Helsingin yliopiston maatalous-metsätieteellinen tiedekunta

**Helsingin yliopiston maatalous-metsätieteellinen tiedekunta** on yksi Helsingin yliopiston 11:stä tiedekunnasta. Se on toimialallaan Suomen ainoa korkeinta yliopisto-opetusta tarjoava ja johtava koulutus- ja tutkimusyksikkö. Tiedekunta sijaitsee Viikin kampusalueella yhdessä bio- ja ympäristötieteellisen tiedekunnan, farmasian tiedekunnan ja eläinlääketieteellisen  tiedekunnan kanssa. Tiedekunnan tieteenalat ovat elintarvike- ja ravitsemustieteet, maataloustieteet, metsätieteet, taloustieteet ja mikrobiologia.

Tiedekunnassa oli vuonna 2024 kaikkiaan 2616 opiskelijaa. Tiedekunta vastaa viidestä kandiohjelmasta, yhdeksästä maisteriohjelmasta ja kahdesta tohtoriohjelmasta. Tiedekunnan dekaanina toimii Mari Sandell.

## Historia
Korkein maatalousopetus päätettiin siirtää Tammelan Mustialan maanviljelysopistosta Aleksanterin Yliopistoon eli nykyiseen Helsingin yliopistoon vuonna 1896, jolloin myös perustettiin filosofisen tiedekunnan fyysis-matemaattiseen osastoon maanviljelystalouden sekä maanviljelyskemian ja -fysiikan professuurit. Vuonna 1902 syntyi maanviljelys-taloudellinen tiedekuntaosasto, jonne agronomiopetus siirtyi vuonna 1907 ja jossa aloitettiin myös metsätieteellinen tutkimus ja opetus vuodesta 1908 alkaen. Vuonna 1924 maanviljelys-taloudellinen tiedekuntaosasto erotettiin filosofisesta tiedekunnasta, ja itsenäinen maatalous-metsätieteellinen tiedekunta aloitti toimintansa.

Alkuaikoina maatalous- ja metsätieteen opetus toimi Helsingin keskustassa erilaisissa tilapäistiloissa ja koeviljelyä harjoitettiin Jokiniemen koetilalla Helsingin maalaiskunnassa. Helsingin keskustaan valmistui vuonna 1939 Metsätalo, jonne muutti tiedekunnan metsätieteellinen opetus sekä Metsäntutkimuskeskus. Valtiolle kuulunut Viikin latokartanon tila luovutettiin vuonna 1931 Helsingin yliopistolle uudeksi koetilaksi (nyk. Viikin tutkimustila), ja vankeinhoitolaitos kunnosti tilan vuosina 1931–1946. Opetus- ja koetilan talouskeskus perustettiin metsäsaarekkeeseen tilan päärakennuksen kaakkoispuolelle ja uudet rakennukset valmistuivat vuosina 1934–1939 ja 1946–1956.  Opetus- ja koetilan pohjoispuolella sijaitsevasta kampusalueesta tehtiin rakentamispäätös vuonna 1949. 1950- ja 1960-lukujen aikana Viikkiin nousivat ensimmäiset laitosrakennukset maatalous-, elintarvike-, kotitalous- ja ympäristötieteille. Kampuksella onkin siitä lähtien rakennettu uutta koko ajan, muun muassa suuret tutkimuskasvihuoneet, infotalo/kirjasto ja uudet elintarviketieteiden tilat yhdessä eläinlääketieteellisen tiedekunnan kanssa. Metsätalon metsäylioppilaat siirtyivät 2000-luvun alussa Viikkiin. Suitian kartanon maatila Siuntiossa on myös ollut tiedekunnan käytössä vuodesta 1975. Vuodesta 1996 alkaen Muddusjärven tutkimusasema Inarissa on ollut hallinnollisesti liitettynä Viikin tutkimustilan yhteyteen ja vuoden 2010 maataloustieteiden laitoksen yhteyteen. Tiedekuntaan kuuluu lisäksi Hyytiälän metsäasema.

## Tiedekunnan osastot
Tiedekunnassa on nykyään (2025) kuusi osastoa.

### Elintarvike- ja ravitsemustieteiden osasto
Elintarvike- ja ravitsemustieteiden osastolla keskeistä on elintarvikkeiden teknologinen, kemiallinen ja aisteilla koettu laatu, turvallisuus ja hyvä ravitsemus.

### Maataloustieteiden osasto
Maataloustieteiden osaston tieteenalat ovat agroteknologia, kotieläintiede, kasvintuotantotieteet sekä maaperä- ja ympäristötiede. Maataloustieteiden osaston opiskelijoiden piirissä toimii vuonna 1907 perustettu Sampsa ry, joka koostuu alakerhoista, kuten Akateeminen Karjakerho (AKK) , Akateemiset Kasvintuottajat  , Tekniikka-Agraarit  ja Markkina-Agraarit.  

### Metsätieteiden osasto
Metsätieteiden osaston tieteenalat ovat metsien ekologia ja käyttö, sekä metsäekonomia, liiketoiminta ja yhteiskunta. 

### Taloustieteen osasto
Taloustieteen osaston tieteenalat ovat elintarvike-ekonomia, kuluttajaekonomia, maatalousekonomia, markkinointi sekä ympäristö- ja luonnonvaraekonomia.

### Mikrobiologian osasto
Mikrobiologian osastolla tehtävä tutkimus keskittyy mikrobeihin ja ekologiaan sekä mikrobiologian sovelluksiin maa- ja metsätaloudessa, elintarvikkeiden tuotannossa, lääketieteessä, ympäristötieteissä ja mikrobibiotekniikassa.

### Ruralia-instituutti
Mikkelissä ja Seinäjoella toimivan Ruralia-instituutin painoalat ovat paikalliskehitys, kestävä ruokaketju ja uudistuva biotalous. Ruralia-instituutti on ollut osa maatalous-metsätieteellistä tiedekuntaa vuodesta 2015 alkaen.

## Kirjallisuus
* Tero Halonen: Maasta ja puusta pidemmälle (2008).

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Helsingin yliopiston Maatalous-metsätieteellinen tiedekunta
* Muddusjärven tutkimusasema