Keteleeria

**Keteleeria** on havupuusuku mäntykasvien (*Pinaceae*) heimossa. Sukuun kuuluu kolme yleisesti tunnustettua lajia. Ne ovat itäisessä ja kaakkoisessa Aasiassa lämpimänlauhkean ja subtrooppisen ilmaston vuoristometsissä luonnonvaraisena kasvavia ainavihantia puita. Suvun lajit kasvavat 20–40 metriä korkeiksi, ja niiden latvus on leveähkö.

## Kuvaus
Suvun *Keteleeria* lajit ovat noin 20–40 metriä korkeaksi kasvavia keskikokoisia puita. Latvus on tyypillisesti leveähkö, ja oksat ovat usein pitkiä ja epäsäännöllisiä. Kaarna hilseilee suomumaisina levyinä ja tulee vanhemmiten paksuksi ja uurteiseksi. Pienemmät oksat ovat puutuneiden lehtikantojen ja varisseiden neulasten jättämien lehtiarpien peitossa. Kärkisilmut voivat olla hieman kartiomaisia tai pyöreitä. Hankasilmut ovat lähes pallomaisia. Suvun lajit voivat lisääntyä suvuttomasti vesoista, toisin kuin useimmat muut mäntykasvit.

Lehdet eli neulaset ovat litteitä ja muodoltaan tasasoukkia tai kapeansuikeita. Nuorten puiden ja juurivesojen neulaset ovat usein leveämpiä kuin suurempien puiden. Neulasten asento on kierteinen. Ne ovat usein kääntyneet tyvestään siten, että asettuvat verson ympärille kampamaisesti. Kaikilla lajeilla neulasen alapinnalla on kaksi ilmarakojuovaa. Osalla lajeista myös neulasen yläpinnalla saattaa olla ilmarakoja. Neulasessa on yksi johtojänne ja kaksi pihkatiehyttä. Suvun puut ovat ainavihantia ja yksittäinen neulanen säilyy puussa useamman vuoden.

Suvun lajit ovat yksikotisia. Hedekukinnot eli hedekävyt voivat kehittyä lateraalisesti verson sivulle tai päätteisesti sen kärkeen. Ne ovat lieriömäisiä, 1–1,5 senttimetriä pitkiä ja kasvavat pienissä ryppäissä. Emikukinnot eli kävyt kehittyvät yksittäin versojen kärkiin. Kävyt ovat pystyjä ja muodoltaan yleensä lieriömäisiä. Ne kypsyvät yhden kasvukauden aikana. Käpysuomut ovat puutuneita ja pysyviä. Suojussuomut ovat kapeita, selvästi käpysuomuja lyhyempiä ja kärjeltään otapäisiä tai kolmihaaraisia. Siemenet ovat lenninsiivellisiä ja muodoltaan kolmiomaisia tai pitkänpyöreitä. Itäminen on hypogeeista, eli sirkkalehdet eivät nouse maanpinnalle, toisin kuin muilla mäntykasveilla.


Tiedosto:Keteleeria davidiana formosana foliage 3.jpg|Lajin *Keteleeria davidiana* neulasia.
Tiedosto:Keteleeria evelyniana.jpg|Lajin *[[Keteleeria evelyniana]]* hedekukintoja.
Tiedosto:Keteleeria davidiana var.formosana 1.jpg|Lajin *Keteleeria davidiana* käpyjä.
Tiedosto:Keteleeria evelyniana MHNT.BOT.205.0.1119.jpg|Lajin *Keteleeria evelyniana* siemeniä.


## Levinneisyys ja elinympäristö
Suvun *Keteleeria* lajit kasvavat luontaisina vuoristoissa itäisessä ja kaakkoisessa Aasiassa. Niitä esiintyy Kiinassa Gansun, Shaanxin, Sichuanin, Yunnanin, Hubein, Guizhoun, Guangxin, Hunanin, Guangdongin, Jiangxin, Fujianin ja Zhejiangin maakunnissa ja Hongkongin saarella, Taiwanissa, Laosin pohjoisosissa sekä Vietnamin eteläosissa.

Kaikki suvun lajit kasvavat lämpimänlauhkean ja subtrooppisen ilmaston vuoristometsissä yleensä 400–2&nbsp;700&nbsp;metrin korkeudella merenpinnasta. Ne kasvavat usein harvakseltaan ainavihannissa sekametsissä tai lehtipuuvaltaisissa metsissä.

## Luokittelu
Sukuun *Keteleeria* on kuvattu yhteensä 14 lajia. Yleisesti nämä on yhdistetty vain kolmeksi yleisesti hyväksytyksi lajiksi 1900-luvun lopulta lähtien. Lajit eroavat toisistaan lähinnä käpyjen ja vanhempien puiden neulasten ominaisuuksien perusteella. Nuoren, kävyttömän puuyksilön lajia voi olla hankala määrittää.

### Lajit
**[[Keteleeria davidiana]]*
**[[Keteleeria evelyniana]]*
**[[Keteleeria fortunei]]*

## Käyttö

Useita suvun lajeja käytetään paikallisesti rakennus- tai polttopuuna. Lajia *Keteleeria davidiana* on käytetty laajemminkin metsäteollisuudessa. Suvun puita käytetään myös koristekasveina. Erityisesti lajia *Keteleeria davidiana* käytetään Kiinassa puutarhojen ja puistojen istutuksissa. Sitä on myös käytetty katupuuna.

## Lähteet