Väestöliitto

**Väestöliitto ry** on suomalainen valtakunnallinen järjestö, joka vahvistaa turvallisia ihmissuhteita, ihmisoikeuksia ja hyvinvointia. Se tarjoaa maksutonta neuvontaa ja tukea nuorille ja aikuisille. Järjestö haluaa, että Suomi on hyvä kotimaa kaikille maassa asuville. Se tekee syntyvyys- ja väestöntutkimusta ja edistää perheystävällisyyttä sekä seksuaali- ja ihmisoikeuksien toteutumista Suomessa ja kansainvälisesti..  

Väestöliiton työ jakautuu tutkimukseen, vaikuttamiseen, palveluihin ja kansainväliseen työhön. Liitto tuottaa materiaalia muun muassa kouluille, neuvoloihin ja kirjastoihin. Väestöliitossa toimii myös vapaaehtoinen nuorten vaikuttajien ryhmä, nuorisotyöryhmä. Väestöliiton kansainvälisyyskasvatus kohdistuu nuoriin ja aikuisiin.

## Tavoitteet
Toiminnallaan Väestöliitto pyrkii strategiansa mukaan edistämään toivoa, onnellisuutta ja ihmisoikeuksia. Toiminta vahvistaa perheiden ja parien sekä nuorten ihmissuhdetaitoja. Väestöliiton toiminta painottuu nuorten, perheiden ja parien ihmissuhdetaitojen tukemiseen ja hyvinvoinnin lisäämiseen, suomalaisen yhteiskunnan perheystävällisyyden ja yhdenvertaisuuden vahvistamiseen, kestävän väestönkehityksen vahvistamiseen sekä seksuaalioikeuksien edistämiseen Suomessa ja maailmalla.

## Historia
Väestöliiton perustivat Suomalaisuuden Liitto, Nouseva Suomi ja Suomen Sosiaalidemokraattinen Työläisnaisliitto Helsingin Vanhalla ylioppilastalolla 14. helmikuuta 1941. Perustajia huolestuttivat syntyvyyden lasku, köyhät suurperheet, lasten korkea kuolleisuus, sotaorvot ja jälleenrakennus. Väestöliiton tavoitteena oli lisätä tietoa väestön lukumäärän merkityksestä kansakunnan olemassaololle ja parantaa perheiden elinehtoja. 

Väestöliiton historiikin mukaan se keskittyi ensimmäisinä toimintavuosinaan sotaorpojen auttamiseen ja jälleenrakennustyöhön sekä opetti suomalaiset sodan jälkeen ehkäisemään. Väestöliitossa nähtiin, että perhe-elämän edellytyksiä tuli kohentaa ensimmäiseksi, jotta yhteiskunnallinen kehitys pääsisi alkuun. Keskeiseksi toimintamuodoksi tuli väestöpoliittisten tutkimusten tekeminen. Ensimmäiset tutkimukset käsittelivät perhekustannusten tasaamista, väestönkehitystä sodan päätyttyä sekä asuntotilannetta.

Tutkimusten pohjalta tehtiin lakialoitteita lapsiperheiden taloudellisen tilanteen parantamiseksi. Väestöliitto esimerkiksi puolusti lapsilisäjärjestelmää, esitti helpotuksia lapsiperheiden verotukseen ja teki ehdotuksia asumistason parantamiseksi. Liitto osallistui keskeisesti myös Arava-lainsäädännön kehittämiseen.

### Rotuhygienia
Lääkärikunnassa rotuhygieenisellä ajattelutavalla oli jo 1920-luvun loppupuolella vankka jalansija. Tosin on vaikea sanoa, kuinka laajaa toimintaa rotuhygieeniset steriloinnit olivat. Sterilointi oli 1930-luvulla jo yleisesti hyväksyttyä, joka osaltaan vaikutti sterilointilain säätämiseen vuonna 1935 (Mattila 1999, 249–254). Suomalaiset ammattilaiset saivat oppia ja vaikutteita ympäri Eurooppaa. Eikä suomalaista rotuhygieniaa voida erottaa yleiseurooppalaisesta rotuhygienia-aattemesta. (Mattila 1999, 346-347). 

Väestöliittokin ajoi aluksi rotuhygieenisiä sterilointeja ja kiinnitti huomiota ensimmäisessä ohjelmassaan väestön laatuun: ”Monissa maissa on sterilisaation avulla koetettu parantaa väestön laadullista kokoomusta karsimalla siitä pois perinnöllisiä sairaustiloja ja rikollisia taipumuksia. Maassamme vuonna 1935 voimaan tullut sterilisointilaki on käytännössä osoittautunut epäonnistuneeksi.” Epäonnistuminen tarkoitti, että pakkosterilointeja oli tehty liian vähän suhteessa tavoitteisiin. Vuosittain sterilointeja tehtiin noin sata. Väestöliitto asetti toimikunnan pohtimaan sterilointien tehostamista.[9] Lainsäädäntöä uudistettiin vuonna 1950. 

Uusi sterilointilaki ei poikennut vanhasta merkittävästi. Merkittävää oli, että lääkäreiden aloiteoikeutta sterilointiasian käynnistämisessä laajennettiin. Tässä yhteydessä kastrointi ja sterilointi erotettiin omiksi laeikseen. Näiden lakien kanssa samaan aikaan säädetty maan ensimmäinen aborttilaki tunsi myös rotuhygieenisen abortin. Sterilointilaki uudistettiin jälleen vuonna 1970, jolloin pakkosteriloinnin mahdollisuus poistettiin. (Mattila 1999, 333-335)

### Terveysvalistus
Väestöliiton ensimmäinen kansanterveystyön ohjelma ilmestyi 1940-luvun alussa. Väestöliitto halusi, että mahdollisimman moni nainen voisi synnyttää terveitä lapsia ilman terveydellisiä haittoja. Toinen tavoite oli, että mahdollisimman moni lapsi kehittyisi terveeksi aikuiseksi. Liitto toimitti lastenhoito- ja valistusmateriaalia äitiys- ja lastenneuvoloille sekä varoitti aborttien ja sukupuolitautien vaaroista.

Vuonna 1947 Väestöliitto perusti ensimmäisen avioliittoneuvolan Helsinkiin. Siellä tehtiin avioliittoon aikoville terveystarkastuksia, annettiin avioliitossa oleville tietoa perhesuunnittelusta ja sukupuolielämästä sekä autettiin aviollisissa ristiriidoissa. Vuoteen 1950 avioliittoneuvoloita oli Helsingissä toimivan kahden neuvolan lisäksi perustettu Tampereelle, Poriin, Turkuun, Lahteen, Ouluun, Jyväskylään, Kuopioon, Kotkaan ja Hämeenlinnaan. Helsinkiin perustettiin myös sosiaalineuvola, jossa autettiin raskauden vuoksi vaikeuksiin joutuneita naisia. Yksinäisille, odottaville äideille järjestettiin tukikoteja.

Väestöliitto järjesti yleisöluentoja terveellisistä elämäntavoista ja syntyvyyden säännöstelystä. Lisäksi se koulutti lääkäreitä ja lääketieteen opiskelijoita raskauden ehkäisyyn liittyvissä kysymyksissä. Vuonna 1950 liitto perusti *Avioliitto ja lääkäri* -lehden, jossa se jakoi tietoa perhesuunnittelusta, laittomien aborttien vaaroista sekä uusista ehkäisymenetelmistä.

### Lapsiperheiden taloudellinen tukeminen
Väestöliitto osallistui vuonna 1943 voimaan tulleen perhelisälain syntyyn ja toimeenpanoon. Perhelisävarojen avulla pyrittiin parantamaan perheviljelmiä ja edistämään kotieläinten hoitoa, jotta perheet voisivat olla elintarvikkeiden suhteen omavaraisia. Monilapsisille perheille toimitettiin myös erilaisia säännöstelyn piiriin kuuluvia kulutushyödykkeitä. Esimerkiksi vuosina 1946–1948 Väestöliiton hankintatoimiston välityksellä perhelisäperheille toimitettiin: 
* vuoteita ja muita huonekaluja 22&nbsp;000 
* peitehuopia ja patjoja 116&nbsp;000 
* kodin astiastoja ym. 24&nbsp;000 
* lasten alusvaatekerrastoja 90&nbsp;000 
* lasten suojapukuja 135&nbsp;000 
* koulupukuja ja päällysvaatteita 55&nbsp;000 
* jalkineita 25&nbsp;000. 

### Äitienpäivän virallistaminen Suomessa
Heti perustamisensa jälkeen vuonna 1941 Väestöliitto esitti, että äitienpäivänä muistettaisiin sankarivainajien äitejä, puolisoja sekä suurten perheiden ja siirtoväen äitejä. Ensimmäinen valtakunnallinen äitienpäiväjuhla pidettiin Väestöliiton aloitteesta Kansallisteatterissa. Juhlaan osallistuivat tasavallan presidentti Risto Ryti ja rouva Gerda Ryti sekä useita ministereitä. Väestöliitto järjesti valtakunnallisen äitienpäiväjuhlan vuoteen 1992 saakka.

Väestöliitto ryhtyi vuonna 1941 julkaisemaan vuosittain *Toukokuun toinen sunnuntai* -ohjelmavihkosta. Vihkosessa oli puheita, runoja ja näytelmiä kansakoulujen ja muiden äitienpäiväjuhlia järjestävien käyttöön. 

### Kodinhoitajakoulutus
Vuonna 1945 Väestöliitto perusti Kotisisaropiston, joka toimi Skatan kartanolta vuokratussa päärakennuksessa Helsingin Vuosaaressa. Kaksivuotisen kotisisarkoulutuksen tarkoitus oli helpottaa kotien työvoimapulaa, kohottaa kotitaloustyön arvoa ja luoda arvostettu ja ammattitaitoinen kotitaloustyöntekijöiden ammattikunta. Pari vuotta myöhemmin liitto osti rakennuksen itselleen ja sen nimeksi tuli Meriharju. Vuonna 1949 perustettiin toinen kotisisaropisto Lohjan Virkkalaan. Kotisisaropisto siirtyi Elimäelle vuonna 1970 Moision kartanon tiloihin, missä se toimi vuoteen 1984 saakka.

Vuoteen 1986 mennessä Väestöliiton kotisisaropistoista oli valmistunut yhteensä 3&nbsp;778 kotisisarta ja kodinhoitajaa.

### Lapsiperheiden asumistaso
Sotien jälkeen Väestöliitto oli huolissaan erityisesti lapsiperheiden heikosta asumistasosta. Liiton silloisen toiminnanjohtajan, varatuomari Heikki von Hertzenin vuonna 1946 ilmestynyttä kirjaa *Koti vaiko kasarmi lapsillemme* pidettiin herätyshuutona lapsiperheiden asumistason kohentamiseksi. 

Väestöliitto ryhtyi toteuttamaan Herzenin pitkäaikaista unelmaa uudenlaisesta sosiaalisesti tasapuolisesta asuinalueesta vuonna 1951, jolloin liitto osti Hagalundin kartanolta 238 hehtaarin maa-alueen Espoosta 10 kilometriä Helsingistä länteen. Yhdessä viiden muun järjestön kanssa (Virkamiesliitto, Suomen Ammattiyhdistysten Keskusliitto, Vuokralaisten keskusliitto, Mannerheimin Lastensuojeluliitto ja Suomen siviili- ja asevelvollisuusinvalidien liitto) perustettiin samana vuonna Asuntosäätiö, jonka tehtävänä oli luoda yhtenäisiä, nykyaikaisesti asemakaavoitettuja asuinalueita ja toteuttaa sosiaalista asuntorakentamista tulevassa Tapiolan puutarhakaupungissa. Tapiolan peruskivi muurattiin 5. syyskuuta 1953 ja vuonna 1956 valmistui ensimmäinen välitavoite, itäinen lähiö, jossa oli noin 1&nbsp;000 asuntoa ja 4&nbsp;000 asukasta. 

### Aikajana Väestöliiton ajamista uudistuksista
Väestöliitto on ollut vaikuttamassa monien lakien ja perheiden elämää helpottavien uudistusten syntyyn:

* 1941 Äitienpäivästä virallinen juhlapäivä
* 1943 Perhelisälaki
* 1945 Kotisisarkoulutus 
* 1946 Alle 30-vuotiaille kodinperustamislainaa
* 1947 Perhe- ja avioliittoneuvonta sekä perhesuunnitteluneuvonta
* 1948 Lapsilisälaki
* 1949 Aravalainsäädäntö
* 1951 Perinnöllisyysneuvonta
* 1953 Tapiolan rakentaminen 
* 1962 Lapsiluvun mukaan porrastetut lapsilisät
* 1962 Äitiysrahajärjestelmään terveystarkastus
* 1973 Kondomien laaduntarkastus
* 1974 Helsingin yliopistoon väestötieteen professuuri
* 1979 Perinnöllisyyslääketieteen erikoistumiskoulutus
* 1986 Väestöliiton ensimmäinen lapsettomuusklinikka
* 1995 Eduskunnan väestö- ja kehitysryhmän perustaminen
* 2006 Hedelmöityshoitolain valmistelu 
* 2011 Kotoutumislaki
* 2015 Perheministeri Suomen hallitukseen
* 2015 Tasa-arvoinen avioliittolaki
* 2017 Translain uudistaminen
* 2017 Ensimmäiset Perheystävällinen työpaikka -tunnukset myönnettiin
* 2018 Raiskauslakiuudistus Suostumus
* 2020 Raskaudenkeskeytyslakiuudistus

## Organisaatio
Väestöliitolla on 34 jäsenjärjestöä. Liiton puheenjohtaja on Hilkka Kemppi ja toimitusjohtajana on maaliskuusta 2025 toiminut Tiina Ristikari.

Sen rahoitus koostuu kolmesta päälähteestä: Sosiaali- ja terveysjärjestöjen avustuskeskuksen (STEA) avustuksista, eri ministeriöiden, kuten sosiaali- ja terveysministeriön ja opetus- ja kulttuuriministeriön, tuista sekä oman toiminnan tuotoista. Väestöliiton kansainvälisen kehityksen yksikkö vastaa Väestöliiton omista kehityshankkeista. Väestöliiton eri hankkeita ovat rahoittaneet lisäksi mm. Suomen Akatemia ja EU:n turvapaikka-, maahanmuutto- ja kotouttamisrahasto (AMIF). Väestöliitto on Sosten jäsenjärjestö.

### Väestöntutkimuslaitos

Väestöliiton tutkimusyksikkö Väestöntutkimuslaitos tutkii perheitä, ihmissuhteita ja väestöä. Se julkaisee vuosittain muun muassa vuosikirjan *Finnish Yearbook of Population Research* sekä *[[Perhebarometri]]n*, jossa tarkastellaan suomalaisten perheisiin, perheellistymiseen, vanhemmuuteen ja parisuhteisiin liittyviä asenteita ja toiveita. Yksikkö on Pohjoismaiden ainoa väestöntutkimukseen erikoistunut tutkimuslaitos. Väestöntutkimuslaitoksen perustoimintaa tukee opetus- ja kulttuuriministeriö. Lisäksi rahoitusta yksittäisille tutkimushankkeille on saatu mm. Suomen Akatemialta, Kelalta ja Alli Paasikiven säätiöltä.

### Perheystävällinen työpaikka -tunnus
Organisaatio voi saada Väestöliiton myöntämän Perheystävällinen työpaikka -tunnuksen kokonaisarvioinnin jälkeen. Kriteereissä korostuvat todennettu näyttö henkilöstökyselyjen tuloksista sekä henkilöstöltä ja johdolta kerätty muu tieto organisaation kehittämistyöstä. Tärkeä edellytys tunnuksen myöntämiselle on myös yrityksen tai organisaation halu kehittää jatkuvasti käytäntöjä ja työnteon kulttuuria. 

### Palvelut
**Kansainvälisen kehityksen tiimi* edistää seksuaaliterveyttä ja -oikeuksia globaalisti.
**Neuvontapalvelut nuorille* tukevat nuorten kasvua ja edistävät seksuaaliterveyttä ja nuorten aikuisten ihmissuhdetaitoja. Nuorten neuvintapalveluihin kuuluu mm. *Poikien Puhelin*, joka on alle 20-vuotiaille pojille tarkoitettu valtakunnallinen maksuton puhelin- ja verkkopalvelu.
**Et ole yksin* -hanke edistää jokaisen oikeutta nauttia urheilusta turvallisesti sekä tulla kohdelluksi yhdenvertaisesti ja kunnioittavasti.
**Kumita*-kampanja on seksuaaliterveyttä edistävä kampanja yläkoululaisille.
**Sukupolvien sopu* -toiminta isovanhemmille. 
**Perhepulma* tarjoaa tukea pikkulasten vanhemmille mm. Perhepulma-chatissa, joka sijaitsee Hyvä kysymys -verkkopalvelussa
* *Hyvä kysymys* -verkkopalvelu. Maksutonta tukea verkossa. Mukana kumppanijärjestöjä.
**Womento – naisten mentoriverkosto* tukee Suomeen muuttaneiden naisten työllistymistä ja luo heille verkostoja 
**TASE-hanke* edistää maahan muuttaneiden kotoutumista ja tiedonsaantia seksuaalioikeuksista 
**Väestöliiton Hyvinvointi Oy*, jonka alla toimivat:
***Väestöliiton Terapiapalvelut* tuottaa psykoterapiapalveluita sekä koulutuksia. Tarjottavia palveluita ovat: yksilöterapia, pariterapia, perheterapia, seksuaaliterapia, musiikkiterapia sekä lapsiasioiden sovittelu. 
***Väestöliiton Kotipalvelut* tuottaa perheiden kotiin ammatillista lastenhoitoa, kotipalvelua ja perhetyötä Pääkaupunkiseudun ja Porvoon lapsiperheille.

## Merkittävät henkilöt
### Puheenjohtajat
* 1941–1971: V. J. Sukselainen
* 1971–1977: Kauko Sipponen
* 1977–1982: Aarno Strömmer
* 1983–1994: Kalle Österlund
* 1995–2013: Reino Hjerppe
* 2014–2022: Maria Kaisa Aula
* 2023→: Hilkka Kemppi

### Toimitusjohtajat
* 1941: Toivo Nurmi
* 1943–1965: Heikki von Hertzen
* 1966–1968: Jaakko Itälä
* 1968–2002: Jouko Hulkko
* 2002–2014: Helena Hiila-O'Brien
* 2015–2025: Eija Koivuranta
* 2025→: Tiina Ristikari

## Lähteet
**Valistusjärjestöstä toimeenpanevaksi väestöpoliittiseksi elimeksi. Väestöliiton syntyhistoria ja liiton toimintaa vuosina 1941–1960*. Toim. Mari Rauttamo. Helsinki : Väestöliitto, 1980 
**Väestöliitto 1941–1991. Perheen puolesta*. Toim. Ritva Taskinen. Helsinki : Väestöliitto, 1991 
* Markku Matti, *Kansamme parhaaksi: rotuhygienia Suomessa vuoden 1935 sterilointilakiin asti*. (väitöskirja) Helsinki : Suomen historiallinen seura, 1999. (s. 249–254, s. 346–347, s. 334–335)  Sarja: Bibliotheca historica, ISSN 1238-3503; 44

### Viitteet

## Aiheesta muualla
* Väestöliiton verkkosivut
* Hurmalehti