open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Scorned

**Scorned** on puolalaisen death metal -yhtyeen Masachistin toinen studioalbumi. Se julkaistiin vuonna 2012 levymerkillä Selfmadegod Records.

## Kappaleet
#
#
#
#
#
#
#
#
#

## Kokoonpano
* Pig – laulu
* Aro – kitara, muu laulu, kosketinsoitin
* Thrufel – kitarat
* Heinrich – bassokitara
* Daray – rummut

### Muut tekijät
* Aro – äänittäjä, miksaaja, masteroija
* Breżniev – sanoitukset
* Ataman Tolovy – sanoitukset, layout
* Anna Rosól – kansitaide

## Aiheesta muualla
* 
*
Mun Beverly Hills

**Mun Beverly Hills** on tamperelaisen rap-artisti Silkinpehmeen 7. kesäkuuta 2013 julkaistu studioalbumi. Albumin julkaisi Cosmic Playground. Albumi kulki aluksi työnimellä **2.0**, jonka jälkeen nimellä **Silkinpehmee**, kunnes 10. toukokuuta 2013 albumin nimeksi ilmoitettiin *Mun Beverly Hills*.

## Kappaleet
# 
# 
#  (mukana Otto Martikainen)
# 
#  (mukana Jukka Ässä)
# 
#  (mukana Matthau Mikojan)
#  (mukana Kalle Kinos & Henrika)
#  (mukana Cheek & Antti Lainas)
#  (mukana Timo Pieni Huijaus & Konsta Niskavaara)
#  (mukana Kalle Kinos, Brädi, Majuri, Mikael Gabriel & Timo Pieni Huijaus)

## Arvostelut
* Nuorgam: 42/100

## Lähteet
Abrasinmäki

**Abrasinmäki** (ruots. *Abrasbacka*) on kylä Kirkkonummella. Se sijaitsee Kirkkonummen keskustan lähietäisyydellä, ja kuuluu tavallaan Munkinmäkeen. Abrasinmäki on pieni alue, joka koostuu rivi- ja omakotitaloista. Abrasinmäellä sijaitsee myös autokatsastamo sekä K-Raudan myymälä.
Nya Dagligt Allehanda

**Nya Dagligt Allehanda** oli Ruotsissa Tukholmassa 1859–1944 ilmestynyt konservatiivinen iltapäivälehti. Lehden perustaja oli Ruotsin valtionarkiston toinen amanuenssi Karl Adam Lindström. Kahta lyhyttä katkosta lukuun ottamatta hän toimi lehden päätoimittajana ja vastaavana julkaisijana kuolemaansa asti, vuoteen 1885. Lehti pyrki olemaan vastapaino liberaalille ''Aftonbladetille''.

Lehden osti 1944 ''Dagens Nyheter'' vaiheessa jolloin se oli perustamassa ''Expresseniä''.

## Päätoimittajat
* Karl Adam Lindström 1859–1885
* Leonard Ljunglund 1906–1936
* Harald André 1936–1938
* Carl Björkman 1938
* Ragnar Ekman 1938–1942
* Erik Wästberg 1942–1944

## Lähteet
Jatkuvuusleikkaus

**Jatkuvuusleikkaus** on elokuvan leikkaustyyli, jolla pyritään saamaan elokuvaan mahdollisimman ehjä aikajatkumo ja tapahtumien jatkuminen leikkauskohtien yli mahdollisimman luontevasti. Se on käytetyin leikkaustyyli erityisesti Hollywoodin ja länsimaiden kaupallisessa elokuvassa.

## Suojaviiva
Tilallisen jatkuvuuden saavuttamiseksi käytetään esimerkiksi 180 asteen sääntöä. Sen perusteella kamera ei voi ylittää kuvitteellista toimintalinjaa eli *suojaviivaa*. Kaksi keskustelevaa henkilöä, kävelevä henkilö tai liikkuva auto voivat muodostaa toimintalinjan, jota kamera ei säännön mukaan voi ylittää. Säännön tavoitteena on varmistaa, että esimerkiksi henkilöiden suhteellinen sijainti pysyy koko kohtauksen ajan samana. Lisäksi jatkuvuutta pyritään luomaan katseilla ja liikkeen jatkuvuudella, jonka avulla voidaan varmistaa, että kahden otoksen välinen liike on yhtenäistä tai samanaikaista.

Näytelmäelokuvissa suojaviivasääntöä voidaan rikkoa hetkellisesti esimerkiksi korostamaan päähenkilöiden hämmennystä kohtauksesta pois karanneen henkilön sijainnista. Television monikameratyössä sen sijaan suojaviivaa noudatetaan varsin tarkasti. Esimerkiksi palloiluottelun seuraaminen voisi olla mahdotonta jos hyökkäyssuunta vaihtuisi leikkauksessa kuvasta toiseen; siksi kaikki kamerat on sijoitettu kentän samalle puolelle. Poikkeuksena tästä voivat olla maalien taustalla tai yläpuolella olevat kamerat, joiden kuvia leikataan tv-lähetyksen kuvavirtaan vain uusintoina edellisistä, suojaviivasääntöä noudattavista kuvista. Monikameratuotantona toteutettavissa esittävän taiteen tallennuksissa, kuten yleisön edessä tapahtuvissa musiikkiesityksissä, suojaviivasäännöstä voidaan poiketa esimerkiksi käyttämällä välillä esiintyjien takaa yleisöön päin kuvattuja kuvia.

## Lähteet
*
*

### Viitteet
Auringon polttama

**Auringon polttama** on ranskalais-venäläinen elokuva vuodelta 1994. Se kertoo Puna-armeijan upseerin päivästä Stalinin puhdistusten aikana.

Elokuva palkittiin parhaan vieraskielisen elokuvan Oscarilla.

## Pääosat

## Lähteet
Gin Blossoms

**Gin Blossoms** on yhdysvaltalainen pop rock -yhtye, joka perustettiin Tempessä, Arizonassa vuonna 1987. Yhtye nousi suosioon kappaleellaan "Hey Jealousy". Doug Hopkins, yksi yhtyeen perustajista, teki itsemurhan vuonna 1993. Yhtye hajosi vuonna 1997, mutta teki comebackin vuonna 2002.

## Jäsenet

### Nykyiset
* Bill Leen - basso, kitara  (studio) , taustalaulu  (studio)   (1987-1997, 2002-) 
* Jesse Valenzuela - kitarat, taustalaulu, koskettimet  (studio) , mandoliini, huuliharppu  (studio)   (1988-1997, 2002-);  laulu  (1987-1988) 
* Robin Wilson - laulu, lyömäsoittimet, huuliharppu, akustinen kitara  (1988-1997, 2002-);  kitarat, taustalaulu  (1988) 
* Scott "Scotty" Johnson - kitara, taustalaulu, piano  (studio)   (1992-1997, 2002-) 
* Scott Hessel - rummut, lyömäsoittimet  (2012-) 

### Entiset
* Doug Hopkins -  kitarat  (1987-1992) 
* Richard Taylor - kitarat, taustalaulu  (1987-1988) 
* Chris McCann - rummut, lyömäsoittimet  (1987-1988) 
* Steven Severson - kitarat, taustalaulu  (2003-2005) 
* Dan Henzerling - rummut, lyömäsoittimet  (1988) 
* Phillip "Phil" Rhodes - rummut, lyömäsoittimet, taustalaulu  (1988-1997, 2002, 2004-2005) 
* Phil Leavitt - rummut, lyömäsoittimet  (2002) 
* Gary Smith - rummut, lyömäsoittimet  (2002) 
* Scott "Scotty" Kusmirek - rummut, lyömäsoittimet  (2002-2004, 2005-2008) 
* John Richardson - rummut, lyömäsoittimet  (2008-2012) 

## Diskografia
### Studioalbumit
* *[[Dusted (albumi)|Dusted]]* (1989)
* *[[New Miserable Experience]]* (1992) 
* *[[Congratulations I'm Sorry]]* (1996)
* *[[Major Lodge Victory]]* (2006) 
* *[[No Chocolate Cake]]* (2010)
* *[[Mixed Reality]]* (2018)

### Livealbumit
* *Live in Concert* (2009)

### Kokoelmat
* *Outside Looking In: The Best of the Gin Blossoms* (1999)
* *20th Century Masters - The Millennium Collection: The Best of Gin Blossoms* (2003)
* *Rarities* (2010)
* *Icon* (2011)

### EP:t
* *Up and Crumbling* (1991)
* *Shut Up and Smoke* (1994)
Vaasan satama

**Vaasan satama** on Vaasassa, Suomessa sijaitseva satama. Se sijaitsee Vaasan edustalla sijaitsevalla Vaskiluodon saarella, josta on noin neljä kilometriä Vaasan keskustaan. Vaasan satama on pieni pääasiassa öljyä ja kivihiiltä vastaanottava satama, jonka yhteydessä on öljysatama. Matkustajaliikennettä sieltä on Ruotsin Uumajaan.

## Historia
Satama valmistui Vaskiluotoon vuonna 1893.

1990-luvulla sataman kautta kulki vuosittain miljoona matkustajaa. Matkustajamäärät kuitenkin putosivat myöhemmin voimaan tulleen EU-lainsäädännön jälkeen.

Vuonna 2012 sataman liikenteestä 85 prosenttia oli tuontia. Tavaraliikenteen määrä vuonna 2011 oli 1,6 miljoonaa tonnia. Vaasan satamaan johtavan Vaskiluodon sillan kantavuus on nostettu 600 tonniin, mikä mahdollistaa teollisuuden raskaita tiekuljetuksia.

## Sataman osat

*Hiililaituri: 145 m, syvyys 9 m
*Reininlaituri: 240 m, syvyys 5–7 m
*Lauttalaituri: 2 kpl ro-ro-ramppeja, syvyys 5,7–6,8 m
*Pohjoislaituri: 180 m, 2 kpl ro-ro-ramppeja, syvyys 5,5–7,5 m
*Etelälaituri: 180 m, syvyys 5–9 m
*Öljysatama: syvyys 9 m 

## Omistus ja operointi

Vaasalla ja Uumajalla on yhteinen satamayhtiö Merenkurkun Satamat Oy (Kvarkenhamnar Ab), joka aloitti toimintansa 1. tammikuuta 2015. Valtioiden rajat ylittävä satamayhtiö on harvinainen ratkaisu – ainoa vastaavanlainen löytyi aikaisemmin Kööpenhaminasta ja Malmöstä.

## Liikennöinti
Huhtikuusta 2013 lähtien Vaasasta kulkee vaasalaisen varustamon Nordic Sea Linen rahtilaiva *[[M/S Mimer]]* Ruotsin Härnösandiin ja sieltä Saksan Bremerhaveniin.

Sataman rahti- ja matkustajaliikenteestä vastaa Vaasan ja Uumajan väliä liikennöivä NLC Ferry, jota markkinoidaan nimellä Wasaline. Aluksen nimi on *[[M/S Wasa Express]]*. Vuonna 2014 Wasaline sopi rahtiyhteistyöstä Stena Linen kanssa. Rahti saapuu Italian Veronasta asti. Stena Line on ruotsalainen varustamo, joka hoitaa rahtiyhteyden Saksan Kielin ja Göteborgin välillä, ja Wasaline kuljettaa rahdin Uumajasta Vaasaan. Göteborgin ja Uumajan välillä rahti kulkee rautateitse.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Teema 5. Kulttuuri: Faktalehti K13. Vaasan sataman historia ja kehitys (pdf)  (merenkurkku.fi)
*Vaasan satama satamayhtiö Kvarken Hamnarin verkkosivuilla 
*Vaasan satama Vaasan kaupungin verkkosivuilla
Alfred Reinhold Nyberg

**Alfred Reinhold Nyberg** (**Alfred Genrihovitč Nyberg**, **A. G. Nyberg**; 1846–1909) oli suomalainen insinööri, arvoltaan salaneuvos. Hänen vanhempansa olivat kamarineuvos Claes Henrik Nyberg ja Ottiliana Anna von Fieandt. Hän oli vuodesta 1886 Pietarissa Aleksanteri I:n kulkulaitosinsinööriopistossa satamarakennusopin professori ja sitten 1896–1903 tie- ja vesirakennusten ylihallituksen päällikkö. Hän julkaisi venäjänkielisen teoksen satamarakennuksista.

## Julkaisuja
;Nimellä A. G. Nyberg (Nûberg)
* *Lekcìi*
* *Portovya naberežnya na ilistyh i plyvučih gruntah*. Cast' 1, (Naberežnya inostrannyh portov) 1893. 
* *Portovye tavarnye sklady* 1884 
* *Žvedskìe porty : iz otčeta o zagraničnoj poězdkě v 1875 godu*, 1876

## Lähteet
FS Cyclone (1925)

**Cyclone** oli Ranskan laivaston 1925 vesille laskettu Bourrasque-luokan hävittäjä toisessa maailmansodassa.

## Valmistus

Alus tilattiin Société Nouvelle des Forges et Chantiers de la Méditerranéelta Le Havresta, missä köli laskettiin 29. syyskuuta 1923. Alus laskettiin vesille 24. tammikuuta 1925 ja otettiin palvelukseen 1. kesäkuuta 1928.

## Palvelus
Saksan laivaston moottoritorpedoveneen *[[S24]]* laukaisema torpedo osui 30. toukokuuta 1940 alukseen katkaisten keulan.

## Lähteet
*
*

### Viitteet
Henriette Nyberg

**Henriette (Henrietta) Nyberg** (1830–1911) oli suomalainen pianotaiteilija. Hän perusti Helsinkiin musiikkioppilaitoksen,. joka toimi vuosina 1851–1861 Se oli ensimmäinen suomalainen musiikkikoulu.

Nyberg opiskeli Leipzigin konservatoriossa 1856–1858. Hänen oppilaitaan oli muun muassa hänen sisarenpoikansa Ilmari Krohn. Hän joutui lopettamaan opettamisen käden halvaannuttua ylirasituksesta, mutta hän opetti edelleen yksityisesti vuoteen 1890. Hänen veljenpoikansa oli Mikael Nyberg.

## Lähteet
Paisa – vapauden tuli

**Paisa – vapauden tuli** (*Paisà*) on italialainen elokuva vuodelta 1946. Sen ohjasi Roberto Rossellini.  Elokuva sijoittuu Italiaan toisen maailmansodan aikana. Sen kuusi episodia käsittelevät italialaisten ja amerikkalaisten suhteita.

Vuonna 1979 kolmekymmentä suomalaista elokuva-arvostelijaa ja -asiantuntijaa teki kukin luettelon kaikkien aikojen sadasta merkittävimmästä elokuvasta, ja *Paisà* oli mukana  heistä seitsemäntoista listalla. *[[The New York Times]]in* kriitikot valitsivat *Paisàn* vuonna 2004 yhdeksi tuhannesta kaikkien aikojen parhaasta elokuvasta.

## Pääosat

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* 
*
Vaikenevat huulet

**Vaikenevat huulet** (; myös nimikkeillä *The Esther Costello Story* ja *The Golden Virgin*) on David Millerin ohjaama brittiläinen draamaelokuva vuodelta 1957. *Vaikenevien huulien* pääosissa ovat Joan Crawford, Rossano Brazzi ja Heather Sears, joka voitti roolisuorituksestaan parhaan naispääosan BAFTA-palkinnon. *Vaikenevat huulet* kertoo katkerasta, mutta rakastavasta eronneesta naisesta (Crawford), joka alkaa työskennellä opettajana ja tukihenkilönä kuurosokealle irlantilaistytölle (Sears).

*Vaikenevat huulet* tuottivat ohjaaja David Miller, Joan Crawford, John Woolf ja Jack Clayton. Elokuvan käsikirjoituksen laati Charles Kaufman Nicholas Monsarratin romaanin pohjalta. Romulus Films tuotti elokuvan ja Columbia Pictures toimi jakelijana.

## Näyttelijät

## Tuotanto
Bonita Granville halusi epätoivoisesti Estherin roolin, mutta studio etsi tuntematonta näyttelijää rooliin; Heather Sears sai roolin.

Elokuvan tuotanto alkoi vuonna 1956. Kuvaukset alkoivat 20. elokuuta 1956 ja päättyivät joulukuussa; elokuvan tuotanto loppui vuoden 1957 puolella. *Vaikenevat huulet* kuvattiin kokonaisuudessaan Englannissa, Buckinghamshiren Denhamissa sijaitsevalla studiolla.

## Julkaisu ja vastaanotto
*Vaikenevat huulet* sai ensi-iltansa Lontoossa Isossa-Britanniassa 13. elokuuta vuonna 1957. Yhdysvalloissa elokuva sai ensi-iltansa 6. marraskuuta 1957. Suomessa elokuva julkaistiin 11. huhtikuuta vuonna 1958. *Vaikenevat huulet* oli vuoden 1957 11. suosituin elokuva Isossa-Britanniassa. *Vaikenevat huulet* oli vuoden 1957 89. menestynein elokuva 109:stä elokuvasta. Yhdysvalloissa elokuva tuotti vähän yli miljoona dollaria.

*[[The New York Times]]* kehui Joan Crawfordin, Rossano Brazzin ja Lee Pattersonin roolisuorituksia. William K. Zinsser *[[New York Herald Tribune]]sta* kehui myös Crawfordia.

### Palkinnot ja palkintoehdokkuudet

## Muut julkaisut
*Vaikenevat huulet* julkaistiin VHS:lle 11. helmikuuta vuonna 1997.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* 
* 
* 
* ''Vaikenevat huulet'' TCM Movie Databasessa 
* ''Vaikenevat huulet'' Rotten Tomatoesissa 
* ''Vaikenevat huulet'' Joancrawfordbest.comissa 
* ''Vaikenevat huulet'' Legendary Joan Crawford.comissa
Passi Pimlicoon

**Passi Pimlicoon** (*Passport to Pimlico*) on brittiläinen komediaelokuva vuodelta 1949. Siinä yhden Lontoon kaupunginosan, Pimlicon, asukkaat julistautuvat itsenäisiksi ja alkavat vaatia passia sinne matkustavilta. Elokuva kuuluu lontoolaisen Ealing Studios -elokuva&shy;yhtiön suosittujen komedioiden sarjaan, ja sen on ohjannut Henry Cornelius.

British Film Instituten valitsemat asiantuntijat äänestivät *Passin Pimlicoon* vuonna 1999 kaikkien aikojen sadan parhaan britti&shy;elokuvan listalle. 

## Juoni
Saksalaisten pommittama Pimlicon kaupunginosa Victorian aseman ja Thamesjoen välissä nousee uuteen arvoon, kun pomminraivaajat löytävät kultaraha-aarteen ja dokumentin, jonka mukaan Pimlico kuuluukin Englannin sijasta Burgundin hallitsijoille. Asukkaat alkavat kapinoida kaikkia brittihallinnon turhina pitämiään määräyksiä vastaan, kuten pubien aukiolosääntöjä ja verotusoikeutta, ja julistautuvat sitten itsenäiseksi herttuakunnaksi.

## Pääosat

## Lähteet
Pixote – heikomman laki

**Pixote – heikomman laki**  [piˈʃɔtʃi] (*Pixote: a Lei do Mais Fraco*) on brasilialainen elokuva vuodelta 1981. Se kertoo pienen pojan elämästä São Paulon kaduilla.

## Juoni
Elokuva alkaa sosiaaliraporttimaisella selostuksella siitä, miten Brasiliassa on yli kolme miljoonaa koditonta alle 18-vuotiasta. Rikolliset Brasiliassa käyttävät alaikäisiä lapsia apureina, koska heitä ei voida syyttää rikoksista. Poliisi saa elokuvan alussa kiinni poikajoukon, jonka yksi pienimmistä on kymmenvuotias Pixote. Hän joutuu kasvatuslaitokseen ja sen henkilökunnan kaltoin kohdeltavaksi. Hän karkaa yhdessä muiden kanssa, ja pian pojat ovat vakavien rikosten tiellä.

## Pääosat

## Vastaanotto
Helena Ylänen kuvasi *[[Helsingin Sanomat|Helsingin Sanomissa]]* elokuvaa sosiaalipornografiaksi, jonka juonenkäänteiksi tuntuu kelvanneen mikä tahansa kauheus. Häntä hämmästytti, että näin tärkeästä aiheesta tehty elokuva ei tunnu oikein vakuuttavalta eikä edes kovin kiinnostavalta. Muutkin suomalaisarviot *Pixotesta* olivat varsin tylyjä. Kymmenestä ensi-iltakriitikosta yksi antoi elokuvalle kolme tähteä, yksi kaksi tähteä, viisi yhden tähden ja kolme ei ollut arvioinut elokuvaa. Keskiarvoksi tuli *Projektio*-lehden laskukaavalla 1,43 tähteä neljästä.

Yhdysvalloissa ja monissa muissa maissa elokuva sai dokumentaarisesta suoruudestaan ja tärkeästä aiheestaan hyvinkin kiittäviä arvosteluja. Yhdysvaltalainen National Board of Review of Motion Pictures nimesi sen vuoden 1981 viiden parhaan vieraskielisen elokuvan joukkoon. Vuonna 2004
*[[The New York Times]]in* kriitikot valitsivat *Pixoten* yhdeksi kaikkien aikojen tuhannesta parhaasta elokuvasta maailmassa.

## Pääosan esittäjä ammuttiin
Pixotea esittävä Fernando Ramos da Silva ajautui elokuvanteon jälkeen itsekin katurikollisuuteen ja kuoli poliisin luoteihin 19-vuotiaana vuonna 1987.

## Lähteet
Uusi maa

**Uusi maa** on Katri Ylander & Yksinäinen yhtye -kokoonpanon 13. syyskuuta 2013 julkaistu studioalbumi. Albumin ensimmäinen single ”Naamiot” julkaistiin 19. huhtikuuta. Toinen single ”Oodi” julkaistiin 22. elokuuta 2013 saman aikaisesti kappaleen musiikkivideon kanssa. Albumi nousi Suomen virallisen listan sijalle 35.

Ylander jäi keväällä 2010 määrittelemättömän pitkälle keikkatauolle sekä valmistelemaan uutta albumia. Albumin kaikki kappaleet ovat Ylanderin ja Matti Salovaaran käsialaa. Kaksikko on myös tuottanut albumin ja soittanut kaikki kuultavat instrumentit. Levyn on äänittänyt ja miksannut Mikko Haatainen.

Albumin kappaleet kertovat yhteydestä omaan henkisyyteen.

## Kappaleet

* Albumin kahdeksannen raidan, ”Naamiot”, kesto on albumin digitaalisessa versiossa 3:11. CD-versiossa kappale kestää 4:02.

## Arvostelut
* Helsingin Sanomat: *suopea*

## Lähteet
Bertel Nyberg

**Bertel Bernhard Nyberg** (28. toukokuuta 1882 Porvoo – 8. maaliskuuta 1968 Helsinki) oli suomalainen kanslianeuvos (1953), filosofian tohtori ja Pelastakaa Lapset -järjestön pääsihteeri 1922–1945 ja toimitusjohtaja 1945–1965. Nyberg valmistui ylioppilaaksi 1902. Hän oli aloitteentekijänä Linnanmäen huvipuiston perustamisessa. Tieteellisten teosten ohella Nyberg julkaisi myös kaunokirjallisuutta sekä runoteoksen *Yrskum* (1917, salanimellä **Sten Storm**).

## Julkaisuja
* *Yrskum*, Lilius & Hertzberg, 1914 (runoja)
* *Lapsi kautta vuosisatojen*, 1929 (lapsen historia antiikista nykyaikaan)
* *Kind und Erde*, 1931 (väitöskirja etnologian alalta)
* *Tähtien suojatit maan povella*, piirrokset: Ami Hauhio. Kansankirja, 1945.
* *Sampo und Kirjokansi in der finnischen Volksdichtung, ihre Beziehung zu spätantiken kosmogonischen Mythen, vor allem zum Makro-Anthropos-Mythos*, aus dem Schwedischen übers. von Rita Öhquist. [Omakustanne] Jakelu: Akademische Buchhandlung, 1972

## Lähteet
Sano vaan Tuomas

**Sano vaan Tuomas** on rap-artisti Tuomas Kauhasen 7. kesäkuuta 2013 julkaistu ensimmäinen studioalbumi. Albumin ensimmäinen single ”1985”, julkaistiin 16. huhtikuuta 2012. Toinen single ”Miksi naiset rakastuu renttuihin?” julkaistiin 3. elokuuta 2012. Kolmas single ”Enkeli” julkaistiin 12. huhtikuuta 2013. Albumin tuotannosta vastaavat MGI ja Tuomaksen veli Simo ”Ola” Kauhanen. Albumi nousi parhaimmillaan Suomen virallisen albumilistan 16. sijalle, ja se on nauhoitettu kokonaan Los Angelesissa.

## Kappaleet
# 
#  (mukana Mikko)
#  (mukana Mariska)
#  (mukana Väinöväinö)
#  (mukana Redrama)
#  (mukana Mikko)
# 
# 
#  (mukana Marja)
#  (mukana Ola)
# 
#  (Remix) (mukana Cheek, Elastinen & Mikko)

## Arvostelut
* Keskisuomalainen: *negatiivinen*
* Nuorgam: 58/100

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Albumin arvostelu Keskisuomalaisen sivustolla
Maorinpodokarpus

**Maorinpodokarpus** eli **totara** (*Podocarpus totara*) on podokarpuskasvien heimoon kuuluva havupuulaji. Maorinpodokarpusta kasvaa luontaisesti Uudessa-Seelannissa, jossa se on yleinen Stewartinsaarta lukuun ottamatta. Lajia esiintyy alamaalta 500 metrin korkeudelle asti.

Luontaisella esiintymisalueellaan maorinpodokarpus voi kasvaa jopa 30 metriä korkeaksi, mutta menestyy puutarhapuuna myös eteläisimmässä Euroopassa noin Irlannin korkeudelle saakka. Ennätysyksilöt ovat jopa 42,7 ja 51 metriä korkeita. Rungon paksuus on noin 2–3 metriä ja sen alaosassa ei ole oksia.

Maorinpodokarpuksen kaarna on harmaanruskeaa ja muuttuu lopulta syvä- ja leveäuurteiseksi. Neulaset ovat kellertävänharmaan sävyisiä, nahkamaisia, kovia ja otakärkisiä.

Maorinpodokarpus on herkkä *[[Corynelia tropica]]n* aiheuttamalle lehtien sienisairaudelle.

Totara on alun perin kasvin maorinkielinen nimi.

## Lääkinnällinen käyttö

Maorit ovat käyttäneet maorinpodokarpuksen meheviä käpyjä ripulin ja punataudin hoitoon. Päänahkaan hierottavan lehtiuutteen sanotaan edistävän hiustenkasvua.

Kasvi sisältää totaroli-nimistä yhdistettä.

## Lähteet
Enkeli (kappale)

"**Enkeli**" on rap-artisti Tuomas Kauhasen 12. huhtikuuta 2013 julkaistu single hänen debyyttialbumiltaan *[[Sano vaan Tuomas]]*. Kappaleella vierailee Kuningasidea-yhtyeen solisti Väinöväinö.

Kappaleen musiikkivideo on kuvattu Barcelonassa, Espanjassa. Kappale voitti Suomen Virallisen Kesähitin tittelin vuonna 2013.

## Kappaleet
#

## Listasijoitukset

## Lähteet
Joseph M. Schenck

**Joseph Michael Schenck** (25. joulukuuta 1878  – 22. lokakuuta 1961) oli venäläissyntyinen yhdysvaltalainen elokuvatuottaja.

Schenck syntyi juutalaisperheeseen Rybinskissä, Venäjän keisarikunnassa, ja muutti Yhdysvaltoihin vuonna 1893. Hän avioitui mykkäelokuvanäyttelijä Norma Talmadgen kanssa lokakuussa 1916 ja toimi uransa alkuvaiheessa vaimonsa ja Roscoe Arbucklen managerina. Schenck ja Talmadge erosivat vuonna 1934, eikä Schenck mennyt uudelleen naimisiin.

Schenck perusti vuonna 1933 tuotantoyhtiö Twentieth Century Picturesin yhdessä Darryl Zanuckin kanssa. Kaksi vuotta myöhemmin yhtiö fuusioitui Fox Film Corporationin kanssa muodostaen 20th Century Foxin, jonka johtokunnan puheenjohtaja Schenckistä tuli.

Vuonna 1941 Schenck joutui oikeuteen veronkierrosta. Hänen puolestaan todistivat oikeudessa muun muassa näyttelijä Charles Chaplin, Kalifornian korkeimman oikeuden puheenjohtaja Phil S. Gibson ja säveltäjä Irving Berlin. Valamiehistö totesi Schenckin syylliseksi kahteen neljästä asetetusta syytteestä ja hänet tuomittiin vankeuteen yhdeksi vuodeksi ja yhdeksi päiväksi. Presidentti Harry S. Truman kuitenkin armahti Schenckin syyskuussa 1942 neljän kuukauden vankeuden jälkeen. Oikeusministeriön lausunnon mukaan armahdus tapahtui ”merkittävien henkilöiden” suosituksesta. Schenck joutui luopumaan johtokunnan puheenjohtajan tehtävästä, mutta sai paikan 20th Century Foxilta vastaavana tuottajana.

Vuonna 1952 Joseph Schenck palkittiin Oscar-kunniapalkinnolla.

Joseph Schenck kuoli 22. lokakuuta 1961 Beverly Hillsissä. Hänellä on tähti Hollywood Walk of Famella.

## Lähteet
*

### Viitteet
Jääpallo Pohjoismaisissa kisoissa 1922

Jääpalloturnaukseen vuoden 1922 Pohjoismaisissa kisoissa osallistui kolme joukkuetta. Turnaus oli ensimmäinen pohjoismaissa järjestetty maajoukkueiden turnaus ja ylipäätään ensimmäinen kerta, kun norjalaiset asettivat 11-miehisen jääpallojoukkueen peliin. Norjassa jääpalloa pelattiin edelleen 7-miehisten joukkueiden välillä. Norjalaiset eivät hyväksyneetkään otteluaan Ruotsia vastaan viralliseksi maaotteluksi. 

Sekä Suomessa että Ruotsissa esiintyi jonkinasteista polemiikkia maajoukkueiden kokoamisessa. Sudet eivät esimerkiksi olleet edustettuina ollenkaan. Ruotsissa taas Siriuksen joukkue ei ollut tyytyväinen liittojoukkueen kokoonpanoon ja loppuottelun jälkeisen päivänä se voittikin ystävyysottelussa suomalaiset selkeästi 13–3 (8–0). Suomi pelasi vielä lopuksi yhdistettyä Tukholman joukkuetta vastaan tasapelin 5–5 johdettuaan tauolla 3–0. Kisoissa pelattiin ottelu myös 7-miehisten joukkueiden välillä. Tukholman joukkue voitti Norjan 7–2. 

## Välierä

1 miljonääri-laivanvarustaja, Norjan jäähockeyliiton puheenjohtaja. Teki Norjan kavennusmaalin 3-1:een toisen jakson alkuminuuteilla.

## Loppuottelu

## Lähteet
* Suomen Urheilulehti Helmikuun 20. päivä 1922 No 8 sivu 118. Huhtikuun 3. päivä 1922 No 14 sivu 219.
* www.finbandy.fi/Maajoukkuepelaajat
* Voitto Raatikainen: Talviurheilun sankarit, Karisto Oy 1977, sivu 345 () (tästä nimilistasta puuttuu Bieaudet, jonka tilalla Tuhkanen)
Luettelo pikkuplaneetoista: 357001–358000

Tämä on **luettelo** Aurinkokunnan numeroiduista **[[pikkuplaneetta|pikkuplaneetoista]]** numerojärjestyksessä alkaen
357001:stä ja päättyen 358000:een.
Kokonaisen luettelon löytää katsomalla Luettelo pikkuplaneetoista.

## 357001-357100

## 357101-357200

## 357201-357300

## 357301-357400

## 357401-357500

## 357501-357600

## 357601-357700

## 357701-357800

## 357801-357900

## 357901-358000

## Lähteet
*Discovery Circumstances: Numbered Minor Planets: IAU Minor Planet Center 
*JPL Small-Body Database Browser 
*Lists and Plots: Minor Planets: IAU Minor Planet Center 
*
Luettelo pikkuplaneetoista: 358001–359000

Tämä on **luettelo** Aurinkokunnan numeroiduista **[[pikkuplaneetta|pikkuplaneetoista]]** numerojärjestyksessä alkaen
358001:stä ja päättyen 359000:een.
Kokonaisen luettelon löytää katsomalla Luettelo pikkuplaneetoista.

## 358001-358100

## 358101-358200

## 358201-358300

## 358301-358400

## 358401-358500

## 358501-358600

## 358601-358700

## 358701-358800

## 358801-358900

## 358901-359000

## Lähteet
*Discovery Circumstances: Numbered Minor Planets: IAU Minor Planet Center 
*JPL Small-Body Database Browser 
*Lists and Plots: Minor Planets: IAU Minor Planet Center 
*
Dance with The Shadows

**Dance with The Shadows** on brittiläisen The Shadows -yhtyeen vuonna 1964 julkaistu kolmas albumi. 

## Kappaleet
#
# 
#
#
#
#
#
#
#
#
#
#
#
#

*

## Lähteet
Seilandin kansallispuisto

**Seilandin kansallispuisto** (, ) on Norjassa, Seilandin saarella Finnmarkin läänissä sijaitseva kansallispuisto. Se on perustettu 8.12.2006. Pinta-alaltaan puisto on 316,3 neliökilometriä, josta maa-alueita on 306,7 ja merialueita 9,6 neliökilometriä.

## Luonto

Seilandissa on ravinteikas kallioperä ja varsinkin eteläosissa kasvisto on monimuotoista ja rehevää. Poroille on tarjolla hyviä laidunmaita ja paikoin kasvaa myös koivumetsää. Alueella esiintyviä harvinaisia kasveja ovat muun muassa tunturihilpi, altantunturiunikko ja rentoarho.

Linnusto on lajirikasta ja jyrkillä tunturinrinteillä ja merellepäin olevilla kallioilla viihtyvät merikotka, maakotka, tunturihaukka, ampuhaukka, tuulihaukka ja piekana. Loivemmilla rannikkoalueilla on tiirojen ja lokkien yhdyskuntia sekä merihanhia, haahkoja ja riskilöitä. Saaren sisäosien vesistöissä viihtyvät muun muassa kuikka ja kaakkuri. Nisäkkäistä yleisesti esiintyviä ovat kärppä, metsäjänis ja saukko.

## Matkailu

Seilandissa on hyvät mahdollisuudet patikointiin, hiihtämiseen ja kalastukseen, mutta maasto on usein vaikeakulkuista ja sää voi vaihdella nopeasti. Puistossa ei ole merkittyjä polkuja tai avoimia tupia.

## Lähteet
Luettelo pikkuplaneetoista: 359001–360000

Tämä on **luettelo** Aurinkokunnan numeroiduista **[[pikkuplaneetta|pikkuplaneetoista]]** numerojärjestyksessä alkaen
359001:stä ja päättyen 360000:een.
Kokonaisen luettelon löytää katsomalla Luettelo pikkuplaneetoista.

## 359001-359100

## 359101-359200

## 359201-359300

## 359301-359400

## 359401-359500

## 359501-359600

## 359601-359700

## 359701-359800

## 359801-359900

## 359901-360000

## Lähteet
*Discovery Circumstances: Numbered Minor Planets: IAU Minor Planet Center 
*JPL Small-Body Database Browser 
*Lists and Plots: Minor Planets: IAU Minor Planet Center 
*
Sikiön ja lantion välinen epäsuhta

**Sikiön ja lantion välinen epäsuhta** on synnytyskomplikaatioihin lukeutuva tila, jossa raskaana olevan naisen lantio on liian ahdas salliakseen sikiön pään läpäistä sen alatiesynnytyksen yhteydessä. Epäsuhta voi johtua pienikokoisesta lantiosta, ei-gynekoidista lantion muodosta, suurikokoisesta sikiöstä tai näiden tekijöiden yhteisvaikutuksesta. Tietyt sairaudet, kuten riisitauti tai lantion murtuma, voivat vääristää lantion rakennetta ja johtaa epäsuhdan muodostumiseen. Tautiluokituksessa ICD-10: O33.9.

## Katso myös
*Pelvimetria

## Lähteet
Pasilan virastokeskus

**Pasilan virastokeskus** on Helsingin Itä-Pasilassa sijaitseva valtion virastotalo, jota hallinnoi Senaatti-kiinteistöt. Rakennuksessa on kahdeksan maanpäällistä ja lisäksi neljä maanalaista kerrosta. Rakennuksessa toimivat muun muassa Maanmittauslaitos, Väylävirasto, Suomen tulli, Liikenne- ja viestintävirasto, Turvallisuus- ja kemikaalivirasto, Maahanmuuttovirasto, sosiaaliturva-asioiden muutoksenhakulautakunta, Metsähallitus sekä Uudenmaan ELY-keskus.

Neljän korttelin alueelle levittäytyvän virastokeskuksen rakennutti Rakennushallitus ja suunnitteli arkkitehtitoimisto Castrén–Jauhiainen–Nuuttila. Rakennus valmistui vuonna 1982. Sen suunnittelu oli aloitettu jo kymmenisen vuotta aikaisemmin ja harjannostajaisia vietetty vuonna 1978. Rakennuksen itä–länsi-suuntaiseen pääosaan liittyy kuusi siipeä, joiden väliin jää neljä avointa sisäpihaa. Kolossaalisen rakennuksen läpi kulkee kaksi rinnakkaista jalankulkuväylää, jotka muodostavat Opastinsilta-nimisen kadun länsipään. Talon läpi kulkevista jalankulkuväylistä eteläisempi muutettiin vuonna 2003 Aurinkoraitti-nimiseksi katetuksi ja lämmitetyksi sisätilaksi. Opastinsilta jatkuu virastokeskuksen länsipuolella kahtena Ratapihantien ylittävänä rinnakkaisena katettuna kävelysiltana, jotka yhdistävät virastokeskuksen Pasilan rautatieasemaan.

Virastokeskuksen tilavuus on 432&nbsp;000&nbsp;m³ ja kerrosala 71&nbsp;000&nbsp;m², ja se suunniteltiin 2&nbsp;500 työntekijälle. Valmistuessaan se oli kerrosalaltaan Suomen suurin toimistorakennus ja pohjoismaiden suurin virastotalo. Rakennuskustannukset olivat 283 miljoonaa markkaa. Vastavalmistuneeseen virastokeskukseen muuttivat vuosina 1981–1982 muun muassa Tie- ja vesirakennushallitus (TVH), Uudenmaan piirirakennustoimisto, Uudenmaan lääninverovirasto, maanmittaushallitus, liikevaihtoverotoimisto, Topografikunta, Posti ja Postipankki. Maan alla sijaitseviin kellarikerroksiin sijoitettiin muun muassa TVH:n ja maanmittaushallituksen laboratoriot, karttapainot, arkistot ja ATK-keskus sekä henkilökunnan uimahalli ja kuntosali.

Kahdella Asemapäällikönkadun puoleisella sisäpihalla on kaksikerroksiset siivet, joiden päällä oli alkuaan kolmantena kerroksena rivitalomaisia huoltohenkilökunnan asuntoja. Tyhjilleen jääneet asunnot purettiin vuonna 2025.

## Taide
Virastokeskuksen veistoskilpailun voitti vuonna 1978 Matti Koskelan sekä Markku ja Pirkko Viitasalon teos *Konstruktio 2000*, jota kutsutaan myös nimellä *Himmeli*. Veistos paljastettiin toisella Veturitorin puoleisista sisäpihoista vuonna 1982. Toisella sisäpihalla sijaitsee samana vuonna paljastettu Maija Nuotion pronssiveistos *Vesileikki*, johon kuuluu kaksi vesialtaan ylle sijoitettua alastonta naishahmoa. Vuonna 2020 talon ulkoseiniin asennettiin taiteilija Tülay Schakirin valotaideteos *Värivuoto* ja yhdelle sisäpihalle taiteilija Heli Nikusen valotaideteos *Mansikkapaikka*. Molemmat perustuvat LED-valoihin.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Juha Laaksonen (toimittaja)

**Juha Laaksonen** (s. 1966) on useita luontoteoksia kirjoittanut ja toimittanut tietokirjailija ja toimittaja.

Laaksonen on vuodesta 1991 tehnyt luonto-ohjelmia Yle Radio Suomelle. Hän toimii muun muassa Luontoillan lintuasiantuntijana. Laaksonen on myös luontovalokuvaaja ja ornitologi. Koulutukseltaan hän on maantieteilijä.

Juha Laaksonen on saanut WWF:n Vuoden Luontokirja -palkinnon vuonna 2004 teoksestaan *[[Kevät lintusaarella]]* ja vuonna 2013 teoksesta *[[Pihan linnut ja pöntöt]]*. Hänen puolisonsa on luontotoimittaja Minna Pyykkö.

## Teokset
* *Koko perheen luonto-opas: nisäkkäät, linnut, kalat, hyönteiset, kasvit*, Gummerus 2002
* *Ihmeitä Suomen luonnossa*, Gummerus 2003
* *Kevät lintusaarella – Luontopäiväkirja*, Gummerus 2004
* *Koko perheen värikasvio*,*, Gummerus 2005
* *Koko perheen luontoretki*, Gummerus 2006
* *Käsiä pesevä kärpänen - 365 havaintoa luonnosta*, Gummerus 2007
* *Ihmeitä Suomen luonnossa*, yhdessä Minna Pyykön kanssa, Gummerus 2008
* *Koko perheen luonto-opas*, Gummerus 2010
* *Luontovuosi – 365 havaintoa Suomen luonnosta*, Gummerus 2011
* *Lintukohteet*, yhdessä Riku Lumiaron kanssa, Karttakeskus 2011
* *Utö: syksy ja kevät ulkosaaressa*, Maahenki 2011 
* *Koko perheen luontoretki*, Gummerus 2012
* *Pihan linnut ja pöntöt*, Paasilinna 2013
* *Luonnon kaunis pihapiiri,* yhdessä Riku Lumiaron ja Mikko Lagerströmin kanssa, Paasilinna 2014
* *Murha Lintusaaressa,* Some Day Capital 2015
* *Utelias kettu ja muita nisäkkäitä*, 1000 ilmiötä Suomen luonnosta -sarja, yhdessä Riku Lumiaron kanssa,Tammi 2016
* *Tarkka haukka ja muita lintuja*, 1000 ilmiötä Suomen luonnosta -sarja, Tammi 2016
* *Lipuva lumme ja muita kasveja*, 1000 ilmiötä Suomen luonnosta -sarja, Tammi 2017
* *Mietteliäs konna ja muita sammakkoeläimiä, matelijoita ja käärmeitä*, 1000 ilmiötä Suomen luonnosta -sarja, yhdessä Minna Pyykön kanssa, Tammi 2017
* *Öinen kiitäjä ja muita ötököitä*, 1000 ilmiötä Suomen luonnosta -sarja, Tammi 2018
* *Sitkeä simppu ja muita kalajuttuja*, 1000 ilmiötä Suomen luonnosta -sarja, Tammi 2018
* *Orava Metsien - tuttu tuntematon,* yhdessä Paavo Hellstedtin kanssa, Tammi 2022
* *Suomen pikkunisäkkäät - Hiiret, myyrät, päästäiset ja sopulit*, yhdessä Paavo Hellstedtin kanssa, Tammi 2025

== Suomennokset ==
* Arnoud B. van den Berg, Tom van der Have, Guido Keijl: *Lintumaailma*, kääntäneet ja Suomen olohin toimittaneet Juha Laaksonen, Minna Pyykkö, Gummerus 1999
* John Love: *Pingviinit*, suomentaneet Juha Laaksonen ja Minna Pyykkö, WSOY 2001
* *Suomen ja Euroopan linnut'', kääntäneet ja Suomen oloihin toimittaneet Juha Laaksonen ja Hannu Jännes, Gummerus 2001

## Lähteet
Sulo Karpio

**Sulo Karpio** (sukunimi vuoteen 1906 *Glumerus*;  6. tammikuuta 1890 Helsinki – 15. elokuuta 1974 Helsinki) oli suomalainen kirjailija.

## Teoksia
* *Kalle Koljosen seikkailut* ; kirjoittanut ja kuvittanut Sulo Karpio. W.S.O.Y:n koululaiskirjasto n:o 46. WSOY 1927
* *Kalle Koljosen kultainen kolmio* ; kirjoittanut ja kuvittanut Sulo Karpio. W.S.O.Y:n koululaiskirjasto n:o 47. WSOY 1928
* *Valloittajat* : tämä kirja kertoo Kalle Koljosen seikkailujen ja Kalle Koljosen kultaisen kolmion lopulliset vaiheet, kirjoittanut ja kuvittanut Sulo Karpio. W.S.O.Y:n koululaiskirjasto n:o 48. WSOY 1930 
* *Lehtisahausmalleja 1-2*. WSOY 1932, 3. uudistettu laitos WSOY 1952
* *Kaksi mahtia*. Suomen pyhäkouluyhdistys, Helsinki 1934
* *Mies nuorukaiselle*. Raittiusjärjestöjen yhteistoiminta, Helsinki 1942
* *Noiduttu kehä*. Raittiusjärjestöjen yhteistoimikunta, Helsinki 1948
* *Pojat, joukossanne on Teräsmies!*. Agricola-seuran kinkerisarja 4. Tarmo, Helsinki 1949
* *Taistelu etumatkasta*. Kuva ja sana, Helsinki 1950, 2. painos 1981
* *Lehtisahauksen opas*. WSOY 1952
* *Masto-Jaakon seikkailut*. Kuva ja sana, Helsinki 1953
* *Masto-Jaakon suurpaukku*. Kuva ja sana, Helsinki 1955
* *Viisasten kivi : ohjeita nuorille, jotka etsivät aarteita*. Kuva ja sana, Helsinki 1956
* *Masto-Jaakon tulikoe*. Kuva ja sana, Helsinki 1957
* *Reino kyläkuntansa pelastajana : traktaatti varhaisnuorison pojille*. Agricola-seura, Helsinki 1959
* *Masto-Jaakko aaveita ajamassa*. Kuva ja sana, Helsinki 1959
* *Hyvässä seurassa : raamattutuntisarja*. Poikien keskus, Helsinki 1960
* *Masto-Jaakon salaiset vartijat*. Kuva ja sana, Helsinki 1961
* *Masto-Jaakko täräytti kymppiin*. Kuva ja sana, Helsinki 1963
* *Masto-Jaakko nostaa isännän viirin*. Kuva ja sana, Helsinki 1964
* *Jokaisen pojan kirja* ; toimituskunta Sulo Karpio ym. ; toimitussihteeri Einari Kaskimies. 2. uus. painos Kirjapaino Savo, Kuopio 1964
* *Masto-Jaakko seuraa savumerkkiä*. Kuva ja sana, Helsinki 1965
* *Jooseppi Luottamus*. Kuva ja sana, Helsinki 1965
* *Puheenvuoro kullalla*. Suomen lähetysseura, Helsinki 1965, 3. painos 1966
* *Matti tarkkasilmä*. Suomen lähetysseura, Helsinki 1968
* *Kalle Koljosen vallankumous*. Kirjaneliö, Helsinki 1971
* *Se alkoi lennokista* ; piirrokset: Sulo Karpio. Suomen lähetysseura, Helsinki 1974
* *Ystävällinen murahdus : muistelmia Sulo Karpiosta* ; työryhmä Pentti Laitinen ym. ; toim. Pentti Laitinen ja Sakari Salovuori ; julk. Kertojien kerho. Poikien keskus, Helsinki 1981

## Palkinnot
* SKR:n tunnustuspalkinto 1961

## Lähteet
*
Fred (piirtäjä)

**Frédéric Othon Théodore Aristidès**, taiteilijanimeltä **Fred**, (5. maaliskuuta 1931 – 2. huhtikuuta 2013) oli ranskalainen sarjakuvapiirtäjä, jonka tunnetuin sarjakuvahahmo on *[[Filemon (sarjakuvahahmo)|Filemon]]*.

Pariisissa syntynyt Aristidès oli kreikkalaisten siirtolaisten lapsi. Hän aloitti uransa parikymppisenä ja sai ensimmäisen sarjakuvansa julkaistuksi 1954 Zéro-sarjakuvalehdessä, ja jo seuraavana vuonna hänen piirtämiään sarjakuvia julkaistiin monissa ulkomaisissa lehdissä. Vuonna 1960 hän perusti Georges Bernierin ja François Cavannan kanssa pilalehden Hara-Kiri. Hän oli lehden taiteellinen johtaja ja vastasi 60 ensimmäisestä kannesta. Hän kirjoitti myös käsikirjoituksia muille piirtäjille, kuten Jean-Claude Mézières'lle, Lorolle, Georges Pichard'lle, Hubucille, Mic Delinx'lle ja Alexisille.

Frediltä on suomennettu neljä sarjakuva-albumia, joista yhdestä on tehty kaksi suomennosta. Otava on julkaissut niistä kolme 1970-luvulla, WSOY kaksi 1990-luvun alussa.

## ''Filemon''
Fredin tunnetuin sarjakuva *Philémon* syntyi 1965. Se oli 15 sivun mittainen tarina, jonka hän teki Spiroulle, joka kuitenkin hylkäsi sen. René Goscinny pyysi saada julkaista sen Pilotessa, ja Fred lupasi sillä ehdolla, että saisi itse tehdä piirrokset. Goscinny suostui, ja Filemonin ensimmäinen seikkailu *Le mystère de la clairière des trois hiboux* ilmestyi sarjakuvana Pilotessa. 

Helmikuussa 2013 ilmestyi uusi albumi *Le train où vont les choses*. Se oli ensimmäinen *Filemon* pitkään aikaan, sillä viimeiseksi tarkoitettu *Le diable du peintre*, ilmestyi 1987. Vuonna 2011 ilmestyi juhlajulkaisu retrospektiivi *Fred, L'Histoire d'un conteur éclectique*.

Aristidès asui Puiseux-le-Hauberger'ssa mutta siirtyi terveyden heikennyttyä hoitokotiin.

## Palkinnot ja tunnustukset
Aristidès sai uransa aikana useita palkintoja.
*Grand prix de la ville d'Angoulême, 1980

## Suomennetut albumit
* *Filemon ja A:n haaksirikkoinen*; suom. Jorma Kapari. Otava, 1974  
* *Filemon ja riippuva linna*; suom. Jukka Kemppinen. Otava, 1975 
* *Filemon ja villi piano*; suom. Jorma Kapari. Otava, 1975 
* *Kolmen pöllön aukean arvoitus*; suom. Jukka Heiskanen. WSOY, 1992.  
* *A:n haaksirikkoinen*; suom. Jukka Heiskanen. WSOY, 1993. 
* *Filemon – Epäuskoisen retki* (Alkuteos *Philémon – Le voyage de l’incrédule*, suom. Jukka Heiskanen) Story House Egmont, 2022.  

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Fredin muistokirjoitus Helsingin Sanomissa
Nikoloz Šengelaia

**Nikoloz Šengelaia** (, ; 19. elokuuta 1903 Zugdidin kihlakunnan Obudžin kylä – 4. tammikuuta 1943 Tbilisi) oli georgialaissyntyinen neuvostoliittolainen elokuvaohjaaja ja käsikirjoittaja.

Nikoloz Šengelaia opiskeli Tbilisin yliopistossa ja esiintyi runoilijana georgialaisessa Lef-ryhmässä, jolla oli läheiset suhteet Vladimir Majakovskiin. Hän toimi ohjaajan assistenttina Kote Mardžanišvilin elokuvassa *Nakanune grozy* eli *Burevestnik* (’Ennen myrskyä’, 1925) ja Juri Željabužskin elokuvassa *Dina Dza-Dzu* (1926) sekä laati käsikirjoituksen Mardžanišvilin satiiriseen komediaan *Samanišvilis dedinatsvali* (’Samanišvilin äitipuoli’, 1927), joka perustuu 1800-luvun georgialaisen klassikon Davit Kldiashvilin kertomukseen. Šengelaian ensimmäinen ohjaustyö oli Lev Pušin kanssa kuvattu *Giuli* (1927), joka kertoo muslimitytön ja kristityn käsityöläisen rakkaustarinan. Hän toimi käsikirjoittajana myös Ivan Perestianin elokuvassa *Gaplangva/V trjasine* (’Suolla’, 1928).

Šengelaian vuonna 1928 ohjaama *[[Elisso – Kaukasian ruusu]]* (*Eliso*) on 1920-luvun parhaita neuvostoelokuvia ja myös georgialaisen elokuvataiteen merkkipaalu. Sen aiheena on tšetšeenien karkottaminen 1860-luvulla sekä georgialaispojan ja tšetšeenitytön rakkaustarina. Vuonna 1933 valmistui Azerbaidžanissa kuvattu *Dvadtsat šest komissarov* (’Kaksikymmentäkuusi komissaaria’), jonka aiheena on Bakun kommuuni vuonna 1918. Propagandistista elokuvaa pidettiin aikanaan neuvostoelokuvan huomattavana saavutuksena. Vuosina 1933–1934 Šengelaia työskenteli Mihail Šolohovin *Aron raivaajien* parissa. Romaaniin perustunut elokuvahanke kiellettiin, minkä ohjaaja koki suurena henkilökohtaisena tragediana. *Narindžis veli* (’Kultainen laakso’, 1937) kertoo Neuvostoliiton maatalouden kollektivisoinnista. Vuonna 1939 Šengelaia ohjasi epäonnistuneen isänmaallisaiheisen elokuvan *Samšoblo* (’Synnyinmaa’) ja vuonna 1941 serbialaisista partisaaneista kertovan lyhytelokuvan *Šav mtebši* (’Mustilla vuorilla’). Sota-aiheisen *Is kidev dabrundeba* (’Hän palaa vielä’, 1943) viimeisteli Diomide Antadze.

Ohjaajalle myönnettiin Venäjän SFNT:n ansioituneen taiteilijan arvonimi vuonna 1935. Vuonna 1941 hän sai Stalin-palkinnon. Hänet on palkittu myös työn punaisen lipun kunniamerkillä.

Šengelaia oli naimisissa georgialaisen mykkäelokuvan tähden Nato Vatšnadzen kanssa. Hänen poikansa Giorgi ja Eldar ovat molemmat merkittäviä elokuvaohjaajia.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* 
*
Salli Katila

**Salli Katila** (24. heinäkuuta 1903 Pori – 22. maaliskuuta 1975 Pori) oli suomalainen kristillinen kirjailija.

## Teoksia
* *Lintukoto*. Suomen rauhanyhdistysten keskusyhdistys, Oulu 1975, 3. painos 1978

## Lähteet
*
Harry Palmberg

**Harry Henrik Palmberg** (13. joulukuuta 1891 Viipuri - 8. elokuuta 1971 Helsinki) oli suomalainen ruotsin kielellä kirjoittanut kirjailija, joka käytti myös nimimerkkiä *Patsch*.

## Teoksia
* *Paul Peter Korsströms äventyr & Alexanders*. 1931
* *Ruotzinsalmi : blad ur Kotkanejdens äldre historia*. Kymmeneälvdals museiförening, Kouvola 1933 (suomeksi nimellä *Ruotzinsalmi : kuvauksia Kotkanseudun vanhemmasta historiasta*. Kymenlaakson museoseura, Kouvola 1933)
* *Gustave Alphonse Hosenträgers upplevelser och ändalykt i Viborg*. Tekijä, Kotka 1934
* *Langinkoski : smådrag ur Langinkoskinejdens historia*. Kymmeneälvdals museiförening, Kouvola 1937 (suomeksi nimellä *Langinkoski : lehtisiä Langinkosken-seudun historiasta*. Kymenlaakson museoseura, Kouvola 1937)
* *Ruotzinsalmi : blad ur Kotkanejdens historia*. Kymmeneälvdals museiförening, Kouvola 1938 (suomeksi nimellä *Ruotzinsalmi : lehtisiä Kotkanseudun historiasta*. Kymenlaakson museoseura, Kouvola 1938)
* *Samfundet Luculli Bröder : meddelanden 1* ; red. av Harry Palmberg och C. M. Runeberg. Samfundet Luculli Bröder, Kotka 1943
* *Wärälä 1788-1790 : blad ur Kymmeneälvdals historia*. Kymmeneälvdals museiförening, Kouvola 1947 (suomeksi nimellä *Värälä 1788-1790 : lehtisiä Kymenlaakson hostoriasta*. Kymenlaakson museoseura, Kouvola 1947)

## Lähteet
*
Realm of the Mad God

**Realm of the Mad God** on Wildshadow Studiosin kehittämä räiskintäpeli. 

Pelin betaversio tuli julkiseen lataukseen tammikuussa 2010 ja selainversio julkaistiin 20. kesäkuuta 2011.  Helmikuussa 2012 pelistä julkaistiin Windows ja Mac -versiot.

Peli on ilmaispeli ja rahoitetaan mikrotransaktioilla, joilla voi ostaa mm. korkeatasoisia varusteita tai vain pelin osien ulkonäköön vaikuttavia muutoksia (kuten skinejä).

## Pelaaminen
Pelaaja liikkuu pelissä 8-bit-tyylisillä grafiikoilla toteutetussa 2D-pelimaailmassa.

Pelin päätavoitteena on vihollisten tappaminen, mikä antaa pelaajille mainetta, kokemuspisteitä ja varusteita. Pelissä on tehtäviä jotka läpäistäkseen on tapettava tiettyjä vihollisia, minkä lisäksi on myös erikoistehtäviä, joita kutsutaan "tapahtumiksi" () . Pelin päävihollinen on Oryx the Mad God, jonka pelaaja kohtaa läpäistyään muut tehtävät.

Pelissä ei voi tappaa muita pelaajia, vaan ainoastaan tietokoneohjattuja vihollisia. Erona useimpiin moninpeleihin on myös että pelaajien voittaessa vastustajan kaikki pelaajat saavat kaikki kokemuspisteet eikä niitä jaeta, mikä tukee yhteistyötä pelissä. 

Realm of the Mad God on ns. "Perma death" -peli, eli pelaajan hahmon (ei käyttäjän) kuollessa pelissä tapahtunut edistyminen ja kerätyt tavarat häviävät. Pelissä on myös pankki, johon voit viedä tavaroitasi säilytykseen, mikä pitää ne turvassa.

## Lähteet
Jenni Ahtiainen

**Jenni Ahtiainen** (s. 1976 Pori) on suomalainen asuste- ja korusuunnittelija. Solmioihin, huiveihin ja muihin kaulavaatteisiin erikoistuneella Ahtiaisella on ollut oma tuotemerkki gTie vuodesta 2007 lähtien. 

Tervakoskella nykyään asuva Ahtiainen on opiskellut Taideteollisessa korkeakoulussa ja työskennellyt aikaisemmin graafisena suunnittelijana. Hänen asusteisiinsa ovat pukeutuneet useat koti- ja ulkomaiset julkisuuden henkilöt. Yhdysvalloissa Ahtiaisen tuotantoa on ollut esillä Golden Globe- ja Oscar-gaaloissa. Suomessa hänen suunnittelemiaan asuja ovat itsenäisyyspäivän vastaanotolla pitäneet muun muassa Ville Valo, Lauri Tähkä ja Michael Monroe. 

Usein nahkaa materiaalinaan käyttävä Ahtiainen on suunnitellut myös puvustuksia musiikkivideoille sekä teatteriin ja tanssijoille. Vuonna 2012 hän suunnitteli Porispere-rockfestivaalille oman kiltin ja maaliskuussa 2013 esiteltiin Ahtiaisen miehille suunnattu häämallisto. Ahtiainen työllistää asusteidensa valmistuksessa mielenterveyskuntoutujia, joille työstä maksetaan 12 euron päiväpalkkaa.

Ahtiaisen korusarja *Cinderella* valittiin Vuoden koruksi vuonna 2018.

## Lähteet
Pola Oloixarac

**Pola Oloixarac** (s. 1977 Buenos Aires) on argentiinalainen kirjailija, journalisti ja kääntäjä. Hän on opiskellut filosofiaa Buenos Airesin yliopistossa ja kirjoittamista Iowan yliopistossa. Oloixaracin esikoisromaani *[[Kesyttömät teoriat]]* () ilmestyi vuonna 2008 pikkukustantamon julkaisemana ja myi parissa kuukaudessa painoksen loppuun. Suomeksi romaani ilmestyi 2012 Einari Aaltosen kääntämänä ja Sammakon kustantamana.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Pola Oloixarac Sammakon verkkosivuilla
Kolmion sisään piirretty ympyrä

**Kolmion sisälle piirretty ympyrä** eli kolmion **sisäympyrä** tarkoittaa geometriassa kolmion kolmea sivua sen sisäpuolelta sivuavaa ympyrää. Kolmion sivut ovat tällöin ympyrän tangentteja. Sama ympyrä saadaan, kun kolmion sisälle piiretään suurin sinne mahtuva ympyrä. Tällainen ympyrä on kolmiolla aina olemassa.

Ympyrän keskipiste on samalla kolmion kulmanpuolittajien leikkauspiste *I*. Piste *I* on yhtä kaukana, siis ympyrän säteen *r* etäisyydellä, kustakin kolmion sivusta. Keskipiste on eräs kolmion merkillisistä pisteistä ja se on luetteloitu *Kimberlingin pisteiden luetteloon* tunnuksella \scriptstyle X_{1}. 

Kun sisäympyrän sivuamispisteet yhdistetään sivujen vastaisiin kärkiin, leikkaavat kaikki kolme janaa Gergonnen pisteessä (\scriptstyle X_{7}).

## Kaavoja
Kolmion sivun pituudet a, b ja c sekä kolmion piirin pituuden puolikas s=\tfrac{1}{2}(a+b+c).

Kolmion ala **A** voidaan laskea Heronin kaavalla
:A = \frac{1}{4}\sqrt{2s(a-b+c)(b-c+a)(c-a+b)} 
::= \sqrt{s(s-a)(s-b)(s-c)}. 
Ala voidaan myös laskea
:A=rs, 
jolloin sisään piirretyn ympyrän säde **r** on
:r=\frac{A}{s}=\sqrt{\frac{(s-a)(s-b)(s-c)}{s}}. 

## Lähteet
*
* 
* 

### Viitteet
Onxnenäälasit?

"**Onxnenäälasit?**" on Petri Nygårdin studioalbumilta julkaistu single. Siitä on kuvattu myös musiikkivideo. Se julkaistiin 20. marraskuuta 2012 .