open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Miguel Primo de Rivera

**Miguel Primo de Rivera y Orbaneja** (8. tammikuuta 1870 Jerez, Espanja &ndash; 16. maaliskuuta 1930 Pariisi, Ranska) oli espanjalainen kenraali, joka hallitsi Espanjaa diktaattorina vuodesta 1923 vuoteen 1930.

Primo de Rivera syntyi varakkaaseen perheeseen. Hän liittyi Espanjan asevoimiin ja soti siirtomaasodissa Marokossa, Kuubassa ja Filippiineillä. Hän toimi useissa tärkeissä sotilasviroissa ensimmäisen maailmansodan jälkeen, mukaan lukien Valencian, Madridin ja Barcelonan kenraalikapteenina. Hänestä tuli Estellan markiisi setänsä kuoleman jälkeen vuonna 1921. Primo de Rivera teki vallankaappauksen asevoimien tukemana syyskuussa 1923. Kuningas Alfonso XIII hyväksyi hänen valtansa ja nimitti hänet pääministeriksi.

Primo de Rivera syrjäytti perustuslain sotilaslailla, määräsi tiukan sensuurin ja asetti poliittiset puolueet pannaan. Hän perusti Unión Patriótica Españolan ja loi yksipuoluejärjestelmän. Primo de Rivera yritti vähentää työttömyyttä käyttämällä rahaa yhteiskunnan kehittämiseen, mutta hallituksen kasvaneet kulut aiheuttivat inflaation. Lopulta hän menetti asevoimien tuen ja luopui virastaan tammikuussa 1930. Espanjan toinen tasavalta perustettiin hieman yli vuotta myöhemmin. Primo de Rivera kuoli diabetekseen Pariisissa vain kaksi kuukautta valtakautensa päättymisen jälkeen.

Primo de Riveran poika oli asianajaja José Antonio Primo de Rivera, joka perusti totalitaristisen Falange-puolueen, ja teloitettiin ilman oikeudenkäyntiä 20. marraskuuta 1936. Hänen tyttärensä taas oli Pilar Primo de Rivera, joka perusti Falangen naisjaoksen.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Synkooppi

**Synkooppi** on musiikissa normaalisti painottoman iskun painotus.

Esimerkiksi 4/4-tahtilajissa iskut 1 ja 3 ovat tyypillisimmin painollisia. Jos näiden sijasta painotetaan iskuja 2 ja 4, rytmi on synkopoitu. 

Takapotkun synkopointi on tyypillistä nykyaikaiselle populaarimusiikille. Se toteutetaan tyypillisesti lyömällä virvelirumpua tahdin toisella ja neljännellä iskulla. Tällainen synkopointi luo jännitettä luonnostaan painollisten ensimmäisen ja kolmannen iskun sekä takapotkujen välille. Takapotkun painottaminen on ollut 1940-luvun rhythm and bluesista lähtien tyypillistä lähes kaikelle länsimaiselle populaarimusiikille. Erityisesti 1950-luvulla kehitetyn rock-musiikin perustana on takapotkupainoinen rytmi. Takapotkua painotetaan myös reggaemusiikissa.

Synkooppi voi olla myös sävel, joka alkaa iskualan iskuttomasta osasta ja jatkuu seuraavaan iskualaan. Seuraavassa esimerkissä neljäsosanuotit ovat synkopoituja, koska ne ovat kahdeksasosanuotin verran sivussa iskualoista.
Domitien Ndayizeye

**Domitien Ndayizeye** (s. 2. toukokuuta 1953 Murago) oli Burundin presidentti 30. huhtikuuta 2003 – 26. elokuuta 2005. Ennen presidenttiyttään hän toimi puolitoista vuotta varapresidenttinä.

Ndayizeye on hutu (hänen edeltäjänsä oli tutsi). Hänellä oli vaikeuksia pysyä hyvissä väleissä tutsien johtaman armeijan kanssa ja taivutella hutukapinallisisia luopumaan aseista.

Ndayizeye  on kotoisin Kayanzasta, maan pohjoisosasta. Hän lähti maanpakoon Belgiaan vuonna 1972, ja liittyi siellä maanpaossa olevien hutujen ryhmittymään ja aktivoitui poliittisesti. Vuonna 1981  hän muutti Ruandaan ja vuonna 1993 palasi kotimaahansa Burundiin, jossa  hutu-puolue Frodebu oli voittanut ensimmäiset monipuoluevaalit.

## Lähteet
Bön

**Bön** tai **Bon** on tiibetiläinen uskonto, joka syntyi 1000-luvulla. Tiibetin lisäksi bön-luostareita on myös Intiassa, jonne uskonto tuli vuoden 1950 jälkeen Tiibetistä. Bön muistuttaa paljon buddhalaisuutta, mutta siinä on joitain erityispiirteitä.

Nimellä *bön* on kutsuttu myös Tiibetin alkuperäistä uskontoa, joka edelsi buddhalaisuuden tuloa ja taantui 700- ja 800-luvuilta alkaen kun buddhalaisuus pääsi kuninkaan suojelukseen. Ei kuitenkaan tiedetä varmasti, pohjautuuko 1000-luvulla syntynyt bön siihen ja onko näiden uskontojen välillä jatkumoa.

## Bön verrattuna muihin tiibetiläisiin perinteisiin
Bön-opetukset sisältävät samantyyppisiä harjoituksia kuin jotkin tiibetinbuddhalaiset perinteet, ja länsimaissa vaikuttava lama Tenzin Wangyal Rinpoche kutsuukin perinnettä bön-buddhalaisuudeksi vaikka perinteen hengellinen johtaja Lungtok Tenpai Nyima onkin todennut, että toivoisi vain 'bön'-sanaa käytettävän. Bön-uskonnon perustajana ei pidetä Siddharta Gautamaa ja esimerkiksi stupaa kierretään bönissä päinvastaiseen suuntaan kuin buddhalaisuudessa.

## Opetusten tasot
Opetukset jaotellaan yleisesti yhdeksään tasoon, joista alimmat neljä sisältävät harjoituksia, joilla pyritään harmonisoimaan ihmisen ja ympäristön välistä suhdetta – näitä neljää ensimmäistä opetustasoa voitaisiin kaiketi pitää šamanistisina. Ylemmät opetustasot sisältävät sutra-, tantra- ja dzogchen-opetuksia. Länsimaissa opetetaan lähinnä näiden ylempien tasojen harjoituksia.

## Suomessa
Suomessa bön-uskontoa harjoitetaan muutamilla paikkakunnilla Tenzin Wangyal Rinpochen perustaman Ligmincha-järjestön alaisuudessa.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Suna

**Suna** on Espoon keskuksen kaupunginosan asuinalue Tuomarilan kainalossa, sen eteläpuolella, Saarniraivion ja Espoon keskuspuiston välissä. Suna on rivitalovaltaista pientaloaluetta, josta löytyy myös vanhempia omakotitaloja. Alue on laaksoa, jossa on omakotitalojen lisäksi nurmikenttiä ja metsikköjä muodostaen näin vastapainon kerrostalojen Suvelalle.

Suna jakautuu kolmeen osaan:
* Hösmärinmäki
* Sunanniitty
* Alakallio

Palveluina ovat päiväkoti ja ala-aste, Sunan koulu. Yläaste, Saarnilaakson koulu, toimii Sunan välittömässä läheisyydessä.

## Jalkapallo

Jalkapalloilija Laura Österberg Kalmari on käynyt Sunan koulun.

Sunan koulu on menestynyt Espoon kuudesluokkalaisten koulujen välisissä jalkapallokisoissa:

*Kulta 2005 Pojat.
*Hopea 2005 Tytöt.
*Kulta 2007 Tytöt.
*Kulta 2008 Tytöt.

## Julkinen liikenne
Sunaan liikennöivät HSL:n bussilinjat ovat
*224 Tuomarila - Espoon keskus - Kauniainen - Leppävaara
*224B Tuomarila - Espoon keskus - Kauniainen 
*530 Matinkylä - Finnoo - Espoon keskus - Myyrmäki 
*531 Tiistilä - Matinkylä - Olari - Espoon keskus 
*134N Kamppi - Niittykumpu - Espoon keskus - Tuomarila 
## Aiheesta muualla
* Espoon keskuksen kaupunkipolut
Ontariojärvi

**Ontariojärvi** (, ) on yksi Pohjois-Amerikan Isoistajärvistä ja maailman 13. suurin järvi. Sitä ympäröivät Kanadan Ontarion provinssi pohjoisessa ja Yhdysvaltain New Yorkin osavaltio etelässä.

Järven nimi on irokeesien kieltä ja tarkoittaa joko ’kaunista järveä’ tai ’kimmeltävää vettä’. Ontarion provinssi Kanadassa on nimetty järven mukaan.

## Perustiedot
Ontariojärvi on itäisin ja pinta-alaltaan pienin (18&nbsp;960 km²) Isoistajärvistä. Se kuitenkin ylittää Eriejärven tilavuudessa (1&nbsp;640 km³). Järven keskisyvyys on 86 metriä ja suurin syvyys 244 metriä. Sen korkeustaso 75 metriä merenpinnan yläpuolella. Ontariojärveen laskee Niagarajoki ja sen vedet virtaavat Saint Lawrencejoen kautta Saint Lawrencen lahteen Atlantin valtamereen.

## Kaupunkeja järven rannalla
Ontariojärven rannalla sijaitsee muun muassa Kanadan suurin kaupunki Toronto sekä Hamilton, Yhdysvaltain puolella New Yorkin osavaltiossa sijaitsee Rochester.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Vladimir Krutov

**Vladimir Jevgenjevitš Krutov** (,  1. kesäkuuta 1960 Moskova, Venäjän SFNT – 6. kesäkuuta 2012 Moskova, Venäjä) oli neuvostoliittolainen jääkiekkoilija, olympiavoittaja, maailman- ja euroopanmestari. Hän oli 1980-luvun menestyneimpiä jääkiekkoilijoita. Krutov oli kuuluisan Krutov–Larionov–Makarov-ketjun vasen laitahyökkääjä.

## Elämä ja urheilu-ura
### Maajoukkue

Krutov liittyi puna-armeijan joukkueeseen vuonna 1977. Neuvostoliiton maajoukkueessa hän voitti talviolympialaisista kaksi kultamitalia ja yhden hopean, kun Neuvostoliitto taipui Yhdysvalloille Lake Placidissa 1980.

MM-kilpailuista Krutov voitti viisi maailmanmestaruutta, yhden hopean ja pronssin. EM-kilpailuista Krutov voitti kultaa seitsemän kertaa. Kanada-cupin Krutov voitti vuonna 1981, minkä lisäksi hän saavutti Neuvostoliiton joukkueessa samasta turnauksesta hopeaa 1987 ja pronssia 1984. Hänet valittiin Neuvostoliiton vuoden pelaajaksi vuonna 1987. Krutov oli vuoden 1988 olympiaturnauksen ja vuoden 1987 MM-kilpailujen paras maalintekijä. Nuorten MM-kilpailuista Krutov voitti kultaa vuosina 1979 ja 1980.

### Seurajoukkueura

Krutov voitti Neuvostoliiton mestaruuden 11 kertaa. Hän siirtyi joukkuekaverinsa Larionovin kanssa NHL:n Vancouver Canucksiin vuonna 1989. Krutov ei kuitenkaan sopeutunut elinympäristön vaihdokseen. Hän oli ylipainoinen ja kärsi ulkomailla pelatessaan koti-ikävästä. Ainoalla NHL-kaudellaan Krutov teki 11 maalia, 23 syöttöä, 34 pistettä 61 pelissä. NHL-menestyksestä vaille jäänyt Krutov palasi Eurooppaan kauden 1989–1990 jälkeen. Hän pelasi Sveitsissä ja Ruotsissa.

### Kuolema

Krutov vietiin sairaalaan 3. kesäkuuta 2012 tämän kärsittyä sisäisestä verenvuodosta ja maksan toimintahäiriöstä, ja hänet vaivutettiin koomaan. Krutov kuoli sairaalassa 6. kesäkuuta, 52 vuoden ikäisenä.

## Pelityyli
Krutov oli voimakas pelaaja ja maalintekijä. 

## Lähteet
* Vladimir Krutov Biography and Olympic Results  Olympics at Sports-Reference.com 

### Viitteet

## Aiheesta muualla
* Vladimir Krutovin muistokirjoitus Helsingin Sanomissa
Wilhelm Frick

**Wilhelm Frick** (12. maaliskuuta 1877 Alsenz, Baijerin kuningaskunta, Saksan keisarikunta – 16. lokakuuta 1946 Nürnberg, Yhdysvaltain miehitysvyöhyke Saksassa) oli saksalainen kansallissosialistinen poliitikko ja oikeustieteen tohtori, joka toimi muun muassa sisäministerinä vuosina 1933–1943.

Frick syntyi 12. maaliskuuta 1877 Alsenzissa, Saksassa. Hän opiskeli yhden lukukauden filologiaa Münchenissä, minkä jälkeen hän opiskeli oikeustiedettä Göttingenin ja Berliinin yliopistoissa 1897–1900. Oikeustieteen tohtoriksi hän väitteli Heidelbergin yliopistosta vuonna 1901. Vuonna 1903 hän työskenteli juristina poliisin päämajassa Münchenissä. Hänestä tuli piiriassessori vuonna 1907 ja hän yleni hallitusassessoriksi 1917. Ollessaan Münchenin rikospoliisin johdossa Frick osallistui oluttupavallankaappaukseen. Hänet vangittiin vallankaappausyrityksen johdosta ja vapautettiin poliisitehtävistään. Hän liittyi kansallissosialistiseen puolueeseen vuonna 1924 ja työskenteli vakuutusyhtiössä.

Frick valittiin Saksan valtiopäiville toukokuussa 1924. Hän teki yhteistyötä kansallissosialistisen puolueen vasemmistosiipeen kuuluneen radikaalin Gregor Strasserin kanssa. Strasser oli ollut puolueen puheenjohtajana vuodesta 1927. Frick nimitettiin Thüringenin osavaltion sisä- ja opetusministeriksi vuonna 1930.

Adolf Hitlerin tullessa valtaan tammikuussa 1933 Frick nimitettiin sisäministeriksi, ja hän oli vastuussa useista laeista, jotka vakiinnuttivat kansallissosialistista hallintoa. Aluksi, ollessaan sisäministerinä, Frick johti Saksan poliisivoimia, mutta menetti sen toimen Heinrich Himmlerille vuonna 1936. Hän pysyi sisäministerinä ilman vastuullisia tehtäviä, kunnes lopulta hävisi valtataistelun Himmlerille. Hänet nimettiin seremonialliseen Böömin ja Määrin valtakunnanprotektorin virkaan.

Saksan hävittyä toisen maailmansodan Frick vangittiin ja Nürnbergin oikeudenkäynnissä hänet todettiin syylliseksi rikoksiin ihmiskuntaa vastaan ja tuomittiin kuolemaan. Hän oli ainoa syytetty, joka kieltäytyi puolustamasta itseään oikeudessa. Wilhelm Frick hirtettiin 16. lokakuuta 1946.

## Aiheesta muualla
Rasta

**Rasta** tai **rastat** voi tarkoittaa seuraavia asioita:

* rasta, rastafariuskonnon tai -elämäntavan harjoittaja
* rastat eli *rastatukka* tai *dreadlocks*, hiustyyli
* Rasta, valkovenäläinen yhtye
* St. Rasta, helsinkiläinen yhtye
Finnoon allas

**Finnoon** eli **Suomenojan allas** tai **Finnoviken** (Finnoonlahti) on Etelä-Espoossa Ali-Suomenojalla sijaitseva 17 hehtaarin laajuinen järvi tai kosteikko. Alue oli aiemmin luonnontilainen merenlahti, kunnes se pengerrettiin vuonna 1963 erilleen merestä Suomenojan jätevedenpuhdistuslaitoksen saostusaltaaksi. Vuonna 1972 altaan käyttö jäteveden saostamisessa lopetettiin, minkä jälkeen sitä täytettiin maa-aineksella 1980-luvulle asti. Jätevedenpuhdistamo siirrettiin Suomenojalta Blominmäkeen vaiheittain 2022–2023 ja Suomenojan laitoksen toiminta lakkautettiin.

Altaalla pesii monipuolinen ja runsas kosteikkolinnusto. Altaan ja sen reuna-alueiden linnustoa on seurattu kartoitusten avulla 1960-luvulta lähtien. Vuoden 2000 kartoituksen mukaan runsain pesimälaji oli kansallisesti vaarantunut naurulokki, joita pesi altaalla 850 paria. Alueen erikoisuuksia ovat liejukana (seitsemän paria), harmaasorsa (neljä paria, vuonna 2005 kymmenen paria) ja mustakurkku-uikku (11 paria). Suomenojan allas on Suomen tärkeimpiä pesimäalueita näille lajeille. Kaikkiaan altaalla ja sen läheisyydessä pesi kartoituksen mukaan 36 lajia ja 1&nbsp;079 paria lintuja.

Kesällä allasta hyödyntävät myös monet lähistöllä pesivät vesilintupoikueet ja sulkasatoiset vesilintukoiraat. Linnusto on runsas myös keväisin ja syksyisin: allas on tärkeä muutonaikainen levähdysalue vesilinnuille ja kahlaajille.

Allas on matala, liejupohjainen ja erittäin ravinteikas. Kasvillisuus on rehevää: suurin osa altaasta on tiheää järviruoko- ja osmankäämikasvustoa. Avovesialueiden ainoa uposkasvi on harvinainen hentokarvalehti, laji, joka löydettiin ensimmäisen kerran Suomesta juuri Suomenojan altaasta. Se on saapunut todennäköisimmin lintujen kuljettamana. Hentokarvalehti on altaassa hyvin runsas: kasvusto täyttää nykyään suuren osan avovedestä.

Suomenojan allasta kiertää luontopolku, jonka varrella on kaksi lintutornia. Altaan pohjoispuolella on suhteellisen luonnontilaisena säilynyt ruoikkoluhta ja itäpuolella nykyisin hevoslaitumena käytettävä tulvaniitty. Altaan pohjois- ja itäpuolta kiertää Suomenoja, joka on erotettu siitä penkereellä. Alue on pääkaupunkiseudun suosituimpia linturetkikohteita.

Altaan eteläpuolella on Suomenojan voimalaitos, joka käyttää polttoaineenaan sähköä ja maakaasua. Kivihiilen poltto lopetettiin 28. huhtikuuta 2024. Voimalaitokselta lähtevä voimansiirtojohto kulkee altaan ylitse.

## Lähteet
*
*
*
* 
*

## Aiheesta muualla

*Suomenojan luonto
*Finno – lintukeidas 
*Suomenoja ja sen linnut
Vilhelm III Oranialainen

**Vilhelm III Oranialainen** (14. marraskuuta 1650 Haag, Hollanti– 8. maaliskuuta 1702) oli hollantilainen Oranian ruhtinas, Alankomaiden käskynhaltija (*stadhouder*) ja vuosina 1689—1702 Englannin, Irlannin ja Skotlannin (nimellä **Vilhelm III**) kuningas. Vilhelm oli Kaarle I:n tyttärenpoika ja Maria II:n puoliso.

## Suku
Vilhelm isä oli Vilhelm II Oranialainen, joka kuoli kahdeksan päivää ennen pojan syntymää. Äiti, Orania-Nassaun prinsessa Maria Henrietta, oli Kaarle I:n ja kuningatar Henrietta Marian tytär. Vilhelmin enoja olivat kuninkaat Kaarle II ja Jaakko II.  

## Käskynhaltija
Vuonna 1672 Ranskan kuningas Ludvig XIV teki Englannin tuella hyökkäyksen Hollantiin valloittaen siitä suurimman osan. Silloinen Hollannin hallitsija Johan de Witt epäonnistui rauhanteossa ja hänet murhattiin. Vilhelm nousi Hollannin käskynhaltijaksi ja jatkoi menestyksekkäästi taistelua Englantia ja Ranskaa vastaan. Englannin kanssa hän solmi rauhan vuonna 1674. 

Vahvistaakseen asemaansa hän avioitui vuonna 1677 Jaakko II:n ja tämän ensimmäisen puolison, lady Anne Hyden vanhimman tyttären, serkkunsa Marian kanssa. 

Vuonna 1678 myös Ludvig XIV päätyi tekemään Hollannin kanssa rauhan, koska pelkäsi joutuvansa sotaan sekä Hollantia että Englantia vastaan.

## Kuningas
Vuonna 1685 Jaakko II nousi Englannissa valtaan ja aiheutti pian vastustusta parlamentinvastaisilla ja katolisuutta suosivilla toimillaan. Parlamentti kääntyi Vilhelmin puoleen pyytäen tätä turvaamaan Englannin protestanttisuuden. Vilhelm nousi vuonna 1688 maihin Englantiin ja suoritti niin sanotun mainion vallankumouksen. Jaakko II kaatui, mutta parlamentti joutui ongelmalliseen tilanteeseen. Se olisi halunnut pelkästään Marian hallitsijaksi, mihin Vilhelm ei suostunut. Lopulta päädyttiin ratkaisuun, jossa Vilhelm ja Maria II yhdessä. Vastineeksi Vilhelmin oli kuitenkin allekirjoitettava Bill of Rights -julistus, joka nosti parlamentin vallankäyttäjänä ensimmäistä kertaa monarkin yläpuolelle. Näin mainio vallankumous tuli välillisesti edistäneeksi parlamentaarisen järjestelmän kehitystä Englannissa.

Vuonna 1701 astui voimaan myös uusi Ison-Britannian vallanperimyslaki, jonka mukaan parlamentti päätti tarvittaessa maan tulevan hallitsijan. Laki oli seurausta pelosta kruunun joutumisesta katolisten käsiin, sillä sukulinjan katkeaminen oli odotettavissa.

## Perintö

Ollessaan helmikuussa 1702 ratsastamassa Hampton Courtin kuninkaallisen palatsin puistossa Vilhelm putosi hevosensa selästä sen astuttua myyränkoloon. Muutamaa viikkoa myöhemmin hän kuoli Kensingtonin palatsissa putoamisen aiheuttamiin jälkiseurauksiin. Hän ja Maria olivat lapsettomia, joten kruunu siirtyi Marian sisarelle Annalle ja Annan kuoleman jälkeen vuonna 1714 Hannover-suvulle.

## Lähteet
*William III (r. 1689–1702) and Mary II (r. 1689–1694)The British Monarchy 

### Viitteet

## Aiheesta muualla
The Future Sound of London

**The Future Sound of London** (lyh. **FSOL**) on 1980-luvulla perustettu brittiläinen yhtye, joka tekee elektronista musiikkia. Yhtye tunnetaan mm. Lifeforms-albumistaan sekä ”Papua New Guinea”-hitistään.

Yhtye soitti yllätyskeikan The Amorphous Androgynous -nimellä ILMIÖ -festivaalilla Turussa la 21. heinäkuuta 2012.

## Alias-nimiä
* Aircut
* Amorphous Androgynous 
* Art Science Technology 
* Candese
* Deep Field 
* Homeboy
* Humanoid 
* Indo Tribe 
* Intelligent Communication 
* Mental Cube 
* Metropolis 
* Semtex
* Semi Real 
* Smart Systems 
* The Far-out Son Of Lung
* Yage
* Yunie
* Zeebox

## Diskografia
### Albumit
* *[[Accelerator]]* (1991)
* *Earthbeat* (as Various Artists) (1992)
* *Tales of Ephidrina* (as Amorphous Androgynous) (1993)
* *[[Lifeforms]]* (1994)
* *ISDN* (1994)
* *Dead Cities* (1996)
* *The Isness* (as Amorphous Androgynous, except in the U.S.A.) (2002)
* *Alice in Ultraland* (as Amorphous Androgynous) (2005)
* *The Peppermint Tree & The Seeds Of Superconsciousness* (as Amorphous Androgynous) (2008)
* *Environments* (2008)
* *Environments II* (2009)
* *Environments 3* (2010)
* *Environments 4* (2012)
* *Environment Five* (2014)
* *Environment Six* (2016)
* *Environment 6.5* (2016)
* *Yage 2019* (2019)

### Singlet
* *Q* (198-)
* *Crystals* (Brian Dougans) (198-)
* *Stakker Humanoid* (as Humanoid) (1988)
* *Stakker Humanoid (Part 2)* (as Humanoid) (1988)
* *Slam* (as Humanoid) (1989)
* *Tonight* (as Humanoid featuring Sharon Benson) (1989)
* *The Deep* (as Humanoid) (1989)
* *The Tingler* (as Smart Systems) (19--)
* *AST* (as Art Science Technology) (1990)
* *Mental Cube EP* (as Mental Cube) (1990)
* *So This Is Love* (as Mental Cube) (1991)
* *Principles of Motion EP* (as Intelligent Communication) (1991)
* *Papua New Guinea* (1991)
* *Fuzzy Logic EP* (as Yage) (1992)
* *Stakker '92* (as Humanoid) (1992)
* *People Livin' Today* (as Semi-Real) (1992)
* *Metropolis* (as Metropolis) (1992)
* *Liquid Insects* (as Amorphous Androgynous) (1993)
*  "Cascade" (1993)
* *Lifeforms* (feat. Elizabeth Fraser) (1994)
* *Expander* (1994)
* *The Far-Out Son of Lung and the Ramblings of a Madman EP* (1994)
* *ISDN (Remix)* (1995)
* *My Kingdom* (1996)
* *We Have Explosive* (1997)
* *Papua New Guinea Translations* (2002)

### Kokoelmat

* *Teachings From The Electronic Brain (The Best Of FSOL)* (2006)
* *From The Arcives* (2XLP) (2007) 
* *From The Arcives Vol. 1* (2007)
* *From The Arcives Vol. 2* (2007)
* *From The Arcives Vol. 3* (2007)
* *By Any Other Name* (2007)
* *The Pulse EPs* (2007)
* *From The Arcives Vol. 4* (2008)
* *From The Arcives Vol. 5* (2008)
* *From The Arcives Vol. 6* (2010)

### Muut
* *the Otherness* (Bonus 14 Track Album from the "the Isness & the Otherness" (2XCD SPECIAL LDT EDITION) (2003)

### Remixit
* Unity, *Unity* (1992)
* Inner City, *Praise* (1992)
* Prefab Sprout, *If You Don't Love Me* (1992)
* Curve, *Rising* (1993)
* Bryan Ferry, *I Put A Spell On You* (1993)
* The Shamen, *Re:iteration* (1993)
* David Sylvian/Robert Fripp, *Darshana* (1993)
* Apollo 440, *Liquid Cool* (1994)

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Viralliset kotisivut
Shamarpa

**Shamarpa** (tunnetaan myös nimellä **Shamar Rinpoche**), on Tiibetin buddhalaisuuden Karma-kagyü-koulukunnan arvonimi.  

Ensimmäinen Shamarpa Khedrup Drakpa Senge (1283–1349) oli kolmannen Karmapan pääoppilas. Karmapa antoi hänelle rubiininpunaisen kruunun, joka oli tarkka kopio Karmapan omasta mustasta kruunusta. Tämä oli symboli heidän identtisyydestään — oppilas oli joka suhteessa tasaveroinen opettajansa kanssa. Punaisen kruunun myötä Karmapa antoi hänelle nimen Shamarpa — *Punaisen kruunun lama*. Kuten Hyvän kalpan sutrassa sanotaan: "Tulevaisuudessa mahabodhisattva, jolla on rubiininpunainen kruunu, tulee kärsivien joukkoon ja johtaa heidät pois syklisestä hämmennyksestä ja piinasta" (samsarasta). Buddhan ennustus kävi toteen Shamarpassa. Shamarpat ovat jälleensyntyneet 1300-luvulta saakka ja ovat olleet joko Karmapan oppilaita tai opettajia.

Nykyinen 14. Shamar Rinpoche — Mipham Chökyi Lodrö — syntyi Karmapan veljenpoikana. Vuonna 1959 kiinalaisten hävittäessä Tiibetiä 16. Gyalwa Karmapa ja silloin kahdeksanvuotias Shamarpa lähtivät maanpakoon Intian luoteisosassa sijaitsevaan Sikkimin osavaltioon. Shamarpa kruunattiin vuonna 1964 Rumtekin luostarissa, jossa hän kävi läpi intensiivisen opetusjakson. Hän sai kaikki kagyü-linjan opetukset Karmapalta ja opiskeli perinteisiä tieteitä ja taiteita, sutria ja tantroja Thrangu Rinpochen johdolla. Hän sai opetuksia myös Kalu Rinpochelta. Todellisen mahayana-opettajan erikoisominaisuudet kypsyivät täyteen mittaansa Karmapan silmien alla huolimatta tiibetiläisten pakolaisten kovista olosuhteista. Saatuaan opetuksensa päätökseen Shamarpa lähetettiin Nepaliin kagyü-linjan pääedustajana. Karmapan kuoleman (1981) jälkeen Shamar Rinpoche saattoi päätökseen KIBI:n — buddhalaisten opintojen instituutin — rakentamisen New Delhiin Intiaan. Karmapan toiveiden mukaisesti instituutti toimii korkeampien opetusten paikkana, jossa ihmiset lisäävät viisautta ja myötätuntoa suurten buddhalaisten teosten opiskelun ja kääntämisen avulla.

Shamarpa on ottanut tehtäväkseen mahamudran ydinopetusten tutkimustyön. Kagyü-opetusten alkuperää jäljitetään uudelleen ja mahasiddhojen monia tärkeitä teoksia tutkitaan ja tarkistetaan; tämä koskee muun muassa seitsemännen Karmapan keskeistä työtä "Mahamudran aarteet". Mahamudra-opetuskeskus on suunnitteluvaiheessa, ja se tulee valmistuttuaan keskittymään erityisesti karma-kagyü-linjan opetuksiin varmistaakseen niiden säilymisen myös tulevaisuudessa. Shamar Rinpoche matkustaa myös laajasti eri puolilla maailmaa antamassa opetuksia ja initiaatioita.

## Aiheesta muualla

* http://www.shamarpa.org
Motopark Raceway

**Motopark Raceway** on suomalainen moottorirata, joka sijaitsee Etelä-Savossa Pieksämäen kaupungissa Virtasalmella. Asfaltoidun radan pituus on 3516 metriä. Sitä kiertää hiekkapohjainen rallirata jonka pituus on 3&nbsp;000 metriä. Alueella on myös täysimittainen 402,33 metrin kiihdytysrata, jolla ajetaan kiihdytyskisoja. Motoparkissa järjestetään monenlaisia moottoriurheilutapahtumia.

Motoparkin rata avattiin vuonna 1987 ja alkuvaiheessa alueella oli vain suora kiihdytysrata, joka oli valmistuessaan ainoa pelkästään kiihdytysautoilulle varattu moottoristadion Euroopassa ja Suomen ensimmäinen kiihdytysrata. Ennen Motoparkin valmistumista kiihdytyskilpailuja oli ajettu tilapäisillä radoilla, jollaisina toimivat lentokentät.

Lajin kattojärjestö Finnish Hot Rod Association ry (FHRA) oli jo pidemmän aikaa etsinyt sopivaa sijoituspaikkaa ja rakennuttajaa ratahankkeelle. Motoparkin ratahanke käynnistyi talvella 1986/1987 ja ratahanke toteutettiin nopealla aikataululla. Ratahanke sai alkunsa kun Pieksämäelle perustettiin oma kiihdytysurheilu- ja amerikanautoyhdistys Pieksämäki Hot Rod Association ry 4. lokakuuta 1986. Ratahankkeen virallisena perustajana oli paikallisyhdistyksen puheenjohtaja Jari Kaplas, sekä avainhahmoina maa-alueen omistanut ja radan rakennustöistä vastanneen Häkkisen Soran yrittäjä Pasi Häkkinen, Finnish Hot Rod Association ry:n silloinen puheenjohtaja Risto "Paha Paavali" Poutiainen, sekä alkuperäisen radan suunnitelleen suunnittelutoimisto Paproen yrittäjä Antti Puranen. Radan valmistuminen lisäsi merkittävästi kiihdytysurheilun suosiota Suomessa ja paikallista harrastusta Pieksämäen seudulla.

Rataa laajennettiin 1990-luvulla, jolloin rakennettiin asfalttirata ja hiekkapohjainen rallirata. Alueeseen kuuluu myös oma leirintäalue "Motomajat".

Radan toiminnasta on jätetty vuosien varrella lukuisia valituksia mm. melun vuoksi. 
Ympäristönsuojeluasetuksen (169/2000) 1 § mukaan ulkona sijaitsevat moottoriurheiluradat tarvitsevat toiminnalleen ympäristöluvan. Etelä-Savon ympäristökeskus on myöntänyt Motoparkille ympäristöluvan, mutta meluhaittojen vähentämiseksi lupaan on sisällytetty useita lupamääräyksiä, joissa rajoitetaan tuntuvasti sekä radan toiminta-aikoja että melutasoja. Toiminnanharjoittajan valitukset hylättiin korkeinta hallinto-oikeutta myöten. Nykyisin rata-alueen käyttöajat ovatkin hyvin tarkkaan säädeltyjä.

## Kilpasarjat

* Road Racing SM http://www.srra.fi
* Ducati Cup http://www.ss-cup.fi
* Road Racing European Cup Classic
### Entisiä tapahtumia
* Rata-SM

## Lähteet
Varjosielu

**Varjosielu** on sielua muistuttava ja seuraileva hahmo samaan tapaan, kuin ruumista muistuttaa ja seurailee varjo. Varjosielu on uskomusolento, jollaisia tunnetaan monissa varsinkin shamanistisissa ja luonnonkansojen kulttuureissa, mutta muissakin. Varjosielun on joskus ajateltu nähdyn kaksoisolentona eri paikassa kuin henkilön itsensä. Uskomuksissa varjosielu saattaa päästä väliaikaisesti vapaaksi nukkuessa, kuollessa taas ehkä pysyvästi.

Suomalaisten kielellisten sukulaisten, ja luultavasti myös muinaisiin suomalaisten käsityksiin on kuulunut moniosaisen sielukäsityksen osana varjosielu itse. Nykysuomen pronomini *[[itse]]* merkinnee alun perin varjosielua. 

Käsitykset varjosieluista voivat perustua voimakkaasti animistiseen maailmankuvaan. Animististen käsitysten mukaan kaikkialla on henkiolentoja, joiden ansiosta maailma toimii, ja ehkä ihmisen sielukin toimii eri henkiolentojen ohjailemana. Toisaalta varjosielut ovat voineet olla tapa nähdä ihminen hyvänä olentona. Ihmisen pahoja töitä voi selittää siten, että ihmisen on ottanut haltuunsa varjosielu, tai jopa, että varjosielu on esiintynyt ihmisen hahmossa, kaksoisolentona. 

## Katso myös
*Itse (mytologia)
*Etiäinen
*Sielulintu

## Lähteet
Dennis Ritchie

**Dennis MacAlistair Ritchie** (s. 9. syyskuuta 1941 Bronxville, New York, Yhdysvallat – 8. lokakuuta 2011) oli yhdysvaltalainen tietojenkäsittelytieteilijä. Ritchie tunnettiin erityisesti työstään Ken Thompsonin kanssa C-ohjelmointikielen sekä Multics- ja UNIX-käyttöjärjestelmien kehittämisessä. C-kielen lisäksi hän on vaikuttanut myös ALTRAN-, B- ja BCPL-kielien kehitykseen.

## Elämäkerta
Opiskeltuaan sovellettua matematiikkaa ja fysiikkaa Ritchie valmistui Harvardin yliopistosta. Hän aloitti vuonna 1967 työskentelyn Bell Labs Computing Sciences Research Center -laitoksessa. Siellä työskennellessään hän kehitti C-kielen, josta sittemmin tuli käytetyimpiä ohjelmointikieliä. Se on ollut useiden modernien ohjelmointikielten, kuten C++:n ja Javan, perusta. Ritchie kirjoitti yhdessä Brian Kernighanin kanssa kirjan *[[The C Programming Language]]* (1978, suom. *C-ohjelmointi*, myöhemmin: *Ohjelmointi*), joka on käännetty 25 kielelle ja jota on myyty useita miljoonia kappaleita. Kirja tunnetaan yleisesti myös tekijöidensä sukunimien ensimmäisen kirjaimen mukaisesti nimellä *K&R*. Se on alan merkittävimpiä perusteoksia.

Ritchie oli Kernighanin, Ken Thompsonin, Douglas McIlroyn ja Joe Ossannan ohella myös UNIX-käyttöjärjestelmän kehittäjiä. Ritchie kehitti käyttöjärjelmälle sen ensimmäisen debuggerin *db* ja Thompsonin kanssa Fortran IV -kääntäjän *fc*.

Ritchie ei toimittanut väitöskirjastaan sidottua kappaletta Harvardin kirjastoon, ja se oli vuosikymmenet teillä tietymättömillä. Hän ei siten käytännön mukaan saanut sen perusteella tohtorin arvoa, vaikka väitöskirja oli hyväksytty. Kappale kadonneesta väitöskirjasta löytyi vuonna 2020.

Ritchie työskenteli Bell Labsilla vuoteen 2007 asti. Viimeisinä vuosina hänellä oli sydänvaivoja ja hän sairasti eturauhassyöpää. Ritchie kuoli kotonaan 8. lokakuuta 2011.

## Huomionosoitukset
Ritchie sai työstään lukuisia palkintoja ja huomionosoituksia. Ritchie ja Ken Thompson saivat yhdessä C-kielen ja Unixin kehitystyöstään Turing-palkinnon 1983, IEEE:n Richard W. Hamming -mitalin 1990, National Medal of Technology -palkinnon 1999 ja Japani-palkinnon 2011.

## Suomennettu teos
* Brian W. Kernighan, Dennis M. Ritchie, *C-ohjelmointi* (*The C programming language*), suomentanut Erkki Huru. Helsinki: Edita, IT Press, 2. painos 2000 
* Brian W. Kernighan, Dennis M. Ritchie, *Ohjelmointi* (*The C programming language*), suomentanut Erkki Huru. Helsinki: IT Press, 2004 

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Dennis Ritchien muistokirjoitus Helsingin Sanomissa (vanhentunut linkki) 
* Dennis Ritchien kotisivu 
* Unix.se DMR haastattelu 7.2. 2003 
* Ritchie and Thompson Receive National Medal of Technology from President Clinton  
* ''The future according to Dennis Ritchie''  LinuxWorld.com 4.12. 2000 
* ''Unix's founding fathers'' Economist.com, 12.7. 2004 
* Interview with Dennis M. Ritchie
Finnoo

**Finnoo** (aiemmin Suomenoja, ) on alue Espoossa Kaitaan ja Nöykkiön kaupunginosissa, Länsiväylän varrella. Finnoo on yksi Espoon paikalliskeskuksista ja se sijaitsee länsimetron varrella.

## Historia
Siitepölyanalyysien perusteella Espoon vanhin suomalainen maata viljelevä asutus sijaitsi juuri Finnoossa 1000-luvun alussa. Ruotsalainen asutus levisi alueelle kolonisaation myötä myöhemmin keskiajalla. Muun Espoon tavoin alue ruotsalaistui nopeasti voimakkaan siirtolaisuuden myötä. 

Alueen nimi Finno juontaa juurensa sanaan *Finnevik*, mikä on tarkoittanut suomalaisten lahtea. Nimenantajina ovat mahdollisesti olleet itäisen naapurikylän Gräsan Ruotsista saapuneet siirtolaiset. Lahden nimi on antanut nimen myös siihen luoteesta laskevalle ojalle, *Finnålle*.

## Rakentaminen 2020-luvulla
Finnoon alueelle on suunniteltu asuntoja 17&nbsp;000 asukkaalle sekä 1&nbsp;800 uutta työpaikkaa. Alueesta tavoitellaan kestävän kaupunkirakentamisen edelläkävijää. Rakentamista ja liikkumista ohjataan vähäpäästöisiin ja kestäviin muotoihin. Asuntorakentaminen alkoi keväällä 2020. Pääosiltaan alueen on tarkoitus olla valmis 2030-luvulla.

Kerrostaloasuntoja rakennetaan neljälle erilaiselle alueelle: metrokeskukseen, Djupsundsbäckeniin ja Finnoonsatamaan sekä pohjoisosan Finnoonkartanoon. Alueelle tulee omistusasuntoja, asumisoikeusasunto sekä vuokra-asuntoja. Alueelle rakennetaan myös useampi koulu ja päiväkoti.
## Liikenne
Länsimetron asema Finnoo sijoittuu Finnoon keskustaan. Metroasema avattiin liikenteelle 3. joulukuuta 2022.

Uuden asuinalueen rakentamisen myötä Finnoon alueelle rakennetaan paljon uusia teitä ja siltoja. Pysäköinti on keskitetty pysäköintilaitoksiin, minkä lisäksi alueen pysäköinti järjestyy kannenalaisena pysäköintinä ja kadunvarsipysäköintinä.

## Virkistys
Finnoon alueelle on suunniteltu erilaisia puistoja, merellisiä ulkoilureittejä, kattava pyörätieverkosto ja palvelut kävelyetäisyydelle. Alueen luontoarvojen suojelemiseksi virkistäytymiseen rakennetaan selkeät reitit ja paikat.

Finnoossa on pienvenesatama ja satamassa pysähtyvien saaristolaivojen kyydissä pääsee kesäaikaan kaupungin lukuisiin ulkoilusaariin.

### Retkeily
Alueella sijaitsee arvokas, valtakunnallisestikin lintuharrastajien suosiossa oleva lintukosteikko. Suomenojan luontopolut ja lintutornit ovat suosittuja vapaa-ajan retkikohteita. Alueelta on yhteys myös Espoon keskuspuistoon ja kymmeniä kilometrejä pitkälle rantaraitille. 

Finnoon alueella sijaitseva luonnonmuistomerkki on Suomenojan siirtolohkare, joka sijaitsee Hannuksentien varrella. Siirtolohkare on nimitetty luonnonmuistomerkiksi vuonna 1986.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

*Rakkaalla Finnoolla on monta nimeä, Espoo.fi
*Ruotsinkielisestä nimestä Finno. Bebyggelsenamn.sls.fi
*Finno, Finnå, Finnoo vai Suomenoja? 
* Espoon kaupungin verkkosivut
Dm11

**Dm11** (lempinimeltään *Mandolino*) oli sarjamerkintä VR:n tilaamalle uudelle moottorijunalle. Tämän kalustosarjan kiskobusseja tilattiin 16 kappaletta vuonna 1995 GEC-Alsthomin Espanjan tehtaalta. Tilaus kuitenkin peruttiin muun muassa matkustamon 12 dB liian kovan melun ja 9 tonnin liikapainon vuoksi.

Suomeen ehdittiin toimittaa kuusi Dm11-sarjan moottorijunaa, ja niitä käytettiin vain koeajoilla. Moottorijunat palautettiin helmikuussa 1999 takaisin valmistajalle, joka yritti myydä niitä useille rautateille muun muassa Liettuaan, kunnes yksiköt saatiin lopulta myytyä Kuubaan.

## Tekniset tiedot
*Leveys: 3,3 m
*Korkeus: 3,9 m
*Pituus: 23,6 m
*Akselien lukumäärä: 4
*Istumapaikkojen lukumäärä: 79
*Suurin nopeus: 120 km/h
*Paino ajokunnossa (tilauksessa): 37,7 t
*Paino ajokunnossa (toimitetussa versiossa): 46 t
*Moottori: Cummins KTA 19 R3
*Jatkuva teho: 410 kW
*Vaihteisto: Voith T 311 R

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Vaunut.org: kuvia Dm11:stä
Paikallislehti

**Paikallislehti** on yleisesti käytetyn määritelmän mukaan yhden tai useamman kunnan alueella yhden tai useamman kerran viikossa ilmestyvä tilattava sanomalehti. Kansainvälisen määritelmän mukaan paikallislehtiä ovat 1–3 kertaa viikossa ilmestyvät tilattavat lehdet.

Paikallislehti keskittyy sisällöltään paikallisiin, ilmestymiskuntiensa uutisiin. Paikallislehti uutisoi paikallisten asukkaiden asioista, tulevista ja menneistä tapahtumista, paikallisesta urheilusta, politiikasta, ruohonjuuritason asioista. Paikallislehden mainokset ovat paikallisia, jolloin ne saavuttavat levikkialueen asukkaat. Paikallislehdissä ilmoitusten osuus on yleensä alle puolet lehden kokonaissisällöstä ja toimituksellisen sisällön osuus yli puolet sisällöstä.

Paikallislehdellä tulee olla virallinen ja vuosittain tarkastettava levikki. Ilmaiseksi jaettavat mainoslehdet eli ilmaisjakelut eivät ole paikallislehtiä. Jotkin ilmaisjakelut voidaan laskea kuuluvaksi ns. kaupunkilehtien ryhmään. Ilmaisjakelut eivät voi käyttää itsestään paikallislehti-nimikettä, koska niillä ei ole tarkistettua levikkiä.

Suurin osa Suomen paikallislehdistä ilmestyy 1–3 kertaa viikossa, jotkut useammin (esimerkiksi ''Itä-Häme'' ja *[[Borgåbladet]]*). Vähintään neljä kertaa viikossa ilmestyvä sanomalehti on *päivälehti*.

Paikallislehtien muodostama Suomen Paikallislehtien Liitto ry liittyi Sanomalehtien Liittoon, ja liiton sisälle muodostettiin erillinen Paikallislehtineuvottelukunta. Suomessa ilmestyy 163 paikallislehteä.

Paikallislehtien päätoimittajilla on oma yhdistys, jonka nimi on *Paikallislehtien Päätoimittajayhdistys ry* (PPY) http://ppyry.net/ . Siihen hyväksytään jäseniksi tilattavien paikallislehtien päätoimittajat, joiden johtamilla lehdillä on Levikintarkastus Oy:n tarkastama virallinen levikki. Paikallislehtien yhteinen ilmoitusmyyntiyhtiö on *Suomen Paikallismediat Oy* http://www.paikallismediat.fi/, jonka paikallislehdet omistavat. 

Paikallislehdet ovat järjestäneet vuodesta 1963 alkaen Paikallislehtikilpailun. Tilasto kilpailussa menestyvistä lehdistä on saatavilla Sanomalehtien Liitosta.

Paikallislehtien Päätoimittajayhdistys PPY jakaa vuosittain 3 000 euron suuruisen paikallislehdistön journalistipalkinnon, jota ovat lisäksi rahoittamassa Paikallislehtineuvottelukunta ja paikallislehtien kustantajat. Vuonna 2009 palkinnon sai ''Suupohjan Sanomien'' pitkäaikainen toimittaja Tauno Riihiluoma, vuonna 2010 *[[Laukaa-Konnevesi]]*-lehden päätoimittaja Arja Korpela, vuonna 2011 ''Jämsän Seudun'' toimittaja Ilkka Palmu, vuonna 2012 ''Loviisan Sanomien'' päätoimittaja Arto Henriksson.

## Paikallislehtiä Suomessa

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Sanomalehtien liitto, jäsenet
* Paikallismediat Oy, Luettelo paikallislehdistä
*Paikallislehtien Päätoimittajayhdistys
Buddhalainen meditaatio

**[[buddhalaisuus|Buddhalaisuudessa]] meditaatiolla** tarkoitetaan mielen kehittämistä.  Tämä on mahdollista
* tyynnyttämällä mieli ja pitämällä se aloillaan (hinayana, theravada, zazen)
* lepäämällä myötätuntoisessa tilassa (mahayana)
* työskentelemällä kehon energiakanavien parissa ja meditoimalla buddhien valohahmoja (timanttipolku, vajrayana)
* keskittymällä paradoksaaliseen kysymykseen (zazen).

## Meditaatiotekniikoita

### Hengityksen tarkkailu

Hengityksen tietoinen tarkkailu (mindfulness), , on meditaatiotekniikka, jossa meditaation kohteena on sisään- ja uloshengitys. Hengitystä voidaan tarkkailla laskemalla tai keskittymällä hengityksen aiheuttamaan tuntemukseen.

### Mettā bhāvanā

Buddhalaisen meditaation harrastajat yhdistävät usein hengityksen tarkkailun mettā bhāvanā -meditaation. Paalinkielinen sana mettā () tarkoittaa kaikkialle ulottuvaa ja ehdotonta rakastavaa ystävällisyyttä. Mettā bhāvanā -meditaatiossa pyritään mettān ulottamiseen itsestä lähtien,  ensin perheeseen, sitten ystäviin ja vähitellen koko maailmaan.

## Katso myös
* Samadhi
* Vipassana
* Maitrī

## Aiheesta muualla

*Buddhalaisia meditaatioryhmiä Suomessa
*Ohjattu buddhalainen meditaatio
Kansantanssi

**Kansantanssi** on tanssi, jota kansa, rahvas, tanssii tai tapasi tanssia. Käsitettä käytetään erotuksena hovien ja ylempien säätyjen tansseista. Osissa Aasian maita kansallistanssin asemassa on hovien ammattitanssijoiden tanssit, sillä kansan tapaa tanssia ei ole muistiinmerkitty tai ollut. Nykyään kansantansseilla on paikoin voimakas kansallista identiteettiä luova merkitys. Esimerkiksi israelilainen kansantanssi on keinotekoisesti luotu kohottamaan kansallista itsetuntoa.

Lähes kaikilla kansoilla on tansseja, joissa liikutaan musiikin kanssa tai ilman. Tanssiin liittyy usein rituaalitarkoituksia (häävalssi, uskonnolliset tanssit) mutta tanssi voi olla myös tapa rentoutua, tavata vastakkaista sukupuolta ja juhlia. Kansantanssityyleistä jotkut ovat yksinkertaisia, jotkut enemmän tyyliteltyjä ja jotkut tarkemmin ohjattuja. Kansantansseja on usein tanssittu tietyn yhteisön kesken, kuten nuorisoseuroissa. Kansantanssien tyyli on joskus liittynyt tiettyyn yhteiskuntaluokkaan tai aatesuuntaukseen. Esimerkiksi 1800-luvun loppupuolella Euroopassa vallinneen kansallisromantiikan aikana Suomessa yhteiskunnan ylimpiin luokkiin kuuluvien nuorten keskuudessa syntyi kansallisromanttinen kansantanssi.

Pohjoiseurooppalaiset kansantanssit muistuttavat vahvasti toisiaan. Toisaalta tanssi on muuttuva, muotien ja aatteiden riepottelema kulttuuri-ilmiö. Suomessakin on eri aikoina on tanssittu erilaisia tansseja. Esimerkiksi Itä-Euroopassa 1800-luvun alussa syntynyt polkka levisi ensin Ranskaan ja myöhemmin Venäjälle ja Suomeen.

## Lähteet

## Katso myös
* Suomalainen kansantanssi
* Irlantilainen tanssi
Story House Egmont

**Story House Egmont Oy Ab** on kustantamo, joka julkaisee sarjakuva-, lasten- ja urheilulehtiä sekä sarjakuva- ja lastenkirjoja ja puuha- ja värityskirjoja. Lasten kirja-, puuha- ja pelituotteita julkaistaan aputoiminimellä Kirjalito. Kustantamo on kansainvälisen Egmont-konsernin ja Sanoma Media Finlandin puoliksi omistama yhteisyritys ja osakeyhtiö. Entinen sarjakuvajulkaisija Semic on nykyisin osa Egmontia. Kustantamo lopetti suomenkielisen mangan julkaisun vuoden 2013 lopussa. Vuonna 2015 taas loppui DC Comicsin ja Vertigon sarjakuvien suomentaminen, joka siirtyi RW Kustannukselle.

Egmont Kustannuksen nimi muuttui vuonna 2021 Story House Egmontiksi.

## Lisenssituotteet
Story House Egmontilla on lisenssejä useiden yritysten kanssa, kuten Disney, Mattel ja Hasbro. Lisenssituotteina julkaistaan paitsi sarjakuvia ja lehtiä, myös kirja-, väritys- ja puuhatuotteita useista tutuista hahmoista ja brändeistä, kuten:
* Autot
* Barbie
* Frozen
* Keijut
* Lentsikat
* Monster High
* Movie Star Planet
* Muumi
* My Little Pony
* Nalle Puh
* Sofia Ensimmäinen
* Teenage Mutant Ninja Turtles
* Tohtori Pehmola

## Story House Egmontin sarjakuva- ja lehtijulkaisuja

* Asterix
* Bamse
* Barbie
* GOAL
* Hevoshullu
* Hämähäkkimies
* Karvinen
* Ken Parker
* Kerrassaan merkillisten herrasmiesten liiga
* Korkeajännitys
* LEGO
* Lucky Luke
* Muumi
* Natasha
* Nemi
* Niilo Pielinen
* Piko ja Fantasio
* Pro Hockey
* Systeri
* Systeri Plus
* Tex Willer
* Tex Willer Kronikka
* Yoko Tsuno

## Aiemmin julkaistuja sarjakuva, lehti- ja mangajulkaisuja

* Action Force
* Alice 19th
* AOI House
* Bansai
* Batman 
* Beyblade 
* Cherry Juice 
* DC Spesiaali
* Death Note 
* Digimon 
* Elfquest 
* Fani
* Full Moon wo Sagashite
* Fushigi Yuugi 
* Harald Hirmuinen
* Hellsing
* Hirviöprinsessa Hime
* Hollow Fields 
* Hot Wheels
* Ihmeneloset (tekijänä John Byrne)
* Ihmesarja
* Inuyasha 
* Jasso
* Jessy
* Jonah Hex
* Kamikaze Kaitou Jeanne 
* Kamut
* Kiekkolehti
* Koirat
* Koirat-lehti
* Lassi ja Leevi
* LEGO Bionicle
* Littlest Pet Shop
* Lännentie
* Maaginen Ponini
* Masi
* Meikkikeiju (Ai ga Nagucha Ne!)
* Muumipuuhat
* My Little Pony
* Myrkky
* Nana
* Oh! My Goddess
* Orange Planet
* Pika-aikuinen (Otona Ni Nutts)
* Pikku Piko
* Pokémon
* Power!! (loppu)
* Puuha-Pete
* Ranma ½
* Rave
* Return to Labyrinth
* Rinne (lopetettu Suomessa 2013)
* Ryhmä-X
* Salapoliisi Conan (lopetettu Suomessa 2013)
* Salatut sodat
* 
* Sonic the Hedgehog
* Spider-Man seikkailee
* Star Wars: The Clone Wars
* Starcraft
* Teiniagentti Luna
* The Gentlemen's Alliance Cross
* Tim ja Tom
* Time Stranger Kyoko
* Tintin seikkailut
* Titeuf
* Trollz
* Tuuvan talli
* Valtakunta ja voima
* Vampire Kisses
* V niin kuin verikosto
* Vartijat
* Viiru ja Pesonen
* Viivi ja Wagner
* War Angels
* Warcraft
* Winx Club
* Witchblade
* World of Warcraft
* Älli ja Tälli

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Story House Egmontin verkkosivut
* Juha Sihto: Mustanaamio lähtee – 16 jää ilman työtä . Aamulehti 2.9.2010.
Lehmus

**Lehmus** tarkoittaa seuraavaa:

* lehmukset (*Tilia*), kasvisuku
* Lehmus, suomalainen kirjankustantamo, per. 1960

## Sukunimi
Lehmus on seuraavien henkilöiden nimi:

* Antti Lehmus (k. 1938), Neuvostoliitossa toiminut suomalaissyntyinen kommunistipoliitikko
* C. L. Lehmus (1780–1863), saksalainen matemaatikko
* Esko Lehmus (1919–2000), suomalainen kustannustoimittaja ja mainostoimisto Mainos Lehmuksen ja kustantamo Lehmuksen perustaja
* Heikki Lehmus (1884–1939), suomalainen toimittaja ja toimitussihteeri
* Jaakko Lehmus (1913–2006), suomalainen yritysjohtaja, Kemira Oy:n varapääjohtaja
* Joona Lehmus (s. 2002), suomalainen jääkiekkoilija
* Jouko Lehmus (1935–2017), suomalainen yrittäjä ja yritysjohtaja, kauppaneuvos
* Juho Lehmus (1858–1918), suomalainen suutari ja SDP:n kansanedustaja
* Kaarle (Kalle) Lehmus (1907–1987), suomalainen eversti
* Kerttu Lehmus (s. 2005), suomalainen jääkiekkoilija
* Kyösti Lehmus (1871–1940), suomalainen latoja, runoilija ja arkkiveisujen tekijä
* Matti Lehmus (s. 1974), suomalainen yritysjohtaja
* Orvo Lehmus (1914–2007), suomalainen yritysjohtaja ja teollisuusneuvos, Unilever-yhtiöiden pääjohtaja 1963–1978
* Ville Lehmus (1936–2024), suomalainen pesäpalloilija
* Väinö Lehmus (1886–1936), suomalainen koomikko, kuplettilaulaja ja elokuvanäyttelijä
Gladstone (kustantamo)

**Gladstone** (aikaisemmin **Another Rainbow**) oli yhdysvaltalainen Disney-sarjakuvien kustantamo, joka toimi vuodesta 1986 vuoteen 1998. Kustantamo vaihtoi nimensä Another Rainbow'sta Gladstoneksi Hannu Hanhen () mukaan tuottamaan yritykselle onnea.

Gladstone julkaisi Disney-sarjakuvalehtiä 1986&ndash;1990 ja 1993&ndash;1998. Välillä Disney-yhtiö halusi julkaista lehdet itse, joten 1990&ndash;1993 lehtien kustantajana toimi Disney Comics -niminen Disney Companyn tytäryhtiö. Gladstone kuitenkin jatkoi kustannustoimintaa muun muassa julkaisemalla *Carl Barks Library* -albumeja. 1993 Disney halusi luopua lehdistä, ja ne siirtyivät takaisin Gladstonelle.

Gladstone julkaisi paljon Carl Barks -tarinoita uusintoina, käänsi eurooppalaisia Disney-sarjoja englanniksi ja toi nämä ensi kertaa amerikkalaisen yleisön luettavaksi. Gladstone julkaisi myös uusia pohjoisamerikkalaisia sarjoja, joita tekivät pääasiassa William Van Horn ja Don Rosa.

Alkuaikoina Gladstonen kansikuvat teki useimmiten Daan Jippes. Merkittävää oli myös, että vanhoja Floyd Gottfredsonin töitä julkaistiin uusintoina *Mickey Mouse* -lehdessä.

## Aiheesta muualla
* Gladstone
Tok-pisin

**Tok-pisin** (omakielinen nimi: *Tok Pisin*) on Papua-Uudessa-Guineassa puhuttava kreolikieli. Se on yksi valtion virallisista kielistä. Tok-pisinilla on noin neljä miljoonaa puhujaa, joista äidinkielisiä on kuitenkin vain noin 122 000. Kielen sanastossa on vaikutteita englannista, portugalista, saksasta sekä alueen alkuperäisistä kielistä, jotka jaetaan kahteen ryhmään papuakielet ja austronesialaiset kielet.

Tok-pisin on juuriltaan pidgin-kieli, ja sen nimikin on peräisin englanninkielisistä sanoista *talk pidgin* (pidgin-puhe). Se on kuitenkin noussut yhdeksi Papua-Uuden-Guinean pääkielistä osin siksi, että pidgin-taustansa vuoksi sen sanasto on yksinkertaista ja nopeaa oppia. Sen suosio on kasvanut niin, että se alkaa jo uhata joitakin maan alkuperäiskielistä.

## Fonologia

Tok-pisinin ääntäminen ja oikeinkirjoitus perustuvat yksinkertaistettuun englantiin. Äänteiden määrässä on jonkin verran vaihtelua riippuen puhujan kielitaustasta. Tässä esitellään kuitenkin vain standardoidut äänteet. 

### Vokaalit

Lähde:  

### Konsonantit

Lähde: 

Soinnillisista klusiileista tulee usein soinnittomia sanan lopussa: esim. pig [pik]: sika. 

## Ortografia
Tok-pisinia kirjoitetaan latinalaisin aakkosin.

Tok-pisinin aakkosto koostuu 30 kirjaimesta:

## Sanasto
Arvioilta 5/6 tok-pisinin sanoista on peräisin indoeurooppalaisista kielistä, kuten englannista, saksasta ja portugalista. 1/7 on peräisin malaijilais-polynesialaisista kielistä. Loppujen katsotaan tulevan yleisuusiguinealaisista kielistä tai muista paikallisista kielistä.

Niin kuin monissa muissakin pidgin- ja kreolikieleissä, myös tok-pisinissä sanojen merkitykset ovat laajempia kuin superstraattikielessä (tässä: englanti). Esim. *kaikai* (syödä, purra; ruoka) tai *diwai* (puu, metsä, kasvi, tikku).  

Sanoja myös muodostetaan enemmän jo olemassa olevista sanoista yhdistelemällä. Esim. *haus moni* (pankki: "house money"), *sop bilong tit* (hammastahna: "soap belong teeth") tai *hap ret* (purppura: "half red").   

## Käyttö yhteisössä
Tok-pisin on yksi Papua-Uuden-Guinean kolmesta virallisesta kielestä yhdessä englannin ja hiri motun rinnalla. Kolmesta virallisesta kielestä tok-pisin on maassa käytetyin ja se toimii yleisesti lingua francana erikielisten ryhmien välillä.

Tok-pisinin kielellä löytyy jonkin verran uutisia. Radio Australia tuottaa sekä artikkeleita että podcasteja nimeltä *Wantok*. Papua-Uudella-Guinealla toimiva EMTV-kanavakin julkaisee päivittäin lyhyen uutisvideon tok-pisinilla.

Median lisäksi tok-pisin on myös tärkeä koulujen opetuskieli, jota käytetään yleensä ala-asteen kolmella ensimmäisellä luokalla.

## Kielinäyte

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Ethnologue 
* Englanti&ndash;tok-pisin -online-sanakirja 
* Englanti&ndash;tok-pisin&ndash;motu -online-sanakirja 
* Radio Australian tokpisininkielinen palvelu
* Tok Pisin Nius – EMTV Online
Rhoma Irama

**Rhoma Irama** (s. 11. joulukuuta 1946 Tasikmalaya) on indonesialainen laulaja. Hän on yksi suosituimmista dangdut-musiikin esittäjistä. Irama perusti 1970-luvulla Soneta-nimisen dangdut-yhtyeen.

## Diskografia
(*ei täydellinen*)
**Ke Bina Ria* (1974)
**Joget* (1975)
**Hak Asasi* (1977)
**Gitar Tua Oma Irama* (1977)
**Berkelana* (1978)
**Rupiah* (1978)
**Begadang* (1978)

## Lähteet
*http://www.detikhot.com/index.php/tainment.read/tahun/2005/bulan/11/tgl/21/tim