open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Sulioottikoira

**Sulioottikoira** ( tai Σκύλος του Σουλίου, *Skýlos tou Soulíou*; *Canis suillus*) on sukupuuttoon kuollut kreikkalainen koirarotu. Se oli ja on yhä korkein koskaan elänyt rotu.

## Ulkomuoto
Sulioottikoira oli karskin, vaikuttavan ja kunnioitusta herättävän näköinen. Se oli valtavan kokoinen, äärimmäisen voimakas ja ketterä. Sen suu oli täyteläinen, korvat tavallisesti typistetyt ja karvapeite laadultaan jäykkää ja epähienoa. Se saavutti peräti 121 cm:n säkäkorkeuden. Se muistutti enemmän tanskandoggia kuin tyypillisiä vuoristokoiria. 

## Luonne ja käyttäytyminen
Sulioottikoira tunnettiin hurjasta ja aggressiivisesta luonteestaan. Sitä käytettiin pääasiassa omaisuuden vartiointiin, ja sota-aikana myös armeijan etuvartion suojelemiseen. Muihin tehtäviin lukeutuivat laumanvartiointi, villisian metsästys ja koiratappelut.

## Alkuperä
Muinainen sulioottiheimo jalosti rodun Luoteis-Kreikassa Párgan lähistöllä sijaitsevassa vuoristossa, ja se oli yksi alkuperäisistä ja varhaisimmista molossikoirista. Se oli toisen poikkeuksellisen jättimäisen rodun, tanskandoggin kantarodun saksanvillisikakoiran, paikallismuunnos, ja se oli sukua paitsi kreikkalaisille, aasialaisille, albanialaisille ja jugoslavialaisille vuoristokoirille, näitä lyhyemmän ja jäykemmän karvapeitteensä vuoksi mahdollisesti myös ajokoirille ja muinaisille mastiffeille. Moni nykyinen eurooppalainen mastiffi polveutuu sulioottikoirasta.

Saksan rykmentit käyttivät sulioottikoiria maskotteinaan ja "paraatikoirina", kun taas Itävallan armeija käytti niitä etuvartioasemillaan. Rotua käytettiin saksanvillisikakoiran jalostuksessa, tavoitteena kasvattaa jälkimmäisen säkäkorkeutta.

## Lähteet
Sarajevon raitiotieliikenne

**Sarajevon raitiotiet** on yksi Euroopan vanhimmista sähköraitioteistä, ja se on avattu jo vuonna 1895. Raideleveydeltään 1&nbsp;435&nbsp;mm oleva raitiotie on 10,7 kilometriä pitkä. Se on 400 metrin pituista rautatieaseman haaraa lukuun ottamatta yksi pitkä reitti kaupungin pääbulevardilla Bulevar Meše Selimovićalla.  Reitin varrella on kääntösilmukoita, jossa osa linjoista käy kääntymässä. Keskustaan saapuessa reitti haarautuu ja kiertää ydinkeskustan ympäri vastapäivään yksiraiteisena. Linja 3 on ainoa linja joka ajaa koko reitin ympäri. Se yhdistää lännestä Ilidžan alueen idässä sijaitsevaan Baščaršijan vanhankaupungin alueeseen keskustassa. Raitiovaunuja liikennöi  JKP GRAS Sarajevo, joka hoitaa myös kaupungin bussi- ja johdinautoliikenteen.

## Linjat
Reittiä käyttää kuusi eri raitiovaunulinjaa:
*1: Željeznička stanica (Päärautatieasema) – Baščaršija (Sarajevon vanhaakaupunkia)
*2: Čengić Vila – Baščaršija 
*3: Ilidža  – Baščaršija 
*4: Ilidža – Željeznička stanica 
*5: Nedžarići – Baščaršija 
*6: Ilidža – Skenderija

## Kalusto
Sarajevon raitioteiden kalusto koostuu pääosin noin 90:stä ČKD Tatran 1970- ja 1980-luvulla valmistamista Tatra K2 -nivelraitiovaunuista. Vuonna 2008 Amsterdamin kaupunki lahjoitti 16 vanhaa raitiovaunua Sarajevon raitioteille. Kaupungissa on myös vanhoja punavalkoisia C1-nivelvaunuja Wienistä.
Oma (Venäjä)

**Oma** (alun perin Kokino, kylän ensimmäisen talon asukkaiden mukaan) () on kylä ja Oman maalaiskunnan keskus Zapoljarnyin piirissä Nenetsian autonomisen piirikunnan länsiosissa Pohjois-Venäjällä.

Kylä sijaitsee Omajoen alajuoksun itärannalla, linnuntietä 17 kilometriä ja vesitse 47 kilometriä ylävirtaan joen laskukohdasta Barentsinmeren Tšošanlahteen. Nenetsian autonomisen piirikunnan länsiosissa sijaitsevaan Oman kylään ei ole ympärivuotisia tieyhteyksiä. Linnuntietä noin 300 kilometrin päässä idässä sijaitseva Nenetsian pääkaupunki Narjan-Mariin on saavutettavissa lähinnä lentäen. Lentoja on myös Arkangeliin. 

Oma on nykyään osuuskuntamaisesti toimivan porotalouskolhoosin kotikylä. Kylästä löytyy myös lastentarha, koulu, terveysasema, postitoimisto ja pienlentokenttä.

## Oman maalaiskunnan väestö
Kylä syntyi 1800-luvun alkupuolella kulkureitin varrelle; ensimmäiset asukkaat olivat Venäjän vanhauskoisia. Vuonna 1837 kylässä oli yksi talokunta, vuonna 1859 kaksi taloa ja 20 asukasta. Vuoteen 1922 mennessä talojen määrä oli kasvanut 22:een ja asukasluku 94:ään. 2000-luvun alussa taloja oli Oman kylässä noin 300 ja väestöä 930 henkeä. Väestö koostuu valtaosin venäläisistä, joskin noin 150 nenetsiä asui myös kylässä. Maalaiskunnan muita kyliä ovat noin 30 kilometriä idempänä sijaitseva **Snopa** (130 as. 2000-luvun alkupuolella) ja 30 kilometriä lännempää löytyvä **Vižas** (170 as. 2000-luvun alkupuolella).
 
Sittemmin väkiluku on kunnassa supistunut: vuoden 2010 väestönlaskennan mukaan koko Oman kyläneuvoston maalaiskunnassa asui yhteensä 937 henkeä.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Oman maalaiskunnan epävirallinen sivusto  (s-oma.narod.ru)
*Oman maalaiskunta piirin sivustolla   (zrnao.ru)
Bush Brothers & Company

**Bush Brothers & Company** on yhdysvaltalainen elintarvikeyhtiö, joka on tunnettu etenkin pavuistaan. Yhtiö perustettiin vuonna 1908 ja sen kotipaikkakunta on Knoxville Tennesseessä. Yhtiön puheenjohtajana toimii Jim Ethier.

## Historia
Bush Brothers & Company aloitti vuonna 1908 tuottaen alun perin säilöttyjä tomaatteja Chestnut Hillsissä, Tennesseessä. Yhtiön perustivat Andrew Jackson Bush ja hänen kaksi veljeään Fred ja Claude. Yhtiö menestyi ensimmäisen maailmansodan aikana, jolloin Yhdysvaltain valtio osti siltä tarvikkeita ja 90&nbsp;prosenttia yhtiön tuolloisesta säilöttyjen tomaattien tuotannosta meni sodan tarpeisiin. Yhtiöstä tuli osakeyhtiö vuonna 1922 ja se avasi toisen tehtaan vuonna 1928 Oak Groveen ja vuonna 1931 kolmannen Clintoniin. Vuonna 1944 seurasi puolestaan arkansasilaisen Blytheville Canning Companyn osto. 

Toisen maailmansodan jälkeen Bush Brothers & Company alkoi laajentaa tuotteitaan useisiin eri ruokatarvikkeisiin. Yhtiön ehkä kuuluisin tuote Bush’s Original Baked Beans tuotiin markkinoille vuonna 1968. Sen menestyksen taustalla on vuonna 1993 aloitettu mainoskampanja.

## Tuotteet

Bush Brothers & Company on sittemmin kehittänyt Bush’s Original Baked Beansin menestyksen myötä useita muitakin papumerkkejä. Yhtiö myy arviolta 80&nbsp;prosenttia Yhdysvaltojen kaikista säilötyistä pavuista. Yhtiöllä on nykyisin kaksi tehdasta, jotka sijaitsevat Chestnut Hillissä Tennesseessä ja Augustassa Wisconsinissa.

## Lähteet
*

### Viitteet
Waldorfinsalaatti

**Waldorfinsalaatti** tai **waldorf-salaatti** on New Yorkissa sijainneen Waldorf-hotellin mukaan nimensä saanut salaatti, joka sisältää omenaa, lehtiselleriä tai juuriselleriä sekä saksanpähkinää majoneesista, ranskankermasta tai jogurtista valmistetussa kastikkeessa. Se tarjoillaan tyypillisesti lehtisalaattipedillä alkuruoaksi tai kevyenä ateriana.

## Historiaa
Salaatti kehitettiin vuosien 1893 ja 1896 välillä Waldorf-hotellissa, joka oli nykyisen Waldorf-Astoria Hotelin edeltäjä. Sen kehittäjäksi mainitaan yleisimmin hotellin ravintolan päähovimestari Oscar Tschirky. Vuonna 1896 waldorfinsalaatti mainittiin hänen mukaansa nimetyssä keittokirjassa, mutta resepti ei vielä tuolloin sisältänyt pähkinöitä. Saksanpähkinät olivat mukana, kun resepti julkaistiin vuoden 1928 *Rector Cook Bookissa*.

## Resepti
Waldorf-Astoria Hotelin keittiömestarin David Garcelonin mukaan salaatin valmistus aloitetaan pinnoittamalla saksanpähkinät munanvalkuaisella ja sokeri-mausteseoksella (fenkoli, korianteri, cayennepippuri) ja laittamalla ne uunipellille paahtumaan, kunnes sokeri on karamellisoitunut. Sillä välin pilkotaan kuorittu juuriselleri ja hapahkot omenat julienne-tyyppisiksi tulitikkumaisiksi suikaleiksi mandoliinileikkurilla tai terävällä veitsellä.

Alun perin waldorfinsalaatin kastike tehtiin majoneesista, mutta nykyisin Waldorf-Astoria Hotelin keittiö valmistaa kastikkeen kevyemmin ranskankermasta, sitruunamehusta, saksanpähkinäöljystä, valkopippurista ja ripauksesta mustatryffeliä. Keittiömestarin mukaan myös hapankerma tai jogurtti-majoneesisekoitus tai jokin muu pähkinäöljy toimivat hyvin.

## Muunnelmia
Waldorfinsalaatin resepteissä käytetään joskus juurisellerin sijasta lehtisellerin varsia, jolloin mausta tulee hieman raikkaampi ja kevyempi. Saksanpähkinöiden sijasta käyvät myös hieman makeammat pekaanipähkinät. Salaattiin voidaan lisätä myös ruokaisampia aineksia, kuten kanaa tai kalkkunaa sekä viinirypäleitä, rusinoita tai taatelinpaloja.

## Lähteet
Nizzansalaatti

**Nizzansalaatti** (ransk. *salade niçoise*) on Ranskan Nizzan kaupungin mukaan nimetty, raakoja kasviksia, kalaa ja kananmunaa sisältävä salaattiruoka, joka tunnetaan ympäri maailmaa. 

## Valmistus
Nizzansalaatin yleisimpiä ainesosia ovat tomaatti, härkäpapu, punasipuli, tonnikala tai sardelli sekä keitetty kananmuna. Kastikkeena käytetään ranskalaista viinietikka-öljy-kastiketta (vinaigrette).

Perinteisimmässä versiossa mukana on punaista paprikaa, salottisipulia ja artisokansydämiä. Muita mahdollisia aineksia ovat tuore kurkku, oliivit ja lehtiselleri. Nizzansalaatti tarjoillaan usein lehtisalaattipedillä, vaikkei se kuulu alkujaan reseptiin.

Ranskalaisten mukaan aitoon nizzansalaattiin eivät myöskään kuulu peruna, riisi tai keitetyt kasvikset eivätkä vihreät pavut, joita siinä kuitenkin usein käytetään. Nizzansalaattiin, kuten mihinkään ruokalajeihin, ei kuitenkaan ole mitään yhtä ”virallista” ohjetta.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Álvaro Méndez

**Álvaro Daniel Méndez Josa** (s. 6. huhtikuuta 1976 Montevideo) on uruguaylainen jalkapalloilija. Hän pelaa brasilialaisessa São Josén joukkueessa Rio Grande do Sulin osavaltiosarjassa. Méndez on ammattilaisurallaan edustanut peräti 18 eri seuraa.  

Veikkausliigassa Méndez pelasi FC Jazzissa seitsemän ottelun ajan vuonna 1997. Hän liittyi joukkueeseen elokuun alussa ja esiintyi lisäksi yhdessä UEFA Cupin ottelussa 1860 Müncheniä vastaan. Méndez onnistui kyseisessä pelissä myös maalinteossa.

Suomen lisäksi hän on pelannut myös Uruguayn, Argentiinan, Perun ja Hondurasin pääsarjoissa. Uruguayn mestaruuden Méndez voitti vuonna 2002.

## Lähteet
*Football Database
*Ceroacero
*
Hertsegovinanvuoristokoira

**Hertsegovinanvuoristokoira** (*Hercegovski planinac*) eli *herzegovač* on bosnia-hertsegovinalainen koirarotu.

## Ulkonäkö
Hertsegovinanvuoristokoira on massiivinen ja vahvaluustoinen, joskin ketterämpi kuin muut samantyyppiset balkanilaiset rodut. Se on leveäpäinen ja melko pitkäkuonoinen. Sen korvat ovat korkealle asettuneet ja koiran ollessa valppaana häntä kiertyy selän päälle. Rintakehä on leveä ja syvä. Karvapeite on pitkä, tiheä ja karhea. Tavallisin väritys on valkoinen eri värisin tummemmin merkein. Säkäkorkeus on noin 68,5 cm.

## Luonne ja käyttäytyminen
Rotu on energinen, perheeseensä syvästi kiintynyt mutta vieraita kohtaan epäluuloinen. Se ei luonnostaan tule toimeen muiden koirien kanssa, mutta se voi oppia sietämään toista saman sukupuolen yksilöä jos sen totuttaa tähän huolellisesti pennusta pitäen. Se soveltuu lauman vartioinnin lisäksi myös sen paimentamiseen.

## Alkuperä
Hertsegovinanpaimenkoira oli alun perin Balkanin alueella yleinen, mutta nykyisin se on alkanut risteytyä niin paljon sarplaninacin, tornjakin ja montenegrolaisten koirien kanssa, ettei puhdasrotuisia yksilöitä ole enää helppo löytää. Lisäksi 1990-luvulla Balkanin alueella käydyt sodat ovat vain vähentäneet populaation lukumäärää entisestään. 1990-luvun lopulla rotua yritettiin jo kertaalleen elvyttää zlatiborinvuoristokoiran avulla.

## Lähteet
*''Herzeg Shepherd Dog''. Molosser Dogs, 2012.  Viitattu 30.11.2012
Jontte Valosaari

**Jontte (Joonas) Valosaari** (s. 5. huhtikuuta 1980 Helsinki) on espoolainen nyk. siuntiolainen poplaulaja. Hän solmi levytyssopimuksen EMI:n kanssa vuonna 2012.

Valosaari on laulanut muun muassa Brädin ja Cheekin albumeilla. Hänen ensimmäinen oma julkaisunsa, single "Jos mä oisin sun mies", jolla vierailee rap-artisti Elastinen, julkaistiin 9. marraskuuta 2012. Single sijoittui parhaimmillaan Suomen virallisen singlelistan toiselle sijalle. Jontte Valosaaren debyyttialbumi *[[Haastaja (albumi)|Haastaja]]* julkaistiin 26. huhtikuuta 2013. Albumin tuotti MGI.

Jontte Valosaari on osallistunut musiikkiluokalla perustamansa yhtyeen kanssa Rockin Suomen-mestaruus -kilpailuihin.

## Yksityiselämä
Valosaari on toiminut myös muun muassa palomiehenä, sairaankuljettajana, kevytsukeltajana ja työllisyyskurssin käyneenä rakennusapupoikana sekä päässyt epärehellisesti pelastusopistoon ilman keskiasteen tutkintoa.   Hän avioitui fitnessmalli Mari Valosaaren (o.s. Kasvi) kanssa 8. kesäkuuta 2013. Parille syntyi tytär elokuussa 2013 ja poika huhtikuussa 2016. Pari erosi vuoden 2019 alussa.

## Diskografia
### Albumit

### Singlet

### Musiikkivideot
* "Jos mä oisin sun mies" (mukana Elastinen, 2012)
* "Haastaja" (2013)
* "Tuleen" (2013)
* "Kiinni jäit" (mukana Mikael Gabriel, 2014)
* "Selvää jälkee" (mukana Brädi, 2014)

### Vierailijana

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Zlatiborinvuoristokoira

**Zlatiborinvuoristokoira** (*Zlatiborski ovčar*) eli *zlatiborač* on serbialainen koirarotu. Se ei ole FCI:n eikä Serbian Kennelliiton Kinoloski Savez Republike Srbije (KSS) tunnustama.

## Ulkomuoto
Zlatiborinvuoristokoira on leveäpäinen, vahvaluustoinen, leveärintainen, voimakasraajainen ja suoraselkäinen. Sen kuono ja leuat ovat voimakkaat, ja joiltain koirilta typistetään kotimaassaan toinen korva. Karvapeite on säänkestävä ja pohjavilla tiheä. Rodusta on kaksi karvamuunnosta: lyhyt- ja pitkäkarvainen. Väritys vaihtelee suuresti ja sekä yksi- että moniväriset sallitaan. Yleisimmät värit ovat harmaanruskea mustin merkein ja valkoinen tummin merkein, ja harvinaisimmat fawn ja keltainen. Kaksi viimeisimmäksi mainittua ovat kuitenkin harvinaisuudestaan huolimatta arvostetuimmat värit. Säkäkorkeus on noin 63,5 cm.

## Luonne ja käyttäytyminen
Rotu on älykäs, itsenäinen ja pidättyväinen. Se on omistajaansa kiintynyt, mutta vieraita kohtaan epäluuloinen. Se on reviiritietoinen eikä yleensä tule toimeen muiden koirien kanssa. Sillä ei ole luontaista miellyttämishalua, joten vaikka se oppii nopeasti mitä siltä vaaditaan, sen kouluttaminen vaatii myös motivointia. Se ei ole kovin energinen eikä liikunnan suhteen erityisen vaativa. Sen puolustusvietti on kuitenkin voimakas, ja kun se kokee laumansa tai reviirinsä uhatuksi, se muuttuu hetkessä tyypillisen hidasliikkeisestä eläimestä täyteen nopeaan toimintavalmiuteen. Paikallisten mielestä se muistuttaa luonteeltaan huomattavasti enemmän kaukasiankoiraa kuin sarplaninacia ja muita balkanilaisia sukulaisrotujaan.

## Alkuperä
Zlatiborinvuoristokoiran kantarotuna pidetään hertsegovinanvuoristokoiraa, jonka lisäksi sen jalostukseen ovat vaikuttaneet mm. saksanpaimenkoira, sarplaninac, sumadijanvuoristokoira ja tornjak. Sen alkuperäinen tehtävä oli vartioida ja ohjailla nautoja, lampaita ja vuohia, mutta sitä käytetään myös omaisuuden ja tiluksien vartiointiin. Sen jalostuksessa pääpaino on työkyvyllä ja luonteella ulkonäön jäädessä toissijaiseksi, mikä selittää populaation melko epäyhtenäisen ulkonäön. 

## Terveys
Rotu on verrattain terve ja molossikoiraksi poikkeuksellisen pitkäikäinen ja voi elää usein jopa 16-vuotiaaksi. 

## Lähteet
*''Zlatibor Cattledog''. Molosser Dogs, 2012.  Haettu 29.11.2012
Jess and the Ancient Ones (albumi)

**Jess and the Ancient Ones** on saman nimisen psykedeelisen rockin yhtyeen ensimmäinen studioalbumi. Se on julkaistu vuonna 2012 levymerkillä Svart Records.

Albumin CD-painos sisältää myös kappaleen *[[13th Breath of the Zodiac]]*, joka on julkaistu myös singlenä.

## Kappaleet
#
#
#
#
#
#

## Kokoonpano
* Jess – laulu
* Thomas Corpse – kitara
* Thomas Fiend – kitara ja taustalaulu
* Von Stroh – kitara
* Fast Jake – basso
* Yussuf – rummut
* Abraham – kosketinsoittimet

## Arvostelut
* Desibeli.net: 
* Imperiumi.net: 
* Kaaoszine: 8/10
* Metal Crypt: 
* The Metal Observer: 10/10
* Noise.fi: 
* Soundi: 

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Jess and the Ancient Ones discogs.com -sivustolla
Ovie Iroro

**Ovie Iroro** (s. 24. marraskuuta 1993) on nigerialainen moottoriurheilija. Hän aloitti uransa kilpailemalla yksittäisissä kotimaansa karting-kilpailuissa. Vuonna 2012 Iroro ajoi kaksi kilpailua Formula Renault BARC-sarjassa saavuttamatta pisteitä. Vuonna 2014 hän sai mahdollisuuden ajaa Britannian Formula Ford –sarjassa.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Iroro Renault Sport sivulla
Valvetila

**Valvetila** on tajunnan tila, jossa ihminen tai eläin pystyy tekemään tiedostettuja toimintoja, kuten liikkumaan, syömään ja viestimään. Ihmiset ovat yleensä valveilla päivisin, mutta yöeläimet ovat valveilla öisin. Valvetilan vastakohta on uni.

Valvetilassa ei voi pysyä jatkuvasti, vaan ihmisten ja eläinten on nukuttava välillä.

## Katso myös
* Sisäinen kello

## Lähteet
Mika Kulmala

Mika Kulmalalla voidaan tarkoittaa seuraavia henkilöitä:

*Mika Kulmala, pesäpalloilija
*Mika Kulmala, mäkihyppääjä
*Mika Kulmala, Suomen Hiihtoliiton toiminnanjohtaja 2012–2019
Mika Kulmala (mäkihyppääjä)

**Mika Kulmala** (s. 25. huhtikuuta 1989) on suomalainen uransa lopettanut mäkihyppääjä, joka edusti Lahden Hiihtoseuraa.

Mäkihypyn maailmancupin karsintaan hän osallistui ensimmäisen kerran Kuusamossa marraskuussa 2012 sijoittuen sijalle 41. Hän oli ensimmäinen, joka karsiutui kilpailusta. Hänet valittiin Suomen joukkueeseen seuraavan päivän joukkuekilpailuun.

## Lähteet
Frans Keränen

**Frans August Keränen** (12. toukokuuta 1889 Paltamo – 6. marraskuuta 1964) oli suomalainen päätoimittaja ja edistyspuolueen poliitikko. 

Keräsen vanhemmat olivat maanviljelijä Lauri Keränen ja Elsa Kustaava Kemppainen. Hän kävi maamieskoulun 1906–1907 sekä opiskeli kansanopistossa 1907–1909. 

Keränen aloitti uransa 1910 Lahden Sanomissa reportterina ja sen jälkeen toimitussihteerinä. Hän toimi Etelä-Saimaa-lehden päätoimittajana 1915–1918, Karjalan Aamulehden toimitussihteerinä 1918–1921 ja Turun Sanomain toimitussihteerinä 1921–1925. Hän oli sitten päätoimittajana Kaleva-lehdessä 1925–1928, Tampereen Sanomissa 1928–1930 ja Etelä-Suomen Sanomissa 1932–1962. Vuosina 1930-1932 Keränen oli Helsingin Sanomien artikkelitoimittajana ja eduskuntapakinoitsijana.

Keränen oli edistyspuolueen puoluesihteerinä 1930–1932 ja hän toimi edistyspuolueen piirisihteerinä Viipurin läänin molemmissa vaalipiireissä 1919–1921, Turun läänin eteläisessä vaalipiirissä 1921–1925 ja Oulun läänin vaalipiirissä 1925–1928. Keränen oli Lahden kaupunginvaltuuston jäsen 1940–1948 ja Lahden edistysseuran puheenjohtaja 1932–1949. Keränen oli valitsijamiehenä vuoden 1937 presidentinvaaleissa.

## Lähteet
* Kuka kukin on 1954 (Projekt Runeberg)
* 

### Viitteet
Kiipijämonnit

**Kiipijämonnit** eli vanhemmalta nimeltään **nahkaimumonnit** ('stroblepidae) on monnikaloihin kuuluva heimo. Heimon lajeja tavataan nopeasti virtaavista makeista vesistä Etelä-Amerikasta.

## Lajit ja anatomia
Varhaisimmat kiipijämonnien heimoon kuuluvien lajien fossiilit on ajoitettu tertiäärikaudelle. Nykyään heimoon kuuluu 1 suku ja lähteestä riippuen 40&ndash;54 lajia. Suurin osa niistä on pienikokoisia ja jäävät alle 10&nbsp;cm:n mittaisiksi, mutta suurimmat lajit voivat kasvaa 30&nbsp;cm pitkiksi. Tyypillisiä piirteitä ovat imumonnien suuta muistuttava imusuu, pitkänomainen ja suomuton ruumis, lyhyt selkäevä ja leveähköt rintaevät. Kiipijämonneilla voi olla rasvaevä, mutta se puuttuu eräiltä lajeilta.

## Levinneisyys ja elintavat
Kiipijämonnilajeja tavataan Andeilta alueelta joka ulottuu Panamasta, Kolumbian ja Venezuelan kautta Boliviaan. Heimon kalat elävät jopa 3&nbsp;500 metrin korkeudella sijaitsevissa nopeasti virtaavissa puroissa ja joissa. Ne tarrautuvat suullaan kiviin ja voimakkaiden lihastensa avulla ne voivat jopa nuosta ylös vesiputouksia. Kiipijämonnilajien ravintoa ovat vesihyönteisten toukat.

## Lähteet
Pohjonen

**Pohjonen** on suomalainen sukunimi, joka on muun muassa seuraavilla henkilöillä:

*Aarne Pohjonen (1886–1938), voimistelija 
*Antti Pohjonen (1926–1978), maaherra, kansanedustaja (sos.dem.)
*Eila Pohjonen (s. 1948), lastenkirjailija
*Joni Pohjonen (s. 1998), koripalloilija
*Joonas Pohjonen (s. 1973), pianisti, säveltäjä
*Juho Pohjonen (s. 1981), pianisti
*Jussi Pohjonen (s. 1969), poliisi, liikenneopettaja ja liikennetoimittaja
*Jussi Pohjonen (1913–1964), kuvanveistäjä ja taidemaalari
*Kimmo Pohjonen (s. 1964), harmonikkaa soittava muusikko
*Marianne Pohjonen (s. 1985), salibandyn pelaaja
*Mauno Pohjonen (1907–1987), kansanedustaja (keskusta)
*Mika Pohjonen (s. 1973), oopperalaulaja, vuoden 1992 tangokuningas
*Petri Pohjonen (s. 1975), pikajuoksija
*Saima Pohjonen, *S. S. Taula* (1903–1968), kirjailija ja kääntäjä
*Toivo Pohjonen (1925–2010), poliitikko (SKP)
*Ville Pohjonen (s. 1959), päätoimittaja.

## Kuvitteelliset henkilöt
*Heimo Pohjonen on kuvitteellinen hahmo Kansalaissodan Korkeajännitys -sarjakuvassa. 
*Sanni Pohjonen, tv-sarjassa Salatut elämät
*Kristiina Pohjonen, (ent. Liisa Laitela), tv-sarjassa Salatut elämät
* Heikki Pohjonen, tv-sarjassa Salatut elämät
* Ilja Pohjonen, tv-sarjassa Salatut elämät.
Poikolainen

**Poikolainen** on suomalainen sukunimi, joka on muun muassa seuraavilla henkilöillä:

*Jutta Poikolainen (s. 1963), jousiampuja
*Martti Poikolainen (1929–2021), taiteilija, graafinen suunnittelija, kuvittaja
*Pekka Poikolainen (s. 1973), jääkiekkoilija
*Petri Poikolainen (1975–2026), näyttelijä
*Tomi Poikolainen (s. 1961), jousiampuja
*Unto Poikolainen (s. 1946), pesäpalloilija.
Dollart

**Dollart** (, vanhastaan suomeksi *Dollartti*) on Alankomaiden ja Saksan välillä sijaitseva Pohjanmeren lahti, johon laskee Emsjoki. Lahti on 13 km pitkä ja 6–12 km leveä. Laskuveden aikaan suuri osa lahdesta on kuivana.

Dollart syntyi vuosina 1277–1287 Pohjanmeren tulviessa hävittäen 50 paikkakuntaa. Osa menetetystä maasta on sittemmin vallattu takaisin mereltä.

## Rajakiista
Alankomaat ja Saksa ovat eri mieltä valtionrajan paikasta Dollartissa ja Emsin estuaarissa. Asialla on merkitystä Borkumin luoteispuolelle rakennettavan tuulivoimapuiston vuoksi.

Helmikuussa 2011 Google Maps herätti huomiota vetämällä rajaviivan Dollartin pohjoisrantaan niin, että saksalaisen Emdenin kaupungin satama-altaatkin olisivat kuuluneet Alankomaille.

## Lähteet
C. O. Frietsch

**Carl Olof (Ole, C. O.) Frietsch** (24. maaliskuuta 1901 Praha – 19. elokuuta 1973 Malles, Val Venosta, Etelä-Tiroli, Italia) oli suomalainen pääkonsuli ja ruotsalaisen kansanpuolueen kansanedustaja.

Frietschin vanhemmat olivat diplomi-insinööri Karl Gustaf Frietsch ja Eva Lönnblad. Hän pääsi ylioppilaaksi 1920 ja opiskeli sitten Kielin yliopistossa valmistuen sieltä valtiotieteen tohtoriksi 1926. 

Frietsch toimi Pohjoismaiden Yhdyspankin virkailijana Helsingissä 1927–1937 ja pankin prokuristina 1935–1937. Hän oli osuuskauppa Varubodenin mainospäällikkönä 1937–1940 ja Uudenmaan liikevaihtoverokonttorin johtajana 1941–1945. Frietsch oli myös Kontorsvärlden-lehdessä toimitussihteerinä 1933–1935 ja päätoimittajana 1935–1937 sekä Vi och vårt -lehden päätoimittajana 1937–1945.

Sotavuosien jälkeen Frietsch oli sanomalehtiattasheana Suomen Tukholman lähetystössä 1946–1948, lähetystösihteerinä Tukholmassa 1948–1950 sekä 1953–1956, lähetystösihteerinä Oslossa ja Kööpenhaminassa 1948–1950 sekä lähetystösihteerinä Washingtonissa 1950–1953. Hän oli sen jälkeen lähetystöneuvoksena Wienissä 1956–1957, Suomen pysyvä edustaja YK:n Wienin päämajassa 1956–1961   sekä viimeksi pääkonsulina Hampurissa 1961–1965.

Frietsch oli RKP:n kansanedustajana 1936–1945 edustaen Uudenmaan läänin vaalipiiriä. Frietsch siirtyi kesken edustajakautensa sanomalehtiattasheaksi Tukholmaan joulukuussa 1945 ja hänen tilalleen eduskuntaan tuli RKP:n Henrik Kullberg. Frietsch toimi eduskunnan pankkivaliokunnan puheenjohtajana, kuului Yleisradion hallintoneuvostoon ja Kansaneläkelaitoksen lisättyyn hallitukseen. Hän oli myös Suomalais-amerikkalaisen yhdistyksen, Suomen ruotsalaisen konttoristiliiton ja Suomen ruotsalaisen pankkimiesyhdistyksen puheenjohtajana.

Frietsch kuului jatkosodan aikana rauhanoppositioon ja hän oli yksi Kolmenkymmenenkolmen kirjelmän laatijoista ja allekirjoittajista. Hän oli sodan aikana myös eduskunnan ulkoasiainvaliokunnan jäsen. Vuonna 1945 hän julkaisi sodanaikaista politiikkaa arvostelleen teoksen *Finlands ödesår 1939-1943* (suomeksi nimellä *Suomen kohtalonvuodet*). 

Frietsch oli naimisissa 1927–1964 Anna Liesbeth Hollen kanssa ja vuodesta 1965 Leni Hanna Magda Maria Delwallin kanssa.

## Teoksia
* *Das Wesen der Geldpolitik dargstellt unter besonderer Berücksichtigung der politischen Theorie und der Wissenschaftslehre : eine klassifikatorische Studie zur Begriffsbildung der Sozialökonomie*, väitöskirja. Helsingfors 1931
* *Bankväsendet i Finland*. 1934
* *Banktjänstemannarörelsen och dess mål* ; redaktionskommitté C. O. Frietsch, Stig Colliander, Gunnar Åhman. Finlands svenska bankmannaförening, Helsingfors 1935
* *Finlands ödesår 1939-1943*. Söderström, Helsingfors 1945 (ilmestyi suomeksi nimellä *Suomen kohtalonvuodet*, Tammi 1945)

## Lähteet
* 
* Kuka kukin on 1954 (Projekt Runeberg)

## Aiheesta muualla
* SKS Biografiakeskus : C. O. Frietschin elämäkerta
Martti Peltonen (kansanedustaja)

**Martti Herman Peltonen** (31. elokuuta 1901 Orivesi – 3. lokakuuta 1973 Vihti) oli suomalainen poliitikko, joka toimi SDP:n kansanedustajana vuosina 1939–1945.

## Elämä
Martti Peltosen vanhemmat olivat tilallinen Vihtori Peltonen ja Iita Matilda Siltala. Sisällissodan aikana Peltonen oli punakaartin hevosmiehenä ja tuomittiin kolmeksi vuodeksi kuritushuoneeseen. Myöhemmin Peltonen työskenteli mekaanikkona, sähköasentajana, autonkuljettajana ja lämmittäjänä Keravalla ja Helsingissä. Peltonen kuului Sosialidemokraattisen työläisnuorisoliiton liittotoimikuntaan ja vuosina 1935–1939 hän työskenteli SDP:n Lapin piirin luennoitsijana. Peltonen valittiin kansanedustajaksi Lapin läänin vaalipiiristä vuonna 1939. Jatkosodan aikana Peltonen kuului niin sanottuun rauhanoppositioon ja oli vuonna 1943 yksi niin sanotun *[[Kolmenkymmenenkolmen kirjelmä]]n* allekirjoittajista. Jätettyään eduskunnan 1945 Peltonen toimi asioitsijana Helsingissä ja työskenteli viimeksi kylmälaitehuoltajana 1951–1966. Hän oli myös Keravan kauppalanvaltuuston jäsen.

## Perhe
Martti Peltonen oli naimisissa vuodesta 1925 Aili Ingrid Heleniuksen (1903-2000) kanssa.

## Lähteet
Polvinen

**Polvinen** on muun muassa seuraavien henkilöiden sukunimi:

*Mikko Polvinen (s. 1979), Perussuomalaisten poliitikko, kansanedustaja, insinööri ja opettaja
*Osmo Polvinen (s. 1946), Vasemmistoliiton kansanedustaja 1991–1995
*Pentti Polvinen, konsultti, toinen Smithin–Polvisen liikennesuunnitelman laatijoista
*Tuomo Polvinen (1931–2022), historiantutkija ja professori.
K. J. Wenman

**Karl Johan (K. J.) Wenman** (26. tammikuuta 1895 Närpiö – 23. syyskuuta 1964 Närpiö) oli suomalainen sosialidemokraattien kansanedustaja ja maanviljelijä.

Wenmanin vanhemmat olivat maanviljelijä Karl Johan Wenman ja Lisa Johanna Mannfolk. Hän kävi maamieskoulun, oleskeli siirtolaisena Yhdysvalloissa 1916–1920 ja toimi sitten maanviljelijänä Närpiössä.

Wenman oli SDP:n kansanedustajana 1933–1945 edustaen Vaasan läänin eteläistä vaalipiiriä. Hän oli myös Närpiön kunnanvaltuuston jäsenenä ja oli presidentin valitsijamiehenä vuosien 1937, 1940, 1943 ja 1950 presidentinvaaleissa. Wenman kuului jatkosodan aikana 1943 kolmenkymmenenkolmen kirjelmän allekirjoittajiin.

Lokakuussa 1947 Wenman valittiin Sosialistisen Yhtenäisyyspuolueen puoluetoimikunnan jäseneksi.

Karl Wenman oli naimisissa vuodesta 1916 Anna Selina Sjögårdin kanssa.

## Lähteet
* 

### Viitteet
Gottfrid Lindström

**Johannes Gottfrid Lindström** (8. elokuuta 1887 Dragsfjärd – 16. kesäkuuta 1975 Dragsfjärd) oli suomalainen sosialidemokraattien kansanedustaja, varastonhoitaja ja herastuomari.

Lindströmin vanhemmat olivat torppari Elias Lindström ja Edla Charlotta Fagerström. Hän kävi kansakoulun ja työskenteli sitten merimiehenä sekä Taalintehtaan rautaruukin palveluksessa työmiehenä ja varastonhoitajana. Lindström toimi myös lautamiehenä.

Lindström oli SDP:n kansanedustajana 1933–1945 edustaen Turun läänin eteläistä vaalipiiriä. Hän oli Dragsfjärdin kunnanvaltuuston puheenjohtajana ja kunnallislautakunnan varapuheenjohtajana sekä oli presidentin valitsijamiehenä vuosien 1937, 1940 ja 1943 presidentinvaaleissa. Lindström kuului jatkosodan aikana 1943 Kolmenkymmenenkolmen kirjelmän allekirjoittajiin.

Gottfrid Lindström oli naimisissa vuodesta 1916 Anna Josefina Nummelinin kanssa.

## Lähteet
*
Poikonen

**Poikonen** on seuraavien henkilöiden sukunimi:

*Eveliina Ala-Kulju ent. *Poikonen* (1867–1940), kansanedustaja (kok.)
*Uuno Poikonen (1927–2002), kuvanveistäjä ja kirjailija
Balvi

**Balvi** on kaupunki Itä-Latviassa. Eri kielissä nimi on muodoissa *Balvi*, *Balvy*, *Bolowsk*, *Bolvi* ja БАЛВИ. Kaupunki on myös Balvin kunnan () keskustaajama. Balvi on rakentunut kahden järven (*Balvu ezers* ja *Pērkonu ezers*) väliselle kannakselle. Se on myös kahden valtatien, luoteen suunnasta Gulbenesta Viļakaan ja edelleen Venäjän puolelle jatkuvan P35:n ja etelään Rēzekneen vievän P47:n risteyskohta. Balvissa ollaan kahden maakunnan, Latgalen ja Vidzemen rajalla, mutta Latgalen puolella. 

Balvin seutu poikkeaa muusta Latgalesta runsaiden metsien, järvien ja jokien ansiosta. Kaupungin keskustassa on entinen Balvin kartano (*Balvu pils*), jonka ympärillä on Karhupuistoksi (*Lāča dārzs*) nimitetty alue, joka on erilaisten kulttuuritapahtumien pitopaikka. Kaupunkialueen eteläreunalla on latgallien partisaanipatsas *Balvi Staņislavs* vuodelta 1938. Sen on suunnitellut taiteilija Karlis Jansons ja se kuvaa latgallien vastarintaa bolševikkeja vastaan 1918. Neuvostoliiton hallitessa aluetta patsas hävitettiin, mutta 1990-luvulla se pystytettiin uudelleen.

## Historia
Balvi mainitaan jo keskiaikaisissa asiakirjoissa. Latgale puolalaistui voimakkaasti 1500–1700-luvuilla ja roomalaiskatolinen uskonto juurtui sinne. Balvin kartanon historia ulottuu vuoteen 1765, jolloin puolalainen Konstancija Hilsena rakensi paikalle puisen kartanon. Venäjän valtaan jouduttuaan 1776 kartano siirtyi Jelagin-suvulle, 1806 Horozhinsky-suvulle ja 1876 baltiansaksalaiselle Transehe-Roseneck-suvulle. Balvi sai kaupunkioikeudet itsenäisen Latvian aikana vuonna 1928. Alueen juutalaisväestö joutui holokaustin kouriin vuodesta 1941 alkaen (Stahlecker-ryhmä). Kaupunki paloi sodan loppuvaiheessa 1945 ja se rakennettiin uudelleen osittain neuvostotyyliseksi. 1990-luvulla Balvi oli latgallien laulavan vallankumouksen keskus.

## Maantiede
Balvin kaupungin pinta-ala on 5,1 neliökilometriä ja koko kunnan 1&nbsp;044 neliökilometriä. Kaupungin asukasluku oli vuoden 2018 arvion mukaan 6&nbsp;135 asukasta ja koko kunnan 12&nbsp;129.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Metsästäjä (lehti)

**Metsästäjä** on Suomen riistakeskuksen julkaisema aikakauslehti. Aiemmin lehteä julkaisi Metsästäjäin Keskusjärjestö. Lehti ilmestyy ruotsiksi nimellä Jägaren.

Metsästäjä-lehdessä käsitellään riistanhoitoon ja riistakantojen verotukseen liittyviä ajankohtaisia asioita, kansainvälistä yhteistoimintaa, riistatalouden suhdetta muuhun luonnon käyttöön sekä riistaeläinten asemaa ja merkitystä luonnossa. Lehden aihepiiriin kuuluvat käytännön metsästys- ja riistanhoitotietous, metsästyslainsäädäntö, koirien käyttö metsästyksessä, eräelämä ja näissä tarvittavat välineet ja tarvikkeet sekä tiedottaminen Suomen riistakeskuksen toiminnasta, kokouksista ja koulutuksesta.

Metsästäjä-lehti jaetaan jokaiselle riistanhoitomaksun maksaneelle metsästäjälle, lukuisille virastoille, kirjastoille, yhdistyksille sekä oppilaitoksille. Lehden levikki on yli 300 000. Lehti ei ole irtomyynnissä, mutta se on kaikkien luettavissa verkko- ja näköislehtenä. Lehti ilmestyy kuudesti vuodessa.

Lehti aloitti 1952 nimellä *Metsästäjäliiton tiedoitukset* ja se jakaantui 1954 suomenkieliseksi *Suomen metsästäjä* ja ruotsinkieliseksi *Jägaren* lehdeksi. Vuonna 1968 nimi lyheni pelkäksi Metsästäjäksi.

## Lähteet
* Suomen riistakeskus, Metsästäjä-lehti

### Viitteet
Purhonen

**Purhonen** on suomalainen sukunimi, joka on muun muassa seuraavilla henkilöillä:

*Kari Purhonen (s. 1951), sokea laulaja
*Lotta Purhonen (s. 2003), salibandyn pelaaja
*Onni Purhonen (1895–1940), jääkäri
*Paula Purhonen (s. 1945), arkeologi
*Pauliina Turakka Purhonen (s. 1971), kuvataiteilija
*Pertti Purhonen (1942–2011), nyrkkeilijä
*Pessia Purhonen (s. 2002), jalkapalloilija
*Risto Purhonen (s. 1951), laulaja, huilisti ja saksofonisti
*Sanni Purhonen (s. 1983), runoilija, toimittaja, kirjallisuuskriitikko ja vammaisaktivisti
*Semi Purhonen (s. 1976), sosiologian professori.

## Entisenä nimenä
*Teija Sopanen, oik. *Väärä*, ent. *Purhonen*, ent. *Oravisto* (1933–2011), missi, televisiokuuluttaja, toimittaja.
Hans-Peter Siefen

**Hans-Peter Siefen** on vuonna 1983 syntynyt keskisuomalainen yrittäjä, joka on toinen Nordic Business Group Oy:n perustajista. Nordic Business Groupin tytäryhtiöistä tunnetumpi Nordic Business Forum Oy järjestää mm. vuotuista Nordic Business Forum -seminaaria, Business Summit -seminaaria ja julkaisee Nordic Business Report -lehteä. Toinen tytäryhtiö, Nordic Business Investments Oy, toimii asuntosijoituskentällä. Siefen on Nordic Business Groupin hallituksen puheenjohtaja. 

Nordic Business Forum valittiin vuonna 2011 vuoden Keskisuomalaiseksi markkinointiteoksi.

Siefen aloitti yrittämisen 19-vuotiaana vuonna 2003.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* http://www.nbforum.fi
Ida Sargent

**Ida Sargent** (s. 25. tammikuuta 1988) on yhdysvaltalainen uransa lopettanut maastohiihtäjä.

Maastohiihdon maailmancupissa Sargent kilpaili ensimmäisen kerran Jällivaaran viestissä marraskuussa 2010. Henkilökohtaisessa kilpailussa hän kilpaili ensimmäisen kerran helmikuussa 2011 Drammenissa. Maailmancupin pisteille Sargent pääsi ensimmäisen kerran Roglassa joulukuussa 2011 oltuaan sprintissä 25:s. Maailmancupissa Sargent on ollut palkintopallilla kerran sijoittuessaan kolmanneksi perinteisen hiihtotavan sprintissä Pyeonchangissa helmikuussa 2017.

Sotšin olympialaisissa 2014 Sargent oli vapaan hiihtotavan sprintissä 19:s ja 10 kilometrin perinteisellä 34:s. Hiihdon maailmanmestaruuskilpailuihin Sargent on osallistunut neljä kertaa. Hänen paras saavutuksensa on 24:s sija Lahden MM-kilpailujen vapaan hiihtotavan sprintissä.

Sargent lopetti uransa maastohiihtäjänä keväällä 2019.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

*Ida Sargentin blogi
Suomen kunniapääkonsulaatti Göteborgissa

**Suomen kunniapääkonsulaatti Göteborgissa** edusti Suomea Länsi-Ruotsissa. Kunniapääkonsulaatin toimialueeseen kuuluivat Göteborg, Malmö ja Lund.

Kunniapääkonsulaatti suljettiin kesällä 2021, koska sillä ei ulkoministeriön mukaan ollut tarpeeksi asiakkaita.

## Historia
Suomen ensimmäinen konsuli Göteborgiin nimettiin 12. marraskuuta 1919. Konsuliksi valittiin Algot Friman viiden halukkaan joukosta. Göteborgin-konsulaatin tehtävät painottuivat alussa merimiesten passiasioiden hoitamiseen, kauppaan, kulttuuriin ja Suomen tunnetuksi tekemiseen. Apunaan hänellä oli sihteerinä Elsa Lantto ja myöhemmin varakonsuli Otto Lesslie. Joulukuussa 1926 Friman erosi ja hänen tilalleen tuli Vidar Olburs. Hänen kuoltuaan syyskuussa 1931 konsuliksi tuli entinen varakonsuli Otto Lesslie, joka puolestaan kuoli kesäkuussa 1936. Lessilien seuraajana toimi laivanvarustaja William Kjellberg 4. marraskuuta 1936 alkaen.

Talvisodan aikana konsulaatin merkitys kasvoi erityisesti laiva- ja merimiesasioissa. Kjellberg erotettiin vuonna 1942. Samalla konsulaatti nostettiin pääkonsulaatiksi. Pääkonsulina toimi 1. lokakuuta 1942 alkaen P. J. Hynninen ja  hänen jälkeensä Hugo Valvanne ja Ragnar Numelin. 

Vuonna 1947 luovuttiin pääkonsulista ja siirryttiin kunniapääkonsuliin, jollaiseksi valittiin aiemmin erotettu Kjellberg. Varakonsuli oli Heikki Hannikainen. Kjellberg pyysi eroa tehtävistään helmikuussa 1949 ja häntä seurari karrieerikonsuli Lauri Hjelt. Säästösyistä vuoden 1950 lopulla luovuttiin palkastusta päänkonsulista ja siirryttiin maailmansotien väliseen malliin, jossa tehtäviä hoiti henkilö oman töidensä ohella, ensin Lars Hill-Lindquist ja sitten Gustaf Ågren. 1. marraskuuta 1959 kunniapääkonsulaattiin lähetettiin Suomesta varakonsuliksi Martti Harju, ja vuonna 1961 palkattiin toimistoapulainen työmäärän kasvamisen vuoksi. Lisätöitä aiheuttivat ennen muuta suomalaisten siirtolaisten asiat.

Vuonna 1973 konsulaatin statusta nostettiin ja siitä tuli taas pääkonsulaatti ja sinne lähetettiin Suomesta 1.3.1973 pääkonsuli Erik Hellqvist. Vuonna 2001 pääkonsulaatti muutettiin konsulaatiksi, jota johti konsuli. Elokuussa 2011 konsulaatti muutettiin taas kunniapääkonsulaatiksi ja kunniapääkonsulina toimi Heli van der Valk. 

## Lähteet
Kaikki suvussa

**Kaikki suvussa** on rap-yhtye TKK:n ja Setä Tamun vuonna 2000 julkaisema EP.
EP:n tunnetuimpia kappaleita ovat "Tuu mun autoon" sekä "Lauantai osa 2".

## Kappaleet
# 
# 
# 
# 
# 
# 
#
Suomen riistakeskus

**Suomen riistakeskus** on riistatalouteen keskittyvä itsenäinen julkisoikeudellinen laitos, joka toimii maa- ja metsätalousministeriön hallinnonalalla. Suomen riistakeskus on osa julkista riistakonsernia.

Suomen riistakeskuksella on julkisia hallintotehtäviä, kuten riistaeläinten pyyntilupien myöntäminen, sekä muita riistataloutta ja -politiikkaa edistäviä tehtäviä, kuten riistanhoitoyhdistysten toiminnan tukeminen ja riistanhoidon hyvien käytäntöjen vahvistaminen. Riistakeskuksen tehtävät määritellään riistahallintolaissa. Riistakeskus tarjoaa tietoa metsästyksestä muun muassa julkaisemalla *[[Metsästäjä (lehti)|Metsästäjä]]*-lehteä.

Suomen riistakeskus on perustettu vuonna 2011. Samalla lakkautettiin Metsästäjäin keskusjärjestö ja riistanhoitopiirit. Riistakeskuksella on keskustoimisto Helsingin Tapanilassa sekä 15 aluetoimistoa eri puolilla Suomea. Riistapolitiikan strategiaa tukee valtakunnallinen riistaneuvosto ja riistakeskuksessa ylintä päätösvaltaa käyttää hallitus. 

Suomen riistakeskus on Vapaaehtoisen pelastuspalvelun valmiusjärjestö.

## Lähteet
Henrik Antell

**Per Adolf Henrik Antell** (9. syyskuuta 1914 Porvoo – 9. elokuuta 2002 Uppsala) oli suomalainen toimittaja ja diplomaatti.

Antell valmistui filosofian kandidaatiksi 1942. Hän oli 1939–1943 Svenska Pressen -lehden toimittajana, 1943–1947 Ruotsalaisen kansanpuolueen puoluesihteerinä ja sen jälkeen Nya Pressen-lehden toimitussihteerinä. Vuosina 1951–1956 Antell toimi lentoyhtiö Pan Amin Skandinavian alueen tiedotuspäällikkönä. Antell oli sitten lehdistöattasheana Suomen Tukholman lähetystössä 1956–1962 sekä lehdistö- ja kulttuuriattasheana ensin Lontoossa 1962–1967 ja sitten Kööpenhaminassa 1967–1971. Viimeksi Antell toimi Suomen ulkoministeriön lehdistöosaston tiedotuspäällikkönä 1971–1976 ja lähetystöneuvoksena Lontoossa 1976–1981.

Antell kuului jatkosodan aikana 1943 Kolmenkymmenenkolmen kirjelmän allekirjoittajiin.

## Teoksia
* *Herr Bärmans vardag*. Söderström, Helsingfors 1942
* *I fält med Finlands armé 1941* : finlandssvenska frontjournalister / frontkorrespondenser i urval av Henrik Antell. Söderström, Helsingfors 1942
* *Tre år med Persson : till Persson från Elisabeth, Margaretha, Olof, Elina och Sara*. Stockholm 1974 (kokoelma Hufvudstadsbladet-lehdessä ilmestyneitä pakinoita)

## Käännöksiä
* Taimi Torvinen : *[[Sven Palme]] och Finland*. Kulturfonden för Sverige och Finland, Esbo 1988 (alkuteos *Sven Palme ja Suomi*)

## Lähteet
* Uppslagsverket Finland
Turri (kunta)

**Turri** on kunta Sardinian saarella Etelä-Sardinian maakunnassa Italiassa. Kunnan asukasluku on runsaat 400.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Edvin Sundquist

**Johan Edvin Sundquist** (9. syyskuuta 1885 Sulva – 15. maaliskuuta 1962 Vaasa) oli suomalainen toimittaja ja lehdenkustantaja.

Edvin Sundquistin vanhemmat olivat merimies Erik Sundquist ja Anna Ingman. Hän pääsi ylioppilaaksi 1906 ja opiskeli yliopistossa vuoteen 1908 saakka. Sundquist oli vuodesta 1906 Vaasassa ilmestyneen Vasabladet-lehden palveluksessa. Vuonna 1912 hän osti lehden yhdessä liikekumppaninsa kanssa ja  hoiti sitä avoimena yhtiönä vuoteen 1941 jolloin lehtiyhtiöstä muodostettiin osakeyhtiö. Hän oli Vasabladetin päätoimittajana vuodesta 1913 lähtien. 

Sundquist toimi jääkäriliikkeessä ja hän oli Vaasan etappipäällikkönä. Venäläiset pidättivät hänet 15. toukokuuta 1916 mutta hän onnistui pakenemaan Ruotsiin oltuaan kuuden viikon ajan vangittuna Vaasan lääninvankilassa. Sundquist oli sitten 1916–1918 työssä Aftonbladet-lehden ulkomaanosastolla Tukholmassa kunnes hän palasi Suomeen talvella 1918.

Sananvapauden ja demokratian puolestapuhujana sekä Lapuan liikkeen vastustajana tunnettu Sundquist tuomittiin kaksi kertaa vankeusrangaistukseen Vasabladet-lehdessä julkaistuista kirjoituksista. Vuonna 1916 hänet tuomittiin majesteettirikoksesta ja vuonna 1939 Adolf Hitlerin 50-vuotispäivän yhteydessä julkaistusta tätä arvostelleesta artikkelista. Vasabladetissa oli 20. huhtikuuta 1939 julkaistu kirjoitus *Sagolik karriär*, jossa oli kirjoitettu valtakunnanjohtaja Hitleristä tavalla, jota Saksan lähetystö piti valtakunnanjohtajan kunniaa loukkaavana. Artikkelin seurauksena Saksa lähetti Suomelle suullisen nootin Hitlerin kunnian loukkaamisesta ja Sundquist haastettiin oikeuteen. Hän sai alemmassa oikeusasteessa vapauttavan tuomion mutta Vaasan hovioikeus tuomitsi hänet heinäkuussa 1940 10 kuukaudeksi vankeuteen.

Sundquist oli Ruotsalaisen Pohjanmaan nuorisoliiton puheenjohtajana 1910–1916 ja 1921–1924. Hän oli ruotsalaisen kansanpuolueen Vaasan läänin eteläisen vaalipiirin piirihallituksen puheenjohtajana eri vuosina ja oli puolueen lisätyn keskushallituksen jäsenenä vuodesta 1916 alkaen.

Sundquist kuului jatkosodan aikana 1943 Kolmenkymmenenkolmen kirjelmän allekirjoittajiin.

## Teoksia
* *Vasabygdens folkhjälte : jägarlöjtnant [[Oskar Peltokangas]] in memoriam*. Vasa 1918

## Lähteet
* Uppslagsverket Finland
* Hakamediankronikkaa 2.2.2012 : Sensuuri 1918-2009

### Viitteet
HMS Grimsby (U16)

**HMS Grimsby** (viirinumerot U16 ja L16) oli Britannian kuninkaallisen laivaston Grimsby-luokan sluuppi toisessa maailmansodassa.

## Valmistus

Alus tilattiin 1. marraskuuta 1932 vuoden 1931 laivasto-ohjelmassa Devonportin telakalta, missä köli laskettiin 23. tammikuuta 1932. Alus laskettiin vesille 19. heinäkuuta 1933 kumminaan rouva Forbes ja valmistui 17. toukokuuta 1934.

## Palvelus
Alus upposi 25. toukokuuta 1941 Tobrukin pohjoispuolella ilmahyökkäyksessä.

## Lähteet
*
*
*

### Viitteet
Kyyhkyhapero

**Kyyhkyhapero** (*Russula cyanoxantha*) on haperoiden sukuun kuuluva sieni.

## Ulkonäkö ja koko
Kyyhkyhaperon lakki on väriltään violetti, ruskea tai harmaa, joissakin tapauksissa jopa vihreä. Jalka on valkoinen tai kermanvärinen.

## Levinneisyys
Kyyhkyhaperoa tavataan Pohjois-Amerikassa ja Euroopassa. Suomessa se on harvinainen, ja sitä on tavattu vain maan etelä- ja lounaisosissa.

## Käyttö
Kyyhkyhaperoa voi käyttää ruokasienenä.

## Lähteet
Avosaaren kalliomaalaus

**Avosaaren kalliomaalaus** sijaitsee Luhangassa, noin 8 kilometriä kirkolta etelään, Keski-Suomessa Päijänteen itärannikolla tiettömän Avosaaren länsirannalla. Avosaari sijaitsee mantereen ja Judinsalon välissä, hieman pohjoisempana kuin Päijänteen länsirannan Pyhänpään kalliomaalaus. Maalaukseen kuuluu vain neljä kuviota . 

## Löytyminen ja tutkimus
Maalauksen on löytänyt Timo Miettinen vuonna 1976. Maalaus sijaitsee Avosaaren länsirannassa saaren keskikohdalla olevan useampimetrisen jyrkän kallion eteläpäässä. Kallio aukeaa länteen Varpusenselän suuntaan, ja jyrkänteen alusta on hyvin kivikkoinen ja hankalakulkuinen. Kohde sijaitsee melko lähellä Viherinkosken maalauksia. 

Vuonna 1996 kävivät Timo Sepänmaa ja Pekka Kivikäs kohteella mittaamassa. Maalaukset olivat 10,46 metriä Päijänteen pinnan yläpuolella. Maalauksiin pääsee käsiksi kalliotasanteelta, joka on noin 9,1 metriä vedenpintaa korkeammalla. Maalauksien korkeusero alimman ja ylimmän punaväriläiskän välillä on 0,85 metriä. 

Maalaukset ovat kivikautiset ja mahdollisesti tyypillistä kampakeraamista kautta. 

## Maalaukset
Maalausalue on pieni, vain noin 75 cm korkea ja 80 cm leveä, ja sisältää vain muutaman kuvion. Kolme hirvieläintä, todennäköisesti hirviä, katsovat vasemmalle, ja niistä vain yksi erottuu selvästi. Se on maalattu paksuksi hirveksi ja sen sisälle on vedetty viivoja, joiden merkitys jää epäselväksi. Ylin hirvi on maalattu täyteisesti. Tällaisia hirviä Suomessa on tämän lisäksi vain Saraakalliolla. Muualla Skandinaviassa sellainen on yleistä. Muut hirveen liittyvät viivat ovat johdattaneet ajatukset veneeseen, jolla on hirvenpääkoriste keulassa. Vaikuttaa siltä, kuin veneessä olisi jokin kyydissä. Muut kaksi hirveä ovat melko pahasti tuhoutuneet. 

## Katso myös
*Pyhänpään kalliomaalaukset ja Pyhävuoren kalliomaalaus sijaitsevat Avosaarta vastapäätä Päijänteen länsipuolella
*Viherinkosken kalliomaalaukset ovat Avosaaren vaikutuspiirissä reitillä, joka vie Puulavedelle
*Hahlavuoren kalliomaalaus sijaitsee Puulaveden alueella

## Lähteet
* 
* 
* 
* 
* Luukkonen, Ismo: Avosaari

### Viitteet

## Aiheesta muualla
* 
* Luukkainen, Ismo: Suomen kalliomaalauksia, valokuvia
* Kivikäs, Pekka: Suomen kalliomaalaukset , Kulttuurin Keski-Suomi 
* Kivikäs, Pekka: Suomen kalliomaalaukset , Finnica
Jorge Luís dos Santos

**Jorge Luís dos Santos** (s. 23. huhtikuuta 1972 Palhoça) on brasilialainen jalkapalloilija. Suomessa pelatessaan dos Santos käytti pelaajanimeä **Santos**, mutta myöhemmin hänet tunnettiin nimellä **Jorge Luís**.

Santos aloitti ammattilaisuransa Omanin pääsarjassa vuosina 1991–1993. Sieltä hän siirtyi takaisin kotikaupunkinsa Florianópolisin Avaí-seuraan. 

Santos saapui Suomeen heinäkuussa 1996 ja edusti Veikkausliigassa loppukauden ajan porilaista FC Jazzia. Hän oli mukana voittamassa seuralle sen toista Suomen-mestaruutta.

Suomesta lähtönsä jälkeen Santos oli muun muassa Portugalin Primeira Ligan Campomaiorensen joukkueessa kaudella 1997–1998, mutta ei pelannut yhtään ottelua. Kaudella 2001–2002 hän edusti Hongkongin pääsarjassa Happy Valley AA -seuraa. Santos lopetti uransa Portugalin neljänneksi korkeimmalla sarjatasolla vuonna 2004.

## Saavutukset
*Suomen mestaruus 1996

## Lähteet
*Veikkausliigan pelaajatilastot
*Zerozero
*Fora de Jogo
The Equals

**The Equals** oli englantilainen-yhtye, joka perustettiin Pohjois-Lontoossa vuonna 1965. Yhtyen musiikki oli funk/pop/reggae/rock tyylistä. Yhtye hajosi vuonna 1979.

## Alkuperäinen kokoonpano
* Derv Gordon – laulu 
* Lincoln Gordon – kitara 
* Eddy Grant – kitara 
* Pat Lloyd – basso 
* John Hall – rummut

## Diskografia
### Singlet
* "I Get So Excited" / "The Skies Above" - (1968) (UK #44)
* "Baby, Come Back" / "Hold Me Closer" - (1968) (UK #1, IRL #2, NOR #4, US #32)
* "Laurel And Hardy" / "The Guy Who Made Her a Star" - (1968) (UK #35)
* "Softly Softly" / "Lonely Rita" - (1968) (UK #48)
* "Michael and The Slipper Tree" / "Honey Gum" - (1969) (UK #24)
* "Viva Bobby Joe" / "I Can't Let You Go" - (1969) (UK #6, IRL #3)
* "Rub A Dub Dub" / "After the Lights Go Down Low" - (1969) (UK #34)
* "Black Skin Blue Eyed Boys" / "Ain't Got Nothing to Give You" - (1970) (UK #9)

### Albumit
**Unequalled Equals* - (1967) (UK #10)
**Equals Explosion* - (1968) (UK #32)
**Sensational* – (1968)
**Supreme* – (1968)
**Baby, Come Back* - (1968)
**Strike Again* - (1969)
**Equals At The Top* - (1970)
**Rock Around the Clock Vol.1* - (1971)
**Born Ya!* - (1976)
**Mystic Syster* - (1977)

### Kokoelma-albumit
**First Among Equals - The Greatest Hits* - (1996)
Barney Stanley

**Russell "Barney" Stanley** (1. tammikuuta 1893 - 16. toukokuuta 1971)  oli kanadalainen ammattimainen jääkiekkoilija, joka pelasi hyökkääjänä Vancouver Millionaires -joukkueessa Pacific Coast Hockey Association -sarjassa (PCHA) sekä Calgary Tigersia, Regina Capitalsia ja Edmonton Eskimosia Western Canada Hockey League -liigassa (WCHL). Hän toimi Chicago Black Hawksin toisena valmentajana National Hockey Leaguessa (NHL), jossa myös pelasi yhden ottelun.  Hän voitti Stanley Cupin Millionairesin mukana vuonna 1915 ja tuli valituksi Hockey Hall of Fameen vuonna 1963.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*
* Legends of Hockey:  Barney Stanley
* nhl.com bio page for Barney Stanley
1492 – paratiisin valloitus

**1492 – paratiisin valloitus** (engl. *1492: Conquest of Paradise*) on vuonna 1992 valmistunut Ridley Scottin ohjaama elokuva, joka kertoo Kristoffer Kolumbuksesta ja Amerikan mantereen löytymisestä. Elokuva julkaistiin vuonna, jona tuli kuluneeksi 500 vuotta Kolumbuksen matkoista ja "uuden maailman" löytymisestä. Elokuvan pääosan näytteli ranskalainen Gérard Depardieu.

Elokuvan musiikin sävelsi Vangelis.

## Arvioita
*[[Video-opas|Video-oppaassa]]* vuodelta 1994 Bello Romano pitää Depardieutä vääränä valintana Kolumbuksen rooliin ja elokuvaa hengettömänä spektaakkelina, pettymyksenä taitavalta Ridley Scottilta. Häneltä *1492* saa kaksi tähteä viidestä, mikä vastaa sanallista arviota ”keskinkertainen”.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*