaMam's Catsien kanssa. Tanssivideossa ryhmät yhdistelevät voguingia ja dancehallia.  
Ryhmä on tuottanut myös omia videoita Youtubeen.

## Kilpailut

1. sija Show of the Year -tanssikilpailu "Vuoden pienryhmä" -sarja vuonna 2012  
3. sija Street SM-kilpailut "Katutanssi avoin Showcase" -sarja vuonna 2013  
1. sija Street SM-kilpailut Helsingin karsinnat "Katutanssi avoin Showcase" -sarja vuonna 2014  
2. sija Street SM-kilpailut "Katutanssi avoin Showcase" -sarja vuonna 2014  
2. sija Street SM-kilpailut "Katutanssi avoin Showcase" -sarja vuonna 2015  

## Lähteet

* Inhimillisiä uutisia - haastattelu 2015

## Aiheesta muualla
* Fe'Fellas Facebook
* Fe'Fellas Youtube
Daniel Myréen

**Daniel Johan Myréen** (10. toukokuuta 1782 Lerbo, Ruotsi – 29. joulukuuta 1831 Helsingin maalaiskunta) oli suomalainen Turun akatemian ja Keisarillisen Aleksanterin yliopiston professori ja rehtori.

## Elämäkerta

Myréenin vanhemmat olivat Nyköpingin hospitaalin taloudenhoitaja, lääninkamreeri Daniel Myréen (k. noin 1826) ja Ester Thavenius. Hän kävi Strängnäsin lukiota vuodesta 1796 ja pääsi ylioppilaaksi Uppsalassa 1802. Myréen valmistui Uppsalan yliopistosta filosofian maisteriksi ja molempien oikeuksien kandidaatiksi 1806, molempien oikeuksien lisensiaatiksi 1808 ja molempien oikeuksien tohtoriksi 1810. Hän oli Svean hovioikeuden auskultanttina 1808.

Myréen oli Uppsalan yliopiston konsistorin amanuenssina vuodesta 1807 ja hän meni oikeusrevision palvelukseen 1809. Hän toimi Uppsalan yliopiston kotimaisen ja roomalaisen lainopin dosenttina vuodesta 1809 ja konsistorin kanslistina vuodesta 1811. Hänestä tuli Turun akatemian ja myöhemmin Aleksanterin yliopiston talous- ja kauppaoikeuden professori 1812 sekä kansa- ja valtio-oikeuden sekä kansantalouden professori 1829. Myréen toimi yliopiston rehtorina Turussa 1817–1818 ja yliopiston siirryttyä Turun palon jälkeen Helsinkiin rehtorina Helsingissä 1828–1829.

Myréen omisti Jaakkolan tilan Naantalin Luonnonmaalla. Hän kuoli joulukuun lopulla 1831 koleraan Helsingin pitäjän Talissa ollessaan siellä perheensä kanssa joulun vietossa.

Myréen oli naimisissa vuodesta 1819 Sofie Esperance Bonsdorffin (k. 1887). kanssa.

## Lähteet
Henrik Snellman

**Henrik Snellman** (24. huhtikuuta 1780 Kokkolan maalaiskunta – 11. toukokuuta 1835 Vaasa) oli suomalainen kirkkoherra ja Turun akatemian teologian professori ja rehtori.

Snellmanin vanhemmat olivat Lohtajan kirkkoherra Johan Snellman (1741–1800) ja hänen ensimmäinen puolisonsa Katarina Sidensnöre. Hän pääsi ylioppilaaksi Turussa 1797. Snellman valmistui filosofian maisteriksi Turun akatemiasta 1802, ja hänet vihittiin papiksi Turun hiippakunnassa 1808. Hänestä tuli teologian tohtori vuonna 1818.

Snellman oli Vaasan triviaalikoulun vt. apologistana vuodesta 1802, Turun akatemian kirjaston ylimääräisenä amanuenssina vuodesta 1803, kaunopuheisuuden dosenttina vuodesta 1804, Turun katedraalikoulun vt. konrehtorina 1804–1806 sekä kasvatusopillisen seminaarin lehtorina vuodesta 1807. Hän oli Turun akatemian kolmas teologian professori 1812–1822, ja samalla hän oli palkkapitäjänsä Paimion kirkkoherrana vuodesta 1813. Snellman toimi Turun akatemian rehtorina 1816–1817 ja oli Turun tuomiokapitulin jäsen 1812–1822. Viimeksi Snellman toimi Vaasan ja Mustasaaren kirkkoherrana vuodesta 1822 alkaen. Hänestä tuli vt. lääninrovasti 1823 ja vakinainen lääninrovasti 1824.

Snellman oli naimisissa vuodesta 1806 Anna Katarina Gottschickin (k. 1840) kanssa. Heidän poikiansa olivat Helsingin ruotsalais-suomalaisen seurakunnan kirkkoherra ja valtiopäivämies Frans Arvid Snellman (1818–1873) ja kapteeni Niklas Henrik Snellman (1817–1855), joka oli Krimin sodan aikana englantilaisten sotavankina 1854–1855.

## Lähteet
Olof Schalberg

**Olof Schalberg** (18. toukokuuta 1733 Bollnäs, Ruotsi – 23. kesäkuuta 1804 Turku) oli suomalainen Turun akatemian logiikan ja metafysiikan professori ja rehtori.

Schalbergin vanhemmat olivat Bollnäsin nimismies Lars Schalberg (k. 1782) ja Margareta Montén. Hän kävi Gävlen lukiota vuodesta 1749 ja pääsi ylioppilaaksi Uppsalassa 1753. Schalberg valmistui filosofian maisteriksi Turun akatemiasta 1757 ja hänet vihittiin papiksi Turun hiippakunnassa 1785.

Schalberg oli Turun akatemian metafysiikan dosenttina vuodesta 1759, toisena filosofian apulaisena vuodesta 1771 sekä kirjastonhoitajana vuodesta 1778. Hänestä tuli Turun akatemian logiikan ja metafysiikan professori vuonna 1779 ja hän toimi samalla myös palkkapitäjänsä Liedon kirkkoherrana 1786–1804. Schalberg oli Turun akatemian rehtorina kahteen otteeseen 1787–1788 ja 1801–1802. Hän oli lisäksi Turun tuomiokapitulin jäsen vuodesta 1785.

## Lähteet
Wilhelm Robert Nääf

**Wilhelm Robert Nääf** (11. syyskuuta 1720 Odensvi, Ruotsi – 22. helmikuuta 1783 Turku) oli suomalainen Turun akatemian runousopin, logiikan ja metafysiikan sekä teologian professori ja rehtori.

Nääfin vanhemmat olivat Uplannin kolmikasjalkaväkirykmentin kapteeni Leonhard Nääf (k. 1735) ja Magdalena Sofia Strang. Hän pääsi ylioppilaaksi Uppsalassa 1736. Nääf valmistui filosofian maisteriksi Uppsalan yliopistosta 1746.

Nääf oli Lundin yliopiston filosofian apulaisena vuodesta 1749 ja Turun akatemiassa ylimääräisenä filosofian apulaisena vuodesta 1752. Hänestä tuli Turun akatemian ylimääräinen runousopin professori 1756, teologian apulainen 1759, runousopin professori 1768, logiikan ja metafysiikan professori 1770, neljäs teologian professori 1779 ja kolmas teologian professori 1780. Nääf toimi samalla palkkapitäjänsä Naantalin ja Raision kirkkoherrana 1759–1783 sekä oli Turun tuomiokapitulin jäsenenä vuodesta 1759. Hän oli Turun akatemian rehtorina 1776–1777.

Nääf oli naimisissa vuodesta 1779 Margareta Eleonora Rossin (k. 1802) kanssa.

## Lähteet
Gornja Maoča

**Gornja Maoča** on noin sadan asukkaan kylä Brčkon piirissä Bosnia ja Hertsegovinassa. 

Kylän asukaat ovat vanhoillista wahhabilaista sunnalaisuutta seuraavia muslimeja. Arabian niemimaalla syntynyt wahhabilaisuus tuli Bosniaan ulkomaalaisten taistelijoiden mukana, jotka ottivat osaa Bosnian sotaan islaminuskoisten bosnialaisten puolella. Sodan jälkeen osa heistä sai maan kansalaisuuden ja jäi asumaan Bosniaan. Kylä on ollut useamman kerran poliisin ratsioiden kohteena. Paikallisen radion mukaan Bosnia-Hertsegovinan federaation ja Serbitasavallan poliisit pidättivät useita ja takavarikoivat ammuksia helmikuussa vuonna 2010, mutta poliisi ei vahvistanut tietoa.

Poliisi teki jälleen ratsian kylään helmikuussa 2015 sen jälkeen, kun paikallinen televisiokanava näytti kuvia jihadistilipuista, joita oli ripustettu joihinkin taloihin. Liput olivat samankaltaisia Isis-järjestön käyttämien lippujen kanssa. Poliisin mukaan liput oli kuitenkin jo poistettu poliisin saapuessa paikalle.

## Lähteet