open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Aad Bak

**Adrianus "Aad" Johannes Bak** (18. heinäkuuta 1926 Rotterdam, Alankomaat – 16. tammikuuta 2009 Schiedam) oli alankomaalainen ammattilaisjalkapalloilija.

Bak aloitti uransa synnyinkaupunkinsa kakkosjoukkueessa Excelsior Rotterdamissa. Vuosina 1955-62 hän pelasi Feyenoordissa, jossa hän nappasi kaksi peräkkäistä Eredivisien voittoa, vuosina 1961 ja 1962.
Ainoan maaottelunsa Bak pelasi Alankomaiden maajoukkueessa vuonna 1956. Hän lopetti uransa 36-vuotiaana ja meni töihin kassanhoitajaksi alankomaalaiseen Amro-pankkiin.

## Lähteet
Frank van Eijs

**Frank van Eijs** (s. 2. marraskuuta 1971) on alankomaalainen jalkapalloilija, joka edustaa Uuden-Seelannin pääsarjassa, Hyundai A-Liigassa, pelaavaa New Zealand Knightsia. Van Eijsin pelipaikka on keskuspuolustaja.

Uransa aikana 185 senttimetriä pitkä van Eijs on pelannut kolmella mantereella ja seitsemässä maassa.

## Seurat
*1998-99 KV Mechelen, Belgia
*1999-01 Dundee United, Skotlanti
*2001-02 Rot-Weiss Essen, Saksa
*2002-03 TOP Oss, Alankomaat
*2003 Qingdao Yizhong Hainiu, Kiina
*2003 Meppen, Saksa
*2004-05 Borussia Freialdenhoven, Saksa
*2005 LG-ACB Hanoi, Vietnam
*2005- New Zealand Knights, Uusi-Seelanti

## Aiheesta muualla
* Van Eijs New Zealand Knightsin sivuilla
Salomoninsaarten lippu

**[[Salomonsaaret|Salomonsaarten]] lippu** otettiin virallisesti käyttöön 18. marraskuuta 1977 suunnittelukilpailun ja perusteellisen parlamenttiväittelyn jälkeen. Salomosaarten lipusta kiisteltiin pitkään, mutta myöhemmin se hyväksyttiin kansalliseksi tunnukseksi. Sen viisi tähteä kuvaavat eri maakuntia. Vaikka maakuntajako on sittemmin muuttunut, lippuun ei ole lisätty tähtiä. Sininen väri kuvaa saaria ympäröivää valtamerta ja vihreä rehevää maata. Keltainen viiva kuvaa auringonpaistetta.  

## Lähteet

### Viitteet
/dev/null

**/dev/null** on Unix-tyyppisissä käyttöjärjestelmissä erikoistiedosto, joka poistaa kaiken sinne siirretyn datan, eikä välitä mitään tietoa sitä lukevalle prosessille.

/dev/null käyttötarkoitus on yleensä prosessin virheellisen ulostulon tai tiedoston sisällön hävittäminen. Termiä käytetään myös joskus tietotekniikkapiireissä kielikuvana kuten "Kaikki palaute ohjataan /dev/nulliin".

Vastaavanlainen tekniikka nollalaitteelle on muun muassa NUL: (CP/M sekä DOS ja Windows), NIL: (Amiga) ja \Device\Null (Windows NT sekä sen seuraajat).

## Lähteet
*
Virheellinen analogia

**Virheellinen analogia** tarkoittaa argumentaatiovirheenä kahden yhteismitattoman asian rinnastamista. Kahden käsitteen, objektin tai tapahtuman (A ja B) analogia merkitsee sitä, että niillä on jokin yhteinen kvaliteetti (laadullinen suure) X. Premissinä on siis, että sekä A:lla on oltava kvaliteetti X että B:llä kvaliteetti X. Virheellisessä analogiassa A:lla ja B:llä ei kuitenkaan ole yhteistä kvaliteettia, vaan vain pelkkä yhteinen assosiaatio. Yleinen muoto on:

#A:lla ja B:llä on yhteinen assosiaatio X
#A ja B ovat siis analogisia keskenään

Toinen muoto virheellisestä analogiasta on:

#A:lla ja B:llä on yhteinen kvaliteetti X
#B:llä ja C:llä on yhteinen kvaliteetti Y
#A ja C ovat siis analogisia keskenään

## Apples and oranges

Virheellisen analogian tavat yhdistyvät argumentissa, josta käytetään englanninkielistä **apples and oranges** -nimitystä. Siinä verrataan omenoita ja appelsiineja toisiinsa, vaikka kyse on eri hedelmistä. Tämän yleinen kaava on:

#Argumentti A on yhteismitaton argumentin B kanssa
#Argumenteilla A ja B on jokin assosiatiivinen kvaliteetti
#Argumentti B on epätosi
#Siispä argumentin A on oltava epätosi.
Metaforaan vetoaminen

**Metaforaan vetoaminen** argumentaatiovirheenä tarkoittaa argumentointia asiaan liittyvällä metaforalla. Yleisessä muodossaan metaforaan vetoaminen tapahtuu seuraavasti:

#Objektilla A on metafora B'
#Metaforan subjekti B on premissi argumentti C:lle
#Siispä C on tosi, kun premissinä on A

Esimerkki:
:*Kaikilla aaseilla on pitkät korvat:*
:*Jussi on aasi*
:*Siispä Jussilla on pitkät korvat*

Tässä argumentaatiossa metaforana on ”Jussi (A) on aasi (B')”; aasi (*Equus asinis*) on yleinen metafora yksinkertaisesta ja typerästä ihmisestä. Argumentin C (pitkäkorvaisuus) premissinä on ”kaikki *Equus asinis* -lajin edustajat” (B)), ei suinkaan ”kaikki typerät ja yksinkertaiset ihmiset (B')”. Argumentti olisi kuitenkin pätevä, mikäli kyseessä todellakin olisi Jussi-niminen *Equus asinis* -lajin yksilö (A) eikä ”aasi” olisi pelkkä metafora-attribuutti ihmiselle.
Wednesday Morning, 3 A.M.

**Wednesday Morning, 3 A.M.** on yhdysvaltalaisduo Simon & Garfunkelin esikoisalbumi, joka julkaistiin 19. lokakuuta 1964. Se löysi kuulijakuntansa viiveellä, kun John F. Kennedyn murhalle omistetusta kappaleesta "The Sound of Silence" tehtiin alkuperäistä sähköisempi versio vuonna 1965. Kappaleesta tuli Simon & Garfunkelin läpimurtohitti. Albumin uusi painos vuonna 1966 oli menestys, ja se nousi parhaimmillaan Billboard-listan 30. sijalle.

## Kappaleet
Geneettinen virhepäätelmä

**Geneettinen virhepäätelmä** on argumentaatiovirhe, jossa asian oletetusta alkuperästä tehdään arvo sinänsä. Tällöin päättely perustuu asian alkuperän luotettavuuden eikä asian itsensä arviointiin.
Geneettisen virhepäätelmän kaava on seuraava:

#Asialle A esitetään alkuperä P
#A on tosi tai epätosi P:n perusteella
     
Esimerkki geneettisestä virhepäätelmästä:

*Minut on kasvatettu uskomaan jumalaan. Koska vanhempani sanovat, että jumala on olemassa, jumalan täytyy olla olemassa.*

*Minut on kasvatettu uskomaan jumalaan. Koska nyt epäilen vanhempiani, ei jumalakaan todennäköisesti ole olemassa.*

On kuitenkin huomattava, että joissain tapauksissa väitteen alkuperä on oleellinen sen totuusarvoa selvitettäessä. Väite voi olla esimerkiksi peräisin alan asiantuntijalta, jolloin se voi hyvinkin olla totta.

## Lähteet
Hermann Maier

**Hermann Maier** (s. 7. joulukuuta 1972 Altenmarkt im Pongau, Itävalta) on itävaltalainen uransa lopettanut alppihiihtäjä ja yksi lajinsa menestyneimpiä. Hän on voittanut alppihiihdon maailmancupin neljä kertaa (1998, 2000, 2001 ja 2004), kaksi olympiakultaa (molemmat 1998) ja kolme lajin maailmanmestaruutta (kaksi 1999 ja yksi 2005). Lisäksi Maier on voittanut Ingemar Stenmarkin ja Marcel Hirscherin jälkeen miesalppihiihtäjistä eniten alppihiihdon maailmancupin osakilpailuita (yhteensä 54 kappaletta). Maierista on käytetty erityisesti hänen uransa huippuhetkillä lempinimeä *Herminaattori*, mikä viittaa terminatoriin.

Maier joutui vakavaan moottoripyöräonnettomuuteen vuonna 2001. 

Maier ilmoitti lopettavansa uransa lokakuussa 2009.

## Tilastot
### Maailmancup
*Neljä maailmancupin kokonaiskilpailun voittoa: 1998, 2000, 2001, 2004
*Kolme suurpujottelucupin voittoa: 1998, 2000, 2001
*Viisi supersuurpujottelucupin voittoa: 1998, 1999, 2000, 2001, 2004
*Kaksi syöksycupin voittoa: 2000, 2001
*54 maailmancup-osakilpailuvoittoa (14 suurpujottelussa, 24 supersuurpujottelussa, 15 syöksylaskussa ja 1 alppiyhdistetyssä)
*96 palkintokorokesijoitusta
*162 kertaa 10 parhaan joukossa

### Arvokilpailut
*2 olympiakultaa (suurpujottelu ja supersuurpujottelu 1998)
*1 olympiahopea (supersuurpujottelu 2006)
*1 olympiapronssi (suurpujottelu 2006)
*3 maailmanmestaruutta (syöksylasku ja supersuurpujottelu 1999, suurpujottelu 2005)
*2 maailmanmestaruushopeaa (syöksylasku 2001, supersuurpujottelu 2003)
*1 maailmanmestaruuspronssi (supersuurpujottelu 2001)

## Lähteet
*

### Viitteet

## Aiheesta muualla
*Virallinen sivusto
Kiinalainen keittiö

**Kiinalainen keittiö** syntyi Kiinan eri osissa ja on sieltä levinnyt ympäri maailmaa, myös länsimaihin.

Kiinalaisessa keittiössä ruoka esivalmistellaan ennen kypsentämistä huolella. Kiinalainen keittiö sisältää paljon riisiä. Monilla alueilla etenkin Pohjois-Kiinassa vehnäpohjaiset tuotteet, kuten nuudelit, ovat kuitenkin yleisempiä. Kiinalainen ateria koostuu tyypillisesti kahdesta osasta: hiilihydraattipitoisesta pääruoasta, kuten riisistä tai nuudeleista, sekä sen lisukkeesta, joka sisältää yleensä kasviksia, kalaa tai nautaa. Liharuoissa käytetään usein myös sian-, lampaan-, ankan ja kananlihaa. Liharuoat ovat usein marinoituja. Silloin tällöin kiinalaisessa ruoassa käytetään myös katkarapuja. Kiinalaisessa ruoassa on usein mukana maustekastikkeita. Sipuleista käytetään yleisimmin valkosipulia ja kevätsipulia. Mausteista käytetään eniten chiliä, inkivääriä ja pippureita, joihin lukeutuu sichuaninpippuri. Kiinassa juodaan paljon teetä. Alkoholijuomista yleisimmin tunnettu on Baijiu-niminen valkoviina. Jälkiruoissa yleisimpiä aineksia ovat hedelmät ja leivonnaisista yksi tunnetuimmista on kuukakku. Pohjois-Kiinassa ruoka on kaikkein mausteisinta ja Etelä-Kiinassa kaikkein miedointa. Kiinalaisista ruokalajeista yleisimpiä ovat keitot sekä uppopaistetut ja höyrytetyt ruoat.  

Ruokailussa käytetään yleensä syömäpuikkoja, keittojen syömisessä lusikkaa. Perinteisesti veitsen ja haarukan käyttöä on pidetty barbaarisena, koska näiden välineiden katsotaan muistuttavan aseita. Ruoka on tämän vuoksi usein pilkottu valmiiksi sopiviksi pieniksi paloiksi. Kala tarjotaan usein kuitenkin kokonaisena, josta aterioijat ottavat paloja puikoillaan.

Kiinalainen ruokakulttuuri voidaan jakaa karkeasti neljään osaan, joita usein nimitetään alueiden keskeisten kaupunkien tai maakuntien mukaan :
* Kantonin keittiö eli eteläkiinalainen keittiö on suuntauksista kuuluisin. Siellä ruokaan kuuluu riisiä, kirkasta kastiketta ja eläinproteiinia. Ulkomailla toimivat kiinalaiset ravintolat ovat usein lähimpänä tätä tyyliä, joskin ne tarjoavat myös pohjoiskiinalaista ruokaa.
* Pekingin keittiö eli pohjoiskiinalainen keittiö käyttää vehnää ja grillattua lihaa, kuten lammasta tai siipikarjaa. Pekingin ankka on kuuluisa suuritöinen ruokalaji.
* Sichuanin keittiö eli länsikiinalainen keittiö käyttää paljon mausteita ja tofua.
* Shanghain keittiö eli itäkiinalainen keittiö tekee makeampia ruokia kuin muut.
* Tiibet on hyvin köyhää aluetta. Siellä yleisiä ovat keitetty riisi ja imelät kastikkeet. Myös lammasta käytetään paljon.
”
Kantonissa sanotaan ”syötävä on kaikkea, mikä liikkuu”. Eräs alueen tunnetuimmista ruokalajeista on nimeltään ”Lohikäärme taistelee tiikerin kanssa”, jonka pääraaka-aineet ovat kissa ja käärme. Kantonin kaupunkiin keskittyneet liikeyritykset pyydystävät jopa 10&nbsp;000 kissaa eri puolilta Kiinaa, joista maksetaan keskimäärin 1,50$ kappaleelta. Viime vuosina kissan syömisestä on kuitenkin tullut sosiaalisesti arveluttavaa monille, erityisesti länsimaalaistuneille keskiluokkaisille kiinalaisille.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Karnak

**Karnak** on egyptiläinen paikkakunta ja se oli joskus osa Thebaa, Egyptin uuden valtakunnan aikaista pääkaupunkia. Se sijaitsee noin 3 km Luxorin temppelistä pohjoiseen.  

Karnakin temppeli oli useiden vuosisatojen ajan muinaisen Egyptin uskonnollinen keskus, johon jokainen faarao teki omat lisärakennuksensa tai muutoksensa. Se oli Amon-kultin päätemppeli, mutta siellä palvottiin muitakin jumalia ja jumalattaria. Karnakin temppelialue on maailman suurin, jopa 48 hehtaarin kokoinen.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

*
*
*
*
Agra

**Agra** (, ) on kaupunki Yamuna-joen varrella Intiassa Uttar Pradeshin osavaltiossa. Kaupungissa on kolme maailmanperintökohdetta. Kaupunki oli suurmogulien valtakunnan pääkaupunki vuosina 1526–1658 ja on nykyään tuon aikakauden muistomerkkiensä, Taj Mahalin, Agran linnoituksen ja Fatehpur Sikrin vuoksi tärkeä matkailukohde. Kaupungissa asui 1&nbsp;574&nbsp;542 ihmistä vuonna 2011 väestönlaskennan mukaan.

## Historia
Yleisesti ajatellaan että Agran perusti sulttaani Sikandar Lodi, Delhin sulttaanikunnan hallitsija vuonna 1506. Sulttaanikunnan viimeinen hallitsija Ibrahim Lodi hallitsi Agrasta käsin, ja ensimmäisen mogulihallitsijan Baburin valloitettua Lodin myös mogulit tekivät Agrasta pääkaupunkinsa. Agran merkitys kasvoi Akbarin, Jehangirin ja Shah Jahanin hallintokausilla, ja kaupungista tuli merkittävä taiteen, kulttuuri, talouden ja koulutuksen keskus. 

## Nähtävyyksiä
Agran kuuluisin rakennus, Taj Mahal, on yksi maailman tunnetuimmista muistomerkeistä ja UNESCOn maailmanperintökohde. Rakennus on Shah Jahanin lempivaimon Mumtaz Mahalin mausoleumi. Agran linnoitus tai Punainen linnoitus (ei pidä sekoittaa Delhin Punaiseen linnoitukseen) on myös maailmanperintökohde. Linnoituksen uudelleenrakensi Akbar vuonna 1565, ja Shah Jahanin aikana se uudistettiin palatsiksi. Tärkeitä rakennuksia linnoituksessa ovat Helmimoskeija, Diwan-e-Am ja Diwan-e-Khas (julkisen ja yksityisen audienssin salit), Jehangirin palatsi, Khaas Mahal, Sheesh Mahal (peilipalatsi) ja Musamman Burj.

Itmad-Ud-Daulahin hauta on keisarinna Nur Jehanin isälleen rakentama muistomerkki. Pienempi kuin muut Mughalien kauden haudat, hautaa on joskus kuvattu "korurasiaksi". Jama Masjid on suuri, prinsessa Jahanara Begumille omistettu vuonna 1648 rakennettu moskeija, joka tunnetaan erikoisesta kupolistaan ja minareettien puuttumisesta. Chini Ka Rauza taas on Shah Jahanin pääministerille Šīrāzin Allama Afzel Khal Mullah Shukrullahille omistettu hauta. Agrassa on myös Intian vanhin Mughal-puutarha Ram Bagh, jonka rakensi keisari Babur vuonna 1528. Se sijaitsee noin 2,5 kilometriä pohjoiseen Chini ka Rauzasta.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Agra Travel
Björn Waldegård

**Björn Waldegård** (12. marraskuuta 1943 – 29. elokuuta 2014) oli ruotsalainen rallikuljettaja. Hän voitti kaikkien aikojen ensimmäinen henkilökohtaisen rallin maailmanmestaruuden vuonna 1979.

Waldegård muistetaan yhtenä kaikkien aikojen parhaista ja menestyneimmistä ruotsalaisista ralliautoilijoista. Hän voitti urallaan kaikkiaan 16 rallin MM-sarjan osakilpailua ja ylsi palkintokorokkeelle 35 kertaa. Vuoden 1979 maailmanmestaruus ratkesi Waldegårdin eduksi vain yhden pisteen erolla Suomen Hannu Mikkolaan.

## Ura
Waldegård oli mukana MM-sarjassa alusta asti (Monte Carlo -ralli 1973). Hänen viimeinen MM-rallinsa oli Safari-ralli 1992. Waldegård tunnettiin rallimaailmassa "*Afrikan kettuna"*, sillä Waldegård keräsi yhteensä seitsemän voittoa Norsunluurannikon rallista ja Safari-rallista. 

Waldegård voitti vuoden 1990 Safari-rallin 46 vuoden ja 5 kuukauden ikäisenä ja hän oli pitkään vanhin MM-osakilpailun voittanut kuljettaja. Ennätyksen rikkoi Sébastien Loeb tammikuussa 2022.

Waldegård ja Stig Blomqvist ovat toistaiseksi ainoat ruotsalaiset rallin maailmanmestarit. Aktiiviuransa jälkeen Waldegård toimi muun muassa Eurosportin rallikommentaattorina.

## Yksityiselämä
Waldegård kuoli syöpään 70-vuotiaana.

## Rallin MM-sarjan voitot

## Rallin MM-sarjan tulokset

## Lähteet
Kurala (Turku)

**Kurala** on kaupunginosa ja historiallinen kylä Turun itäosassa vajaan neljän kilometrin päässä keskustasta. Hannunniitun alue kuuluu Kuralan kaupunginosaan.

Runsaan 3&nbsp;000 asukkaan alueen rakennuskanta koostuu vaihtelevan ikäisistä pientaloista ja joistakin kerrostaloista. Alueella on säilynyt myös peltoja ja Turun reuna-alueille tyypillistä maalaismaisemaa. Kuralan liikekeskuksessa sijaitsi aiemmin K-Supermarket, baari, kebab-pizzeria ja kirpputori. K-Supermarket siirtyi Nummen kaupunginosaan vuosikymmenen vaihteessa. Nykyään entisen liikekeskuksen tiloissa toimii kuntosali, vanhainkoti ja lastenvaateliike. Kuralassa on lähikauppana K-Market, jonka lähistöllä on kebab-pizzeria sekä baari. Kuralan nimistö perustuu maatalouden työvälineisiin, esimerkiksi sirppi, varsta ja talikko.

## Liikenneyhteydet
Turun keskustasta Kuralaan pääsee runkobussilla 2, sekä yölinjalla 2y. Kuralan kautta kulkevat asiointilinjat ovat 42 ja 42a.

## Alueen koulut
Kuralassa sijaitsee Hannunniitun koulu.

## Kuralan kylä
Nimensä Kuralan kaupunginosa on saanut aiemmin Kaarinan kuntaan kuuluneesta mutta sittemmin yhdessä muiden Kaarinan alueiden kanssa Turkuun liitetystä Kuralan kylästä, jonka vanhat talot nykyään muodostavat Kuralan Kylämäen. Kylän taloista Kohmo on antanut nimensä läheiselle Kohmon kaupunginosalle. Kohmon jäljellä olevan osatalon, Ison-Kohmon, isäntänä toimi ennen Raisioon muuttoaan Urho Haavisto, ministeri ja maatalousvaikuttaja Heikki Haaviston isä.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Kuralan kylämäki 
* Hannunniitun koulu 
* Alueen kartta Google Maps:ssa
Fourier

**Fourier** on seuraavien henkilöiden nimi:

* Charles Fourier (1772–1837), ranskalainen utopistisosialisti
* Jean Baptiste Joseph Fourier (1768–1830), ranskalainen matemaatikko ja fyysikko.

## Katso myös

Fourier liittyy myös seuraaviin:

* Fourier'n sarja, tapa esittää jaksollinen funktio trigonometristen funktioiden avulla äärettömänä summana
* Fourier'n muunnos, menetelmä, jolla funktio esitetään siniaaltoisten funktioiden integraalina
* 10101 Fourier, päävyöhykkeen asteroidi.
Aqtöbe

**Aqtöbe** (, ) on kaupunki Ilek-joen varrella Luoteis-Kazakstanissa Euroopan sekä Aasian rajalla. Kaupungissa on 523 665 asukasta (2022) ja se on Aqtöben alueen pääkaupunki. Aqtöbe on Kazakstanin viidenneksi suurin kaupunki.  Kaupungin pormestari on Azamat Beket. Hänet nimitettiin virkaansa vuonna 2023. 

## Historia ja nykypäivä
Aqtöbe perustettiin vuonna 1869 linnoitukseksi. Nimi "Aqtöbe" tulee kazakin sanoista "aq" (valkoinen) ja "töbe" (kukkula). Kaupunki kasvoi erityisesti toisen maailmansodan aikana rautamalmin ja kromin käsittelyn keskuksena.

Aqtöbe tunnettiin myös lentokoulustaan. Esimerkiksi neuvostoaikana kaupungissa koulutettiin paljon lentäjiä.

Kaupunki oli tärkeä maanteiden (esimerkiksi eurooppatie E38) ja lentoliikenteen risteysasema. Kaupungin kautta kulkee Kazakstanin rautateiden sivurata.

Nykyään Aqtöbe on tärkeä teollisuuskaupunki.

### Väestön kehitys
Kaupunki on kasvanut merkittävästi 2000-luvulla.

lähde: 

## Kulttuuri
Kaupungin kulttuuriomaisuuteen kuuluvat lääketieteellinen instituutti, opettajankoulutuslaitos, planetaario, teatteri sekä useita museoita.

## Urheilu

Jalkapalloseura FK Aktobe pelaa maan pääsarjassa ja on voittanut Kazakstanin mestaruuden vuosina 2005, 2007, 2008, 2009 ja 2013 sekä Kazakstanin Cupin vuonna 2008. 

## Liikenne
Aqtöbe sijaitsee Orenburgin ja Taškentin rautatien varrella. Aqtöben rautatieasema sijaitsee kaupungin keskustassa. Aqtöbesta pääsee junalla Uralskiin, Saratoviin, Atırawiin, Aqtawiin, Astanaan (Kostanayn kautta), Qızılordaan, Šymkentiin, Biškekiin ja Almatyyn.

Aqtöben lentoasema, joka sijaitsee eteläisessä Aqtöbessa pääsee suorilla lennoilla Moskovaan, Astanaan, Šymkentiin, Aqtawiin sekä Almatyyn.

Aqtöbessa on kaksi linja-autoasemaa. Toinen sijaitsee kaupungin itäisellä puolella, josta pääsee Aqtöben alueen kaupunkeihin ja kyliin sekä Aqtöbesta katsoen lähellä oleviin kaupunkeihin Venäjällä Orskiin ja Orenburgiin. Linja-autoja menee päivittäin Astanaan. Toinen linja-autoasema sijaitsee kaupungin pohjoislaitamilla. Sieltä pääsee pääasiassa Venäjälle. Päivittäin linja-autoja menee Orskiin, Orenburgiin sekä Samaraan. Harvemmin linja-autoja menee myös Kazaniin, Jekaterinburgiin, Moskovaan, Krasnodar iin sekä Pietariin.

Päämoottoritiet A-27 sekä M-32 kulkevat kaupungin halki.

## Kuvia

Tiedosto:Aktobe New Buildings.jpg|Uusia taloja Aqtöbessa.
Tiedosto:Aktobe train station 2008 02.jpg|Rautatieasema sisältäpäin vuonna 2008 Aqtöbessa.
Tiedosto:Autobus №8A, Aktobe (01).jpg|Paikallinen linja-auto.
Tiedosto:Aktobe bazar, 06.2008.jpg|Kaupungin tori.
Tiedosto:Nurdaulet mosque 1.jpg|Moskeija kaupungissa.
Tiedosto:Aktobe bus.jpg|Paikallista liikennettä.
Tiedosto:Aktobe Government Building.jpg|Hallituksen rakennus Aqtöbessa.


## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Departament statistiki Aktjobinskoi oblasti (alueen tilastolaitos)   (aktobe.stat.kz)
Varhaispronssikausi

**Varhaispronssikausi** on vanhemmasta pronssikaudesta joskus käytettävä nimitys. Pronssikausi on esihistorian ajanjakso, jonka aikana opittiin valmistamaan tai käytettiin muualta tuotuja pronssiesineitä. Pronssikausi ajoittuu eri alueilla hieman eri aikaan. Suomessa pronssikausi sijoitetaan aikavälille 1300–500 ennen ajanlaskun alkua. Arkeologit jakavat lisäksi pronssikauden kuuteen alaperiodiin sen mukaan, millaisia pronssiesinetyyppejä esiintyy eniten tiettynä ajanjaksona. Vanhempana pronssikautena voidaan pitää I–III alaperiodia (n. 1300–1000 eaa.), nuorempana pronssikautena IV–VI alaperiodia (n. 1000–500 eaa.). Nuoremmasta pronssikaudesta käytetään joskus myös sanaa myöhäispronssikausi.
Bob Suter

**Robert ”Bob” Suter** (16. toukokuuta 1957 Madison, Wisconsin – 9. syyskuuta 2014 Madison, Wisconsin) oli yhdysvaltalainen jääkiekkoilija. Pelipaikaltaan hän oli puolustaja.

Suter aloitti uransa NCAA-sarjassa Wisconsinin yliopiston joukkueessa, jossa pelasi kaudet 1975–1979. Los Angeles Kings varasi Suterin NHL:ään 1977 varaustilaisuuden seitsemännellä kierroksella numerolla 120. Samana vuonna Birmingham Bulls varasi hänet WHA:han varaustilaisuuden seitsemännellä kierroksella numerolla 58. Hän kävi pelaamassa kaudella 1978–1979 myös yhdeksän ottelua CHL-liigassa Tulsa Oilersin joukkueessa. Vuonna 1979 Suter nimitettiin Yhdysvaltojen maajoukkueeseen. Se ylsi Lake Placidin 1980 talviolympialaisissa suuryllätykseen voittamalla Neuvostoliiton ja ottamalla olympiakultaa. Olympialaisten jälkeen Suter kieltäytyi Los Angelesin sopimustarjouksesta ja oli seuraavan kauden pelaamatta, jotta sai rajoittamattoman vapaan agentin statuksen. Hän teki sopimuksen Minnesota North Starsin kanssa mutta ei pelannut NHL:ssä yhtään ottelua. Kauden 1981–1982 Suter pelasi CHL-liigassa, jonka jälkeen lopetti pelaajauransa, muutti takaisin kotikaupunkiinsa Madisoniin ja avasi urheilukaupan.

Pelaajauransa jälkeen Suter toimi kaudet 1984–1986 USHL-junioriliigajoukkue Madison Capitolsin valmentajana. Hän oli myös Capitol Ice Arena -jäähallin osaomistaja ja johtaja. Hän oli entisen NHL-pelaaja Gary Suterin isoveli ja nykyisen NHL-pelaaja Ryan Suterin isä. Hänen sisarenpoikansa Jeremy Dehner edustaa DEL-seura EHC Müncheniä. Myös hänen toinen isoveljensä, John Suter, pelasi jääkiekkoa Wisconsinin yliopiston joukkueessa vuosina 1973–1978.

Suter kuoli sydänkohtaukseen 57-vuotiaana 9. syyskuuta 2014.

## Lähteet
* 
* 
* Suter hockeydraftcentral.comissa
* Badgers hockey: Madison's Bob Suter dies at age 57

### Viitteet
Arktika-luokka

**Arktika-luokka** on Venäjän federaation ja aikaisemmin Neuvostoliiton kuuden ydinkäyttöisen jäänmurtajan muodostama alusluokka, jonka ensimmäinen alus *Arktika* saavutti ensimmäisenä pinta-aluksena pohjoisnavan 17. elokuuta 1977. Luokan aluksia rakennettiin vuosina 1975–1994. Viimeinen, Arktika-luokkaan laskettava, mutta kooltaan muita hieman suurempi '50 vuotta voitosta' valmistui vasta 2007. Niiden pituus on 148 metriä ja vauhti 18 solmua. Paino 23&nbsp;000 t ja jäänmurtokyky max. 200 cm.

Neuvostoliiton romahduksen jälkeen ydinmurtajat luovutettiin kaupallisesti toimivan Murmansk Shipping Companyn käyttöön, mutta elokuussa 2008 alukset siirrettiin Rosatomille. Alusten kotisatama on Atomflot Murmanskin ulkopuolella.

Kaksi vanhinta alusta on poistettu käytöstä.

## Alukset
Alukset ovat kaksoisrunkoisia ja niiden ulompi runko on 48 ja sisempi 25 millimetriä paksu. Välissä oleva tila on täytetty painolastina käytetyllä vedellä. Alukset kykenevät murtamaan jopa viisimetrisen jääpeitteen.

## Lähteet
Nad Tatrou sa blýska

**Nad Tatrou sa blýska** () on Slovakian kansallislaulu. 

Laulu syntyi vuonna 1844, kun joukko Bratislavan evankelis-luterilaisen lyseon oppilaita osoitti mieltään Levočan kaupungissa erään slovakialaisen patriootin maastakarkotusta vastaan. Laulun sanoitti Janko Matúška levottomuuksien aikaan 1844, mutta sen sävel on otettu slovakialaisesta kansanlaulusta *Kopala studienku*. Laulusta tuli suosittu vuosien 1848/49 levottomuuksien aikaan. Ensimmäinen painettu versio julkaistiin 1851. Vuonna 1920 laulun ensimmäisestä säkeistöstä tuli vastamuodostetun Tšekkoslovakian kansallislaulun osa. Se soitettiin välittömästi tšekkien kansallislaulun *[[Kde domov můj]]* jälkeen. Slovakian ollessa itsenäinen valtio vuosina 1939-1945, sen kansallislauluna oli panslaavilainen hymni *[[Hej, sloveni]]* sen alkuperäisessä, slovakiankielisessä muodossa *Hej, slováci*. Vuonna 1945 Tšekkoslovakian yhtenäisyyden palautuessa maan kansallislaulu palautettiin ennalleen. 

Kun Slovakia itsenäistyi uudelleen vuonna 1993, tuli *Nad Tatrou sa blýskan* kahdesta ensimmäisestä säkeistöstä maan virallinen kansallislaulu Slovakian perustuslain 9. artiklan mukaan. 

## Sanat
Sanat slovakiksi:

:Nad Tatrou sa blýska, hromy divo bijú,
:Nad Tatrou sa blýska, hromy divo bijú,
:Zastavme ich bratia, veď sa ony stratia, Slováci ožijú,
:Zastavme ich bratia, veď sa ony stratia, Slováci ožijú,

:To Slovensko naše posiaľ tvrdo spalo,
:To Slovensko naše posiaľ tvrdo spalo,
:Ale blesky hromu, vzbudzujú ho ktomu, aby sa prebralo,
:Ale blesky hromu, vzbudzujú ho k tomu, aby sa prebralo,

### Suomennos

:Tatran yllä salamoi, ukkonen jyrisee raivokkaasti,
:Tatran yllä salamoi, ukkonen jyrisee raivokkaasti,
:Veljet, seisauttakaamme ne ja taas slovakit heräävät,
:Veljet, seisauttakaamme ne ja taas slovakit heräävät,

:Meidän Slovakiamme on ollut unessa pitkään,
:Meidän Slovakiamme on ollut unessa pitkään,
:Taas salamointi ja ukkonen saattaa sen eloon,
:Taas salamointi ja ukkonen saattaa sen eloon,

### Muut säkeistöt
Hymnissä on myös kaksi säkeistöä, joita ei pidetä virallisen kansallishymnin osana:

:Už Slovensko vstáva 
:putá si strháva 
:Hej rodina milá 
:hodina odbila, 
:žije matka Sláva 

:Ešte jedle rastú 
:na krivánskej strane 
:Kto jak Slovák cíti, 
:nech sa šable chytí, 
:a medzi nás vstane

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Kansallislaulun virallinen sivu, jossa hymni myös kuultavissa
Kuivaniemen rautatieasema

**Kuivaniemen rautatieasema** () oli Suomen rataverkon liikennepaikka nykyisin Iihin kuuluvan entisen Kuivaniemen kunnan keskustaajaman länsipuolella rataosalla . Rautatieasema sijaitsee aivan valtatien 4 varrella. Liikennepaikan etäisyys Helsingin rautatieasemalta Haapamäen ja Oulun rautatieasemien kautta mitattuna on 823,5 ratakilometriä.

Kuivaniemen asema sijoitettiin Kuivajoen varteen noin kolmen kilometrin päähän joen alajuoksulla sijaitsevalta Kuivaniemen kirkolta. Rautatie kaarsi heti aseman jälkeen jyrkästi Kuivajoen ylittävälle sillalle. Kuivaniemen kunnan asutus oli vanhastaan keskittynyt kirkonkylään, mutta sotien jälkeen asemanseudusta muodostui Kuivaniemen kuntakeskus, johon sijoittui pääosa kaupallisista palveluista. Rautatietä oikaistiin Kuivaniemen aseman kohdalla 1960-luvun puolivälissä, jolloin vanha asema jäi noin puoli kilometriä sivuun uudesta ratalinjasta. Uusi asemarakennus valmistui vuonna 1966, mutta asutuksen ja palvelujen painopiste jäi vanhan aseman ympäristöön.

Vakituinen miehitys Kuivaniemen asemalla lopetettiin vuonna 1999. Henkilöliikenteen pysähdykset Kuivaniemellä lakkautettiin 3. syyskuuta 2006 voimaan tulleen uuden aikataulun myötä. Myöskään tavaraliikennettä ei ole.

Kuivaniemen liikennepaikan miehitys lopetettiin kesällä 2003 uuden Myllykankaan liikennepaikan valmistuessa. Samalla liikennepaikalla ollut kampiasetinlaite purettiin.

Kuivaniemen asemalla ei ole nykyisin ratapihaa, ainoastaan yksi pääraide matkustajalaitureineen. Vanhan ratalinjan Kuivajoen silta on edelleen jäljellä.

## Asemat
Kuivaniemen keskustaajamassa on ollut kaksi rautatieasemaa. Vuoteen 2003 saakka käytössä ollut asema oli järjestyksessään toinen Kuivaniemen asemista. Se otettiin käyttöön kun ratalinja siirrettiin pois Kuivaniemen keskustasta.

Alkuperäinen Bruno Granholmin suunnittelema puurakenteinen asemarakennus sijaitsee lähes keskustassa nykyisen ratalinjan itäpuolella, ja on nykyisin yksityisomistuksessa. Asemarakennus on maalattu keltaiseksi kesällä 2006. Asemarakennus sijaitsee Ratakadun varrella, ja sen edustalla on edelleen nähtävillä alkuperäisen matkustajalaiturin reunakivetys. Samalla tontilla on myös alkuperäinen rautatieaseman yhteyteen rakennettu varastorakennus.

## Lähteet
VG Cats

**VG Cats** *(Videogame Cats)* on englanninkielinen Scott Ramsoomairin julkaisema verkkosarjakuva, jonka päähenkilöinä ovat kaksi kissaa. Sarjakuva ei ole yhtenäinen jatkuva tarina, vaikka päähahmot ovat lähes aina samat. Aiheina ovat yleisesti videopelit ja erityisesti niiden parodiointi.

## Henkilöhahmot
* Leo Leonardo                   – Harmaa poikakissa. Yksinkertainen, naiivi.
* Aeris                          – Vaaleanpunainen tyttökissa. Kriittinen, temperamenttinen, realisti.
* Krug, Lord of the Unpleasant   – Punainen piruhahmo. Typerä.
* Pantsman                       – Piirtäjän alter ego, supersankari.
* Johnny Evilguy                 – Kauppias, konna, sairas mieleltään.
* Dr. F.G. Hobo                    – Pummi, pahasti vialla päästään. Kuoli stripissä 183.
* Major Payne                   – Pantsmanin alainen, hoitelee epämiellyttävät henkilöt.
* Ternaldo                       – Peliaddikti. Irtaantunut todellisuudesta.

## Aiheesta muualla
* VG Cats
* VG Cats -keskustelupalsta 
* VG Cats -kauppa
* Krug Interweb Productions
Alttoklarinetti

**Alttoklarinetti** on puupuhallin, joka on läheistä sukua tavalliselle klarinetille. Alttoklarinetti on melko harvinainen soitin, ja se on tavallisimmin es-vireinen. Alttoklarinetin puinen putki päättyy ylöspäin nousevaan metalliseen kaikusuppiloon. Soitinta käytetään tavallisesti puhallinorkestereissa ja sotilassoittokunnissa.
Vannesaha

**Vannesaha** on työstökone, jolla leikataan puuta, metallia tai muita materiaaleja. Vannesahan nimi tulee käytetystä terästä, ohuesta metallivanteesta joka on varustettu hammastuksella. Vannesahaa käytetään puutöissä erityisesti kuvioiden sahaukseen. Jotkut mallit sopivat myös metallin ja muovin sahaamiseen.

Pienten työstökoneiden ohella olemassa myös isoja, sahalaitoksiin tarkoitettuja vannesahoja. Niitä käytetään tukkien sahaukseen. Ohut vannesahanterä leikkaa kapean raon, joten puuta menee vähemmän hukkaan kuin esimerkiksi pyörösahalla. Tukkien sahaamiseen tarkoitettua vannesahaa kutsutaan tukkivannesahaksi. Puuvannesahalla saadaan helposti tehtyä kaarevia ja jyrkkiä sahauksia. Lehtisaha on sopiva harrastekäyttöön.

Vannesaha koostuu kahdesta pyörästä, joiden ympärille vanne laitetaan ja tasosta, joka tukee sahattavaa kappaletta. Lisäksi vannesahassa on ohjuri, joka pitää terän halutussa kohdassa.

## Lähteet
* 
* 
### Viitteet
Iiro Järvi

**Iiro Petteri Järvi** (s. 23. maaliskuuta 1965 Helsinki, Suomi) on suomalainen jääkiekkoilija.

## Pelaajaura
Quebec Nordiques varasi Järven vuonna  kolmannella kierroksella numerolla 54. Varausvuoro oli alun perin Buffalo Sabresin, jolta se siirtyi Nordiquesille kolmen pelaajan mukana maksuna maalivahti Real Cloutierista ja ensimmäisen kierroksen varausvuorosta saman vuoden draftissa. Hän pelasi NHL-liigan Quebec Nordiquesissa vuodesta 1988 vuoteen 1990. Seuraavan kauden 1990–1991 hän aloitti AHL-liigan Halifax Citadelsissa, mutta siirtyi viiden pelatun ottelun jälkeen Itävaltaan Klagenfurtin joukkueeseen. Yhteensä Järvi pelasi NHL:n runkosarjassa 116 ottelua, joissa hän keräsi 61 (18+43) tehopistettä ja 58 jäähyminuuttia.

Ennen NHL-uraansa Järvi pelasi helsinkiläisseura HIFK:ssa SM-liigaa viiden kauden ajan, joskin pääosan kaudesta 1985–1986 hän pelasi vuokralla Lahden Kiekkoreippaassa. Klagenfurtista Järvi palasi takaisin Helsinkiin viiden kauden ajaksi. Kaudelle 1996–1997 Järvi vaihtoi Saksan Eliitti-liigan Frankfurt Lionsin paitaan, josta palasi seuraavaksi kaudeksi Klagenfurtiin. Klagenfurtista Järvi palasi vielä kerran SM-liigaan. Kausi 1998–1999 kului Lappeenrannan SaiPassa. Tämän jälkeen ura jatkui vielä vuoden verran Englannin Newcastlessa.

Maajoukkueen mukana Järvi pelasi kolmissa nuorten MM-kisoissa 1983–1985, aikuisten MM-kisoissa 1987 ja 1989, Kanada-cupissa 1987 ja 1991 sekä 1988 olympialaisissa Calgaryssa. Yhteensä hän edusti Suomea 85 A-maaottelussa tehoin 10+11.

## Valmennusura
Pelaajauransa jälkeen Järvi on toiminut Kiekko-Vantaan organisaatiossa edustusjoukkueen apuvalmentajana sekä A-junioreiden vastuuvalmentajana.

## Tilastot

## Lähteet
* 
* 
*Järven tiedot Jääkiekkomuseon sivuilla.

### Viitteet

## Aiheesta muualla
* Iiro Järvi nhlfinns.com:ssa
Salve a ti, Nicaragua

**Salve a ti, Nicaragua** (suom. ”Tervehdys sinulle, Nicaragua”) on Nicaraguan kansallislaulu. Kansalliskokous hyväksyi sen käyttöön lokakuun 20. päivänä 1939, päätös vahvistettiin virallisesti 25. elokuuta 1971.

Laulun sanat ovat Salomon Ibarra Mayorgan ja musiikki Luis A. Delgadillon sovittama. Laulun sävel perustuu espanjalaisen munkin, veli Castinoven, 1700-luvulla säveltämään liturgiseen hymniin. Nicaraguan ollessa osa Keski-Amerikan liittovaltiota laulua käytettiin Nicaraguan osavaltion korkeimman oikeuden tuomareiden tervehtimiseen.

Maan itsenäistyttyä sillä oli eri vallankumousten yhteydessä kolme eri kansallislaulua. *Salve a ti, Nicaragua* palasi virallisesti käyttöön 23. huhtikuuta 1918, vapaamielisten voimien kaapattua vallan. Maan uusi hallitus julisti kilpailun hymnin sanoittamiseksi. Kilpailun ehtona oli, että sisällissodista ja vallankumouksista kärsineen maan laulussa ei saa mainita sotaa ja hävitystä, vaan ainoastaan rauhan ja aherruksen. Sanoituskilpailun voitti nicaragualainen opettaja ja runoilija Salomón Ibarra Mayorga. 

## Laulun sanat

**Salve a ti, Nicaragua** (espanjaksi) 

¡Salve a ti, Nicaragua! En tu suelo
ya no ruge la voz del cañón,
ni se tiñe con sangre de hermanos
tu glorioso pendón bicolor.

Brille hermosa la paz en tu cielo,
nada empañe tu gloria inmortal,
¡que el trabajo es tu digno laurel
y el honor es tu enseña triunfal!

**Tervehdys sinulle, Nicaragua** 

Tervehdys sinulle, Nicaragua! Sinun maassasi
ei kanuunoiden ääni enää kaiu,
eikä veljien veri enää tahraa
sinun loistoisaa kaksiväristä lippuasi.

Loistakoon rauha taivaallasi,
älköönkä mikään himmentäkö kuolematonta kunniaasi,
sillä työ on sinun arvokas seppeleesi
ja kunnia sinun voitonmerkkisi!

## Aiheesta muualla
* Kuuntele kansallislaulu!
Janne Joutsenniemi

**Janne Jare Joutsenniemi** (s. 2. kesäkuuta 1969) on suomalainen muusikko ja tuottaja. Hän on ollut Stonen basisti-laulajana sekä Suburban Triben basistina. Lisäksi Joutsenniemi on toiminut tuottajana muun muassa Ensiferumin, Stam1nan ja Kiuaksen albumeilla.

Stonen lopetettua toimintansa Joutsenniemi oli mukana perustamassa Suburban Tribea vuonna 1994. Maaliskuussa 2011 yhtye ilmoitti hajoamisestaan kotisivullaan. Suburban Tribe soitti viimeisen keikkansa heinäkuussa 2011. Saman vuoden lokakuussa Joutsenniemi liittyi Herra Ylpön luotsaamaan Herra Ylppö & Ihmiset -yhtyeeseen.

Joutsenniemi soittaa Gimmelin musiikkivideolla *Roviolla*.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* 
* 
*
Kärtsy Hatakka

**Kärtsy Hatakka** (oik. **Kari Arvo Ilari Hatakka**, s. 17. joulukuuta 1967) on suomalainen muusikko. Vuonna 1986 hän perusti Waltari-yhtyeen, jonka laulajana ja säveltäjänä hänet tunnetaan. Kärtsy sekä Waltari ovat olleet mukana toteuttamassa monia laajamittaisia hankkeita: muun muassa Jorma Uotisen koreografiaan sävellettyä musiikkiteosta “Evankeliumi”, jota esitettiin yhdessä Kansallisbaletin ja Sibelius-lukion sinfoniaorkesterin sekä kuoron kanssa Kansallisoopperassa. Lisäksi hän on ollut tekemässä Helsingin juhlaviikoille vuonna 1995 tilaustyönä Avanti!-sinfoniaorkesterin kanssa toteutettua sävelteosta *[[Yeah! Yeah! Die! Die! Death Metal Symphony in Deep C|Yeah! Yeah! Die! Die! Death Metal Symphony In Deep C]]*. Hatakka on tuottanut musiikkia myös videopeleihin *[[Max Payne]]* ja *[[Max Payne 2: The Fall of Max Payne]]*. Jälkimmäisen osan teemamusiikki voitti Game Audio Network Guildin ”Best Original Instrumental Song” -palkinnon Yhdysvalloissa vuonna 2004.

Hatakan yhtye Waltari on julkaissut vuodesta 1991 lähtien 13 studioalbumia ja kolme kokoelmaa sekä tehnyt 16 laajaa Euroopan-kiertuetta. Yhtyeen kappaleet ovat keränneet listasijoituksia Suomen ja Euroopan lisäksi myös Japanissa. Omaa nimeään Kärtsy kantavan sooloprojektinsa kanssa hän on Suomen lisäksi keikkaillut muun muassa Englannissa, Saksassa, Tšekissä, Ruotsissa, Kiinassa sekä Japanissa.

Hatakka julkaisi ensimmäisen sooloalbuminsa *[[Duty Freedom]]* syyskuussa 2010. Toinen sooloalbumi *[[aWay]]* julkaistiin vuonna 2014 sekä Maunula (Kärtsy plays Flatus) vuonna 2016.

Hatakan yhtye Head First julkaisi nimeään kantavan debyyttialbumin 27. toukokuuta 2022 saksalaisen Metalville-levy-yhtiön kautta.

## Diskografia
### Sooloalbumit
* 
* 
* 
* 

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* 
* 
* Pekka Raittinen: ”Suomessa asuminen pitää jalat maassa ”. Muusikko 11/2003.
*
Waltari

**Waltari** tai **Valtari** on suomalainen sukunimi, joka on muun muassa seuraavilla henkilöillä:

*Hanne Valtari (s. 1983), kirjailija, viestintäalan yrittäjä ja sosiaalisen median vaikuttaja
*Leif A. Waltari (s. 1935), kirjailija
*Mika Waltari (1908–1979), kirjailija
*Satu Waltari (1932–2014), kirjailija, Mika Waltarin tytär
*Toimi Waltari (1882–1914), pappi ja kirjailija, Mika Waltarin isä
*Toivo Waltari (1880–1939), Mika Waltarin setä, pappi, merimieslähetyksen johtaja ja kirjailija
*Veikko Lemmetty Waltari (1907-1967), Nuorena Rauman kaupungin poliisimestari. Naantalin kaupunginviskaali 1936,Myöhemmin Rauman kaupungin lakimies. Varatuomari. Toivo Waltarin poika
*Mikko Eljas Waltari (1912-1995), vakuutustuomari
*Urho Elias Waltari (1894-1970), Toimi pappina Amerikan suomalaisten keskuudessa. 1930-luvun alussa hän oli Kotkan seurakunnan kappalaisena.
*Kaarle Juhonpoika Waltari aik. Helenius (1881-1944), Leipuri, perusti vaimonsa kanssa Oululaisen kotileipomon Lahteen.

## Nimen muita merkityksiä
* Valtari, kauppakeskus Kouvolassa
*Waltari, suomalainen metalliyhtye
**[[Waltari (EP)|Waltari]]*, samannimisen yhtyeen EP-levy vuodelta 1988
*4266 Waltari‎, asteroidi 
*Waltari-palkinto, Suomen Kirjailijaliiton palkinto nuorille kirjailijoille
* *[[Valtari (albumi)|Valtari]]*, Sigur Rós -yhtyeen studioalbumi

## Katso myös
* Mäki-Valtari, suomalainen sukunimi
* Walthari, langobardien kuningas 539–546.

## Lähteet
Tarja Mulari

**Tarja Annikki Mulari** (s. 3. toukokuuta 1965 Kuopio) on suomalainen nopeuslaskija. Hän voitti näytöslajina olleen nopeuslaskun Albertvillen olympialaisissa 1992. Hän voitti lajin MM-hopeaa 1987 ja maailmancupin 1987, 1988 ja 1991.

Mulari laski vuonna 1988 maailmanennätyksen nopeudella 214,413 km/h. Albertvillen olympialaisissa Mularin voittoon oikeuttanut nopeus oli 219,245 km/h, joka oli myös maailmanennätys. Tulos pysyi ennätyksenä vuoteen 1995 asti, jolloin ranskalainen Karine Dubouchet kellotti nopeuden 225,000 km/h. Mulari lopetti uransa Albertvillen voittoon, jonka jälkeen lähti tekemään PR-työtä nopeuslaskun hyväksi. Nopeuslaskun Mulari lopetti siinä vaiheessa, kun selvisi että FIS ja KOK eivät huolineet lajia mukaan Lillehammerin olympialaisiin. Myöhemmin hän siirtyi mainostoimistoon töihin.

Ennen nopeuslasku-uraansa Mulari kilpaili alppihiihdossa. Suomen-mestaruuden hän voitti syöksylaskussa vuosina 1985 ja 1987.

Nykyisin Mulari asuu Ranskan Chamonix'ssa. Hän on naimisissa ja hänellä on kolme lasta.

## Lähteet
* *Kilpakenttien sankarit 2*, Tammi 1993, s. 28–29

### Viitteet
Amida

**Amida** () on jokaisen juutalaisen jumalanpalveluksen eli tefillan keskeisin rukous. Sana tulee heprean kielen verbistä *la’amod* (), joka tarkoittaa ’seistä’. Amidan toinen nimi on *šemone esre* (), ’kahdeksantoista’, jolla tarkoitetaan 18:aa siunausta, joista arkipäivän amida-rukous koostuu. Amidaan viitataan myös juutalaisissa lähteissä kuten Talmudissa nimellä *tefilla*, ’rukous’. 

Rabbit asettivat amida-rukouksen Jerusalemin temppelin uhritoimitusten sijaan ja se tapahtui Esran aikana Babylonian pakkosiirtolaisuuden jälkeen noin vuonna 538 eaa. Rukouksen nimi perustuu siihen, että se luetaan seisaaltaan.
Alun perin rukous koostui 18:sta siunauksesta. Babylonian pakkosiirtolaisuuden jälkeen lisättiin pahantekijöitä koskeva 12. siunaus ja nimi pysyi samana, vaikka siunauksia onkin 19. Amidan siunaukset tiivistettyinä:

* Herra, isiemme kilpi, suojelkoon meitä.
* Herra antaa elämän ja ylösnousemuksen kaikille.
* Herra on pyhä.
* Herra lahjoittaa ihmiselle älyn ja tuntemisen.
* Herra suo meille katumuksen hengen.
* Herra antaa syntimme anteeksi.
* Herra auttaa ja lunastaa.
* Herra parantaa sairaudet.
* Herra siunaa työmme hedelmät.
* Herra lupaa pelastuksen kansalleen.
* Herra hallitsee ja tuomitsee oikeudenmukaisesti.
* Herra ei jätä rankaisematta pahaa.
* Herra auttaa oikeamielisiä.
* Herra palauttaa istuimensa Jerusalemiin.
* Herra tuo messiaan.
* Herra kuulee rukoukset.
* Herra palauttaa Temppelin ja palveluksen.
* Herra olkoon kiitetty ihmeidensä johdosta.
* Herra antaa kansalleen iankaikkisen rauhan.

Sapattisin ja juhlapyhisin amida koostuu seitsemästä siunauksesta. Ensimmäiset ja viimeiset kolme ovat samat kuin arkipäivisin, ja keskimmäinen siunaus koskee ao. juhlaa. Hanukkana ja purimina lisätään 17. siunaukseen erityinen siunaus näiden juhlien ihmeeseen liittyen.
Ammoniitit

**Ammoniitit** olivat nilviäisten pääjaksoon ja siinä pääjalkaisten luokkaan luettuja muinaisia merieläimiä, joiden lähimpiä nykysukulaisia lienevät helmiveneet. Ammoniiteillä oli spiraalimainen hieman pässinsarvea muistuttava kuori, ja ne ovat säilyneet hyvin fossiilikerrostumissa.

## Fossiilit
Ammoniitit ilmestyivät noin 400 miljoonaa vuotta sitten siluuri- ja devonikausien vaihteessa ja hävisivät sukupuuttoon liitukauden lopun joukkotuhossa 65 miljoonaa vuotta sitten. Koska ammoniitit olivat hyvin yleisiä ja evoluutio tuotti muutaman miljoonan vuoden välein uusia lajeja edellisten kuollessa sukupuuttoon, ammoniittilajin määrittämisellä voidaan arvioida fossiilikerrostuman ikä (niin kutsutut johtofossiilit).

## Rakenne ja luokittelu
Ammoniitti kasvatti kuoren ympärilleen. Eläimen kasvaessa ja kuorikammion käydessä ahtaaksi se kasvatti seuraavan suuremman kammion ja kammioiden väliin jäi väliseinä (), joten ammoniittien kuori lopulta muodostui sarjasta suurenevia kammioita joiden läpi kulki putki () sen avulla eläin lisäsi ja vähensi veden määrää tyhjissä kammioissa ja täten sääti uimasyvyyttään vedessä. Viimeisimmässä kammiossa ja suurimmassa oli itse eläin.

Fossiileista on löytynyt pieniä meritähtiä ja niveljalkaisia kuten rapuja joita ne ilmeisesti söivät.

Ammoniitit luokitellaan lahkoihin kuoren rakenteen perusteella. Ammoniittien kuoret ovat kiertyneet tavallisesti tasomaisesti spiraaliin, mutta kuori voi olla myös suora, osittain kiertynyt tai pitkittäin kiertynyt. Näitä jälkimmäisiä tyyppejä kutsutaan myös heteromorfisiksi ammoniiteiksi.

Ammoniittilajit tunnistetaan muodon ja kasvusaumojen kuvioiden mukaan. Eri lajeja tunnetaan useita tuhansia. Nykyisistä eläimistä ammoniitit ulkoisesti muistuttivat eniten helmiveneitä (*Nautilus*), mutta lienevät kuitenkin läheisempää sukua mustekaloille.

## Kuvia

Perisphinctes ammonite.jpg
DiscoscaphitesirisCretaceous.jpg
Hoploscaphites ammonite.jpg
Didymoceras stevensoni, Late Cretaceous, Pierre Shale Formation, Weston County, Wyoming, USA - Houston Museum of Natural Science - DSC01926.JPG
The Childrens Museum of Indianapolis - Ammonites.jpg


## Lähteet
* 

### Viitteet

## Aiheesta muualla
*Mikko's Phylogeny Archive – Ammonoidea – ammonites
*Tonmo: Ammonites: A General Overview
Belemniitit

**Belemniitit** (Belemnoidea) olivat trias-, jura- ja liitukauden pääjalkaisiin kuuluneita nilviäisiä. Belemniitit kuuluivat varsinaisiin (kaksikiduksisiin) mustekaloihin, joilla ei ollut ulkoista kuorta vaan sisäinen tukiranka. Kynän kärkeä muistuttavat sisäiset kuoret ovat säilyneet hyvin fossiiliaineistoissa; niitä kutsutaan myös ukonnuoliksi. Belemniiteillä oli kymmenen erilaistumatonta lonkeroa.

Kaikkien nykyisten mustekalojen (Neocoleoidea) katsotaan polveutuvan belemniiteistä. Belemniitit kuolivat sukupuuttoon liitukauden lopun joukkotuhossa 65 miljoonaa vuotta sitten.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*
Albertville

**Albertville** on Alpeilla sijaitseva 18&nbsp;009 asukkaan (2006) kaupunki Savoien departementissa Ranskassa. Kaupungin pinta-ala on 17,56 neliökilometriä, ja sen pormestarina toimii Albert Gibello.

Erityisesti Albertville tunnetaan siellä järjestyistä vuoden 1992 talviolympialaisista. 

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Merililjat

**Merililjat** eli krinoidit (Crinoidea) on piikkinahkaisten pääjaksoon (Echinodermata) kuuluva, ulkonäöltään kasvia muistuttavien selkärangattomien eläinten ryhmä.

Termillä ”merililjat” voidaan toisaalta viitata koko Crinoidea-luokkaan, toisaalta sillä voidaan ahtaammin tarkoittaa vain luokan varrellisia jäseniä, kun varrettomia kutsutaan hiustähdiksi  – tällöin koko luokasta Crinoidea on käytetty termiä ”merililjat ja hiustähdet”.

Merililjojen luokasta tunnetaan noin 600 nykyisin elävää lajia. Jotkut elävät syvällä meressä, toiset koralliriutoilla. Fossiileista on tunnistettu yli 5000 lajia. Valtaosa nykyisistä lajeista kuuluu hiustähtien lahkoon Comatulida, jotka elävät mannerjalustoilla, alle 200 metrin syvyydessä.

Merililjojen rakenteeseen kuuluu kuppimainen keskuskiekko josta lähtee viisi lonkeroa. Ne ovat usein haaroittuneita ja tyypillisesti höyhenmäisiä. Sekä suu että peräaukko ovat eläimen yläpinnalla. Merililjat hankkivat ruokaa passiivisesti: ohivirtaava vesi tuo ravintoa niiden höyhenmäisiin pyyntilonkeroihin. ”Oksan” pinnalla kulkee kouru, joita pitkin pienet lonkerot työntävät ruokahiukkasen vähitellen kohti suuaukkoa. Monilla lajeilla on keskuskiekon alapuolella kalkkeutuneiden tukilevyjen muodostama varsi (”varsinaiset merililjat”). Varren alapäässä on erilaisia ulokkeita, joiden avulla merililja kiinnittyy alustaansa. Nämä kiinnittymisulokkeet ovat eri lahkoilla eri muotoisia. Matalassa vedessä eläviltä hiustähdiltä varsi puuttuu kokonaan, mutta syvän meren merililjoilla se voi olla jopa metrin mittainen.

Merililjat käyttävät ravinnokseen 50–400 mikrometrin kokoisia hiukkasia: yksisoluisia eliöitä, selkärangattomien toukkia, pieniä äyriäisiä ja detritus-hiukkasia.

Merililjat kehittyivät ordovikikaudella ja kukoistivat paleotsooisella maailmankaudella. Monet paleotsooisen ja mesotsooisen maailmankauden kalkkikerrostumat muodostuvat lähinnä muinaisten merililjojen fossiileista. Koska lajinkehitys on ollut nopeaa, samantyyppisiä fossiileita löytyy vain lyhyeltä ajalta, ja siksi merililjojen tutkimus on auttanut fossiilikerrostumien ajoittamisessa.

Nykyisistä merililjoista noin 80 lajia elää valtamerten syvänteissä tyypillisesti yli 200 metrissä, matalimmillaankin 100 metrin syvyydessä. Kuitenkin 85&nbsp;% tunnetuista nykyisin elävistä lajeista kuuluu lahkoon *[[Comatulida]]*, joka on kehittynyt paleotsooisen kauden jälkeen. Ne elävät mannerjalustoilla, matalammassa kuin 200 metrissä. Runsain lajikirjo löytyy nykyisin indopasifisen merialueen koralliriutoilta, missä voi elää 50 lajia samalla riutalla. Jotkut lajit elävät myös kylmissä vesissä.

Fossile-seelilie.jpg |Merililjafossiileita
Crinoids iowa 330m.jpg |
Agaricocrinus americanus Carboniferous Indiana.jpg |


## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Laji.fi: Merililjat (''Crinoidea'')
*ITIS: Crinoidea 
*University of Michigan, Animal Diversity Web (ADW): Crinoidea 
*National Center for Biotechnology Information (NCBI): Crinoidea, taxonomy 
*UniProt: Taxonomy - Crinoidea (crinoids)
Kaddiš

**Kaddiš** (arameaksi: קדיש, *pyhä*) on juutalaisen jumalanpalveluksen eli tefillan keskeinen rukous. Sen keskeisenä teemana on Jumalan ylistys ja kunnioitus. Kaddišista on olemassa eri versioita, jotka vaihtelevat riippuen siitä, missä osassa tefillaa ne lausutaan. Useimmiten kaddiš tarkoittaa *surijoiden kaddišia*, joka kuuluu juutalaiseen hautaus- ja muistopalvelukseen sekä keskeisenä osana suruajan päivittäiseen rituaaliin.

Kaddišin avaussanat kuvastavat Hes. 38:23 tekstiä, jossa Jumala ilmaisee kunniansa ja suuruutensa kansojen silmien edessä: *Niin minä osoitan suuruuteni ja pyhyyteni sekä teen itseni tunnetuksi lukuisain pakanakansain silmien edessä. Ja he tulevat tietämään, että minä olen Herra*.

## Historia

Kaddišin kirjoittamisen aikoihin juutalaiset puhuivat yleisesti arameaa, josta tuli myös rukouksen kieli. Alun perin sitä eivät lausuneet suruaikaa viettävät, vaan rabbit sapattisaarnojensa ja antamiensa oppituntien päätteeksi. Käytäntö sai alkunsa Babyloniassa, jossa useimmat juutalaiset osasivat vain arameaa. Saarnat pidettiin siis arameaksi, josta tuli myös kaddišin kieli, ja sellaisena rukous on säilynyt omaan aikaamme saakka.

## Eri versioita

* *Hatzi kaddiš* (חצי קדיש) – puolikas kaddiš.
* *Kaddiš Jatom* (קדיש יתום) – "orpojen kaddiš", jota kutsutaan yleisesti nimellä *kaddiš avelim* (קדיש אבלים), surijoiden kaddiš.
* *Kaddiš Šalem* (קדיש שלם) – täysi/kokonainen kaddiš.
* *Kaddiš de'Rabbanan* (קדיש דרבנן) – rabbien kaddiš, joka sanotaan Tooran opiskelun jälkeen sekä niissä jumalanpalveluksen osissa, joissa siteerataan Talmudin ja rabbien opetuksia.
* *Kaddiš ahar Hakk'vura* (קדיש אחר הקבורה) – sananmukaisesti "hautauksen jälkeinen kaddiš", toiselta nimeltään Kaddiš de'Ithadata (קדיש דאתחדתא) sen erityisten alkusanojen mukaan. 10 miehen (*minjan*) läsnä ollessa tämä kaddiš sanotaan Talmudin jokaisen kokonaisen jakson opiskelun päätteeksi. Se onkin painettu joka traktaatin loppuun.

## Aiheesta muualla

* lubavitch.fi: Kaddish