open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Matti Laakso

**Matti Samuel Laakso** (23. maaliskuuta 1939 Ilmajoki – 3. marraskuuta 2020 Ilmajoki) oli suomalainen painija, joka ylsi kahdesti kreikkalais-roomalaisen painin Euroopan-mestaruusmitaleille 1960-luvulla. Olympiakisoihin hän osallistui kolmasti sijoittuen parhaimmillaan kuudenneksi. Laakso edusti Koskenkorvan Urheilijoita, Vaasan Voima-Veikkoja, Oulun Poliisiurheilijoita ja Oulun Pyrintöä.

Laakson nuorempi veli Martti Laakso saavutti myös painin arvokisamitaleja.

## Saavutuksia
* Olympiakisoissa kuudes sija 1960 (sarja 73 kg), seitsemäs sija 1964 (sarja 78 kg) ja yhdeksäs sija 1972 (sarja 82 kg).
* EM-hopeaa 1966 (sarja 78 kg) ja EM-pronssia 1969 (sarja 82 kg).
* Pohjopismaiden mestari 1965 (sarja alle 78 kg)
* Suomen mestari kreikkalais-roomalaisessa painissa 1957–1958, 1960–1961, 1963–1967 ja 1969–1972
* Suomen mestari vapaapainissa 1963, 1965–1967 ja 1970–1971

## Lähteet
Val d’Isère

**Val d’Isère** on kunta Ranskassa Rhône-Alpesin alueella Savoien departementissa. Se sijaitsee Alpeilla Savoien historiallisessa maakunnassa. Kunta on tunnettu talviurheilukeskus.

## Historia
Ensimmäisen maailmansodan jälkeen Val d’Isèren kylässä oli muutama maatila. Alueen laaksojen hyvätuottoiset laitumet olivat hyvälaatuisten elintarvikkeiden tuotannon perusta, ja kylän koko väestö eli maataloudesta. Tällöin lunta ei nähty kaupallisena mahdollisuutena.

## Talviurheilukeskus
1920-luvulla kylästä ryhdyttiin rakentamaan urheilukeskusta. Vähitellen pienestä kylästä kehittyi hiihtokeskus. Nykyisin Val d’Isère on Euroopan merkittävimpiä hiihtourheilukeskuksia. Kunta muodostaa yhdessä naapurinsa Tignesin kanssa yhteistyöalueen, jota kutsutaan nimellä Espace Killy. Alueella on hiihtolatuja sekä alppihiihtäjille yhteensä 131 laskettelurinnettä yhteispituudeltaan 300 kilometriä.

Albertvillen talviolympialaisten alppihiihtolajit järjestettiin Val d’Isèressä vuonna 1992. Siellä on pidetty myös Alppihiihdon maailmancupin kilpailuja. Alppihiihdon maailmanmestaruuskilpailut 2009 pidettiin Val d’Isèressä.

## Lähteet
*Val d’Isèren matkailusivusto 

## Aiheesta muualla

*Valokuvia Val d’Isèrestä
Camarasaurus

**Camarasaurus** oli sauropodeihin kuulunut dinosaurus, joka eli myöhäisjurakaudella 151–150 miljoonaa vuotta sitten nykyisten Yhdysvaltojen alueella. Suvusta tunnetaan lajit *C. supremus*, *C. grandis*, *C. lentus* ja *C. lewisi*. Lajeista *C. supremus* oli suurikokoisin ja viimeiseksi elänyt.

*Camarasaurus* oli 20 metriä pitkä ja painoi 30 tonnia. Sen pää oli 8 metrin korkeudessa ja lonkka 4 metrin korkeudessa. Sen vankat ja tasaiset hampaat viittaavat siihen, että sen kasviruokavalio oli kiinteämpää kuin muiden samalla alueella eläneiden dinosaurusten.

*Camarasauruksen* fossiileja on löydetty runsaasti Länsi-Yhdysvalloista. Siitä tunnetaan noin 50 osittaista luurankoa ja useita kalloja.

Nimi *Camarasaurus* tulee kreikan sanoista *kamara* ’kammio’ ja *sauros* ’lisko’. Lajinimet *supremus*, *grandis* ja *lentus* tulevat sanoista ’ylin’, ’suuri’ ja ’verkkainen’, ja *lewisi* tulee fossiilipreparoija Arnold D. Lewisistä.

*Camarasaurus* esiintyy videopelissä *[[Jurassic Park: Operation Genesis]]*. Ugoben robottidinosauruksen esikuvana on ollut *Camarasauruksen* poikanen.

## Lähteet
Highway Star

** Highway Star ** on brittiläisen Deep Purple -yhtyeen kappale sen vuonna 1972 julkaistulta kuudennelta studioalbumilta *[[Machine Head (albumi)|Machine Head]]*. Tyylilajiltaan se edustaa hard rockia ja heavy metalia.

## Kappaleen kuvaus
  
Kappale alkaa basson 4/4 tahdilla jota tukee vaimennettu virvelirumpu sekä kitara. Basso vaihtaa sävelkorkeutta jakaen perusrytmin neljäsosa- ja kahdeksasosa nuoteiksi. Bassoriffin kautta siirrytään kappaleen uruilla väritettyyn johdanto-osaan joka päättyy lauluefekteihin. Ensimmäinen varsinainen säkeistö seuraa. Kappale etenee A osa A osa B osa kertosäe rakenteella. Tämä toistetaan kahdesti jonka jälkeen seuraa urkusoolo johdanto-osineen. Soolon jälkeen on lyhyt instrumentaali C-osa jonka jälkeen AAB kertosäe jonka jälkeen seuraa kitarasoolo. AAB kertosäe toistetaan soolon jälkeen ja kappale päätetään.

Kosketinsoittimet ovat koko ajan tärkeä osa rytmiä tehden siitä tuhdimman. Jon Lordin Hammond - uruissaan käyttämä
kitaralle tarkoitettu putkivahvistin tuo kappaleen klassisvaikutteiseen urkusooloon yhtyeelle tunnusomaisen lisävärin.
Ritchie Blackmoren kitarasoolo seuraa rakenteeltaan urkusooloa etenkin huippukohtansa klassisvaikutteisissa osassa. Soolo oli ensimmäisiä metalli- ja klassiset vaikutteet selkeästi yhdistäviä kitarasooloja.

## Aiheesta muualla
* Deep Purple - Highway Star YouTubessa
Segnosaurus

**Segnosaurus** (hidas lisko) oli Mongoliassa myöhäisellä liitukaudella elänyt teropodi-dinosaurus, jonka ruokavaliosta ei tiedetä juuri mitään. On ehdotettu, että se söisi kalaa pitkien kynsiensä ansiosta, että kynnet olisivat olleet apuna 
termiittikekojen auki kaivamisessa ja että se söisi kasveja, kuten muutkin Therizinosauridae-heimon jäsenet. Viimeinen teoria on laajalti hyväksytty.
Martti Laakso

**Martti Einari Laakso** (s. 19. joulukuuta 1943 Ilmajoki) on suomalainen kilpauransa päättänyt kreikkalais-roomalaisen tyylin painija, joka saavutti neljä mitalia kreikkalais-roomalaisen tyylin arvokisoissa 1960- ja 1970-luvuilla. Olympiakisoihin hän osallistui kahdesti sijoittuen parhaimmillaan kuudenneksi. Kotimaassa Laakso edusti Vaasan Voima-Veikkoja ja Ilmajoen Kisailijoita. Martin isoveli Matti Laakso on myös painin arvokisamitalisti. Painiuransa jälkeen Martti työskenteli Koskenkorvan viinatehtaalla kunnes jäi eläkkeelle vuonna 2005. Martti Laakso asuu vaimonsa Kirsti Laakson kanssa Ilmajoen Koskenkorvalla. Heillä on kaksi lasta: Maarit Laakso (s. 1964) ja Kirsi Pakkala (s. 1968). 

## Saavutuksia

* Olympiakisoissa kuudes sija 1968 (sarja 63 kg) ja seitsemäs sija 1972 (sarja 62 kg).
* MM-hopeaa 1965 (sarja 63 kg) ja MM-pronssia 1969 (sarja 62 kg)
* EM-hopeaa 1970 ja 1972 (sarja 62 kg)
* Suomen mestari 1962, 1965–66, 1968 ja 1971–72

## Lähteet
* 
* Laakso, Martti (FIN) International Wrestling Database 
* Martti Laakso Bio, Stats and Results  Olympics at Sports-Reference.com
Gösta Diehl

**Gösta Diehl** (5. maaliskuuta 1899 Viipuri – 3. toukokuuta 1964 Helsinki) oli suomalainen taidemaalari. Diehl tuli tunnetuksi sekä kubistina että koloristina. Diehl perusti yhdessä Yngve Bäckin, Ragnar Ekelundin, Torger Enckellin, Unto Pusan, Sigrid Schaumanin ja Sam Vannin kanssa Prisma-taiteilijaryhmän, joka painotti modernismia ja voimakasta väri-ilmaisua.

## Elämä ja ura
Diehlin vanhemmat olivat norjalais-ruotsalainen valokuvaaja Fredrik Diehl ja riikinruotsalainen Maria o.s. Dryselius. Gösta syntyi perheeseen vuonna 1899 Viipurissa. Perhe joutui talousvaikeuksiin, kun isä teki itsemurhan Göstan ollessa viiden vanha.  Äiti joutui asumaan kuuden lapsensa kanssa pienessä huoneen ja keittiön asunnossa.

Gösta Diehl sai perheensä talousvaikeuksista huolimatta käydä koulua ja pääsi ylioppilaaksi 1917. Hän muutti Helsinkiin ja opiskeli Suomen Taideyhdistyksen piirustuskoulussa Albert Gebhardin johdolla. Vuonna 1922 hän pääsi erään metsäteollisuuden edustuston kirjeenvaihtajaksi Pariisiin, missä avautui mahdollisuus opiskeluun kaupungin vapaissa taidekouluissa.

Diehl sai vähitellen töitään esille Pariisin taidegallerioihin ja alkoi menestyä taiteilijana. Helsingissä hänen ensimmäinen yksityisnäyttelynsä oli Stenmanin taidesalongissa Heikinkadulla vuonna 1926. Vakinaisesti takaisin Suomeen palattuaan Diehl vuokrasi 1935 Albert Edelfeltin entisen ateljeen Helsingin Kruununhaan Liisankatu 27:n piharakennuksesta. Seitsemännen kerroksen ullakkoasunnosta oli siihen aikaan avarat näkymät muun muassa Pitkänsillan yli Hakaniemeen.

Gösta Diehlin ensimmäinen puoliso oli Greta o.s. Hult vuosina 1926–1936. Erottuaan Diehl meni vuonna 1937 naimisiin Elsa Ramsayn kanssa. Parille syntyi pian kolme lasta. Diehlit asuivat Liisankadun ateljeeasunnossaan lähes 20 vuotta. Huoneiston varustelutaso oli niukka, joten perhe joutui tulemaan toimeen ilman omaa kylpyhuonetta tai keittiötä, ja myös portaikossa sijainnut wc oli naapureiden kanssa yhteinen. Talvella lämmittämiseen tarvittiin puita ja koksia, joita jouduttiin kantamaan päivittäin kellarista seitsemänteen kerrokseen ilman hissiä. Vuonna 1954 perhe muutti taiteilijakoti Lallukkaan, jossa Diehlit asuivat Gösta Diehlin kuolemaan asti.

Monet Gösta Diehlin tunnetuista töistä syntyivät Kruununhaan ateljeekodissa. Näihin kuuluvat muun muassa *Pommitettu kylä* ja *Näköala ikkunasta*, jotka ovat nykyisin Ateneumin taidemuseon kokoelmissa.

Prisma-ryhmä järjesti monia yhteisnäyttelyitä, joista ensimmäinen oli Taidehallissa keväällä 1956. Prisman aikana Diehlin työt alkoivat saada yhä laajempaa huomiota ja tunnustusta.

Vuonna 1953 Diehlille myönnettiin Pro Finlandia -mitali. Diehl opetti Helsingin yliopiston piirustussalissa vuosina 1945–1946 ja 1948–1949 ja toimi vuodesta 1957 lähtien kuvataiteiden opettajana Teknillisen korkeakoulun arkkitehtiosastolla.

## Lähteet

## Kirjallisuutta
* 
* 

## Aiheesta muualla
*
Pirttijärvi

**Pirttijärvi** voi tarkoittaa seuraavia:

## Järviä

*Pirttijärvi, järvi Hartolassa
*Pirttijärvi, järvi Heinolassa
*Pirttijärvi, järvi Lammilla Hämeenlinnassa
*Pirttijärvi, järvi Hämeenkyrössä
*Pirttijärvi, järvi Ikaalisissa
*Pirttijärvi, järvi Ilomantsissa
*Pirttijärvi, järvi Joensuussa
*Pirttijärvi, järvi Joutsassa
*Pirttijärvi, järvi Juupajoella
*Pirttijärvi, järvi Jyväskylän Leustussa
*Pirttijärvi, järvi Jyväskylän Moksissa
*Pirttijärvi, järvi Jyväskylän Reinanpohjalla
*Pirttijärvi, järvi Jyväskylän Taka-Keljossa
*Pirttijärvi, järvi Jyväskylän Vertaalassa
*Pirttijärvi, järvi Jämsän Eväjärvellä
*Pirttijärvi, järvi Jämsän Kavalassa
*Pirttijärvi, järvi Jämsän Jämsänkoskella
*Pirttijärvi, järvi Jämsän Jämsänniemellä
*Pirttijärvi, järvi Karstulassa
*Pirttijärvi, järvi Keuruun Simsiössä
*Pirttijärvi, järvi Kinnulassa
*Pirttijärvi, järvi Konnevedellä
*Pirttijärvi, järvi Kuhmossa
*Pirttijärvi, järvi Kuhmoisissa
*Pirttijärvi, järvi Kuhmoisissa
*Pirttijärvi, järvi Kemijärvellä
*Pirttijärvi, järvi Laukaassa
*Pirttijärvi, järvi Muhoksella
*Pirttijärvi, järvi Multialla
*Pirttijärvi, järvi Oriveden Löytäneessä
*Pirttijärvi, järvi Oriveden Puharilassa
*Pirttijärvi, järvi Padasjoella
*Pirttijärvi, järvi Parkanossa
*Pirttijärvi, järvi Pielavedellä
*Pirttijärvi, järvi Ahlaisissa Porissa
*Pirttijärvi, järvi Puolangalla
*Pirttijärvi, järvi Raumalla
*Pirttijärvi, järvi Rovaniemellä
*Pirttijärvi, järvi Ruoveden Jäminkipohjassa
*Pirttijärvi, järvi Ruoveden Pourunperällä
*Pirttijärvi, järvi Saarijärvellä
*Pirttijärvi, järvi Sastamalan Vesunnissa
*Pirttijärvi, järvi Sotkamossa
*Pirttijärvi, järvi Suodenniemellä
*Pirttijärvi, järvi Suomussalmella
*Pirttijärvi, järvi Suomussalmella rajavyöhykkeellä
*Pirttijärvi, järvi Sysmässä
*Pirttijärvi, järvi Tampereen Terälahdessa
*Pirttijärvi, järvi Toivakassa
*Pirttijärvi, järvi Kullaalla Ulvilassa
*Pirttijärvi, järvi Uuraisissa
*Pirttijärvi, järvi Viitasaarella
*Pirttijärvi, järvi Virtain Pirttikylässä
*Pirttijärvi, järvi Virtain Siekkiskylässä
*Pirttijärvi, järvi Ylöjärvellä
*Pirttijärvi-Kaitainjärvi, järvi Sotkamossa
*Pirttijärvi–Riihijärvi, järvi Jämsässä ja Kuhmoisissa
*Alainen Pirttijärvi, järvi Keuruun Salmenkylässä
*Keskinen Pirttijärvi, järvi Keuruun Salmenkylässä
*Yläinen Pirttijärvi, järvi Keuruun Salmenkylässä
*Iso Pirttijärvi, järvi Kivijärvellä
*Iso Pirttijärvi, järvi Ruovedellä
*Pieni Pirttijärvi, järvi Kivijärvellä
*Pieni Pirttijärvi, järvi Multialla
*Vähä Pirttijärvi, järvi Ruovedellä
*Ala-Pirttijärvi, järvi Muuramen Rannankylässä
*Ala-Pirttijärvi, järvi Tampereen Yrjölänkylässä
*Keskinen Pirttijärvi, järvi Tampereen Yrjölänklässä
*Ylä-Pirttijärvi, järvi Muuramen Sääksvuorella
*Ylä-Pirttijärvi, järvi Tampereen Yrjölänkylässä

## Muita paikkoja
* Pirttijärvi, kyläkunta Ahlaisissa Porissa
* Pirttijärven seisake, lakkautettu rautatieliikennepaikka Kemijärvellä
* Pirttijärven pysäkki (Bodträsk), lakkautettu rautatieliikennepaikka Kainuun (Kalix) kunnassa Ruotsissa

## Henkilöitä

* Heini Pirttijärvi (s. 1966), suomalainen yritysjohtaja
* Ulla Pirttijärvi (s. 1971), saamelainen laulaja ja joikaaja
Kauko Kiisseli

**Kauko Juha Kiisseli** (9. maaliskuuta 1912 Ruokolahti – 5. syyskuuta 1981 Imatra) oli suomalainen painija, jonka huippuvuodet ajoittuivat 1930-luvun lopulle ja 1940-luvun alkuun. Tämä Tainionkosken Urheilijoita, Imatran Jyskettä, Lahden Ahkeraa ja Valkeakosken Hakaa edustanut mies ylsi Euroopan mestariksi kreikkalais-roomalaisella tyylillä vuonna 1939.

Kiisseli saavutti SM-hopeaa sarjassa 56 kg vuosina 1937 ja 1938 Väinö Perttusen jälkeen. Suuren yleisön tietoisuuteen Kiisseli nousi voittaessaan Suomen mestaruuden ja Euroopan mestaruuden vuonna 1939 samassa sarjassa. Vuosina 1939–1946 hän voitti Suomen mestaruuden kaikkiaan kuusi kertaa sarjassa 56 kg ja hallitsi Suomen Painiliiton mestaruuskilpailuissa tätä sarjaa yhtäjaksoisesti kymmenen vuotta. Maaottelussa hän oli mukana ensimmäisen kerran vuonna 1935 Ruotsia vastaan B-maajoukkueessa ja Norjaa vastaan A-joukkueessa. Tämän jälkeen maaotteluedustuksia hänelle kertyi lähes kaksikymmentä vuoteen 1947 asti, suorittaen 14 voitollista maaottelua peräkkäin. Painijana Kiisseli oli paitsi taitava myös erittäin voimakas, minkä vuoksi hänen erikoisalaansa olivat lujat väännöt ja nostot matossa. Piirivalmentajana Kiisseli toimi muutamia vuosia 1950-luvun alussa. Kiisseli on saanut Suomen Urheilun ansiomitalin kullatuin ristein.

Kiisseli harrasti musiikkia soittaen Kaukopään tehtaiden soittokunnassa. Kiisseli oli ammatiltaan kirvesmies ja hänen kotikuntansa oli Imatra. Hänet on haudattu Imatralle Karhumäen hautausmaalle.

## Saavutuksia

* EM-kultaa 1939 (sarja 56 kg)
* Suomen mestari 1939–1941, 1943–1944 ja 1946 (sarja 56 kg)

## Lähteet
* 
* 

### Viitteet
Kuiva kangas

**Kuiva kangasmetsä** on yksi Suomen metsätyyppioppiin kuuluva metsien kasvupaikkapäätyyppi. Merkittävin kuiva kangastyyppi on *kanervatyyppi* (Calluna-tyyppi, CT). Siihen kuuluu kolme prosenttia Etelä-Suomen metsämaasta. 

Kuivilla kankailla parhaiten menestyvä puulaji on mänty. Niillä voi kasvaa myös kuusia ja useita lehtipuitakin, mutta ne jäävät siellä maaperän karuuden vuoksi yleensä pienikokoisemmiksi. 

Pohjoisempana Pohjanmaan ja Kainuun leveysasteilla oleva kuivan kankaan kasvupaikkatyyppi on *variksenmarja-kanervatyyppi* (Empetrum-Calluna-tyyppi, ECT), jonka puusto on samankaltainen kuin kanervatyyppiin kuuluvan metsän.

Peräpohjolassa esiintyy kolmas kuivan kankaan tyyppi, *varpu-jäkälä-tyyppi* (Ericaceae-Cladina-tyyppi, ErCIT). Varpu-jäkälätyyppiin kuuluu 10 prosenttia Suomen pohjoisosan metsistä.

Koko maassa myös karukkokankaaksi kutsuttuun kuivan kankaan päätyyppiin kuuluva *jäkälätyyppi* (Cladinatyyppi, CIT) on samankaltainen kaikkialla Suomessa. Sille on tyypillistä miltei yhtenäinen poronjäkäläkerros.

## Lähteet
Karukkokangas

**Karukkokangas** on kangasmetsä, jonka maaperä on erittäin karua eikä tarjoa hyvää kasvualustaa männylle. Kalliomaiden ja hietikoiden kasvillisuus muistuttaa karukkokankaita.

Karukkokankaita esiintyy koko Suomessa. Karukkokankaassa humus on ohut ja hapan, pH on noin 3,6. Maannoksessa on lahonnutta jäkälää. Kivennäispitoisissa maissa on vähän tai ei lainkaan hienojakoista maa-ainesta. Jäkäliä on karukkokankailla melko runsaasti. Yleisiä jäkäliä ovat poronjäkälät. Sammalet eivät menesty, mutta kynsisammalta esiintyy. Heiniä ja ruohoja on karukkokankailla vähän, ja ne ovat pääasiassa valoisilla hiekkamailla menestyviä lajeja. Varpuja on harvassa eikä varsinaista pensaskerrosta ole. Puuston muodostavat matalat männyt.

Cajanderin metsätyyppioppiin liittyen karukkokankaiden metsätyyppi on *jäkälätyyppi* (Cladina-tyyppi, ClT) Etelä-Suomessa, Pohjanmaa-Kainuussa, Peräpohjolassa sekä Metsä-Lapissa. Se luetaan joskus myös kuivaksi kankaaksi. Tunturi-Lapin koivikoissa esiintyy lisäksi harvinaisena *variksenmarja-jäkälätyyppi* (EClT).

## Lähteet
Tšokurdah

**Tšokurdah** () eli **Tšokuurdaah** () on kaupunkimainen taajama Allaihan ulusissa Sahan tasavallan pohjoisosassa Venäjällä. Tšokurdahin taajama sijaitsee Indigirkan varrella, 1 290 kilometriä maan pääkaupungista Jakutskista koilliseen.

Tšokurdahissa on lentoasema sekä jokisatama, jota voi kuitenkin käyttää vain vajaat kolme kuukautta vuodessa. Poronhoito ja muut perinteiset elinkeinot ovat edelleen tärkeitä työllistäjiä paikkakunnalla. Tšokurdahissa on kulttuuritalo, yhteiskoulu, ylä- ja alakoulut, musiikkikoulu, tundran luonnosta ja metsästyselinkeinosta kertova museo, terveyskeskus ja kauppoja.

## Historia
Tšokurdahin  perustettiin vuonna 1936. Vuonna 1981 siitä tuli taajama.

Asukasluvun kehitys:
*3 845 (1989)  
*3 300 (1999) 
*2 591 (2002) 
*2 105 (2010)
## Lähteet
Iida-Liisa

**Iida-Liisa** () on Anders Jacobssonin ja Sören Olssonin ruotsalaisen kirjasarjan 12-vuotias tyttösankari, jonka intohimoja ovat näytteleminen ja pojat. Kirjasarja on tarkoitettu noin 10-12-vuotiaille. Sen on suomentanut Tuula Kallioniemi.

## Sarjassa ilmestyneet kirjat
* Iida-Liisa, 1998 (Tuva-Lisa, 1992)
* Iida-Liisa, raivareita ja rakkautta, 1999 (Tuva-Lisa och Vindens son, 1996)
* Iida-Liisa, ennustuksia ja sydänsuruja, 2002 (Tuva-Lisa och anden i glaset, 2000)
Pirttijärvi (Muhos)

**Pirttijärvi** on järvi Oulujoen vesistöalueella Sanginjoen kylässä Muhoksen kunnassa Pohjois-Pohjanmaalla. Järvi sijaitsee noin neljän kilometrin päässä Sanginkylältä itään, ja linnuntietä noin viisitoista kilometriä pohjoiseen Muhoksen keskustaajamasta. Järven vesi on pääosin peräisin alueen pohjavesistä, pieni osa vedestä on altaaseen järven valuma-alueelta kertynyttä sadevettä. Järvi laskee vetensä kapeaa Pirttiojaa pitkin Sanginjokeen ja sitä kautta Oulujokeen ja edelleen Perämereen.

Umpeenkasvavan Pirttijärven kunnostus toteutettiin vuosina 2004–2007 osin alueen asukkaiden ja kesämökkiläisten rahoituksella. Kunnostuksen kustannusarvio oli 100&nbsp;000&nbsp;euroa, josta vakinaiset ja kesäasukkaat maksoivat 46&nbsp;000&nbsp;euroa. Ennen kunnostusta järven pohjalle oli kertynyt arviolta 180&nbsp;000&nbsp;kuutiometriä sedimenttiä. Järvessä havaittiin myös sinilevää.

Kunnostus toteutettiin kaivamalla järvestä laskeva Pirttioja kokonaan auki ja valuttamalla järviallas kokonaan tyhjäksi, kuten Särkijärvi Utajärvellä ensimmäisenä Suomessa pari vuotta aiemmin. Kun järven pohjaan kertynyt eloperäinen aines oli kuivunut, Pirttioja padottiin ja altaan annettiin alkaa täyttyä. Heinäkuussa 2007 järven pinta oli vielä noin 80&nbsp;senttimetriä alkuperäistä pinnantasoa alempana. Kunnostustyöllä saatiin parannettua veden laatua. Kuivatuksen jälkeen osittain täyttyneeseen järvialtaaseen oli kasvanut ruoho, se aiotaan niittää suunnitelmien mukaan vuonna 2008. Järveen tehdyt kalaistutukset ovat osin epäonnistuneet. Järvialtaan veden laadusta ei ole tehty seurantaa, josta olisi julkista tietoa. Tästä huolimatta joidenkin ranta-asukkaiden lehdessä antamien tietojen mukaan järven vesi kirkkaudeltaan ja puhtaudeltaan on vesijohtoveden laatuista.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Pohjois-Pohjanmaan ympäristökeskus: Muhoksen Pirttijärven kunnostus hyötyi kuivasta kesästä
Juhani Salmenkylä

**Heikki Veikko Juhani Salmenkylä** (vuoteen 1936 **Husgafvel**; 8. maaliskuuta 1932 Helsinki – 4. toukokuuta 2022 Helsinki) oli suomalainen suunnistaja, koripalloilija, koripallotuomari, -valmentaja ja -vaikuttaja. Ammatiltaan hän oli asianajaja. Salmenkylä on nimetty Suomen koripallon Hall of Fameen.

## Urheilu-ura
### Suunnistus
Suunnistajana Salmenkylä saavutti kolme viestimitalia arvokisoissa ja sivusi Erkki Aron ennätystä oltuaan Helsingin Suunnistajien joukkueessa seitsemän kertaa voittamassa Jukolan viestiä, viimeksi 1970. Lisäksi hän oli 1954 mukana ensimmäisessä suomalaisjoukkueessa, joka onnistui voittamaan Ruotsissa juostavan Tiomila-viestin. Suomen mestariksi henkilökohtaisella matkalla Salmenkylä ylsi neljästi ja oli voittamassa kuutta viestisuunnistuksen Suomen mestaruutta.

Salmenkylä oli luomassa Suomen suurinta viikottaista kuntosuunnistustapahtumaa Iltarasteja vuonna 1977.

### Koripallo
Koripalloilijana Salmenkylä saavutti useita Suomen mestaruuksia ja toimi 1969–1972 Suomen Koripalloliiton puheenjohtajana. Tokion olympiakisoissa 1964 hän toimi Suomen koripalloilijoiden joukkueenjohtajana sekä koripallo-otteluiden tuomarina.

Salmenkylä nimettiin elokuussa 2015 Suomen koripallon Hall of Fameen.

### Yleisurheilu
Yleisurheilijana Salmenkylä saavutti SM-pronssia 4&nbsp;×&nbsp;1&nbsp;500 metrillä 1953.

## Perhe
Juhani Salmenkylän veli Matti Salmenkylä oli maineikas urheilutoimittaja, joka johti Urheilutoimittajain Liittoa 1972–1981 ja oli myös voittamassa Jukolan viestiä 1953 ja 1960. Veljesten isä Anton Husgafvel edusti Suomea pikajuoksijana vuoden 1924 olympiakisoissa ja kilpaili vanhoilla päivillään myös suunnistajana. Suomen Suunnistusliiton mestaruuskilpailuissa 1951 kolmen ikäluokan mestaruudet menivät samaan perheeseen, kun Anton voitti M50-, Matti M20- ja Juhani M18-sarjan.

Juhani Salmenkylän vaimo Pirkko Salmenkylä (o.s. Niemi) voitti Suomen mestaruuden viestisuunnistuksessa 1952 ja koripallossa 1949 ja pelasi koripallossa 7 maaottelua. Heidän tyttärensä Leena Salmenkylä-Mattila voitti maailmanmestaruuden viestisuunnistuksessa 1979, ja myös perheen muut lapset ovat kilpailleet suunnistajina. Vanhin tytär Hilkka Salmenkylä on isänsä tavoin asianajaja.

## Saavutuksia
### Suunnistus
* MM-hopeaa viestissä 1966 ja 1968 
* EM-kultaa viestissä 1964 
* Jukolan viestin voitto 1950, 1952–1953, 1956–1957, 1960 ja 1970 (Helsingin Suunnistajat)
* Tiomila-viestin voitto 1954 (Helsingin Suunnistajat)
* SM-kultaa hk. matkalla 1958–1959 ja 1964–1965
* SM-kultaa viestissä 1954–1956, 1959, 1967, 1971

### Koripallo
* Useita Suomen mestaruuksia 1950-luvulla (Pantterit)

## Lähteet
* Juhani Salmenkylä  baskethotel.com
* Profiili Suomen koripallon Hall of Fame

### Viitteet
Monopsoni

**Monopsoni** (kreikan μόνος (monos) "yksin" + ὀψωνία (opsōnia) "osto") on taloustieteellinen tilanne, jossa markkinoilla on vain yksi tietyn tuotteen tai palvelun ostaja. Monopsonissa ostajalla on markkinavoimaa, koska se voi vaikuttaa hintaan muuttamalla markkinoilta ostamaansa määrää. Tällöin tuottajan saama hinta voi olla pienempi kuin kilpailullisen markkinan hinta. Monopsoni lukeutuu markkinahäiriöihin.

Monopsonin eräs edellytys on se, että tuottajien tarjoamat tuotteet ovat keskenään niin samankaltaisia, ettei tuottajilla ole mainittavaa mahdollisuutta kilpailla muiden tuottajien samankaltaisten tuotteiden kanssa muilla keinoin kuin hinnalla. Terveydenhoito on esitetty esimerkkinä "luonnollisesta" monopsonista, samoin kuin peruskouluopetus.

Monopsoni on tuotemarkkinoilla varsin harvinainen. Sitä esiintyy kuitenkin muun muassa raaka-ainemarkkinoilla ja aseteollisuudessa, jossa useat yritykset kilpailevat keskenään valtion asehankinnoista. Tällöin kyse on yleensä edistyneestä sotatekniikasta kuten ajoneuvoista tai tietojärjestelmistä.

Monopsonia pidetään kuitenkin melko yleisenä ilmiönä työmarkkinoilla. Työmarkkinoiden monopsoni kielii yleensä työvoiman vähäisestä liikkuvuudesta, ja se on yleinen ilmiö monilla pienillä paikkakunnilla, joilla yksi ainoa yritys työllistää ison osan paikkakunnan asukkaista. 

Monopsoneja muistuttavia työmarkkinatilanteita voi esiintyä Suomessa pienissä kunnissa, jotka ovat riippuvaisia esimerkiksi yksittäisestä paperi- tai sellutehtaasta. Suomessa tällaisilla paikkakunnilla esiintyy harvemmin työmarkkinamonopsonille yleistä ilmiötä eli matalaa palkkatasoa, johtuen työntekijöiden yleisesti korkeasta järjestäytymisasteesta. Muita monopsonille tyypillisiä lieveilmiöitä, kuten puuttumista (työ)markkinoiden ulkopuoliseen toimintaan, esimerkiksi kunnallispolitiikkaan, saattaa kuitenkin esiintyä.

## Katso myös
*Kartelli
*Markkinahäiriö
*Monopoli
*Oligopsoni
*Oligopoli
*Ammattiyhdistysliike
Edinho (jalkapalloilija, 1970)

**Edson Cholbi Nascimento**, pelaajanimeltään **Edinho** (s. 27. elokuuta 1970 Santos) on brasilialainen jalkapalloilija ja legendaarisen Pelén poika. Hänen pelipaikkansa oli maalivahti. Nykyään Edinho on Santos FC:n maalivahtivalmentaja.

## Seurat
*Santos (1990–1991)
*Portuguesa Santista (1992)
*São Caetano (1993)
*Santos (1994–1998)
*Ponte Preta (1999)

## Historia
1990-luvulla Edinho oli kuusi vuotta vankilassa osallistuttuaan Santosissa katuajoihin, joissa aiheutti yhden ihmisen kuoleman.

Edinho pidätettiin 6. kesäkuuta 2005 Santosissa yhdessä 50 muun ihmisen kanssa poliisioperaation yhteydessä. Operaation tarkoituksena oli saada kiinni huumekauppiaiden joukko. Edinho väitti olevansa syytön ja olleensa riippuvainen marijuanasta.
Fritz Weaver

**Fritz Weaver** (19. tammikuuta 1926 Pittsburgh, Pennsylvania – 26. marraskuuta 2016 New York, New York) oli yhdysvaltalainen näyttelijä ja ääninäyttelijä. Hän voitti Tony- ja Drama Desk -palkinnot roolistaan Robert Marascon näytelmässä *Child's Play* (1970). 

Vaikka Weaver tunnetaan kenties parhaiten teatterista, hänellä oli rooleja myös elokuvissa. Filmografiaan kuuluu muiden muassa *[[Musta sunnuntai]]* (, 1976). Weaver oli Emmy-ehdokkaana roolistaan televisiosarjassa *[[Polttouhrit (televisiosarja)|Polttouhrit]]*. Hän meni 7. helmikuuta 1953 naimisiin Sylvia Shortin kanssa ja sai kaksi lasta, mutta liitto päättyi avioeroon vuonna 1979. 

Weaver teki Broadway-debyyttinsä lokakuussa 1955. Hän esiintyi televisiossa vielä saman vuosikymmenen puolella ja jatkoi ammattiuraansa 2000-luvulle saakka. Vuodesta 1995 hän toimi kertojana The History Channelin ohjelmissa. Hän solmi vuonna 1997 uuden avioliiton Rochelle Oliverin kanssa. 

## Lähteet
Kuivahko kangas

**Kuivahko kangas** on tuoretta kangasta kuivempi, mutta kuivaa kangasta kosteampi Suomen metsätyyppiopin mukainen metsäkasvutyyppi. Kuivahkot kangasmetsät jaetaan *puolukkatyyppiin*, *häränsilmä-puolukkatyyppiin*, *variksenmarja-puolukkatyyppiin*, *variksenmarja-mustikkatyyppiin* ja *juolukka-variksenmarja-mustikkatyyppiin*. Tyypit vaihtalevat alueittain.

Etelä-Suomessa karuilla moreenimailla, mutta myös viljavemmilla hiekka- ja someromailla puolukkatyyppi on yleinen. Etelä-Suomen metsämaasta 28 prosenttia kuuluu puolukkatyyppiin. 

Pohjanmaalla ja Kainuussa kuivahkoilla kangasmailla yleinen metsäkasvutyyppi on variksenmarja-puolukkatyyppi. Kasvusto on puolukkatyyppiä niukempi, mutta muistuttaa sen kasvustoa. 

Kainuussa ja Peräpohjolassa mustikasta tulee kenttäkerroksen hallitseva varpu, minkä vuoksi pohjoisen kuivahkot kankaat ovat yleensä variksenmarja-mustikkatyyppiin luettavia. 

## Kuivahkon kankaan tyypit
### Puolukkatyyppi
Puolukkatyyppiä (Vaccinium-tyyppi, VT) ilmenee erityisesti Etelä-Suomen moreeni-, hiekka- ja someromailla. Etelä-Suomen metsämaista 28 prosenttia kuuluu puolukkatyyppiin, jonka metsäveroluokka puunkasvun perusteella on ollut II.

Kenttäkerroksessa tyypillisiä kasveja ovat puolukan lisäksi mustikka ja kanerva, minkä lisäksi esiintyy myös vanamoa, nuokkutalvikkia, lillukkaa, metsätähteä, kevätpiippoa ja kultapiiskua.

Puolukkatyypin valtapuu on mänty, myös kuusia esiintyy. Joissain tapauksissa myös kuusi voi olla valtapuulaji.

### Variksenmarja-puolukkatyyppi
Variksenmarja-puolukkatyyppiä (Empetrum-Vaccinum-tyyppi, EVT) ilmenee Pohjanmaan ja Kainuun vyöhykkeiden rajoilla. Kasvillisuus muistuttaa puolukkatyyppiin kuuluvien kuivahkojen kankaiden kasvillisuutta.
Variksenmarja-puolukkatyypin metsän metsäveroluokka puuntuoton perusteella on ollut II.

Variksenmarja-puolukkatyypin kenttäkerroksen kasvillisuus on puolukkatyyppiä niukempaa, mutta samankaltaista. Valtapuu on mänty.

### Variksenmarja-mustikkatyyppi
Variksenmarja-mustikkatyyppiä (Empetrum-Myrtillius-tyyppi, EMT) ilmenee Kainuussa, mutta myös Peräpohjolassa. Se on Peräpohjolan yleisin metsätyyppi. Variksenmarja-puolukkatyyppi ja variksenmarja-mustikkatyyppi yhdessä kattavat lähes puolet Pohjois-Suomen metsäpinta-alasta. Variksenmarja-mustikkatyypin metsän metsäveroluokka puuntuoton perusteella on ollut III.

Varpuina variksemarja-mustikkatyypin metsissä ovat variksenmarjan ja mustikan lisäksi puolukka, kanerva, juolukka ja suopursu. Heiniä ja ruohoja on vähän. Jäkäliä ja sammalia on jokseenkin saman verran. 

Valtapuu on mänty, jonka seassa voi kasvaa hieskoivua.

## Soistuminen
Kuivahkosta kankaasta tulee soistuessaan aluksi kangasräme ja soistumisen jatkuessa ja turvekerroksen paksuuntuessa siitä voi kehittyä useita erilaisia rämetyyppejä.

## Lähteet
*

### Viitteet
Akureyrin yliopisto

**Akureyrin yliopisto** () on islantilainen oppilaitos, joka on perustettu 5. syyskuuta 1987. 

Yliopisto sijaitsee Akureyrin kaupungissa Pohjois-Islannissa. Vuonna 2024 siellä oli yli 2500 opiskelijaa ja noin 200 henkilökunnan jäsentä. Akureyrin yliopisto painottaa suuresti arktisiin kysymyksiin liittyvää tutkimusta; vuodesta 2011 lähtien yliopistossa on ollut arktisten asioiden erityisprofessuuri, Nansen-professuuri. Tarkoituksena on vahvistaa Islannin ja Norjan välistä yhteistyötä arktisen tieteellisen tutkimuksen alalla. Yliopisto tekee tiivistä yhteistyötä monien tutkimuslaitoksten kanssa, jotka sijaitsevat Akureyrissa tai yliopiston kampuksella.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Yliopiston sivusto   (unak.is)
RVA

Lyhenne **RVA** voi tarkoittaa seuraavia:

* rouva, lyhenne *rva*, naisesta käytetty puhuttelusana ja titteli
* Richmond, Virginia, kirjainlyhenne *RVA*, Virginian osavaltion pääkaupunki Yhdysvalloissa
* Relative Virtual Address, lyhenne *RVA*, eräs COFF-formaatin konsepti
* .
* Asetus rikoslain voimaanpanemisesta (19.12.1889/39B), *RVA,* oikeustieteellisessä kirjallisuudessa käytetty lyhenne.
Richard DeVos

**Richard (Rich) DeVos Sr** (4. maaliskuuta 1926 Grand Rapids, Michigan, Yhdysvallat – 6. syyskuuta 2018) oli yhdysvaltalainen miljardööri. Hän oli toinen verkostomarkkinointiyritys Amwayn perustajista vuonna 1959. 

DeVos kuului Northwoodin yliopiston johtokuntaan ja istui Council for National Policyn puheenjohtajana. Hänen julkaisemiinsa kirjoihin lukeutuvat *Compassionate Capitalism*, *Hope From My Heart: Ten Lessons For Life* ja *Believe!* Hänelle toteutettiin vuonna 1997 onnistunut sydämensiirto. 

DeVos omisti koripallojoukkue Orlando Magicin. *[[Forbes]]* nimesi hänet vuonna 2006 Yhdysvaltain 73. varakkaimmaksi henkilöksi 3,5 miljardin Yhdysvaltain dollarin arvioidulla nettotulolla. Vuonna 2007 samainen lehti arvioi hänet maailman 249. rikkaimmaksi ihmiseksi. DeVosin poika Dick DeVos (Richard DeVos Jr, s. 1955) on republikaani ja entinen Michiganin kuvernööriehdokas.

## Lähteet
Katso maisemaa

__NOTOC__
**Katso maisemaa** on elektronista popmusiikkia soittavan Reginan debyyttialbumi. Se julkaistiin Suomessa marraskuussa 2005, ja se nousi virallisen albumilistan sijalle 31 viikolla 47.

## Kappaleet
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 

Levy julkaistiin lisäksi Japanissa vuonna 2006. Japanin julkaisulla on edellisten lisäksi raidat ”Kohtaamisia kaupungissa (Regina on Regina Megamix)” ja ”Olisitko sittenkin halunnut palata (Boys Of Scandinavia Remix)”.

## Arvostelut
* Desibeli.net: 
* Soundi: 

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*
Kalataloustiede

**Kalataloustiede** on soveltava tieteenala, joka tutkii kalakantojen dynamiikkaa, hyödynnettyjen kalakantojen tilaa, kalastusta ja sen edellytyksiä ja optimointia. Kalataloustieteeseen kuuluu laaja kirjo erilaista tutkimusta hyvin biologisesta aina hyvin talous- ja hallintotieteelliseen, jopa sosiologiseen tutkimukseen saakka. Kalataloustieteeseen kuuluu myös esimerkiksi mustekalojen ja rapujen (pyynnin) tutkimus; valaanpyynnin tutkimusta ei taas yleensä lueta kalataloustieteeseen. Kalataloustieteen sisartieteitä ovat muiden muassa limnologia, riistaeläintiede, meritiede ja ympäristöekonomia. 

Suppeammin ilmaistuna kalataloustiede muodostaa kalavaroihin, kalastukseen ja kalastajiin liittyvän tieteellisen tiedon perustan ja on myös kalataloustieteilijöiden harjoittama ammatti, joka on usein kytköksissä perustutkimukseen .

Kalataloustiede on merkittävä tieteenala monissa kalastusmaissa, kuten Norjassa ja Kanadassa. Suomessa kalataloustiedettä voi opiskella Helsingin yliopistossa biotieteellisessä tiedekunnassa akvaattisten tieteiden pääaineessa. Kalataloustieteilijät työskentelevät kalakantojen arviointiin ja hoitoon liittyvissä tehtävissä esimerkiksi konsulttiyrityksissä ja valtiolla; ehkä merkittävin yksittäinen työllistäjä on Riista- ja kalatalouden tutkimuslaitos.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Zyrjanka

**Zyrjanka** (, ) on taajama ja Verhnekolymskin ulusin (piirin) hallinnollinen keskus Sahan tasavallassa Venäjällä. Zyrjankan taajama sijaitsee piirin keskiosassa Kolyman varrella, 1 255 kilometriä maan pääkaupungista Jakutskista koilliseen.

Zyrjankassa on jokisatama ja lentokenttä. Paikkakunnalla harjoitetaan konepaja-, laivanrakennus- ja rakennusaineteollisuuta sekä öljyn porausta ja kivihiilen louhintaa. Myös karjatalous on tärkeä elinkeino. 

Paikkakunta on perustettu 1930-luvulla kivihiiliesiintymän yhteyteen. Kaivokset tomivat aikanaan työleirihallinnon alaisina.

Zyrjankassa on kulttuuritalo, ammattiopisto, yhteiskoulu, ylä- ja alakoulut, musiikkikoulu, pohjoisen Sahan väestöstä kertova museo, kirjapaino, terveyskeskus ja kauppoja. 

## Asukasluvun kehitys
*6 687 (1989)  
*4 700 (1999) 
*3 749 (2002) 
* 3 384 (2010)

## Lähteet

## Aiheesta muualla

*Google Maps: Zyrjanka
Dmitri Borichev

**Dmitri Borichev** (s. 1988 Petroskoi) on suomenvenäläinen lentopalloilija, joka pelaa lentopallon SM-liigassa, Kokkolan Tiikerit väreissä. Borichev on syntyjään venäläinen, mutta on saanut Suomen kansalaisuuden.

## Ura

Borichev aloitti uransa Vaasan Kiiston junioreissa. Hän oli voittamassa kaudella 2005 Seinäjoki-Lentiksen B-pojissa SM-hopeaa. Kaudella 2006 Borichev nousi Kiiston edustusjoukkueeseen ja pelaamaan SM-liigaa. Tuolloin ei vielä peliaikaa kentällä auennut paljon, mutta kaudella 2007 Borichev oli jo Kiiston avauskuusikon pelaaja. Hän pelasi sekä keskitorjujan että myös hakkurin peliroolissa Kiiston riveissä. Hän pelasi myös kaudella 2008 Kiiston paidassa molemmissa roolissa, mutta SM-liigakarsinnoissa Borichev pelasi lopulta hakkurin roolissa ollen pistepörssissä peräti neljännellä sijalla. 

Kauden 2008 jälkeen Borichev muutti pois kotiseuduiltaan Vaasasta pelasi liigassa Keski-Savon Paterin riveissä. Kaudella 2009–2010 hän jatkaa Paterin sarjapaikalle tulleen Saimaa Volleyn joukkueessa.

### Nuorten maajoukkue

Borichev on nähty myös pelaamassa nuorten maajoukkueessa kaudella 2007. Hän osallistuu myös sotilaiden MM-kisoihin suomen maajoukkueessa vuonna 2008.

## Muuta

Borichevin veli Kirill on myös liigatason lentopalloilija.

## Saavutukset

* Liigakarsintojen pistepörssin 4. sija
* A-poikien SM-turnauksen paras pelaaja 2008
* B-poikien SM-hopea 2005

## Joukkueet
*2006-2008 Vaasan Kiisto
*2008-2009 Keski-Savon Pateri
*2009-2010 Saimaa Volley
*2010-2011 Liiga- Riento
*2011-2012 Vaasan Kiisto
*2012-2013 Akaa-Volley
*2013-2014 Kokkolan Tiikerit
*2014-2015 Akaa-Volley
*2015-2016 Akaa-Volley
*2016-2017 Akaa-Volley

## Aiheesta muualla
* Esittely Saimaa Volleyn sivuilla
Mäntykukat

**Mäntykukat** (*Hypopitys*) on kanervakasveihin kuuluva suku, johon kuuluu kaksi pohjoisen pallonpuoliskon metsissä esiintyvää monivuotista kasvilajia. Mäntykukat ovat matalia, täysin lehtivihreättömiä kasveja, joilla on pienet suomumaiset lehdet ja nuokkuvat kukinnot.  
Mäntykukat ovat melko erikoistuneita loiskasveja (tarkemmin saprofyyttejä), sillä ne elävät mykoheterotrofeina eli ne hankkivat ravintonsa puiden, kuten vaikkapa metsämännyn, juuristossa elävillä sienillä loisimalla. Kun sieni rihmastollaan hankkii maaperästä vettä isäntäpuulle ja saa vastineeksi puulta ravintoa, mäntykukat imevät itselleen osan sienen saamasta ravinnosta. Koska mäntykukat eivät yhteytä lainkaan, niiden luontainen kasvuympäristö on pimeä metsänpohja.

Suvun ainoat lajit ovat Suomessakin esiintyvät kangasmäntykukka (*Hypopitys monotropa*) ja kaljumäntykukka (*Hypopitys hypophegea*), jotka toisinaan luokitellaan saman lajin eri alalajeiksi. Joissain lähteissä ne luokitellaan kuuluvaksi aavepiippuihin eli samaan sukuun Aasiassa, Pohjois-Amerikassa ja Etelä-Amerikan pohjoisosassa tavattavan aavepiipun (*Monotropa uniflora*) kanssa.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Funet: Mäntykukat (''Monotropa'')
* Botany Photo of the Day sisältää pari mielenkiintoista linkkiä aiheesta
Novolipetski metallurgitšeski kombinat

**OAO Novolipetski metallurgitšeski kombinat** (, lyh. **NLMK**) on Venäjän kolmanneksi suurin kaivos- ja metallurgian alan yhtiö. Sen omistaa lähes kokonaan venäläinen oligarkki Vladimir Lisin. Novolipetski metallurgitšeski kombinat on saanut jalansijaa Euroopan markkinoista yhteisyrityksellä Dufercon kanssa.

Forbesin kevään 2012 suuryritysten listan mukaan yhtiö oli Venäjän 15. suurin julkisesti noteerattu yhtiö. Vuonna 2015 NLMK listattiin tuotantoimäärältään (16,05 milj. tonnia) maailman 19. suurimmaksi teräksen valmistajaksi.

## Historia
Vuonna 2006 Novolipetski metallurgitšeski kombinat perusti yhteisyrityksen sveitsiläisen Dufercon kanssa. Yhteisyritykseen kasattiin 1,6 miljardin Yhdysvaltain dollarin edestä liiketoimintaa. Kauppa avasi yritykselle tietä Euroopan markkinoille. 

Kuva:Novolipezk Metallurgical Combine 1.JPG|Yhtiön hallintorakennus.
Kuva: Novolipetsk Steel Plant.jpg| NLMK:n Novolipetskin terästehdas.
Kuva:НЛМК.jpg|Novolipetskin metallikombinaatin tehdas Voronežjoen äärellä.

## Lähteet
Juha-Matti Mäki-Valtari

**Juha-Matti Mäki-Valtari** (s. 1980) on suomalainen lentopalloilija, joka pelaa 2009 kaudella Vaasan Kiiston 1-sarjajoukkueessa.

Vaasasta kotoisin oleva Mäki-Valtari on pelipaikaltaan yleispelaaja, mutta hänet on nähty myös liberon roolissa useita kertoja. Mäki-Valtari on edustanut Kiiston lisäksi Vaasan Vasamaa, Vähänkyrön Viestiä ja Laihian Lujaa. Hän on yksi Kiiston monista pelaajista, jotka ovat kotoisin Pohjanmaalta ja edustavat nykyään maakunnan tunnettua lentopallojoukkuetta. Mäki-Valtarin ensimmäinen SM-liigakausi oli vuonna 2005, jonka jälkeen hän esiintyi liigassa aina kauteen 2008 saakka kunnes Kiisto putosi SM-liigasta. SM-liigan lisäksi hän on pelannut 1-sarjassa.

Juha-Matin veli Mika Mäki-Valtari pelaa myös Vaasan Kiiston liigajoukkueessa.
Pelaaja pelaa kaudella 2012-2013 Kiiston 1-sarjajoukkueessa liberona, saaden muutamia palloja puolustettua.
Ihmiselon ihanuus ja kurjuus (elokuva)

**Ihmiselon ihanuus ja kurjuus** on Matti Kassilan ohjaama elokuva vuodelta 1988. Se pohjautuu F.E. Sillanpään samannimiseen romaaniin vuodelta 1945.

Elokuvan pääosassa on kirjailija Martti Hongisto (Lasse Pöysti) joka lähtee tapaamaan nuoruudenrakastettuaan Annaa (Liisamaija Laaksonen), ja muistelemaan mennyttä nuoruuttaan. Samalla Hongiston vaimo (Tuula Nyman) haeskelee miestään ravintoloista.

Elokuvan muissa rooleissa nähdään Esko Roine, Olavi Ahonen, Rauni Ikäheimo, Pia Hattara ja Leo Lastumäki. Elokuvassa piipahtaa myös lapsena Jasper Pääkkönen. Elokuva palkittiin neljällä Jussi-palkinnolla vuonna 1989.

## Jussi-palkinnot
* Paras naispääosa (Liisamaija Laaksonen)
* Paras naissivuosa (Tarja Keinänen)
* Paras lavastus (Ensio Suominen)
* Paras musiikki (Jukka Linkola)

## Vastaanotto
Elokuva sai monenlaisia arvioita. *Uuden Suomen* Heikki Eteläpään mielestä se oli ”keskitetty, kompakti ja tyylivarma, niin sanoakseni yhtä puuta alusta loppuun”. *Helsingin Sanomien* Helena Ylänen sanoi myönteisiäkin asioita sisältäneessä ensi-ilta-arvostelussaan ”kiukuttelevansa” elokuvaa vastaan siinä, että kiintoisien aiheiden ja asioiden lisäksi siitä ei löydy yhtenäistä tematiikkaa, ohjaajan näkemystä eikä tyylillistä johtolankaa, joka nivoisi kohtaukset kokonaisuudeksi: ”Kohtausten rakentelun tuoksinassa sisäinen viritys on unohtunut. Huudetaan vuorosanoja, jotka käsikirjoitukseen on kirjattu, muistamatta etteivät sanat ole sielun peili.”

*Ihmiselon ihanuus ja kurjuus* sai teatterikierroksellaan 39&nbsp;815 katsojaa, mikä oli viidenneksi eniten vuoden 1988 kotimaisista ensi-illoista.

## Lähteet
Rauhala (Kittilä)

**Rauhala** on Kittilän kunnassa sijaitseva kylä, Jerisjärven rannalla. Rauhalasta on neljänkymmenenviiden minuutin ajomatka Kittilän lentoasemalle, kolmekymmentä kilometriä Leville ja neljäkymmentä kilometriä Yllästunturille. Kylästä noin viidentoista kilometrin säteellä ovat myös Pallas- ja Olostunturit.

## Koivarovan mylly
Koivarovan mylly on valtakunnallisesti merkittävä kulttuurihistoriallinen hirsinen, lauttakattoinen jalkamylly, jonka siipiratas pyörii myllyn alla. Koivarovan mylly sijaitsee maailman pohjoisimmalla viljanviljelysalueella.

## Aiheesta muualla
* Koivarovan myllyn aineistolähde
Jarmo Viljamaa

**Jarmo Viljamaa** (s. 1983) on Vaasasta kotoisin oleva lentopallon pelaaja. Hän on 196cm pitkä ja pelipaikaltaan keskitorjuja. Kaudella 2009 hän pelasi Vaasan Kiistossa.

## Ura
### Nuoruusvuodet
Viljamaa aloitti lentopallouransa Vaasan Kiistossa. Hän pelasi lentopallon ohella jalkapalloa innokkaasti. Hän pelasi uransa ensimmäiset pääsarjaottelut kaudella 2003–2004 ollessaan Muuramen Lentopallon riveissä kuuden ottelun lainasopimuksella.

### SM-liiga

Muuramen Lentopallosta hän palasi kotikaupunkiinsa Vaasaan, joka tavoitteli nousua SM-liigaan. Nousu SM-liigaan tapahtui kauden 2003–2004 päätteeksi ja Viljamaa jatkoi joukkueessa. Hän nousi liigapelaajien eliittiin kaudella 2006–2007, kun hän oli torjuntatilaston toisella sijalla. Samalla hän nousi vahvaksi A-maajoukkueryhmän ehdokkaaksi, mutta paikkaa ei kuitenkaan auennut. Kaudella 2007–2008 hän jatkoi hyviä otteitaan ollen torjuntatilaston neljännellä sijalla.

Vaasan Kiisto putosi kauden 2008 päätteeksi SM-liigasta, mutta Viljamaa jatkoi seurassa ja esiintyy näin 1-sarjassa kaudella 2009.

## Saavutukset

* Kolme nuorten maaottelua vuonna 2003
* SM-liigan torjuntatilaston toinen 2007
* SM-liigan torjuntatilaston neljäs 2008
* SM-liigan hyökkäysprosenttitilastossa 10. sijalla 2007 
* Etelä-Pohjanmaan vuoden lentopalloilija 2007

## Joukkueet

* 2003–2004 Muuramen Lentopallo (6-ottelua)
* 2001–2008 Vaasan Kiisto
Like a Rolling Stone

**Like a Rolling Stone** on Bob Dylanin kappale ja single vuodelta 1965. ”Like a Rolling Stone" ilmestyi singlenä heinäkuussa 1965, ja se on mukana Dylanin elokuussa 1965 julkaistulla *[[Highway 61 Revisited]]* -albumilla.

”Like a Rolling Stone” kestää kuusi minuuttia ja yhdeksän sekuntia, sillä Dylanin onnistui murtaa ”kolmen minuutin kappalestandardi”. Vaikka näin pitkää laulua harvoin soitettiin kokonaisuudessaan radiossa, siitä tuli Dylanin uran siihen mennessä suurin hitti noustessaan *[[Billboard]]in* listalla sijalle kaksi.

## Merkitys
”Like a Rolling Stonea” pidetään yleisesti yhtenä Dylanin ja kaikkien aikojen merkittävimmistä kappaleista. *[[Rolling Stone]]* -lehti valitsi sen vuonna 2004 maailman kaikkien aikojen hienoimmaksi pop-kappaleeksi. Musiikkikriitikoiden arvioita kaikkien aikojen kappaleista tilastoiva *Acclaimed Music* sijoittaa ”Like a Rolling Stonen” ykköseksi. Bruce Springsteen nosti kappaleen ja sen 15-vuotiaan Springsteeniin itseensä tekemän vaikutuksen esille puheessaan tilaisuudessa, jossa Dylan nimettiin Rock and Roll Hall of Fameen. Springsteen sanoi Dylanin vapauttaneen mielen siinä kun Elvis oli vapauttanut ruumiin. Dylan on itsekin kutsunut ”Like a Rolling Stonea” parhaaksi koskaan tekemäkseen kappaleeksi.

”Like a Rolling Stone” merkitsi myös Dylanin uralla siirtymisestä akustisesta folkista sähköisempään ilmaisuun. Kappaleen ensimmäinen live-esitys tapahtui Newport Folk Festivalilla 25. heinäkuuta 1965. Seuraavana vuonna 17. toukokuuta 1966 Manchester Free Trade Hall -keikalla juuri ennen ”Like a Rolling Stonea” kuultiin yleisön joukosta legendaariseksi muodostunut "Judas!"-huuto.

## Sisältö
”Like a Rolling Stone” on syyllistävä vuodatus, joka kertoo nimeltä mainitsemattoman henkilön alamäestä. Sanoituksessa on myös  surrealistisia viittauksia arvoituksellisiin hahmoihin kuten ”Neiti Yksinäinen”, ”Rääsy-Napoleon” ja kromatulla hevosella ratsastava diplomaatti, jonka olalla on siamilaiskissa. Kappaleen päähahmon henkilöllisyys ei ole tiedossa. Häneksi on arvailtu muun muassa Bobby Neuwirthiä, Joan Baezia ja Bob Dylania itseään.

Urut, piano ja kitarat muodostavat kappaleella tiheän ja pahaenteisen äänimaailman, jonka yllä kulkee Dylanin hapan, huolimaton ja monotoninen, puoliksi puhuttu blues rap -laulu. Joidenkin rivien lopussa Dylanin laulu nousee ivalliseksi.

## Tekeminen
Bob Dylan kirjoitti kappaleen kotonaan Woodstockissa palattuaan Englannin-kiertueeltaan. Sanoitus oli kymmenen sivun mittainen, Dylanin mukaan aluksi vihanpurkaus, kosto, jollekulle suunnattu puhe siitä, kuinka onnekas tämä oli ollut. Dylan ei aluksi ollut ajatellut tekstiä lauluna, mutta istuttuaan kerran pianon ääreen hän kuuli mielessään kertosäkeen ”How Does It Feel...” sävelen, joka toi hänen mieleensä hidastetun laavassa uimisen. Dylan sävelsi kertosäkeen ensin. Hän kirjoitti musiikin pianollaan korotetussa G-sävellajissa. Hän vaihtoi sävellajin C:hen levyttäessään kappaleen.

## Muusikot
Kappaleella urkuja soittaa Al Kooper, pianoa Paul Griffin ja kitaraa Mike Bloomfield.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Kappaleen sanoitus Bob Dylanin virallisella kotisivulla.
Dick Marty

**Dick Marty** (7. tammikuuta 1945 Sorengo – 28. joulukuuta 2023) oli sveitsiläinen poliitikko ja asianajaja, joka oli muun muassa Ticinon kantonin syyttäjä, Sveitsin valtioneuvoston jäsen, Euroopan neuvoston parlamentaarisen neuvoston jäsen sekä Euroopan neuvoston lakiasioiden ja ihmisoikeuksien komitean jäsen.

## Syyttäjästä poliitikoksi
Dick Marty syntyi 1945 Sorengossa Ticinon kantonissa. Hän opiskeli oikeustiedettä Neuchâtelin yliopistossa ja sai 1969 luvan harjoittaa lakia. Freiburgin yliopistosta hän valmistui 1974 tohtoriksi.

Marty työskenteli muutaman vuoden Max Planck -instituutissa, mutta jätti akateemisen uran toimiakseen oikeuslaitoksessa. Hän toimi ensin Ticinon kantonin apulaissyyttäjänä ja vuodet 1975–1989 yleisenä syyttäjänä. Marty sai syyttäjänä mainetta tutkimuksista järjestäytynyttä rikollisuutta ja huumekauppaa vastaan. Yhdysvaltain oikeusministeriö ja International Narcotic Enforcement Officers Association palkitsi 1987 Martyn ja Fausto Cattaneon kunniapalkinnolla. Marty oli ollut mukana Sveitsin historian suurimmassa heroiini- ja morfiinitakavarikossa, jossa salakuljettaja Haci Mirza pidätettiin.

Marty siirtyi politiikkaan vuonna 1989, kun hänet valittiin Ticinon kantoninhallintoon. Sveitsin valtioneuvostoin hänet valittiin 1995 keskusta-oikeistolaisen FDP-puolueen listalta. Hän jätti valtioneuvoston vuonna 2011.

## Euroopan neuvoston tutkimukset
Marty valittiin 1999 Euroopan neuvoston parlamentaariseen yleiskokoukseen, ja vuosina 2005–2008 hän johti laki- ja ihmisoikeuskomiteaa.

Marty sai 2005 johtaakseen Euroopan neuvoston tutkimuksia, jotka koskivat epäilyjä, joiden mukaan Yhdysvallat olisi järjestänyt Euroopan neuvoston jäsenvaltioissa salaisia vankiloita, joissa oli harjoitettu kidutusta, sekä suorittanut toimintaan liittyen salaisia lentoja.

Kesäkuussa 2006 julkistettiin raportti, jonka mukaan 14 valtion oli havaittu tukeneen toimintaa, ja toinen raportti julkaistiin kesäkuussa 2005. Martyn mukaan tiedot tulivat julkisuuteen siksi, että CIAn henkilökunta alkoi vuotaa tietoja, koska he eivät hyväksyneet toiminnasta poliittisessa vastuussa olevan puolustusministeri Donald Rumsfeldin menetelmiä.

Marty julkaisi 2010 raportin Kosovon elinsalakuljetuksesta. Raportti yhdisti korkea-arvoisten Kosovon vapautusarmeijan jäsenet elinkauppan. Marty joutui raportin seurauksena elämään puolentoista vuoden ajan 2020–2022 poliisin suojeluksessa, sillä tiedustelutietojen mukaan Serbian salainen poliisi olisi uhannut hänen henkeä. Salainen poliisi olisi laittanut murhan kosovolaisten syyksi.

## Katso myös
*

## Lähteet
Lauri Somppi

**Lauri Somppi** (s. 1980) on Laihialta kotoisin oleva suomalainen lentopalloilija. Pelipaikaltaan hän oli passari.

Somppi pelasi SM-liigassa Vaasan Kiiston joukkueessa 120 ottelua.

## Lähteet
Sorengo

**Sorengo** on 1&nbsp;752 asukkaan kunta Ticinon kantonissa eteläisessä Sveitsissä. Kunta sijaitsee Luganon kaupungin keskustan välittömässä läheisyydessä, kaupungin lounaispuolella, Muzzanojärven rannalla. Kunta kuuluu Luganon hallintoalueeseen. 

Sorengon kautta kulkee Ferrovie Luganesi -rautatieyhtiön (FLPSA) 12,2-kilometrinen, kapearaiteinen rata Luganosta Ponte Tresaan. Radalla kulkee matkustajajunia työpäivisin neljä kertaa tunnissa ja viikonloppuisin kaksi kertaa tunnissa suuntaansa.

## Kuuluisia sorengolaisia
* Anders Arborelius, Tukholman katolinen piispa
* Lara Gut, alppihiihtäjä
* Michelle Hunziker, muotisuunnittelija ja malli
* Dick Marty, parlamentaarikko ja Euroopan neuvoston parlamentaarisen valtuuskunnan jäsen
* Flavio Maspoli, poliitikko
* Mickey Hardt, näyttelijä
* Hermann Hesse, kirjailija

## Lähteet
*
* 
*

### Viitteet

## Aiheesta muualla