open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Pierre Kaffer

**Pierre Kaffer** (s. 7. marraskuuta 1976 Bad Neuenahr-Ahrweiler, Rheinland-Pfalz) on saksalainen autourheilija. Kaffer aloitti uransa vuonna 1990 karting -sarjoissa kilpaillen vuonna 1994 Formula Ford -sarjassa ja myöhemmin Formula Opel ja sitten vuodet 1997–2001 Saksan Formula 3 -sarjassa. Vuonna 2004 Kaffer voitti Sebringin 12 tunnin ajon. Vuodet 2005–2006 hän kilpaili DTM -sarjassa. Vuodet 2009–2011 Kaffer kilpaili American Le Mans Series -sarjassa. Hän voitti Le Mansin 24 tunnin ajon GT2-luokassa vuonna 2009. Vuodesta 2012 lähtien hän on kilpaillut FIA World Endurance Championship ja European Le Mans Series -sarjoissa.

## Lähteet
La La Land

**La La Land** tarkoittaa seuraavia asioita:

* La La Land, Demi Lovaton kappale 
* La La Land, Naughty Boyn kappale
* *[[La La Land (elokuva)|La La Land]]*, Damien Chazellen ohjaama elokuva vuodelta 2016
Sennwald

**Sennwald** on kunta Itä-Sveitsissä, Sankt Gallenin kantonissa, kolmekymmentä kilometriä Sankt Gallenin kaupungista etelään. Kunnassa on runsaat 5&nbsp;000 asukasta. 

## Sijainti
Sennwald rajoittuu idässä Reinjokeen ja Liechtensteiniin, lännessä Appenzellin Alppeihin kuuluviin Alpsteinvuoriin ja Appenzell Innerrhodenin kantoniin. Pohjoisessa Sennwaldin naapurikunta on Altstätten, etelässä Gams ja Buchs.

## Liikenne
Moottoritie A13 Saksan rajalta St. Margrethenista Bellinzonaan kulkee Reinin vartta Sennwaldin kautta. Myös SBB:n rautatie St. Margrethenista Sargansiin kulkee kunnan kautta. Sennwaldin rautatieaseman nimi on Salez-Sennwald.

## Lähteet
*

### Viitteet

## Aiheesta muualla
*
Vähä Seitsemisjärvi

**Vähä Seitsemisjärvi**  on Pirkanmaalla Ylöjärven Länsi-Aureella sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Ikaalisten reitin valuma-alueen Sipsiönjärven valuma-alueeseen. Vähä Seitsemisjärvi on osa Liesijoen aluetta.

## Maantietoa
Järven pituus on 600 metriä, leveys 500 metriä ja sen pinta-ala on 16 hehtaaria. Se sijaitsee pohjois-etelä-suuntaisen Seitsemisharjun itäpuolella ja Iso Kivijärven länsipuolella. Ympäristö on soistunutta kangasmaastoa, joka on jätetty ympäröivän Seitsemisen kansallispuiston ulkopuolelle. Järvessä on yksi 100 metrinen kapea saari. Siihen on kaivettu toistakymmentä suo- ja pelto-ojaa. Itäpään lahteen laskee pohjoisesta Venesjärven laskuoja, joka kulkee Seitsemisen maatilan peltojen halki. Järven laskuoja lähtee eteläpäästä ja se laskee 600 metrin jälkeen Iso Seitsemisjärveen. Laskuojaan yhtyy idästä Iso Kivijärven laskuoja. Veden laskennallinen viipymä järvessä on 13 vuorokautta. Rantaviivan pituus on 2,4 kilometriä. Länsirantaan viettää Seitsemisharjun rinteet, pohjoisrannoille päättyy maatialn pellot ja muut rannat ovat metsävaltaisia. Rannoille on rakennettu kolme vapaa-ajan asuntoa. Niille ja maatilalle jihtaa tiet Seitsemisharjun päällä kulkevalta tieltä.

## Vedenlaatu
Vedenlaatua on tutkittu vuosina 1979 ja 2002. Järvi on hyvin matala, mutta sen vesi vaihtuu nopeasti. Siitä huolimatta veden happipitoisuus saattaa lopputalvesta laskea tavallista alhaiseksi. Veden humuspitoisuus on suuri, mutta silti veden happamuus ei ole ollut liian suuri. Viimeisessä tutkimuksessa vuonna 2002 veden ravinnepitoisuudet olivat nousseet ja fosforin osalta pitoisuudet ylittivät rehevien järvien tason. Sekä järven mataluus että rehevöityminen pudottavat virkistysluokitusta arvosanaan välttävä.

## Lähteet
Aki Kauppinen

**Aki Kauppinen** on suomalainen urheiluselostaja ja snookervalmentaja. Eurosportilla selostava Kauppinen on erikoistunut snookerin selostamiseen, mutta hän selostaa myös muita lajeja, kuten yleisurheilua ja mäkihyppyä. 

Eurosportilla Kauppinen aloitti snookerin selostamisen vuonna 1997. Tätä ennen vuonna 1988 Kauppinen ja hänen isänsä Kare Kauppinen perustivat Helsingin Ratakadulle Suomen ensimmäisen snookersalin Snooker-centerin, jossa esimerkiksi pelasi Robin Hull. 

## Valmentaminen
Kauppinen valmentaa snookeria Espoon Biljardikerholla ja muun muassa Heikki Niva oli hänen valmennettava.

Kauppinen on suorittanut WPBSA World Snooker Coach -tutkinnon World Snooker Akatemiassa, Sheffieldissä vuonna 2012.

## Muuta
Vuosina 2007 ja 2008 Kauppinen saavutti SM-mitalin leuanvedossa alle 85-kiloisten miesten sarjassa.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*
Abu Mohamed al-Adnani

**Abu Mohamed al-Adnani**, ent. *Taha Sobhi Falaha* (1977 Syyria – 30. elokuuta 2016 Syyria) oli Isisin päätiedottaja ja näkyvimpiä johtajia, syntyperältään syyrialainen. Hän suunnitteli Isisin merkittävimpiä iskuja. 

Al-Adnani kuoli Syyriassa iskussa, jonka tekijäksi on ilmoittautunut sekä Yhdysvallat että Venäjä. Isku tehtiin Aleppon maakunnassa.

Abu Mohamed al-Adnani oli merkittävässä asemassa Al-Qaidassa. Al-Qaidan heikennyttyä hän jäi vuonna 2005 Yhdysvaltojen vangiksi ja vapautui 2010. Isis oli tuolloin jo perustettu, ja Al-Adnani liittyi siihen.

## Lähteet
Aguni (1944)

**Aguni** () oli keisarillisen Japanin laivaston Ukuru-luokan saattaja toisessa maailmansodassa.

## Valmistus

Alus tilattiin vuoden 1942 hankinnoissa Nihon Kōkanilta Tsurumista, missä köli laskettiin 25. helmikuuta 1944. Se laskettiin vesille 21. syyskuuta ja otettiin palvelukseen vielä saman vuoden lopulla 2. joulukuuta.

## Palvelus
Alus poistettiin alusluettelosta 30. marraskuuta 1945. Romutus saatiin päätökseen 20. toukokuuta 1948.

## Lähteet
* 

### Viitteet
Wilkinson Sword

**Wilkinson Sword** on yhdysvaltalaisen Edgewell Personal Caren omistama parranajovälineiden ja muiden hygieniatuotteiden brändi.

Wilkinson Sword -yhtiön perusti keksijä-insinööri Henry Nock vuonna 1772 ja se valmisti alun perin bajonetteja ja ampuma-aseita. Yhtiö laajensi toimintaansa 1800-luvulla miekkojen valmistukseen ja alkoi vuonna 1877 valmistaa partaveitsiä. Vuonna 1898 Wilkinson Sword uudelleen teroittavia teriä käyttävän Pall Mall -partahöylän. Yhtiö alkoi vuonna 1956 kehittää hiontamenetelmää partaterien valmistukseen ruostumattomasta teräksestä yhteistyössä saksalaisen Osberghaus KG -yhtiön kanssa. Wilkinson Sword toi ensimmäisenä markkinoille ruostumattomasta teräksestä valmistetun kaksipuolisen partaterän. Yhtiö toi vuonna 1970 markkinoille ensimmäisen teräkasetteja käyttävän partahöylän.

Yhtiö on lisäksi valmistanut kirjoituskoneita, puutarhasaksia, saksia ja moottoripyöriä. Wilkinson Sword -puutarhanhoitotarvikkeita valmistaa nykyään lisenssisopimuksella E.P. Barrus. Vuonna 2000 yhtiö sulki partateriä valmistavan tehtaansa Isossa-Britanniassa.

## Lähteet
Lamminpään urheilukenttä

**Lamminpään urheilukenttä** on Tampereen Lamminpäässä, Lamminpään koulun vieressä sijaitseva urheilukenttä. Kenttää käyttävät Lamminpään koulu, Team Rahola, Lamminpään Korpi, TPV sekä Ikurin Vire.

Myös Suomen jalkapallomaajoukkue on käyttänyt kenttää harjoituksissaan.

## Lähteet
Eldar Ismajilov

**Eldar Ismajilov** (; s. 22. maaliskuuta 1995) on ukrainalainen karateka. Hän on viisinkertainen Kyokushinin Euroopan-mestari, joista kolme on tullut IKO-liitossa. Ismajilov saavutti myös WKB-liiton maailmanmestaruuden 2019.

## Kilpaura
Ismajilov kilpaili uransa alussa kevytsarjassa, jossa hän saavutti Euroopan mestaruuden 2012. Kaksi vuotta myöhemmin Ismajilov otteli vielä kerran kevytsarjassa, jolloin hän saavutti pronssia Varnan EM-kilpailuissa.

Vuodeksi 2015 Ismajilov siirtyi keskisarjaan ja voitti Berliinin EM-kilpailut. Hän voitti loppuottelussa Lucian Gogonelin. Ismajilov voitti uransa kolmannen Euroopan mestaruuden alle 90-kiloisten sarjassa Varnassa 2016. Hän voitti loppuottelussa Ivan Mezentsevin. Samalla hänestä tuli Lucian Gogonelin ohella toinen ottelija, joka on kyennyt voittamaan Euroopan mestaruuden kolmessa eri painoluokassa.

### Siirtyminen WKB-liittoon
Sittemmin vuonna 2017 Ismajilov siirtyi Ukrainan maajoukkueen mukana WKB-liittoon ja saavutti heti Euroopan cupin mestaruuden raskaassarjassa. Espanjassa pidetyssä turnauksessa hän voitti loppuottelussa Erick Juniorin. Samana vuonna hän oli mukana Puolassa järjestetyissä WKB:n ensimmäisissä EM-kilpailuissa. Ismajilov eteni turnauksessa loppuotteluun saakka, jossa hän jäi hopealle hävittyään raskaansarjan mestaruuden Alexandr Drozdille.

2018 Ismajilov osallistui toukokuussa järjestettyihin historian toisiin EM-kilpailuihin, jossa hän tällä kertaa voitti alle 85-kiloisten sarjan. Hän vei mestaruuden Vsevolod Vsevolodovia vastaan käydyn loppuottelun päätteeksi. Heinäkuussa Ismajilov otteli WKB-liiton alle 80-kiloisten mestaria Catalin Mocanua vastaan Dynamite Fighting Show -tapahtuman superottelussa. Ismajilov hävisi kolmieräisen ottelun tuomariäänin.

2019 lokakuussa Ismajilov saavutti uransa ensimmäisen maailmanmestaruuden voitettuaan yli 80-kiloisten loppuottelussa Nicu Laurentiun.

Ismajilov saavutti joulukuussa 2021 WKB-liitossa toisen ja samalla uransa viidennen Euroopan mestaruuden Puolassa. Hän voitti loppuottelussa Santiago Orlando Alvarezin.

## Potkunyrkkeily
Elokuussa 2019 Ismajilov otteli Akhmat Ichigeki 2 -tapahtumassa K-1 säännöillä käydyn potkunyrkkeilyottelun Nikita Pavloa vastaan. Hän voitti ottelun kolmannessa erässä teknisellä tyrmäyksellä.

## Lähteet
Mirko Lehtinen

**Mirko Lehtinen** (s. 17. marraskuuta 1993) on suomalainen basisti joka soittaa jyväskyläläisessä thrash metal -yhtye Lost Societyssa. Lehtinen on soittanut yhtyeessä vuodesta 2011 ja ollut mukana säveltämässä, sekä sovittamassa Lost Societyn jokaisella albumilla. Lehtinen käyttää ESP:n bassoja ja EMG:n bassomikrofoneja. Hän käytti pitkään Jacksonia, mutta siirtyi ESP:hen vuonna 2015. Suurimmaksi musiikilliseksi vaikuttajaksi Lehtinen on maininnut Panteran, ja hän on ottanut paljon vaikutteita mm. Rex Brownilta. Mutta myös muilta metallimusiikin basisteilta, kuten Cliff Burtonilta.

## Lähteet
Emni

**Emni** on Isisin tiedusteluyksikkö ja ulkomaisten operaatioiden yksikkö, jonka tehtävänä on terroristien värvääminen ja kouluttaminen. Emniä johti kuolemaansa saakka Isisin päätiedottaja Abu Mohamed al-Adnani. Hän ei suunnitellut iskuja, mutta lähetti terroristit suorittamaan tehtäväänsä.

## Lähteet
Kairon purppuraruusu

**Kairon purppuraruusu** (*The Purple Rose of Cairo*) on Woody Allenin käsikirjoittama ja ohjaama romanttinen komediaelokuva vuodelta 1985. Sen pääosia näyttelevät Mia Farrow ja Jeff Daniels. Muita näyttelijöitä ovat Danny Aiello, Dianne Wiest, Van Johnson ja Milo O’Shea.

1930-luvun lamavuosiin sijoittuvassa fantasiassa nuori elokuvahullu nainen (Farrow) ihastuu eksoottisten seikkailuelokuvien miestähteen (Daniels). Tunne on molemminpuolinen, ja yhtäkkiä elokuvan sankarihahmo siirtyykin naisen todelliseen arkeen. Valkokankaalle jäljelle jääneet näyttelijät joutuvat sanaharkkaan pettyneen elokuvayleisön kanssa.

*[[The New York Times]]in* kriitikot valitsivat *Kairon purppuraruusun* vuonna 2004 yhdeksi kaikkien aikojen tuhannesta parhaasta elokuvasta maailmassa.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*
Venesjärvi (Ylöjärvi)

**Venesjärvi**  on Pirkanmaalla Ylöjärven Länsi-Aureella sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Ikaalisten reitin valuma-alueen Sipsiönjärven valuma-alueeseen. Venesjärvi on osa Liesijoen aluetta.

## Maantietoa
Järven pituus on 300 metriä, leveys 100 metriä ja sen pinta-ala on 2,5 hehtaaria. Se sijaitsee Seitsemisharjun ja Kivinevan välissä alueella, joka ei kuulu Seitsemisen kansallispuistoon. Järven ympäristö on suon ja kangasmaaston vuorottelua. Sen laskuoja lähtee eteläpäästä ja laskee kilometrin päässä Vähä Seitsemisjärven itäpäähän. Rantaviivan pituus on 750 metriä ja järven itäpuolella  sijaitsee entinen Venesjärven maatila. Sinne johtaa tie Länsi-Aureelta. Kansallispuiston rajat ovat järven kohdalla 400 metrin päässä toisistaan ja järvi sijaitsee ihan länsirajan tuntumassa. Kansallispuiston retkipolku ohittaa järven sen eteläpuolelta.

## Lähteet
Nitrofeeni

**Nitrofeeni** (C12H7NCl2O3) on kloorattuihin ja nitrattuihin difenyylieettereihin kuuluva orgaaninen yhdiste. Yhdistettä on käytetty maataloudessa herbisidinä, mutta sen käyttö on kielletty muun muassa Yhdysvalloissa ja Euroopan unionin alueella vuonna 1997.

## Ominaisuudet
Huoneenlämpötilassa nitrofeeni on valkoista kiteistä ainetta. Valon vaikutuksesta nitrofeenin väri muuttuu tumman ruskeaksi. Yhdiste on veteen liukenematonta ja liukenee hieman etanoliin. Hyvin nitrofeeni liukenee muun muassa asetoniin, heksaaniin sekä bentseeniin. Nitrofeeni ärsyttää ihoa, silmiä ja hengitysteitä ja on mahdollisesti karsinogeeninen. Rottakokeissa nitrofeenialtistuksen on todettu aiheuttavan poikasille kongenitaalisen palleatyrän muodostumista. Nitrofeeni on selektiivinen herbisidi, jota on käytetty yksivuotisten rikkakasvien hävittämiseen. Herbisidinen vaikutus perustuu yhteyttämisen elektroninsiirtoketjun häiritsemiseen.

## Valmistus ja käyttö
Nitrofeenia valmistetaan p-kloorinitrobentseenin ja 2,4-dikloorifenolin välisellä emäksen katalysoimalla reaktiolla.

Nitrofeenia on käytetty rikkaruohomyrkkynä muun muassa vilja-, riisi-, sokerijuurikas-, vihannes- ja koristekasviviljelmillä. Yhdiste levitetään rakeina tai emulsiona.

## Lähteet
Pikkulammi (Ylöjärvi, Länsi-Aure)

**Pikkulammi**  on Pirkanmaalla Ylöjärven Länsi-Aureella sijaitseva lampi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Ikaalisten reitin valuma-alueen Sipsiönjärven valuma-alueeseen. Pikkulammi on osa Liesijoen aluetta ja se kuuluu Seitsemisen kansallispuistoon.

## Maantietoa
Lammen pituus on 150 metriä, leveys 150 metriä ja sen pinta-ala on 1,5 hehtaaria. Se sijaitsee Iso Kivijärven eteläpuolella ja Pitkäjärven länsipuolella suolla. Rantaviivan pituus on 450 metriä ja lampi on autio. Lammelle ei myöskään johda polkuja tai teitä. Lähin tie kulkee Pitkäjärven entiseltä maatilata seututielle 332.

## Lähteet
Iso Seitsemisjärvi

**Iso Seitsemisjärvi**  on Pirkanmaalla Ylöjärven Länsi-Aureella sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Ikaalisten reitin valuma-alueen Sipsiönjärven valuma-alueeseen. Iso Seitsemisjärvi on osa Liesijoen aluetta ja se kuuluu Seitsemisen kansallispuistoon.

## Maantietoa
Järven pituus on 1,0 kilometriä, leveys 800 metriä ja sen pinta-ala on 31 hehtaaria. Se sijaitsee Seitsemisharjun itäpuolella olevassa mutkassa aivan Vähä Seitsemisjärven eteläpuolella. Järvellä on kaksi saarta, jotka ovat 90 ja 30 metriä pitkät, ja se on matala ja paikoin ruohottunut. Avovettä on loppukesällä noin puolet järven pinta-alasta. Vaikka järvi kuuluu Seitsemisen kansallispuistoon, on siihen kaivettu neljä suo-ojaa. Järven koillisrannan keskimmäiseen lahteen laskee Vähä Seitsemisjärven laskuoja, johon yhtyy myös Iso Kivijärven laskuoja. Järven oma laskuoja lähtee sen kaakkoispäästä Seitsemisjokena, joka yhtyy Liesijokeen lähes viiden kilometrin päässä. Veden laskennallinen viipymä järvessä on 17 vuorokautta. Rantaviivan pituus on 4,9 kilometriä. Itärannat ovat harjujakson rinteitä ja itärannat soistunutta metsää. Järvi on autio, mutta sen viereistä harjua seuraa Länsi-Aureelta alkana maantie. Tieltä laskeutuu lyhyt tie järven itärantaan.

## Vedenlaatu
Vedenlaatua on tutkittu kolmesti ja viimeksi vuonna 2002. Järven happipitoisuuden osalta tilanne on huono. Vesi on hyvin matala ja kasvillisuus näyttää loppukesällä varsin rehevältä. Vesi kuitenkin vaihtuu nopeasti, joten tilanne ei huonone kesällä. Sen sijaan jääpeitteen alla lopputalvesta järvessä esiintyy happikatoa. veden ravinnepitoisuudet voivat vaihdella suuresti eri vuodenaikoina ja varsinkin sateiden jälkeen. Lopputalvella ravinnepitoisuudet nousevat happikadosta johtuen. Järven virkistysarvot ovat huonot, mutta sen luontoarvot ovat hyvät. Erityisesti ruohottunut järvi elättää runsaan linnuston.

## Seitsemisen kansallispuisto
Järvi sijaitsee kansallispuistossa liikumisrajoitetulla alueella, missä on kielletty liikkumasta 1.4–15.7. Lähin pysähtymispaikka sijaitsee tiellä järven suoja-alueen eteläpuolella noin 150 metriä rannasta. Siellä Kirkkaanlamminkankaalla on retkeilijöitä varten pysäköintialue, opastaulu ja käymälä.

## Lähteet
Dave Keuning

**David Brent ”Dave” Keuning** (s. 28. maaliskuuta 1976 Pella, Iowa) on yhdysvaltalainen muusikko, joka tunnetaan parhaiten rock-yhtye The Killersin kitaran soittajana.

## Ura
### The Killers (2001–)
Yhtye perustettiin, kun Keuning laittoi mainokselle Las Vegas Weekly -lehteen, jossa luki: ”Etsitään muusikkoja yhtyeeseen. Vaikutteita: Oasis, Smashing Pumpkins, Bowie ja Radiohead.” Pian sen jälkeen Brandon Flowers vastasi, ja he alkoivat soittaa yhdessä. Sen jälkeen yhtyeeseen liittyi Mark Stoermer ja Ronnie Vannucci Jr. The Killersin ensimmäisillä demoilla oli muun muassa kappale ”Mr. Brightside”, johon Keuning kirjoitti riffin ennen tapaamista Flowersin kanssa. The Killers on myynyt yli 25 miljoonaa äänitettä maailmanlaajuisesti, mukaan lukien neljä perättäistä listaykköseksi noussutta albumia Isossa-Britanniassa.

### Muut esiintymiset
Keuning on haastatteluissa maininnut, että hänellä on muutamia kappaleita, joita hän on suunnitellut julkaisevansa soolona tai sivuprojektina. Hän soitti Imagine Dragonsin kanssa The Night Tourilla.

## Yksityiselämä
Keuning syntyi ja asui Pellassa, Iowassa. Hän aloitti kitaran soittamisen ennen kuin aloitti Pella Community High Schoolin, jossa hän soitti jazz-yhtyeessä. Vuonna 2000 hän muutti Las Vegasiin, Nevadaan, jossa hän työskenteli Banana Republic -vaatekaupassa. Keuningilla on yksi lapsi, Kyler, joka syntyi vuonna 2005. Keuning viettää aikaa San Diegossa ja Las Vegasissa.

## Lähteet
Pitkäjärvi (Ylöjärvi, Länsi-Aure)

**Pitkäjärvi**  on Pirkanmaalla Ylöjärven Länsi-Aureella sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Ikaalisten reitin valuma-alueen Sipsiönjärven valuma-alueeseen. Pitkäjärvi on osa Liesijoen aluetta ja se kuuluu Seitsemisen kansallispuistoon.

## Maantietoa
Järven pituus on 900 metriä, leveys 150 metriä ja sen pinta-ala on 8,7 hehtaaria. Se sijaitsee Iso Kivijärven ja Kärmeskukkulan välimaastossa suoalueella, joka oli aiemmin tiheästi ojitettu. Järvellä on jäljellä enää kolme lyhyttä suo-ojaa, jotka ainoastaa tuovat vettä järveen. Järven valuma-alueeseen kuuluvat muun muassa Onkilammi, Pikkulammi ja idässä sijaitsevaa Käsikivenlammia. Pitkäjärvellä ei ole laskuojaa, mutta vedet kulkeutuvat Seitsemisjoen suuntaan. Veden laskennallinen viipymä järvessä on 106 vuorokautta. Rantaviivan pituus on 2 kilometriä. Länsirannat ovat pääosin hiekkapohjaista kangasmaastoa ja itärannat suomaata. Järven pohjoispään länsirannalla sijaitsee Pitkäjärven kämppä ja eteläpäässä jokin pienempi rakennus. Niille johtaa polku seututieltä 332 tulevalta tieltä.

## Vedenlaatu
Pitkäjärvi on kuulunut soiiden ennallistamishankkeeseen (suo-ojien tukkiminen) ja sen vedenlaatua on seurattu sen vuoksi tiiviisti vuosina 1980–2008. Veden humuspitoisuus on korkea ja veden happamuudentaso (eli pH) on alhainen. Nämä suureet ovat tyypillisiä suomalaisille suojärville. Järven fosforipitoisuudet olivat alussa korkeita, mutta ne ovat laskeneet lievästi rehevien järvien tasolle. Levien määrä vedessä on kuitenkin vaihdellut. Välillä levämäärät ovat olleet karujen järvien tasolla, mutta toisinaan ne ovat kohonneet lievästi rehevien järvien tasoille. Korkeat levämäärät voivat olla sidoksissa korkeisiin typen ja ammoniumtypen silloisiin pirtoisuuksiin. Järven happitalous on tyydyttävä tai välttävä tasoltaan. Alusveden happikatoa esiintyy lopputalvella ja -kesällä. Järven virkistyskäytön arvosana on heikko.

## Seitsemisen kansallispuisto
Järven ympäristöä on ennallisettu luomalla umpeen ympäröivillä soilla olleita suo-ojia. Silloin tukittiin myös yhteys Onkilammiin ja oma laskuojayhteys Seitsemisjokeen. Nykyinen puomilla suljettu polkureitti on tarkoitettu kävelyyn, pyöräilyyn ja ratsastukseen. Puomin saa autoa varten auki, kun vuokraa Pitkäjärven autiotuvan. Autiotupaa kutsutaan myös Pitkäjärven metsätyökämpäksi, koska sitä käytettiin metsätyömiesten majoitukseen sotien jälkeisissä hakkuissa. Kohteessa on myös käymälä ja kaivo.

## Lähteet
Onkilammi (Ylöjärvi)

**Onkilammi**  on Pirkanmaalla Ylöjärven Länsi-Aureella sijaitseva lampi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Ikaalisten reitin valuma-alueen Sipsiönjärven valuma-alueeseen. Onkilammi on osa Liesijoen aluetta ja se kuuluu Seitsemisen kansallispuistoon.

## Maantietoa
Lammen pituus on 400 metriä, leveys 200 metriä ja sen pinta-ala on 3,7 hehtaaria. Se sijaitsee keskellä kansallispuistoa Pitkäjärven koillispuolella. Siihen tulee vain kaksi suo-ojaa. Lammella ei ole laskuojaa. Veden laskennallinen viipymä järvessä on 182 vuorokautta. Rantaviivan pituus on 900 metriä. Kaikki rannat ovat suota. lampi on autio eikä sinne johda tietä. Lähin tie ohittaa lammen 200 metriä koillisesta. Tie tulee seututieltä 332.

## Vedenlaatu
Onkilammen sijainti kunnostetun suon keskellä on kiinnostanut tutkijoita. Sitä onkin tutkittu vuosina 1980, 1987 ja 2000. Vedessä on runsaasti humusta ja vesi on hapanta. Kesälläkin veden happamuudentaso eli sen pH-arvo voi olla 5,0, mutta talvella tätäkin tasoa alempi. Vuonna 2000 tehdyssä fosforin pitoisuuden mittauksessa saatiin pitoisuudeksi 75&nbsp;µg/l (mikrogrammaa litrassa). Se on varsin korkea arvo, jolle ei ole löytynyt seiltystä. Koska lampi on noin yhdeksän metriä syvä ja sen pinta-ala on pieni, syntyy veteen kesällä ja talvella lämpötilakerrostumista. Silloin vesikerrosten välinen veden vaihtuvuus on olematonta ja veden happi kuluu etenkin järven pohjalla vähiin. Pohjalla on todettu happikatoa ja toisinaan täydellistä hapettomuutta. Hapettomassa tilassa pohjasedimenttien ravinteita alkaa liueta takaisin veteen ja järvi alkaa rehevöityä. Edellä kerrottujen ominaisuuksiensa vuoksi järven virkistyskäytölle on annettu arvosana huono. Järveä ei tosin kukaan käytäkään.

## Seitsemisen kansallispuisto
Kansallispuistosta ei ole lammelle polkuja, mutta puiston perustamisen jälkeen kaikki ympäröivän suon suo-ojat luotiin umpeen. Samalla lampi menetti laskuojansa, joka laski viereiseen Pitkäjärveen.

## Lähteet
Haukilampi (Ikaalinen, Kovero)

**Haukilampi**  on Pirkanmaalla Ikaalisissa sijaitseva lampi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Ikaalisten reitin valuma-alueen Sipsiönjärven valuma-alueeseen. Haukilampi on osa Liesijoen aluetta ja se kuuluu Seitsemisen kansallispuistoon.

## Maantietoa
Lammen pituus on 200 metriä, leveys 150 metriä ja sen pinta-ala on 2,1 hehtaaria. Se sijaitsee Seitsemisen kansallispuiston eteläosassa ja Seitsemisjoen eteläpuolella olevalla suoalueella. Lammen länsipuolella sijaitsee pohjois-etelä-suuntainen Haukilamminharju, jonka korkein kohta sijaitsee lammen vieressä. Lampeen ei tule suo-ojia eikä sillä ole laskuojaa. Seitsemisjoki virtaa ohitse noin 350 metriä pohjoisessa. Rantaviivan pituus on 550 metriä ja rannat ovat suomaata ja lampi on autio. Harjulta poikkeaa itään kävelypolku, josta tulee lammelle lyhyt polku.

## Seitsemisen kansallispuisto
Lammen lähiympäristön suot ovat olleet ojitettuja, mutta kansallispuiston perustamisen jälkeen ne on kaikki luotu umeen. Silloin lammen laskuoja Seitsemisjokeen tukittiin.

Harjua myöten tulee polku, joka yhdistää Iso Seitsemisjärven ja Koveron maatilan. Haukilammen kohdalta siitä erkanee itään polku, joka on osa Torpparin taivalta. Lammen kohdalla on retkeilijöille osoitettu leiri- ja nuotiopaikka, jossa on lisäksi käymälä.

## Lähteet
Hyppy tuntemattomaan

**Hyppy tuntemattomaan** voi tarkoittaa seuraavia:
**[[Hyppy tuntemattomaan (albumi)|Hyppy tuntemattomaan]]*, Eija Kantolan studioalbumi vuodelta 2002
**[[Hyppy tuntemattomaan (vuoden 1947 elokuva)|Hyppy tuntemattomaan]]* (Podvig razvedtshika), Boris Barnetin elokuva vuodelta 1947
**[[Hyppy tuntemattomaan (vuoden 1965 elokuva)|Hyppy tuntemattomaan]]* (Salto), Tadeusz Konwickin elokuva vuodelta 1965
**[[Adam ja hyppy tuntemattomaan]]* (Adam at Six A.M.), Robert Scheererin elokuva vuodelta 1970
**[[Hyppy tuntemattomaan (vuoden 1982 elokuva)|Hyppy tuntemattomaan]]* (Jugando con la muerte), José Antonio de la Loman elokuva vuodelta 1982
**[[Hyppy tuntemattomaan (vuoden 2009 elokuva)|Hyppy tuntemattomaan]]* (Daredevils: Human Bird), televisiodokumentti liitopukuhyppääjä Jeb Corlissista vuodelta 2009
Rajalan koulu

**Rajalan koulu** on Kuopion Puijonlaaksossa sijaitseva suomenkielinen alakoulu (luokka-asteet 1–6). Koulua käy noin 400 oppilasta (2016–2017). Koulun naapurustossa toimii päiväkoti. 

## Lähteet
Kaija Härkin

**Kaija Alli Inkeri Härkin** (s. 12. kesäkuuta 1951 Valtimo) on suomalainen maajoukkuetason kilpahiihtäjä. 

Härkkimen seura oli Valtimon Vasama, ja hän voitti 1968 nuorten EM-kisoissa viiden kilometrin hiihdossa pronssia ja viestissä hopeaa. Vuosina 1969 ja 1970 hän oli voittamassa nuorten EM-kisojen viestiä. Vuonna 1968 Ulla Suhonen, Kaija Härkin ja Maija Timonen voittivat A-tyttöjen joukkuemestaruuden maastojuoksussa, ja 1969 he voittivat SM-viestikultaa Ranualla hiihdossa. Vuonna 1970 Härkin voitti nuorten Suomen-mestaruuden viiden kilometrin hiihdossa. Aikuisten sarjassa vuosina 1971–1973 hän voitti kolme peräkkäistä SM-kultaa 3 × 5 km viestissä joukkueessa, jossa hänen lisäkseen olivat Ulla Suhonen ja Marja Hakkarainen. Vuonna 1974 he saivat hopeaa. Vuonna 1978 Härkin saavutti 10 kilometrillä SM-pronssia.

Härkin voitti maastojuoksussa Ulla Suhosen ja Marja Hakkaraisen kanssa SM-kultaa joukkuekilpailussa vuosina 1972–1973. Hän sijoittui keihäänheitossa seitsemänneksi Kalevan kisoissa 1972.

Härkin kertoi vuonna 2012 Arto Halosen *Sinivalkoinen valhe* -dokumentissa, että Tapio Videman pyysi häntä uran aikana mukaan hormonitutkimukseen. Paljastusten jälkeen hänet eristettiin hiihtopiireistä ja hän oli lähellä itsemurhaa.

## Lähteet
Härkin (täsmennyssivu)

**Härkin** tarkoittaa seuraavia:

* Härkin (myös hierin tai hierrin), hämmennysväline, jalkamyllyn osa
* Härkinmylly (myös hierinmylly tai jalkamylly), tavallisesti jauhojen tai pellavan jauhamiseen käytetty vesimylly

## Sukunimi
* Kaija Härkin (s. 1951), kilpahiihtäjä
* Mikko Härkin (s. 1979), muusikko
* Ogoi Määränen (o.s. *Härkin*, 1858–1940), suomenkarjalainen runonlaulaja ja kansanparantaja.
Vehkalammen koulu

**Vehkalammen koulu** on Kuopion Riistavedellä toimiva suomenkielinen alakoulu (luokka-asteet 1–6). Koulua käy 65 oppilasta.

Vehkalammen koulu on osa noin 290 oppilaan ja 36 henkilökuntaan kuuluvan edustajan Riistaveden yhtenäiskoulua. Koululla on esimerkiksi yhteinen rehtori Riistaveden keskustassa, runsas 12 kilometrin itään sijaitsevan Riistaveden koulun (yläkoulu) kanssa. Koulussa on viisi luokkahuonetta.

## Lähteet
Hyppy tuntemattomaan (vuoden 1982 elokuva)

**Hyppy tuntemattomaan** (*Jugando con la muerte*) on José Antonio de la Loman ohjaama espanjalais-meksikolainen toimintaelokuva vuodelta 1982. Sen pääosissa näyttelevät Jorge Rivero, Maud Adams, Chuck Connors, George Peppard ja Max von Sydow. Elokuvassa Espanjan poliisia edustava palkkasoturi soluttautuu huumeliigaan.

## Vastaanotto
*[[Video-opas|Video-oppaassa]]* vuodelta 1994 Bello Romano antoi elokuvalle kaksi tähteä viidestä, mikä teoksen mukaan vastaa sanallista arviota ”keskinkertainen”.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* 
*
Melalahden koulu

**Melalahden koulu** oli Kuopion Riistavedellä toimiva suomenkielinen alakoulu (luokka-asteet 1–6). Koulua kävi 120 oppilasta (2019–2020).

Melalahden koulu on osa noin 290 oppilaan ja 36 henkilökuntaan kuuluvan ihmisen Riistaveden yhtenäiskoulua. Koululla on esimerkiksi yhteinen rehtori samoin Riistaveden keskustaajamassa sijaitsevan Riistaveden koulun (yläkoulu) kanssa. Elokuussa 2023 yhtenäiskoulu muutti uusiin tiloihin Riistaveden monitoimijataloon.

## Lähteet
Piotr Sawicki

**Piotr Sawicki** (s. 25. heinäkuuta 1974 Białystok) on puolalainen karateka. Hän on voittanut Kyokushinin kevytsarjan maailmanmestaruuden 1997 ja on nelinkertainen Euroopan-mestari.

## Karate
Sawicki saavutti kotimaassaan Puolassa aluksi pronssia vuoden 1993 Puolan mestaruuskilpailuissa ja vuotta myöhemmin hopeaa. Sawicki saavutti ensimmäisen mitalinsa Euroopan kisoissa Romaniassa 1995, jolloin hän hävisi loppuottelussa Antal Benczelle. Seuraavana vuonna Sawicki eteni toistamiseen loppuotteluun Kreikassa 1996, jolloin hän voitti maanmiehensä Leszek Zgrzebniakin. Mestaruus oli Sawickin ensimmäinen EM-kilpailuissa. Sawicki kohtasi Zgrzebniakin toistamiseen seuraavien EM-kilpailujen loppuottelussa Puolassa. Toistamiseen Sawicki oli parempi ja hän voitti uransa toisen Euroopan mestaruuden.

## Lähteet
Ihantola

**Ihantola** on vuonna 1907 rakennettu jugend-tyylinen asuinkerrostalo Helsingin Kallion kaupunginosassa, Viidennen linjan päässä, Agricolankadun ja Itäisen Papinkadun kulmassa, osoitteessa Viides linja 18. Ihantolaa vastapäätä on Helsingin keskuspelastusasema ja Kallion kirkko. Rakennus valmistui vuonna 1907 työläisten omistaman asunto-osakeyhtiön toimesta, ja sen suunnitteli rakennusmestari O. E. Koskinen.

## Historia ja arkkitehtuuri
Ihantola rakennettiin osana Kallion nopeaa kehitystä työväenluokan asuinalueeksi 1900-luvun alussa. Se oli ensimmäinen korkea kivitalo Karhupuiston ympäristössä, jota tuolloin hallitsivat matalat puutalot. Rakennuksessa on paljon viittauksia jugendin suosimiin kasviaiheisiin ja kansallisromanttiseen kuvastoon. Julkisivussa on myös geometrisia kuvioita, jotka on tehty rappaukseen kiviupotuksin. Vaaleanpunaiseksi maalatun rappauspinnan linnamaisuutta pehmentävät monet luonnonkiviupotuksin tehdyt luonnolliset ja geometriset elementit. Yksi julkisivun yksityiskohdista on rakennusvuosi 1907.

Alun perin Ihantolan 85 asunnosta vain 48:ssa oli kylpyhuone, ja muut asukkaat käyttivät yhteisiä kylpyhuonetiloja porrashuoneissa. Vuonna 1981 valmistuneessa peruskorjauksessa kaikkiin asuntoihin rakennettiin omat saniteettitilat.

## Ympäristö
Ihantola sijaitsee merkittävässä jugend-rakennusten keskittymässä. Läheisiä saman aikakauden rakennuksia ovat "Ylänkö" Viides linja 12:ssa (W. G. Palmqvist ja Birger Brunila, 1908), Viides Linja 16 (J. W. Tikka ja W. G. Palmqvist, 1909), Agricolankatu 9 (O. E. Koskinen, 1910), Agricolankatu 11 (Heikki Kaartinen, 1910) ja Agricolankatu 13 (Palmqvist ja Sjöström, 1911). Näissä rakennuksissa romantisoituun menneisyyteen viittaava muotokieli on korvattu geometrisilla koristeilla, mikä luo alueelle yhtenäisen arkkitehtonisen ilmeen.

## Kansainvälinen huomio
Vuonna 2024 Ihantola sai kansainvälistä huomiota, kun valokuvaaja Oksana Smolianinovan marraskuussa 2018 ottama kuva rakennuksesta valittiin osaksi Lontoon South Kensingtonissa järjestettyä "Accidentally Wes Anderson" -näyttelyä. Näyttelyssä esiteltiin elokuvaohjaaja Wes Andersonin visuaalista tyyliä muistuttavia rakennuksia ympäri maailman. Kuva herätti huomiota symmetrisellä sommittelullaan ja satulinnamaisella tunnelmallaan, joka toi mieleen Andersonin elokuvan "The Grand Budapest Hotel". Korostuneen vaaleanpunainen, koristeellinen ja torneilla viimeistelty Ihantola rinnastettiin näyttelyssä muun muassa Los Angelesin Eastern Columbia Buildingiin ja Portugalin Palácio de Estoihin.

## Lähteet
* Björkman, Johanna: Helsingin jugend – arkkitehtuuriopas. Helsingin kaupunginmuseo 2019. 
### Viitteet

## Aiheesta muualla
Vähenevän tuoton laki

**Vähenevän tuoton laki** on ilmiö, jonka mukaan tietyn tuotannontekijän käyttöä yksinään lisättäessä (kuten maan työvoiman tai pääoman) sen avulla aikaansaatu tuotoksen lisäys panosyksikköä kohti alenee, olettaen muiden tuotannontekijöiden pysyvän paikallaan. Vaikutussuhde on havaittu alun alkaen maatalouden piirissä. Esimerkiksi kasvavilla lannoitemäärillä suoritetut kokeet tuottavat tyypillisesti tällaisen tuloksen.

Esimerkiksi lisäämällä ylimääräinen työntekijä tehtaan tuotantolinjalle voidaan auttaa tuotannon lisäämisessä vähentämällä viivytyksiä jossain monimutkaisessa vaiheessa. Kuitenkin toisen henkilön lisääminen ei välttämättä kasvata tuotantoa yhtä paljon tai ollenkaan. Ensimmäisen työntekijän tuotto voi olla 10, seuraavan 8, ja kolmannella vain 6, ja niin edelleen – kokonaistuotannon kasvaessa, mutta sen suhteellisen kasvun pienentyessä. Jos työntekijöitä lisättäisiin jatkuvasti, löytyisi taso, jossa tuotantolinja ei pystyisi toimimaan koska työntekijöiden väkijoukko tukkisi toisiltaan reitin koneistoon.

Vähenevän tuoton lakiin viitataan joskus "mittakaavahaittana." Se ei aluksi vähennä tuotantoa, mutta yhä etenevässä määrin hidastuva tuotantomäärän kasvu voi johtaa koko tuotannon laskuun.

Alkuvaiheen taloustieteilijät – suhtautuen välinpitämättömästi tieteelliseen ja teknologiseen kehitykseen, jotka parantaisivat tuotantoa – käyttivät vähenevän tuoton lakia ennustamaan, että maailman väestön kasvaessa tuotanto henkilöä kohti vähenisi lopulta siihen pisteeseen, että kurjuuden taso estäisi populaatiota enää kasvamasta. Taloudellisesti pysähtyneissä maissa, joissa tuotantovoimat eivät ole muuttuneet pitkiin aikoihin, tämä ilmiö on selvästi nähtävissä. Toisaalta, kehittyneissä talouksissa teknologiset edistysaskeleet ovat onnistuneet kompensoimaan tämän tekijän vaikutukset ja nostaneet elintasoa, kasvavasta väestöstä huolimatta.

## Lähteet
Nudistiranta

**Nudistirannalla** tarkoitetaan naturistirantaa, jonka tarkoituksena on mahdollistaa auringonotto ja uiminen ilman uima-asua. Nudismi-sana on alun perin käännetty latinasta, ja sillä tarkoitetaan alastomuuden harrastamista. 

Ensimmäinen eurooppalainen nudistiranta perustettiin vuonna 1920 Saksan Sylt-saarella. 

Nudistirantoja, joilla naturismia voi harjoittaa, on Suomessa ainakin Helsingissä Pihlajasaaressa ja Porin Yyterissä.

## Lähteet
Eero Avela

**Eero Sakari Avela** (10. kesäkuuta 1919 – 3. lokakuuta 1996) oli suomalainen kemisti. Hän oli Valtion teknillisen tutkimuskeskuksen kemian laboratorion johtaja professorin arvonimellä 1977–1986. Hän tutki selluloosateollisuuden sivutuotteiden (etenkin suovan) jalostusta ja hiilihydraattikeamiaa ja siinä sokerijohdosten selektiivisiä reaktioita.

Avela teki elämäntyönsä polymeerien parissa muun muassa Åbo Akademin puu- ja muovikemian professorina 1974–1975. ja orgaanisen kemian dosentti Helsingin yliopistossa 1972–1988.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Kuka kukin on 1978 (Runeberg.org)
Åke Backström

**Åke Ossian Gunnar Backström** (30. toukokuuta 1919 Tampere – 8. kesäkuuta 2005 Helsinki) oli suomalainen diplomaatti, koulutukseltaan lakitieteen lisensiaatti. Hän oli suurlähettiläs Canberrassa 1975–1980, ulkoministeriön neuvotteleva virkamies 1980–1983 ja suurlähettiläs Sofiassa 1983–1986.

## Julkaisut
* *Suomen lakimiehet  1965*, toim. Åke Backström. Suomen lakimiesliiton kustannus, 1965 (Suomen lakimiesliiton kirjasarja 24, ISSN 0585-9530)
* *Suomen poliisipäällystö 1966*, toim. Åke Backström. Suomen poliisipäällystöyhdistys, 1966
* *Unohtuneet sotakoulut : yhteismatrikkeli eräiden päällystökoulujen ja -kurssien opettajista ja oppilaista*, koonnut Åke Backström. Puolustushallinto, 1979 (Sotatieteen laitoksen julkaisuja 18, ISSN 0355-8002). 
* *RUK 39: matrikkeli*, koonnut Åke Backström. Kurssitoimikunta, 1980
* *Upseerimatrikkeleita*, koonnut Åke Backström. Sotahistoriallinen seura, 1986 (Sotahistoriallisen seuran julkaisuja 6, ISSN 0584-1453) 
* *Suomen 3. Oulun ruotujakoisen tarkkampujapataljoonan päällystö 1854–1868: genealoginen luettelo*. Oulun sukututkimusseura, 1991 (Oulun sukututkimusseuran julkaisuja 10, ISSN 0786-714X) 
* *RUK 39: matrikkeli*. Kurssitoimikunta, 1993
* *RUK 39: juhlamatrikkeli 1938–1998*. Kurssitoimikunta, 1998

## Lähteet
Berliinin katurata

**Berlin Street Circuit** eli **Berliinin katurata** on katurata Berliinissä Saksassa.

Berlin Street Circuit on 2,030 kilometriä pitkä ja radalla ajettiin ensimmäinen Formula E -sarjan osakilpailu 21. toukokuuta 2016.

## Voittajat
### Formula E
Sten Berglund

**Sten Erik Artur Berglund** (10. elokuuta 1947 Järbo – 25. elokuuta 2024  Örebro) oli ruotsalainen valtiotieteilijä. Hän oli Helsingin yliopiston valtio-opin professori 1984–1992 ja Åbo Akademin valtio-opin (tiedotusoppi) professori Österbottens högskolanissa vuodesta 1992. Hän tutki osallistumista, äänestämistä ja Itä-Euroopan valtioiden poliittisia järjestelmiä.

Berglund palasi Ruotsiin 1995 Örebrohon silloiseen korkeakouluun, myöhemmin yliopisto, valtiotieteiden professoriksi.

## Lähteet
Pariisin katurata

**Paris Street Circuit** eli **Pariisin katurata**  on 1,93 kilometriä pitkä katurata Pariisissa, Ranskassa. Rata kiertää kaupungin keskustaa useiden historiallisten muistomerkkien, kuten Les Invalidesin, sotahistoriamuseon ja keisari Napoleonin hautapaikan kautta. Radalla ajettiin ensimmäinen Formula E -sarjan osakilpailu 23. huhtikuuta 2016.

## Voittajat
### Formula E

## Lähteet
Olli Bergman

**Olli Oleg Bergman** (5. marraskuuta 1919 Helsinki – 5. joulukuuta 2000 Heinola) oli suomalainen upseeri, diplomaatti ja ortodoksisen kirkon rovasti. Koulutukseltaan hän oli valtiotieteiden maisteri.

Bergmanin vanhemmat olivat varatuomari ja makeistehtailija Konstantin Bergman sekä venäläissyntyinen muotitaiteilija Nina Machrakov. Bergman oli vuosina 1938–1940 farmaseuttioppilaana Kalajoen apteekissa, mutta valitsikin sotilasuran. Hän valmistui Kadettikoulusta upseeriksi jatkosodan lopussa vuonna 1944 ja sai venäjäntaitoisena olla Suomen valtuuskunnan mukana Moskovan välirauhanneuvotteluissa. Hänet osoitettiin luutnanttina Uudenmaan rakuunarykmenttiin, mutta hän palveli samalla ulkoministeriön sotilastoimiston adjutanttina ja Valvontakomission yhdysupseerina. Vuosina 1946–1948 Bergman oli Suomen Moskovan-lähetystön avustajana ja suoritti sinä aikana ylioppilastutkinnon vuonna 1947. Sen jälkeen hän työskenteli ulkoministeriössä Helsingissä ja valmistui vuonna 1952 valtiotieteen maisteriksi. Hän jäi virallisesti pois puolustusvoimien palveluksesta vuonna 1953.

Bergman toimi avustajana Suomen Pariisin-suurlähetystössä 1956–1958, lähetystösihteerinä Prahassa 1959–1960 ja Sofiassa 1960–1964, ulkoministeriön jaostopäällikkönä 1964–1966 ja apulaisosastopäällikkönä 1966–1967 sekä Suomen pääkonsulina Leningradissa 1967–1970. Hän oli suurlähettiläänä Belgradissa ja Ateenassa 1970–1972, ulkoministeriön neuvottelevana virkamiehenä 1973–1980 ja samalla Pohjoismaiden ministerineuvoston pääsihteerinä 1973–1978, sekä viimeksi suurlähettiläänä Bukarestissa ja Tiranassa 1980–1983. Hän sai vuonna 1956 varakonsulin ja vuonna 1963 lähetystöneuvoksen arvonimen.

Bergman toimi Ortodoksisten Ylioppilaiden 1. puheenjohtajana vuosina 1948–1951 sekä 1953–1954, Helsingin ortodoksisen seurakunnan valtuuston jäsenenä 1955–1957 sekä 1979–1980, Helsingin ortodoksisen hautausmaan kirkon rakennustoimikunnan jäsenenä 1955–1957, Lintulan luostarin rakennustoimikunnan jäsenenä 1965–1980 sekä Suomen ortodoksisen kirkon kirkolliskokouksen jäsenenä 1980–1982 ja 1983–1985. Bergman opiskeli diplomaattiuransa ohessa ortodoksiseksi papiksi ja sai rovastin arvon. Eläkepäivillään hän oli 1980-luvun lopulla ehdolla ortodoksisen kirkon apulaispiispaksi, mutta luopui ehdokkuudesta.

## Kunniamerkit
* SL 1.lk komentajamerkki, (2.lk) komentajamerkki
* Pyhän Karitsan ritarikunnan 1.lk komentajamerkki
* VR 4.lk tammenlehvien kera, VR 4 miekkojen kera
* Talvisodan muistomitali
* Jatkosodan muistomitali
* Sotilasansiomitali
* 2.lk Rautaristi
* Islannin Haukan ritarikunnan suurristi
* Romanian Tudor Vladimirescun ritarikunnan 1.lk kunniaristi
* Pyhän Andreaksen kultainen kaularisti
* Norjan Pyhän Olavin ritarikunan kunniamerkki
* Tanskan Dannebrogin ritarikunnan komentajamerkki
* Kreikan Fenixin ritarikunnan komentajamerkki
* Ruotsin Punaisen Ristin komentajamerkki
* Tšekkoslovakian Pyhän Kyrilloksen ja Metodiuksen ritarikunnan komentajamerkki
* Ortodoksisen kirkon Epigonatio

## Lähteet
Profiili-sarja

**Profiili-sarja** on WSOY:n kirjasarja, jossa kustantamo julkaisi elämäkertaromaaneja 1970–1990-luvuilla.

## Sarjan kirjat
* el Sadat Anvar: Presidentin ääni 1978
* Russell Ross: Bird elää! - Charlie Parkerin makea elämä ja kovat ajat. 1979
* Deutscher Isaac: Stalin poliittinen elämäkerta toinen laitos Profiili-sarja 1979
* Heikkilä Ritva & Laurson Marianna: Myrskylinnun tie - Elli Tompurin muistelemaa 1980
* Bacall Lauren: Tällaista se oli 1981
* Troyat Henri: Aleksanteri I 1981
* Troyat Henri: Iivana Julma 1983
* Fischer Louis: Gandhi 1983
* Elmgren-Heinonen Tuomi: Toivo Kuula - Profiili-sarja 1983
* Sauerbruch Ferdinand: Elämäni kirurgina 1983
* Polanski Roman: Roman. 1984
* Jonge Alex de: Rasputin ja hänen aikansa 1984
* Kurth Peter: Anastasia-Anna Andersonin arvoitus 1984
* Stone, Irving: Michelangelo: elämäkertaromaani (uusi painos Profiili-sarjassa vuonna 1984)
* Iacocca Lee Novak William: Iacocca automaailman legenda 1985
* Berteaut Simone: Piaf - Jumalani kuinka olen elänyt! 1985
* Thurman Judith: Karen Blixen - Tarinankertojan elämä 1986
* Repin Ilja: Mennyt aika läheinen 1986
* Troyat Henri: Anton Tsehov 1987
* Troyat Henri: Pietari Suuri 1987
* Vlady Marina: Vladimir - Katkennut lento 1988
* Pavarotti Luciano - Wright William: Pavarotti 1988
* Sagan Francoise: Sarah Bernhardt 1988
* Bhutto Banazir: Idän tytär: Omaelämäkerta 1989
* Delbee Anne: Camille Claudel - Kuvanveistäjän elämä 1989
* Bragg Melvyn : Richard Burton profiili-sarja 1990
* Lord Bette Bao: Kiinalainen mosaiikki 1991
* Saharov Andrei: Muistelmat 1991
* MacShane Frank: Raymond Chandlerin elämä 1992
* Hepburn Katharine: Minä - kertomuksia elämästäni 1992
* Cohen-Solal Annie: Sartre 1992
* Radzinski Edvard: Viimeinen tsaari: Nikolai II:n elämä ja kuolema 1992
Techeetah

**Techeetah** on kiinalainen Formula E -talli, joka aloittI kilpailemisen Formula E -kaudella 2016–2017. Tallin kuljettajina toimivat ranskalainen Jean-Éric Vergne ja kiinalainen Qinghua Ma. Qinghua Ma kuitenkin alennettiin testikuljettajaksi ennen Meksikon ePrix'ä kun talli palkkasi Esteban Gutiérrezin.

## Historia
Talli osallistuu Formula E -sarjaan ensimmäistä kertaa kaudella 2016–2017. Tallin molemmat kuljettajat keskeyttivät kauden avauskilpailussa Hongkongin ePrix'ssä. Talli saavutti ensimmäiset pisteet kauden toisessa kilpailussa Jean-Éric Vergnen sijoituttua Marokon ePrix'in kahdeksannelle sijalle.

## Tulokset

### Saavutukset

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Kotisivut
* Twitter
Kuuma kesä (televisiosarja)

**Kuuma kesä** (*The Long, Hot Summer*) on yhdysvaltalainen television draamasarja, jota tuotettiin vuosina 1965–1966. Siinä nuori Ben Quick (Roy Thinnes) saapuu lapsuutensa kaupunkiin huolehtimaan perinnöstään. Hän joutuu kahnauksiin paikallisen mahtimiehen Boss Varnerin kanssa. Varneria esittää sarjan alussa Edmond O’Brien ja sitten Dan O’Herlihy. Muissa vakiorooleissa nähdään Nancy Malone, Paul Geary, Ruth Roman ja Lana Wood.

Dean Riesnerin luoma, yhden tuotantokauden (26 jaksoa) kestänyt sarja perustuu William Faulknerin romaaniin *Kylä* (The Hamlet, 1940) ja novelliin ”Barn Burning”, sekä Martin Rittin ohjaamaan elokuvaan *[[Hehkuva kesä]]* (The Long, Hot Summer, 1958).

Sarjan tunnusmusiikkina on Sammy Cahnin säveltämä ”The Long Hot Summer”, jonka laulaa Jimmie Rodgers.

## Lähteet
Leif Blomqvist (diplomaatti)

**Leif Geoffrey Blomqvist** (s. 20. maaliskuuta 1937 Vaasa) on suomalainen diplomaatti, koulutukseltaan oikeustieteiden kandidaati. Hän oli suurlähettiläs Euroopan yhteisöissä Brysselissä 1985–1990, ulkoministeriön neuvotteleva virkamies 1990–1991 ja suurlähettiläs Lontoossa 1991–1997. Hän oli 1996–2002 Suomen suurlähettiläs Brysselissä (Belgia, Nato, WEU).

## Lähteet
Amalfin rannikko

**Amalfin rannikko** (*Costiera Amalfitana*) on rannikkokaistale eteläisessä Italiassa Salernon maakunnassa Campanian alueella. Se sijaitsee Sorrenton niemimaalla Salernonlahden pohjoisrannalla. Amalfin rannikko on suosittu matkailukohde. Vuonna 1997 tämä lähes 50 kilometriä pitkä rannikko ja noin 112 neliökilometrin laajuinen alue liitettiin osaksi Unescon maailmanperintöluetteloa. 

## Kulttuurimaisema
Amalfin rannikko liitettiin maailmanperintöluetteloon kulttuurimaisemana. Se on esimerkki Välimeren maisemasta, joka ilmentää kulttuurin ja luonnon arvoja sekä historiallista kehitystä.

Amalfin rannikon vuorilla on runsaasti vaellusreittejä, muun muassa *Sentiero degli Dei* (), jotka kulkevät rannikkoa pitkin kylien ja muiden nähtävyyksien kautta.

## Historia
Antiikin roomalaiset rakennuttivat Amalfin rannikolle huviloitaan. Vuonna 839 alueesta tuli itsenäinen Amalfin herttuakunta ja aikansa suuri meritasavalta. Se oli todellinen kauppamahti, joka kävi kauppaa Bysantin satamakaupunkien kanssa itäisellä Välimerellä.

## Kunnat
Amalfin rannikko on 15 kunnan alueella. Kunnista 12 muodostavat rannikkokaistaleen: itäisin on Vietri sul Mare, joka sijaitsee aivan Salernon kaupungin länsipuolella Salernonlahden pohjukassa; läntisin on Positano, Sorrenton kaupungin itäpuolella. Kolme kunnista, Corbara, Sant'Egidio del Monte Albino ja Tramonti, sijaitsevat niemimaan keskiosassa, Lattarivuorten alueella. Alueen keskuspaikka on historiallinen noin 5&nbsp;000 asukkaan Amalfin kaupunki. Rannikon paikkakunnat Amalfin ja Positanon välillä ovat Conca dei Marini, Furore ja Praiano. Amalfin ja Vietri sul Maren välillä sijaitsevat paikkakunnat ovat Atrani, Ravello, Scala, Minori, Maiori ja Cetara. Alueen suurimmat kunnat väestömäärältään ovat Sant'Egidio del Monte Albino (noin 9&nbsp;000 asukasta), Vietri sul Mare (8&nbsp;000 as.) ja Maiori (6&nbsp;000 as.). Atrani on pinta-alaltaan vain 0,1 neliökilometriä.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*
Henrik Blomstedt

**Henrik Lennart Blomstedt** (26. kesäkuuta 1921 Helsinki – 23. heinäkuuta 2009 Espoo) oli suomalainen diplomaatti, koulutukseltaan lainopin kandidaatti. Hän oli suurlähettiläs Addis Abebassa, Dar es Salaamissa, Lusakassa ja Nairobissa vuosina 1965–1969 ja oli siellä samalla Suomen edustaja myös Afrikan yhtenäisyysjärjestössä , ulkoministeriön neuvotteleva virkamies 1969–1970, oikeudellisen osaston päällikkö 1970–1973, suurlähettiläs Haagissa 1973–1978, Tokiossa, Manilassa, ja Soulissa vuosina 1978–1984 ja Oslossa 1984–1988.

## Lähteet
Likoeläimet

**Likoeläimet** (*Infusoria*) on epämuodollinen eliöryhmä, joka sisältää hyvin pienikokoisia, makeissa pienvesistöissä eläviä vesieliöitä kuten piileviä, silmäleviä, alkueläimiä (*Protozoa*), yksisoluisia leviä ja pieniä selkärangattomia. Nimi *Infusoria* on ollut aiemmin joidenkin auktorien kuten Bütschlin käytössä ripsieläinten nimenä. Likoeläinten ryhmä on tieteellisenä luokituksena vanhentunut, ja siihen aiemmin luetellut eliöt luetaan nykyisin enimmäkseen fylogeneettisesti sekalaiseen alkueliöiden kuntaan (*Protista*).

## Käyttö
Likoeläimiä käytetään akvaarioissa pienimpien kalanpoikasten ruokana, koska ne ovat ravinteikkaita ja sopivan pieniä. Tavanomaisissa harrasteakvaarioissa luontainen likoeläinkasvusto ei ole tarpeeksi runsas kalanpoikasten kasvattamiseen, joten harrastajat voivat ylläpitää erillisiä likoeläinviljelmiä tai hankkia kaupallisessa tuotannossa olevia annoksia. Likoeläimiä voi viljellä liottamalla mitä tahansa lahoavaa kasvimateriaalia akvaariossa olleessa vedessä. Lämpötilasta ja valon määrästä riippuen viljelmä valmistuu muutamassa päivässä: vesi sumenee ensin bakteereista, ja sitten kirkastuu likoeläinten niitä syödessä. Veden kirkastuttua likoeläimiä saattaa voida havaita paljaalla silmällä vedessä uiskentelevina hitusina.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Aqualand fact sheets: How to Grow Your Own Infusoria 
* Rate my fishtank: How to culture infusoria for baby fish
Kaisa Broner-Bauer

**Kaisa Kerttuli Broner-Bauer** (Broner, o.s. *Haataja*, s.  4. elokuuta 1942 Oulu) on suomalainen arkkitehti ja arkkitehtuurin professori emerita. Hän on toiminut Oulun yliopiston professorina vuosina 1986–2010 ja on työskennellyt myös Ranskassa, Yhdysvalloissa sekä Japanissa. Hän on valmistunut arkkitehdiksi Teknillisestä korkeakoulusta (nykyisin Aalto-yliopisto) vuonna 1975 ja suorittanut Columbian yliopiston arkkitehtikoulussa (GSAPP) Master of Science -tutkinnon vuonna 1980 sekä ranskalaisen tohtoritutkinnon kaupunkitutkimuksen alalla Ecole des Hautes Etudes en Sciences Sociales'ssa (Pariisi) 1982. Hänen väitöskirjansa vuodelta 1986 Teknillisessä korkeakoulussa käsitteli New Yorkin kaupunkisuojelua. Kaisa Broner on perehtynyt arkkitehtuurin kulttuuri-identiteettiä ja rakennusperinnön kulttuuriarvoja koskeviin kysymyksiin kuten myös urbaaniin arkkitehtuuriin, kaupunkien muutosprosesseihin ja kaupunkisuojelumenetelmiin, joita kysymyksiä hän on käsitellyt monissa julkaisuissaan, muun muassa *New York face à son patrimoine*. *Le secteur historique de SoHo* (Bruxelles, 1986). Broner on kirjoittanut lukuisia arkkitehtuuria ja arkkitehtuurin teoriaa sekä arkkitehtuurin historiaa käsitteleviä artikkeleita suomalaisiin ja kansainvälisiin julkaisuihin. Hänen viimeisin teoksensa *Visions of Architecture: Reima Pietilä and the Meanings of Form* */ Arkkitehtuurin Visiot: Reima  Pietilä ja Muodon Merkitykset* ilmestyi 2019 (Helsinki: Oku Publishing). Hän asuu ja toimii nykyisin Helsingissä. 

## Palkinnot ja tunnustukset
* Suomen Valkoisen Ruusun 1. luokan ritari, Tasavallan presidentin myöntämänä.
* *Arkkitehtuurin historia ja nykyaika*. Juhlakirja Kaisa Broner-Bauerille. Julkaisija: Oulun yliopiston arkkitehtuurin osasto, 2010

## Lähteet