open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Ashes to Ashes

**Ashes to Ashes** voi tarkoittaa ainakin seuraavia asioita:

## Hautajaiset
* ”Ashes to ashes, dust to dust” on anglikaanisissa hautajaisissa käytetty englanninkielinen fraasi, jota käytetään siunattaessa vainajaa hautaan. Sanat viittaavat Ensimmäiseen Mooseksen kirjaan (3:19) ja Hesekielin kirjaan (28:18).

## Kirjallisuus
* *[[Ashes to Ashes (näytelmä)|Ashes to Ashes]]*, Harold Pinterin kirjoittama näytelmä vuodelta 1996
* *[[Ashes to Ashes (romaani)|Ashes to Ashes]]*, Tami Hoagin kirjoittama rikosromaani vuodelta 1999

## Elokuva ja televisio
* *[[Ashes to Ashes (televisiosarja)|Ashes to Ashes]]*, brittiläinen vuosina 2008–2010 tuotettu televisiosarja, joka on jatkoa *[[Life on Mars]]* -sarjalle
* *[[Ashes to Ashes (elokuva)|Ashes to Ashes]]*, brittiläinen independent-toimintaelokuva vuodelta 1999
* *[[Koston paholainen (vuoden 2006 elokuva)|Koston paholainen]]* (engl. *Pumpkinhead: Ashes to Ashes*), *Pumpkinhead*-elokuvasarjan kauhuelokuva vuodelta 2006

## Musiikki
* ”Ashes to Ashes”, David Bowien kappale vuoden 1980 albumilta *[[Scary Monsters (and Super Creeps)]]*
* ”Ashes to Ashes”, Faith No Moren kappale vuoden 1997 albumilta *[[Album of the Year]]*
* ”Ashes to Ashes”, Blind Guardianin kappale vuoden 1992 albumilta *[[Somewhere Far Beyond]]*
* *[[Ashes to Ashes (David Shankle Groupin albumi)|Ashes to Ashes]]*, David Shankle Groupin albumi ja sen nimikappale vuodelta 2003.
* *[[Ashes to Ashes (Chelsea Grinin Albumi)|Ashes to Ashes]]*, Chelsea Grinin albumi.
Tahdotko mut tosiaan

**Tahdotko mut tosiaan** on suomirockyhtye Popedan kappale ja single vuoden 1994 studioalbumilta *[[H.Ö.N.Ö.]]*. Kappale julkaistiin CD-singlenä 16. toukokuuta 1994. 

Kappaleen on säveltänyt yhtyeen silloinen bassokitaristi Markku Petander, ja kappaleen sanat on kirjoittanut Kolmas Nainen -yhtyeen laulaja Pauli Hanhiniemi. Kappale on yksi Popedan tunnetuimmista ja suosituimmista, ja yhtye soittaa sen edelleen jokaisessa konsertissaan. 
Popedan pisimmälle studioalbumille *H.Ö.N.Ö.* koottiin kaikkiaan 17 kappaletta, joista nimenomaan "Tahdotko mut tosiaan" nousi koko albumin valovoimaisimmaksi. Yhtyeen silloisen rumpalin Kari Holmin mukaan koko kappale pelasti albumin, ja auttoi sitä ylittämään kultalevyrajan heinäkuussa 1995.

Kappaleen alkuperäisellä, Petanderin säveltämällä ja äänittämällä demonauhalla rumpuja soitti sessiomuusikko Ari Toikka  , demon rumpuosuudet päätyivät myös albumille. Koko kappale on pitkälti Petanderin demo jonka Mustajärvi lauloi uudestaan.

Singlen toinen kappale "Pelkosenniemen poika" oli alun perin tarkoitettu laulettavaksi Ari “Raaka-Arska” Tuomiselle, yhtyeen pitkäaikaiselle tuttavalle ja roudarille. Hieman maatalousaiheisen ja kantaa ottavan kappaleen lauluvastuu siirtyi kuitenkin yhtyeen kitaristi Costello Hautamäelle. Kappaleen nimi on viittaus Pelkosenniemeltä kotoisin olevaan Hanoi Rocks-yhtyeen kitaristiin, Andy McCoyhyn.

## Kappaleet
# 
# 

## Kokoonpano
* Pate Mustajärvi – laulu
* Costello Hautamäki – kitara ja laulu (kappale 2)
* Markku Petander – bassokitara 
* Jukka Järvinen – koskettimet

+

* Ari Toikka – rummut

## Lähteet
*
### Viitteet
Planetary Resources

**Planetary Resources, Inc.** (aiemmin Arkyd Astronautics) on yhdysvaltalainen yritys, joka on ilmoittanut kiinnostuksestaan avaruuden luonnonvarojen kaupallisesta hyödyntämiseen, esimerkiksi asteroideja kaivamalla. Sijoittajaryhmän rahoittaman yhtiön osakkaita ovat muun muassa Googlen johtajat Larry Page ja Eric Schmidt sekä elokuvaohjaaja James Cameron. Yritys tutkii tapoja hyödyntää tuhansia Maata kiertäviä asteroideja jalometallien hankinnassa. Yhtiön perustajiin kuuluvan Peter Diamandisin mukaan yksi 30 metriä pitkä asteroidi voisi sisältää platinaa 19–38 miljardin euron arvosta. Ensimmäisen koeluonteisen tutkimuslennon yhtiö suunnittelee tekevänsä kahden vuoden kuluessa.

## Lähteet
Turkkilaisia makeisia

**Turkkilaisia makeisia** (*Turks fruit*) on Paul Verhoevenin ohjaama elokuva vuodelta 1973. Elokuva on rakkaustarina ja äänestetty kaikkien aikojen parhaaksi hollantilaiselokuvaksi.

Elokuvan ansiosta Hollywood kiinnitti huomionsa sekä ohjaaja Verhoeveniin että pääosan näyttelijään Rutger Hauerin.

## Näyttelijät

## Arvioita
*[[Video-opas|Video-oppaassa]]* vuodelta 1994 Bello Romano sanoo elokuvaa villiksi, tuoreen tuntuiseksi ja rohkeaksi ihmissuhteiden kuvaukseksi ja antaa sille kolme tähteä viidestä, mikä vastaa sanallista arviota ”hyvä”.

## Lähteet
Onesimo Cadiz Gordoncillo

**Onesimo Cadiz Gordoncillo** (16. helmikuuta 1935 Jimalalud – 13. marraskuuta 2013) oli filippiiniläinen roomalaiskatolinen arkkipiispa. Hänet vihittiin papiksi Dumagueten hiippakuntaan 18. maaliskuuta 1961 ja nimitettiin sen vihkipiispaksi sekä Gunuguksen titulaaripiispaksi 14. maaliskuuta 1974. Piispaksi vihkiminen seurasi 27. toukokuuta. Pääkonsekraattorina toimi Bruno Torpigliani, jota avustivat Epifanio Surban Belmonte ja Antonio Yapsutco Fortich.

Gordoncillo sai 3. heinäkuuta 1976 nimityksen Tagbilaranin piispaksi ja 18. kesäkuuta 1986 Capizin arkkipiispaksi. Hän jäi eläkkeelle 9. marraskuuta 2011.

## Lähteet
Jose F. Advincula

**Jose F. Advincula** (s. 30. maaliskuuta 1952) on filippiiniläinen roomalaiskatolinen arkkipiispa. Hänet vihittiin papiksi Capizin arkkihiippakuntaan 14. huhtikuuta 1976 ja nimitettiin San Carlosin hiippakunnan piispaksi 25. heinäkuuta 2001. Piispaksi konsekroinnin suoritti 8. syyskuuta Antonio Franco, jota avustivat Onesimo Cadiz Gordoncillo ja Angel N. Lagdameo.

Advincula sai 9. marraskuuta 2011 nimityksen Capizin arkkipiispaksi.

## Lähteet
Nicolas M. Mondejar

**Nicolas Mollenedo Mondejar** (15. syyskuuta 1924 – 10. helmikuuta 2019) oli filippiiniläinen roomalaiskatolinen piispa. Hänet vihittiin papiksi 4. huhtikuuta 1953 ja nimitettiin Cebun arkkihiippakunnan vihkipiispaksi sekä Grumentumin titulaaripiispaksi 17. heinäkuuta 1970. Piispaksi vihkiminen seurasi 30. elokuuta. Pääkonsekraattorina toimi Carmine Rocco, jota avustivat Antonio José Frondosa ja Manuel S. Salvador.

Mondejar sai 19. joulukuuta 1974 nimityksen Romblonin ja 21. marraskuuta 1987 San Carlosin piispaksi. Hän jäi eläkkeelle 25. heinäkuuta 2001.

## Lähteet
Warlito Cajandig y Itcuas

**Warlito Cajandig y Itcuas** (31. tammikuuta 1944 Dumarao – 21. lokakuuta 2025) oli filippiiniläinen roomalaiskatolinen piispa. Hänet vihittiin papiksi 21. maaliskuuta 1970 ja nimitettiin Calapanin apostoliseksi vikaariksi sekä Ausafan titulaaripiispaksi 17. huhtikuuta 1989. Piispaksi vihkiminen seurasi 21. kesäkuuta. Pääkonsekraattorina toimi Jaime Lachica Sin, jota avustivat Nicolas M. Mondejar ja Vicente Salgado y Garrucho.

## Lähteet
Giuseppe Lagumina

**Giuseppe Lagumina** (20. toukokuuta 1855 Palermo – 5. toukokuuta 1931) oli italialainen roomalaiskatolinen arkkipiispa. Hänet nimitettiin Palermon arkkihiippakunnan vihkipiispaksi ja Samoksen titulaaripiispaksi 16. joulukuuta 1920. Piispaksi konsekroinnin suoritti 26. joulukuuta Alessandro Lualdi, jota avustivat Antonio Augusto Intreccialagli ja Bartolomeo Maria Lagumina.

Lagumina erosi tehtävistään vihkipiispana 15. heinäkuuta 1929. Samana päivänä hän sai nimityksen Carpathuksen titulaariarkkipiispaksi.

## Lähteet
Hell-O

**Hell-O** on 1988 julkaistu GWARin ensimmäinen albumi.
## Kappaleet

## Kokoonpano
* Dave Brockie (Oderus Urungus) – laulu
* Dewey Rowell (Flattus Maximus) – kitara, taustalaulu
* Steve Douglas (Balsac the Jaws of Death) – kitara, taustalaulu
* Michael Bishop (Beefcake the Mighty) – basso, taustalaulu
* Rob Mosby (Nippleus Erectus) – rummut
* Don Drakulich (Techno Destructo) – laulu kappaleessa "Techno's Song"
Euro Hockey Tour 2011–2012

**[[Euro Hockey Tour]]in kausi 2011–2012** oli sarjan 16. kausi. Siinä pelasivat Suomen, Venäjän, Ruotsin ja Tšekin miesten jääkiekkomaajoukkueet.

## Kokonaispisteet

Koko sarjan voittaja sai 75&nbsp;000 euroa palkintorahaa. 

## Karjala-turnaus

## Channel One Cup

## Oddset Hockey Games

## Kajotbet Hockey Games

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Antoine Gombaud

**Antoine Gombaud** eli **Chevalier de Méré** (1607, Poitou, Ranska –  29. joulukuuta 1684) oli ranskalainen kirjailija ja amatöörimatemaatikko.

Vaikka hän ei ollut aatelismies, hän otti käyttöön tittelin Chevalier (ritari). Tämä tuli hänen dialogi-muotoisista kirjoituksistaan, joissa ko. kuvitteellinen henkilö edusti hänen omia näkemyksiään. Méré tulee taas paikkakunnasta, jossa hän sai koulutuksensa. Myöhemmin hänen ystävänsä alkoivat kutsua häntä tuolla nimellä.

Méré oli tärkeä salonkiteoreetikko. Kuten monet 1600-luvun liberaalit ajattelijat, hän ei luottanut sen enempää perittyyn valtaan kuin demokratiaankaan. Hän uskoi, että ongelmat ratkeavat parhaiten avoimissa keskusteluissa henkevien, hienostuneiden ja älykkäiden ihmisten kesken.

Mérén kuuluisimmat esseet ovat *L'honnête homme* (Rehellinen ihminen) ja *Discours de la vraie honnêteté* (Keskustelu rehellisyydestä).

Hänet tunnetaan kuitenkin paremmin panoksestaan todennäköisyysteoriaan. Hän oli amatöörimatemaatikko ja  aikalaistensa tavoin kiinnostunut vedonlyönnistä ja rahapeleistä. Hän myös kehitteli uusia pelejä ja tutki muun muassa nopanheittoon liittyviä ongelmia kuutosen esiintymisestä heitettäessä yhtä arpakuutiota ja kuutosparin esiintymisestä heitettäessä kahta arpakuutiota.

Hän myös kiinnostui pulmasta, joka on peräisin keskiajalta, ellei aikaisemmaltakin. Oletetaan että kaksi pelaajaa aikovat pelata tietyn määrän pelejä, esim. seitsemän, ja heidät keskeytetään ennenaikaisesti. Kuinka pelipanos tulisi jakaa pelaajien kesken, jos vaikkapa toinen on voittanut kolme peliä ja toinen yhden?

Méré pestasi Marin Mersennen salongin ratkaisemaan ongelmiaan. Kaksi kuuluisaa matemaatikkoa, Blaise Pascal ja Pierre de Fermat, ottivat haasteen vastaan. Kirjeenvaihdossaan he muodostivat perustan nykyaikaiselle teorialle todennäköisyydestä.

## Lähteet
* Englanninkielinen Wikipedia Viitattu 29.4.2012.

### Viitteet
Uriah Ashley

**Uriah Ashley** (1. helmikuuta 1944 – 25. marraskuuta 2020) oli panamalainen roomalaiskatolinen piispa. Hänet vihittiin papiksi 15. elokuuta 1979 ja nimitettiin Penonomén hiippakunnan johtoon 18. joulukuuta 1993. Piispaksi vihkiminen seurasi 6. tammikuuta 1994. Pääkonsekraattorina toimi paavi Johannes Paavali II, jota avustivat Giovanni Battista Re ja Josip Uhac.

## Lähteet
Amaranth

**Amaranth** voi tarkoittaa seuraavia:

* Amaranth, paikkakunta Ontariossa, Kanadassa
* ”Amaranth”, kappale Nightwish-yhtyeen kuudennelta studioalbumilta *[[Dark Passion Play]]*
* Amaranthe, ruotsalais-tanskalainen metallimusiikkia esittävä yhtye
* *[[Amaranthe (albumi)|Amaranthe]]*, Amaranthe-yhtyeen esikoisalbumi
* HMS Amaranthus, Britannian kuninkaallisen laivaston Flower-luokan korvetti
* Revonhännät (*Amaranthus*), revonhäntäkasvisuku, jonka lajeja esiintyy maailmanlaajuisesti.
Nektanebo I

**Nektanebo I** oli faarao, joka perusti muinaisen Egyptin 30. dynastian ja hallitsi 18 vuoden ajan (380-362 eaa). Nektanebon egyptiläinen nimi on Nakhtnebef ja hän, kuten muutkin 30. dynastian faaraot, oli egyptiläinen.

Nektanebo rakensi paljon uutta hallituskaudellaan (Hathor-kolonnit Philaen Isis-temppelin etupihalla) ja entisöi kaikki temppelit. Lisäksi hän rakensi Karnakin kesken jääneen ensimmäisen pylonin.

Nektaneboa seurasi hänen poikansa Djedhor (Teos).

## Lähteet
* Grönblom, Rolf: Faaraoiden Egypti. Schildts Kustannus Oy 2002.
Cristián Caro Cordero

**Cristián Caro Cordero** (s. 16. helmikuuta 1943 Santiago de Chile) on chileläinen roomalaiskatolinen arkkipiispa. Hänet vihittiin papiksi Santiago de Chilen arkkihiippakuntaan 23. joulukuuta 1973 ja nimitettiin sen vihkipiispaksi sekä Arcavican titulaaripiispaksi 12. maaliskuuta 1991. Piispaksi vihkiminen seurasi 14. huhtikuuta. Pääkonsekraattorina toimi Carlos Oviedo Cavada, jota avustivat Carlos González Cruchaga ja Enrique Troncoso Troncoso.

Caro Cordero sai 27. helmikuuta 2001 nimityksen Puerto Monttin arkkipiispaksi.

## Lähteet
Jakob Wolle

**Jakob Wolle** (**Wulff**) (k. 1653 Turku) oli Suomen ja Turun rikkain suurkauppias ja rautaruukkien omistaja.

## Perhe
Wolle oli sukujuuriltaan skotlantilainen. Wollet olivat suurkauppiaita Itämeren alueella. Hänen veljensä Hans Wolle muutti Turkuun Narvasta vuonna 1599. Hans Wolle menehtyi vuonna 1613. Hans Wollen lapset olivat alaikäisiä, jonka takia Jakob Wollesta tuli lasten holhooja ja omaisuuksien haltija. 

Wollen puoliso vuodesta 1637 oli hollantilainen Anna Spranckhusen, joka eli ainakin vielä vuonna 1656. Heidän häissään, jotka olivat samalla ristiäiset, oli vieraana muun muassa Suomen kenraalikuvernööri, kreivi Pietari Brahe. Wolle haudattiin Turun tuomiokirkon kuoriin, jonka kunnostusta hän oli rahoittanut.

## Suomen rikkain suurkauppias
Wolle oli turkulainen suurkauppias, joka harjoitti tuontia ja vientiä, Englannin, Skotlannin, Lyypekin, Danzigin ja myöhemmin Hollannin kanssa. Hän oli myös Ruotsin kuningas Kustaa II Aadolfin hovihankkija. Wolle nousi Suomen ja Turun rikkaimmaksi kauppiaaksi vuonna 1624. Ulkomaankauppa oli kannattavaa liiketoimintaa Wollen osalta.

## Ruukkitoiminnan kehittäjä
1610-luvun puolivälin paikkeilla Ruotsin kruunu kannusti aatelisia ja porvareita vuokraamaan valtion verotuloja ja tuotantolaitoksia. Wolle vuokrasi käyttöönsä kaikki Suomen salpietarikeittämöt vuosina 1627–1635 ja Mustion rautaruukin vuosina 1632–1644. Wolle kunnosti Mustion rautaruukin ja investoi huomattavia summia kehittääkseen ruukkia, joka oli jäänyt rapakuntoon aiemman vuokralaisen Simon Landsbergerin jäljiltä. Vuonna 1630 Wolle perusti Pohjan pitäjän Anskun kylään Antskogin rautaruukin. Ruotsin kruunu tarvitsi jatkuvasti uusia käteistuloja suurvaltasotien rahoittamiseksi. Kruunun omistamien ruukkien ja salpietarikeittämöiden vuokrat nousivat kestämättömälle tasolle. Wollen vuokraamat salpietarikeittämöt ja ruukit ryhtyivät tuottamaan tappiota. Salpietariteollisuutta vaivasi krooninen raaka-ainepula. Tappioita ei voitu korvata ulkomaankaupalla. 

Samaan aikaan malmin saanti Wollen rautaruukeille osoittautui riittämättömäksi, koska Lohjan Ojamon rautakaivos ehtyi. Malmia piti tuoda Uudenmaan ruukkeihin Ruotsista asti, mikä lisäsi kustannuksia. Wolle otti lainoja paikatakseen jatkuvasti kasautuvia tappioita. Wolle otti lainoja kauppias Peter Thorwösteniltä, joka oli vaurastunut naimalla rikkaan turkulaisen kauppiaan tyttären Elin Sågerin. Thorwöste karhusi lainoja takaisin. Ruotsin kuningatar Kristiina ja vuorikollegio määräsi Wollen luovuttamaan ruukit Thorwöstenille. Uran loppuvaiheen talousmurheista huolimatta Wolle muistetaan Uudenmaan ruukkitoiminnan kehittäjänä. 

## Lähteet
Pirjo Määttä

**Pirjo Helena Määttä** (s. 24. tammikuuta 1973 Kuhmo) on suomalainen näyttelijä.

Ennen teatterikorkeakouluun pääsyä 1994 Määttä opiskeli Joensuussa kansanopistossa sanankäytön linjalla sekä Turun Paasikivi-opistossa kulttuurisihteerin opintoja.

Määttä on ollut Suomen Kansallisteatterin vakiokiinnityksellä vuodesta 2000 ja esiintynyt siellä muun muassa William Shakespearen näytelmässä *[[Kesäyön unelma]],* Leea ja Klaus Klemolan *[[Maaseudun tulevaisuus (näytelmä)|Maaseudun tulevaisuus]]* (2014), Jennifer Tremblayn monologi *[[Lista (monologinäytelmä)|Lista]]* (2018) ja Susanna Kuparisen *[[Sokea piste (näytelmä)|Sokea piste]]* (2021).

Hän on esiintynyt muun muassa televisiosarjoissa *[[Ketonen & Myllyrinne]], [[Sydän toivoa täynnä]]* ja *[[Harvoin tarjolla]]* sekä Aleksi Mäkelän elokuvassa *[[Kaappari (elokuva)|Kaappari]]*, jossa hän esittää kaappari Aarno Lamminpartaan vaimoa. Määttä on tehnyt myös kuunnelmia ja dubbauksia.

Määttä on palkittu Ida Aalbergin säätiön nuoren näyttelijän kannustuspalkinnolla 1999. Hänen puoliso on näyttelijä Heikki Pitkänen, jonka kanssa Määtällä on kaksi lasta. Hänellä on myös yksi lapsi edellisestä avioliitosta.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* 
*
Eeva-Liisa Haimelin

**Eeva-Liisa Marjatta Haimelin** (s. 28. maaliskuuta 1943 Helsinki) on suomalainen näyttelijä. Teatterikoulun jälkeen hän oli kiinnitettynä Kotkan kaupunginteatteriin vuosina 1965–1967. Hän siirtyi vuonna 1968 Helsingin kaupunginteatteriin, josta jäi eläkkeelle keväällä 2011. Helsingissä näyttämötöihin lukeutuivat muun muassa Kalle Holmbergin ohjaama *[[Pohjalaisia (näytelmä)|Pohjalaisia]]* ja Eija-Elina Bergholm ohjaama Lorcan *[[Bernarda Alban talo]]ssa*. Haimelin vieraili 1960- ja 1970-lukujen vaihteessa Seinäjoen kaupunginteatterissa Shakespearen Juliana, vastanäyttelijänään teoksen ohjannut Jouko Turkka.

Haimelin on esiintynyt noin 30 elokuvassa ja televisiotuotannossa, kuten *[[Kaappari (elokuva)|Kaappari]] (2013), [[Kuulustelu (elokuva)|Kuulustelu]]* (2009), *[[Mies vailla menneisyyttä]]* (2002) ja *[[Vaiennut kylä]]* (1997). Hänet tunnetaan myös lausuntaesityksistään, joissa hän on tulkinnut kansainvälisten ja suomalaisten naisrunoilijoiden, mukaan lukien tätinsä Sylvi Kekkosen tekstejä.

## Filmografia

* *[[Punatukka]]* (1969)
* *[[Uuno Turhapuro (elokuva)|Uuno Turhapuro]]* (1973)
* *[[Linna (vuoden 1986 elokuva)|Linna]]* (1986)
* *[[Kaivo (elokuva)|Kaivo]]* (1992)
* *[[Vaiennut kylä]]* (1997)
* *[[Armon aika]]* (1999)
* *[[Silmä silmästä (vuoden 1999 elokuva)|Silmä silmästä]]* (1999)
* *[[Mies vailla menneisyyttä]]* (2002)
* *[[Vieraalla maalla]]* (2003)
* *[[Kuulustelu (elokuva)|Kuulustelu]]* (2009)
* *[[Kaappari (elokuva)|Kaappari]]* (2012)
* *[[95 (elokuva)|95]]* (2017)
* *[[Metsäjätti (elokuva)|Metsäjätti]]* (2020)

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*
Mathéo Tuscher

**Mathéo Tuscher** (s. 12. joulukuuta 1996 Noville) on sveitsiläis-ranskalainen moottoriurheilija. Hän kilpailee Sveitsin lisenssillä. Joissakin sarjoissa hän on kilpaillut myös Tšekin lisenssillä.

## Ura
Tuscher aloitti karting-uransa vuonna 2004, jossa hän kilpaili pääosin kotimaassaan Sveitsissä. Hän voitti Sveitsin KF3-mestaruuden vuonna 2008 ja 2009. Vuonna 2011 Tuscher kilpaili uudessa Formula Pilota China -sarjassa, jossa hän voitti sarjan mestaruuden ylivoimaisesti. Vuonna 2012 Tuscher ajoi FIA Formula Two Championship -sarjassa. Hänestä tuli 15-vuotiaana sarjan historian nuorin kuljettaja. Hän ajoi neljä paalupaikkaa ja kaksi voittoa sijoittuen sarjan loppupisteissä toiseksi. Vuoden lopussa hänet palkittiin Autosport-gaalassa vuoden tulokkaaksi. Vuonna 2013 Tuscher ajoi kaksi kilpailua World Series by Renault -sarjassa saavuttamatta pisteitä. Vuonna 2014 Tuscher kilpaili GP3-sarjassa Jenzer Motorsport -tallissa. Hän saavutti yhden kakkossijan ja 29 pistettä sijoittuen sarjan 12:nneksi. Vuonna 2015 Tuscher jatkoi GP3:ssa samassa tallissa.

## GP3-tulokset

## Aiheesta muualla
*http://www.driverdb.com/drivers/matheo-tuscher/career/
Reino Tikkanen

**Reino Tikkanen** (16. heinäkuuta 1920 Iisalmen maalaiskunta – 27. joulukuuta 2011) oli suomalainen juoksija, jonka päälajeina olivat 800 ja 1&nbsp;500 metriä.

Iisalmen Visasta jo nuorukaisena Helsingin Kisa-Veikkoihin siirtynyt Tikkanen juoksi poikaurheilupäivillä vuonna 1939 pronssille niin 1&nbsp;500 kuin 3&nbsp;000 metrilläkin.

Vaikka hän ei saavuttanut ainuttakaan Suomen mestaruutta, Tikkanen kuului 1940-luvulla Suomen maileriparhaimmistoon. Parhaina saavutuksina sotavuosien jälkeen vuosina 1946 ja 1948 saavutetut 1&nbsp;500 metrin SM-hopeat vuonna 1946 Pentti Siltalopin jälkeen ja 1947 Aarne Kainlaurin jälkeen.

SM-viesteissä Reino Tikkanen saavutti HKV:n kvartetissa 11 hopea- tai pronssimitalia vuosian 1943–1953. Maaotteluedustus tuli sodan jälkeen kesällä 1946 käydyssä Tanska-maaottelussa.

Erikoisuutena voidaan mainita, että jatkosodan aikaan kesällä 1943 Tikkanen juoksi Kontupohjan avajaiskilpailuissa 1&nbsp;500 metrin aikaan 3.46,9. Tuloksen kerrottiin olleen uusi maailmanennätys, mutta matkan tarkistusmittaus osoitti juostun matkan liian lyhyeksi, joten ilmoitus piti peruuttaa.

Ammatiltaan Reino Tikkanen oli työntutkija.

## Saavutuksia

* SM-hopeaa 1&nbsp;500 metrin juoksussa 1946, 1948
* SM-pronssia 1&nbsp;500 metrin juoksussa 1943, 1944
* SM-pronssia 800 metrin juoksussa 1943, 1949
* 1 maaotteluedustus

## Omia ennätyksiä

* 800 metrin juoksussa 1.54,7 
* 1&nbsp;500 metrin juoksussa 3.54,6 
* 3&nbsp;000 metrin juoksussa 8.30,4 

## Lähteet

* 
*
Scout

**Scout** on englantia ja tarkoittaa sekä partiolaista että sotilastiedustelijaa. Sanaa on käytetty mm. sotakaluston nimenä.

* Scout (kantoraketti)
* Scout, hahmo videopelissä Team Fortress 2
* USS Scout, Yhdysvaltain laivaston aluksia
* Humber Scout Car
* Westland Scout helikopteri
* Aeryon Scout miehittämätön ilma-alus
;Britannian kuninkaallinen laivasto
* Scout (1577), 10-tykkinen parkki
* Scout (1648), 4-tykkinen saloppi
* HMS Scout (1695), 6-tykkinen jahti
* HMS Scout (1780), 14-tykkinen prikisluuppi
* HMS Scout (1800), 18-tykkinen sluuppi
* HMS Scout (1801), 18-tykkinen sluuppi
* HMS Scout (1804), Cruizer-luokan 18-tykkinen prikisluuppi
* HMS Scout (1832), 18-tykkinen sluuppi
* HMS Scout (1856), potkurikorvetti
* HMS Scout (1861), rannikkovartioston kutteri
* HMS Scout (1885), torpedoristeilijä
* HMS Scout (H51), Amiraliteetin S-luokan hävittäjä
Girl’s Day

**Girl’s Day** () oli nelihenkinen eteläkorealainen tyttöyhtye, jonka levy-yhtiönä toimi Dream T Entertainment. Yhtye debytoi vuonna 2010 ja sen jäsenet olivat Sojin, Yura, Minah ja Hyeri. Heidän faniklubistaan käytetään nimitystä "Daisy".

Vuonna 2019 jäsenet päättivät olla uusimatta sopimuksiaan levy-yhtiönsä kanssa.

## Jäsenet
### Nykyiset
*Sojin (oikealta nimeltään Park So-jin, )
*Yura (oikealta nimeltään Kim Ah-young, )
*Minah (oikealta nimeltään Bang Min-ah, )
*Hyeri (oikealta nimeltään Lee Hye-ri, )

### Entiset
*Jiin (oikealta nimeltään Lee Ji-in, ) jätti yhtyeen syyskuussa 2010 pyrkiäkseen näyttelijäksi. Vuonna 2014, hän liittyi yhtyeeseen nimeltä Bebop.
*Jisun (oikealta nimeltään Hwang Ji-sun, ) jätti ryhmän syyskuussa 2010 opiskellakseen musiikkia. Vuonna 2011, hän vaihtoi artistinimensä JN:ksi ja liittyi yhtyeeseen nimeltä New.F.O.
*Jihae (oikealta nimeltään Woo Ji-hae, ) jätti ryhmän lokakuussa 2012 jatkaakseen opintojaan sekä muiden henkilökohtaisten syiden takia.

## Julkaisut
### Albumit
* Expectation (2013)
* Love (2015)

### EP:t
* Girl's Day Party #1 (2010)
* Everyday (2011)
* Everyday II (2012)
*Girl's Day Everyday #3 (2014)
* Girl's Day Everyday #4 (2014)
* 
* I Miss You (2014)
* Girl's Day Everyday #5 (2017)

## Aiheesta muualla
* Girl’s Dayn Youtube-kanava
* Girl’s Dayn Facebook-sivusto
Salomoninsaarten taistelut

**Salomonsaarten taistelut** olivat Tyynenmeren sodassa toisessa maailmansodassa Japanin ja liittoutuneiden välisiä taisteluita Salomonsaarista. Ne alkoivat tammikuussa 1942, jolloin japanilaiset tekivät maihinnousun saarille ja Bougainvilleen. Kuuden kuukauden aikana japanilaiset valtasivat osan saaristosta ja alkoivat rakentaa saarille tukikohtia, joista käsin voitaisiin hyökätä Uuteen-Guineaan, Australiaan sekä Uuteen-Seelantiin. Liittoutuneet onnistuivat kuitenkin tekemään maihinnousun osalle saarista 7. elokuuta 1942 ja valtaamaan Guadalcanalin saaren helmikuuhun 1943 mennessä. Lisäksi japanilaisten yritys valloittaa Uusi-Guinea epäonnistui Korallimeren taistelun aikana. Uusi Georgia vallattiin 25. elokuuta 1943 ja Bougainville vuonna 1945. Taistelut päättyivät virallisesti 21. elokuuta 1945, kun viimeiset saarilla olevat japanilaisjoukot antautuivat liittoutuneille.
Luettelo Réunionin kantoneista

**Luettelo Réunionin kantoneista** käsittää Ranskan merentakaisen departementin, Réunionin, kantonit. Vuodesta 2015 lähtien saari on jaettu 25 kantoniin.

## Luettelo

*L'Étang-Salé
*Le Port
*La Possession
*Saint-André 1
*Saint-André 2
*Saint-André 3
*Saint-Benoît 1
*Saint-Benoît 2
*Saint-Denis 1

*Saint-Denis 2
*Saint-Denis 3
*Saint-Denis 4
*Saint-Joseph
*Saint-Leu
*Saint-Louis 1
*Saint-Louis 2
*Saint-Paul 1
*Saint-Paul 2

*Saint-Paul 3
*Saint-Pierre 1
*Saint-Pierre 2
*Saint-Pierre 3
*Sainte-Marie
*Le Tampon 1
*Le Tampon 2

## Lähteet
Taidemaalaus (lehti)

**Taidemaalaus** oli Suomen Taidemaalariliiton julkaisema taidelehti, joka ilmestyi vuosina 2008–2011. 

Yleistajuisen *Taidemaalaus*-lehden tavoitteena oli tuoda nykytaidetta ja erityisesti maalaustaidetta entistä laajemman yleisön tietoisuuteen ja toimia yhtenä taidekeskustelun foorumina. Lehti ilmestyi kahdesta neljään kertaa vuodessa, ja sen päätoimittaja oli kuvataiteilija Tiina Lamminen. Lehden neljän toimintavuoden aikana ilmestyi yhteensä 13 numeroa.

## Lähteet
*Altavastaajat perustivat oman taidelehden. Uusi Suomi -verkkolehti 6.3.2008
*Päätoimittaja Tiina Lammisen sivut

## Aiheesta muualla
*Lehti Taidemaalariliiton sivuilla 
*Lehtiarkisto issuu.com-sivustolla
Homiletiikka

**Homiletiikka** eli **saarnaoppi** on saarnaa ja saarnan pitämistä tutkiva käytännöllisen teologian haara. Homiletiikka on perinteisesti ylläpitänyt luovaa jännitettä Raamatun auktoriteetin ja kulttuurin eetoksen välillä. Homiletiikka on oppiaine, jonka avulla saarnaaja pyrkii ymmärtämään tekstiä, havainnoimaan ajan henkeä sekä tuomaan nämä kaksi yhteen. Kirjoitusten tutkiminen, saarnan järjestäminen, soveltaminen seurakuntaan, toimitustapa ja saarnaajan luonne ovat tärkeitä osa-alueita homiletiikan tutkimuksessa.

## Historia
Saarnaaminen on ollut keskeinen osa kristillistä elämää kirkon perustamisesta lähtien. Homiletiikka on seurannut kehitystä vastaavasti, kun saarnaajat ovat pohtineet saarnan pitämisestä ja yrittäneet opettaa saarnaamisen taitoa muille.

Homiletiikalla on rikas historia kristillisessä kirkossa. Puritaanit kunnioittivat saarnaamista ja omaksuivat englantilaisten kollegoidensa "yksinkertaisen tyylin". Perinteen piiristä nousi useita sukupolvia tunnettuja saarnaajia, kuten Jonathan Edwards. Herätysliikkeiden piirissä Charles G. Finney ja Dwight L. Moody olivat 1800-luvun herätyssaarnan mestareita, kun taas Phillips Brooks ja Henry Ward Beecherin kaltaiset pastorit kunnostautuivat protestanttisessa opetuksessa ja saarnaajien koulutuksessa.

1900-luvulla homiletiikkaan on vaikuttanut paitsi lähetysteknologian muutos erityisesti radio- ja televisiolähetysten myötä, kuin myös teologisen moninaisuuden vaikutusten kohtaaminen.
## Lähteet

## Aiheesta muualla
*http://www.helsinki.fi/teol/kurssit/kayt/02_1homilektiikka.shtml
Kauppakartanonkatu

**Kauppakartanonkatu** () on noin kilometrin pituinen katu Helsingin Itäkeskuksessa. Sitä rajaa lännessä Marjaniementie ja idässä Meripellontie. Sen lähettyvillä sijaitsevat muun muassa kauppakeskus Easton Citymarket, Helmitorni, Lyypekinaukio ja Iiris-keskus.

## Aiheesta muualla
Tunturihaarikko

**Tunturihaarikko** (*Sagina saginoides*, syn. *S. linnaei*) on kohokkikasveihin kuuluva, pienikokoinen pohjoisen vuoristoseutujen ja arktisten alueiden kasvi.

## Ulkonäkö ja koko
Monivuotinen, löyhästi mätästävä ja rönsytön tunturihaarikko kasvattaa 3–12 senttimetriä korkeat varret. Varret ovat rentoja tai kohenevia, juurehtivia ja kaljuja. Lehdet ovat 10–27 mm pitkiä, rihmamaisia ja pareittain yhdistyvisiä. Valkoiset kukat ovat yksittäin varren päässä. Kukkaperät ovat nuppuvaiheessa nuokkuvia, mutta suoristuvat myöhemmin. Verhiö ja teriö ovat useimmiten viisilehtisiä, nuput ovat pallomaisia. Verholehdet ovat tavallisesti yli 2,5 mm pitkiä. Valkoiset terälehdet ovat jokseenkin verholehtien pituisia. Heteitä on tavallisesti kymmenen kappaletta, joskus vain viisi. Suomessa tunturihaarikko kukkii heinä-elokuussa. Hedelmä on kapean munamainen kota.

Tunturihaarikko risteytyy rentohaarikon (*S. procumbens*) kanssa. Risteymä tunnetaan nimellä rönsyhaarikko (*S.* × *normaniana*).

## Levinneisyys
Tunturihaarikon levinneisyysalue pohjoisella pallonpuoliskolla on laaja, mutta hajanainen. Euroopassa lajia esiintyy paikoitellen Pyreneiden niemimaalla, Skotlannissa, Alpeilla, Apenniineilla, Balkanin alueen vuoristoseuduilla, Karpaateilla, Sudeeteilla, Kaukasuksen alueella, Islannissa, Fennoskandian vuoristo- ja tunturiseuduilla sekä Venäjän pohjoisosissa. Afrikassa lajia tavataan Marokossa, Aasiassa paikoin Turkissa, Keski-Aasiassa sekä paikoin Keski- ja Pohjois-Siperiassa. Pohjois-Amerikassa tunturihaarikkoa kasvaa Kalliovuorilla mantereen itäosissa sekä Koillis-Kanadassa. Se on myös levinnyt Grönlantiin. Tunturihaarikko on Suomessa pohjoisimman Lapin kasvi, jota kasvaa  erityisesti Käsivarren suurtuntureilla Enontekiöllä, mutta paikoitellen myös Keski-Lapissa saakka.

## Elinympäristö
Tunturihaarikko kasvaa tunturien kosteilla lumenviipymäpaikoilla, valuvesirinteillä, joen- ja puronvarsipensaikoissa. Joskus lajia kasvaa myös tienvarsisoraikoissa ja kyläniityillä.

## Lähteet
* *Retkeilykasvio*. Toim. Hämet-Ahti, Leena & Suominen, Juha & Ulvinen, Tauno & Uotila, Pertti. Luonnontieteellinen keskusmuseo, Kasvimuseo, Helsinki 1998.
* *Suuri Pohjolan kasvio*. Toim. Mossberg, Bo & Stenberg, Lennart. Kustannusosakeyhtiö Tammi, Helsinki 2005 (2003).

### Viitteet

## Aiheesta muualla
*Kasviatlas 2022: Tunturihaarikon levinneisyys Suomessa.
*Pinkka, Lajintuntemuksen oppimisympäristö: Tunturihaarikko (''Sagina saginoides'')
*Luontoportti: Tunturihaarikko (''Sagina saginoides'')
*Pohjolan kasvien pauloissa: ''Sagina saginoides - tunturihaarikko
*ITIS: ''Sagina saginoides'' 
*United States Department of Agriculture (USDA): ''Sagina saginoides'' 
*Flora of China: ''Sagina saginoides''
Kuljun koulu

**Kuljun koulu** on ala-aste Lempäälän Kuljussa. Luokka-asteita Kuljun koulussa on esikoulusta kuudenteen luokkaan. Tällä hetkellä Kuljun koulun rehtorina toimii Janne Viitala. 

Kuljun koulu on alun perin ollut Kuljun kartanon omistajan Knut Viktor Palanderin perustama Puskiaisten koulu. Puskiaisten koulu perustettiin vuonna 1881. Vuonna 1889 Puskiaisten koulusta muuttui tavallinen kansakoulu, kun se siirtyi kunnan omistukseen.

Koulu paloi 1899, jonka vuoksi koulutoiminta Kuljussa keskeytyi kahdeksi vuodeksi. Uusi koulurakennus valmistui vuonna 1901. 1950-luvulla oppilasmäärä kasvoi huomattavasti, ja oli aika rakentaa uusi moderni koulurakennus. Uusi, huomattavasti isompi koulurakennus valmistui 1952. Tätä rakennusta alettiin kutsua päätaloksi ja aiempaa, puista koulurakennusta puutaloksi. Kun jälleen 1980-luvulla tilat alkoivat käydä ahtaaksi, alkoivat rakennustyöt. Rakennettiin toinen erillinen tiilirakennus, jota kutsutaan tiitaloksi. Samalla koulun tontille tehtiin myös oma urheilukenttä. Myöhemmin tiilitaloon rakennettiin lisäsiipi.

Jälkeenpäin urheilukentän ympärille rakennettiin kaksi uutta rakkennusta valkoinen ja keltainen talo.

## Lähteet

*http://www.koulut.lempaala.fi/kulju/
Lumihaarikko

**Lumihaarikko** (*Sagina nivalis*, syn. *S. intermedia*) on kohokkikasveihin kuuluva, hyvin pienikokoinen arktisten alueiden kasvi.

## Ulkonäkö ja koko
Monivuotinen lumihaarikko kasvaa 2–4 cm leveinä tuppaina, joista nousee 1–3 cm pitkiä varsia. Varret ovat rentoja tai kohenevia, kaljuja ja väriltään usein punertavia. Lehdet ovat 5–15 mm pitkiä, rihmamaisia ja pareittain yhdistyvisiä. Valkoiset kukat ovat yksittäin varren päässä, kukkaperät ovat suoria. Verhiö ja teriö ovat neljä- tai joskus viisilehtisiä, nuput ovat pallomaisia. Verholehdet ovat 1,5–2 mm pitkiä. Valkoiset terälehdet ovat verholehtiä lyhyempiä. Heteitä on tavallisesti kahdeksan kappaletta. Suomessa lumihaarikko kukkii heinä–elokuussa. Kota on hieman verhiötä pidempi, kotaperät ovat suoria.

## Levinneisyys
Lumihaarikkoa tavataan lähinnä pohjoisen pallonpuoliskon arktisilla alueilla. Euroopassa lajia kasvaa Skotlannissa, Färsaarilla, Islannissa, Huippuvuorilla sekä Norjan, Ruotsin ja Suomen vuoristo- ja tunturialueilla ja Pohjois-Venäjän tundralla Jäämeren rannalla. Levinneisyysalue jatkuu Venäjällä itään seuraten Jäämeren arktista pohjoisrannikkoa aina Tyynelle valtamerelle saakka, ja edelleen Pohjois-Amerikan puolella Alaskaan, Pohjois-Kanadaan ja Grönlantiin. Suomessa lumihaarikkoa tavataan ainoastaan korkeimmilla tunturiseuduilla Käsivarren suurtuntureilla Enontekiöllä. Lisäksi lajista on vanha havainto Utsjoelta.

## Elinympäristö
Lumihaarikko on arktisten alueiden kasvi, jota tavataan lietteisillä lumenviipymäpaikoilla, kosteilla kalliopenkereillä ja tunturipurojen sorarannoilla.

## Lähteet
* *Retkeilykasvio*. Toim. Hämet-Ahti, Leena & Suominen, Juha & Ulvinen, Tauno & Uotila, Pertti. Luonnontieteellinen keskusmuseo, Kasvimuseo, Helsinki 1998.
* *Suuri Pohjolan kasvio*. Toim. Mossberg, Bo & Stenberg, Lennart. Kustannusosakeyhtiö Tammi, Helsinki 2005 (2003).

### Viitteet

## Aiheesta muualla
* Kasviatlas 2020: Lumihaarikon levinneisyys Suomessa.
* Pinkka, Lajintuntemuksen oppimisympäristö: Lumihaarikko (''Sagina nivalis'')
* ITIS: ''Sagina nivalis'' 
* United States Department of Agriculture (USDA): ''Sagina nivalis''
Ælfric

**Ælfric** (k. 1005) oli Ramsburyn piispa 21. huhtikuuta 995 asti, jolloin hänet valittiin Canterburyn arkkipiispaksi.

Ælfric kuoli 16. marraskuuta 1005. Hän jätti testamentissaan Wiltshiren ja Kentin asukkaille sekä kuningas Ethelredille laivoja. Kuolemansa jälkeen häntä pidettiin pyhimyksenä, ja hänen muistopäivänsä oli 16. marraskuuta.

## Lähteet
Dwayne Schintzius

**Dwayne Kenneth Schintzius** (14. lokakuuta 1968 Brandon, Florida – 15. huhtikuuta 2012 Tampa, Florida) oli yhdysvaltalainen koripalloilija, joka pelasi NBA:ssa vuosina 1990–1999.

Sentterinä pelanneen Schintziusin varasi NBA:han  24. vuorolla San Antonio Spurs. Kahdeksan kautta kestäneellä NBA-urallaan Schintzius pelasi Spursin lisäksi Sacramento Kingsissä, New Jersey Netsissä, Indiana Pacersissa, Los Angeles Clippersissä ja Boston Celticsissä. Hän ylsi NBA:n pudotuspeleihin kerran, Netsin pelaajana kaudella 1992–1993.

Schintzius kuoli 43-vuotiaana 15. huhtikuuta 2012. Hän oli sairastanut leukemiaa ja saanut kahdesti luuytimensiirron.

## Lähteet
* Dwayne Schintzius NBA & ABA Statistics Basketball-Reference.com 
* Dwayne Schintzius Statistics College Basketball at Sports-Reference.com 

### Viitteet

## Aiheesta muualla
* NBA:n pelaajaprofiili
Antti Kyrö

**Antti Kyrö** (s. 1. syyskuuta 1982 Helsinki) on suomalainen graafinen suunnittelija ja kuvittaja. Kyrö on opiskellut graafista suunnittelua Aalto-yliopiston Taideteollisessa korkeakoulussa. 

Antti Kyrö on tehnyt yhteistyössä veljensä kirjailija Tuomas Kyrön kanssa lastenkirjoja.

## Lähteet
*Antti Kyrön kotisivu
*Antti Kyrö TaiKin sivuilla

### Viitteet

## Aiheesta muualla
* Antti Kyrön kotisivu
Drniš

**Drniš** () on kaupunki Kroatiassa, Keski-Dalmatiassa, Šibenikin ja Kninin kaupunkien välissä. Siellä on noin 7 500 asukasta.

## Tunnettuja henkilöitä
*Božidar Adžija – poliitikko
*Dražen Budiša – poliitikko
*Mihovil Nakić – koripalloilija
*Milka Planinc – pääministeri (Jugoslavian sosialistinen liittotasavalta, 1982–1986) 
*Stojko Vranković – koripalloilija

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Kaupungin kotisivut
Pentti Kaivonen

**Pentti Kaivonen** (s. 22. elokuuta 1959) on suomalainen kilpauransa päättänyt koripalloilija. Kaivonen pelasi koko miesten pääsarjauransa Tampereen Pyrinnössä, jossa hän saavutti kahdesti SM-hopeaa. Hän pelasi myös 12 ottelua Suomen maajoukkueessa.

## Pelaajaura
### Tampereen Pyrintö

Kaivonen pelasi koko pääsarjauransa suomalaisessa Tampereen Pyrinnössä, jossa hän pelasi miesten SM-sarjaa kymmenen kautta vuosien 1978–1989 välillä. Pyrintö saavutti tuona aikana SM-hopeaa kausilla 1979–1980 ja 1980–1981. Kaivosen pääsarjauran tilastolukemat ovat vajavaiset, sillä suurinta osaa tilastokategorioista alettiin tilastoida vasta hänen peliuransa aikana. Myös kolmen pisteen heitto otettiin SM-sarjassa käyttöön myöhään Kaivosen uralla, tosin hänelle ei tältä ajalta kirjattu yhtään onnistunutta kolmen pisteen heittoa pääsarjassa.

Pyrinnön päävalmentajana toimineen Raimo Lammin mukaan Kaivonen oli hyvä heittäjä.

### Maajoukkue

Kaivonen pelasi Suomen alle 18-vuotiaiden maajoukkueessa vuonna 1978 viisi valmistavaa maaottelua 6,0 pisteen ottelukohtaisella keskiarvolla. Ensiesiintymisensä Suomen miesten maajoukkueessa hän teki 25. syyskuuta 1980 Kiinaa vastaan. Seinäjoella pelatussa voitokkaassa ottelussa hän heitti kymmenen pistettä, ennätyksensä miesten maajoukkueessa. Hän pelasi Kiinaa vastaan myös kahdessa seuraavina päivinä pelatuissa otteluissa. Seuraavan kerran Kaivonen pelasi miesten valmistavia maaotteluita vuonna 1982 kolmen ottelun verran ja vuonna 1983 neljässä maaottelussa. Vuosi 1984 oli Kaivosen viimeinen maajoukkueessa. Hän pelasi kahdessa ottelussa Ruotsia vastaan ja sivusi 3. marraskuuta pelatussa ottelussa maajoukkueuransa piste-ennätystä. Yhteensä Kaivonen pelasi urallaan 12 miesten maaottelua 3,2 pisteen keskiarvolla.

## Tilastot
### Runkosarja

### Pudotuspelit

**O = ottelut, 2p % = kahden pisteen heittojen onnistumisprosentti, 3p % = kolmen pisteen heittojen onnistumisprosentti, 1p % = vapaaheittojen onnistumisprosentti, HL = hyökkäyslevypallot, PL = puolustuslevypallot, LEV = levypallot yhteensä, S = syötöt, M = menetykset, R = riistot, T = torjunnat, PTS = pistekeskiarvo, PTS YHT = pisteet yhteensä*

## Lähteet
* Pentti Kaivonen  baskethotel.com
* Maajoukkueprofiili  Suomen Koripalloliitto
* 

### Viitteet
Jourdanton

**Jourdanton** on kaupunki Atascosan piirikunnassa Texasissa Yhdysvalloissa, noin 30 kilometriä San Antoniosta etelään. Vuoden 2010 väestönlaskennan mukaan siellä asui 3&nbsp;871 asukasta.

## Maantiede ja ilmasto
Jourdanton on kokonaisuudessaan kuin pieni villin lännen kylä keskellä Texasin kuivuutta. Ilmasto on kuuma ja kuiva: kesäisin lämpötila hipoo neljääkymmentä astetta ja talvisin pakkasen puolelle päästään tuskin koskaan. Kesät ovat todella pitkiä ja talvet lyhyitä. Meksikon rajalle ja lähimpään merenrantaan, Meksikonlahteen, Jourdantonista on molempiin noin 200 kilometriä. Lähin kaupunki Pleasanton sijaitsee kahdeksan kilometrin päässä.

## Väestö
Jourdantonin väestö on kirjavaa. Kaupungissa elää paljon alkuperäisasukkaita sekä sukujuuriltaan Meksikosta kotoisin olevia henkilöitä.

## Palvelut
Jourdantonissa on oma koulu, lukio, kirkkoja, oikeustalo, pankki ja urheilustadion. Kaupungista löytyy myös pieni motelli. Jourdantonin ja Pleasantonin välillä menevän tien varrelta löytyy hyväkuntoinen Holiday Inn -hotelli. Jourdantonista löytyy myös muutamia pikaruokaravintoloita ja lähietäisyydeltä löytyy myös esimerkiksi uima-altaita, kaupunginpuisto, urheilukenttiä, keilahalli ja elokuvateatteri.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* http://www.jourdantonisd.net/
Leonardo de Miranda Pereira

**Leonardo de Miranda Pereira** (s. 31. toukokuuta 1936 Diamantina) on brasilialainen roomalaiskatolinen piispa. Hänet vihittiin papiksi 8. joulukuuta 1959 ja nimitettiin Paracatun hiippakunnan johtoon 6. toukokuuta 1986. Piispaksi konsekroinnin suoritti 9. elokuuta Geraldo Majela Reis, jota avustivat Serafim Fernandes de Araújo ja Antônio Felippe da Cunha.

## Lähteet
Imatran jäähalli

**Imatran jäähalli** eli markkinointinimeltään **OmaSp Areena** on jäähalli Imatralla. Se sijaitsee Saimaanrannan kaupunginosassa Ukonniemen matkailu- ja vapaa-aikakeskuksen alueella.

Halli valmistui elokuussa 2011, ja se sisältää kaksi kaukaloa. Pääkaukalon katsomokapasiteetti on 1&nbsp;200 paikkaa. Hallin yhteydessä on myös kuntosali ja ravintola.

Halli toimii Mestiksessä pelaavan jääkiekkoseura Ketterän kotihallina. Imatran jäähallissa ja Lappeenrannan kisapuiston jäähallissa pelattiin jääkiekon alle 18-vuotiaiden maailmanmestaruuskilpailut huhtikuussa 2014. Marraskuussa 2013 hallissa pelattiin Nenäpäivä All Stars -jääkiekko-ottelu, joka oli osa Imatralla järjestettyä Ylen Hyvän Nenäpäivä-päätapahtumaa.

Hallin markkinointinimi myytiin neljäksi vuodeksi läheiselle Imatran Kylpylälle lokakuussa 2012. Jo aiemmin nimi oli myyty Lappeenrannan Rauhassa toimivalle Saimaa Gardensille, mutta tämä nimi ei koskaan tullut käyttöön. Ketterä ja Oma Säästöpankki Oyj solmivat vuonna 2021 nelivuotisen yhteistyösopimuksen, jonka myötä hallin markkinointinimi muuttui. Aiemmin halli tunnettiin **Imatra Spa Areenana.**

Halli korvasi Vuoksenniskan Näreharjulla sijaitsevan vanhan jäähallin, joka on sittemmin muutettu moottoriurheilukäyttöön.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Jäähalli Imatran kaupungin sivustolla 
* Jäähalli goSaimaan sivustolla
Naurun taistelu

**Naurun miehitys** oli Tyynenmeren sotaa toisessa maailmansodassa Japanin ja liittoutuneiden välinen taistelu Naurun saaresta. Saksa oli tätä ennen tehnyt kaksi onnistunutta hyökkäystä saaren fosfaattikaivoksille joulukuussa 1940. Taistelu alkoi 26. elokuuta 1942, jolloin japanilaiset tekivät maihinnousun saarelle osana operaatio RY:tä. Saari ja sen lähialueet miehitettiin lokakuuhun 1942 mennessä ja saarelle rakennettiin lentokenttä, josta käsin pystyttiin pommittamaan lähialueen saaria. Yli 1&nbsp;200 naurulaista lähetettiin orjatyövoimaksi Chuukin saarelle. Liittoutuneet yrittivät vuosina 1943–1944 vallata saaren takaisin, mutta epäonnistuivat. Japanilaiset pitivät saaren itsellään, kunnes saarella olevat japanilaiset joukot antautuivat liittoutuneille 13. syyskuuta 1945.
Jaime Pedro Gonçalves

**Jaime Pedro Gonçalves** (26. marraskuuta 1936 Manica – 6. huhtikuuta 2016) oli mosambikilainen roomalaiskatolinen arkkipiispa. Hänet vihittiin papiksi Beiran hiippakuntaan 17. joulukuuta 1967 ja nimitettiin sen koadjuuttoripiispaksi sekä Ficuksen titulaaripiispaksi 19. joulukuuta 1975. Piispaksi vihkiminen seurasi 28. maaliskuuta 1976. Pääkonsekraattorina toimi Januário Machaze Nhangumbe, jota avustivat Alexandre José Maria dos Santos ja Alberto Setele.

Gonçalvesista tuli 3. joulukuuta 1976 Beiran piispa, ja 4. kesäkuuta 1984 hän sai nimityksen sen arkkipiispaksi. Hän jäi eläkkeelle 14. tammikuuta 2012.

## Lähteet
Oswald Thomas Colman Gomis

**Oswald Thomas Colman Gomis** (12. joulukuuta 1932 Kelaniya – 3. helmikuuta 2023 Colombo) oli srilankalainen roomalaiskatolinen arkkipiispa. Hänet vihki papiksi Colombo in Ceylonin arkkihiippakuntaan Thomas Benjamin Cooray 3. helmikuuta 1958. Hänet nimitettiin sen vihkipiispaksi ja Mulian titulaaripiispaksi 9. huhtikuuta 1968. Piispaksi konsekroinnin suoritti 17. heinäkuuta Cooray, jota avustivat Anthony de Saram ja Jacob Bastiampillai Deogupillai.

Gomis sai 2. marraskuuta 1995 nimityksen Anuradhapuran piispaksi ja 6. heinäkuuta 2002 Colombon arkkipiispaksi. Hän jäi eläkkeelle 16. kesäkuuta 2009.

## Lähteet
Ritva Sorvali

**Ritva Ulla Irmeli Sorvali** (s. 30. tammikuuta 1958 Jyväskylä) on suomalainen näyttelijä ja laulaja. Hänet valittiin Thalia-gaalassa vuoden naisnäyttelijäksi vuonna 2010. Palkinto tuli roolista näytelmässä *Kuin ensimmäistä päivää*.

Sorvali opiskeli Teatterikorkeakoulussa. Hän on näytellyt muun muassa Helsingin, Turun ja Lahden kaupunginteattereissa. Sorvali oli mukana perustamassa Lahteen Teatteri Vanhaa Jukoa, jossa hän toimi 15 vuotta. Vuonna 2010 Sorvali kiinnitettiin jälleen Lahden kaupunginteatterin näyttelijäkuntaan. Sorvali on näytellyt myös muiden muassa elokuvissa *[[Pimeys odottaa]]* (1985), *[[Keisarikunta (elokuva)|Keisarikunta]]* (2004) ja *[[Kummelin Jackpot]]* (2006). 

Tv-sarjoista Sorvali on esiintynyt ainakin Sykkeessä, jossa teki ensiesiintymisensä vuonna 2023

Näyttelijäntyönsä ohella Sorvali tekee laulukonsertteja. Hän on tehnyt yhteistyössä Kaj Chydeniuksen kanssa lauluiltaohjelman *Älä elämää pelkää*. Lauluesityksen ensi-ilta oli vuonna 1997 ja sitä on esitetty yli 300 kertaa.

## Yksityiselämä

Sorvalin puoliso on teatteriohjaaja Jari Juutinen. Sorvali on aatteeltaan kommunisti.

Ritva Sorvalille myönnettiin taiteilijaeläke maaliskuussa 2022.

## Filmografia
* *[[Apinan vuosi (elokuva)|Apinan vuosi]]* (1983)
* *Kaivatut* (1985)
* *[[Pimeys odottaa]]* (1985)
* *Aini-täti* (1987)
* *Klubi* (1998)
* *[[Joki (vuoden 2001 elokuva)|Joki]]* (2001)
* *[[Keisarikunta (elokuva)|Keisarikunta]]* (2004)
* *[[Kummelin Jackpot]]* (2006)
* *Talvilinnut* (2007)
Lähde

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* 
* Yle Elävä arkisto: Turkan lapset
1/2 (lehti)

**1/2** (**Puolilehti**) oli suomalainen kuvataiteeseen keskittyvä valtakunnallinen taidelehti, jota julkaisi tamperelainen Rajataide ry. Lehti perustettiin vuonna 2009 ja se lakkasi ilmestymästä vuoden 2016 lopussa.

Lehden päätoimittaja vaihtui vuosittain, millä pyrittiin näkökulmien monipuolisuuteen. Lehti sai vuonna 2012 Kulttuurilehtien laatupalkinnon.

Puolilehti oli 1/2-lehden verkkoversio, joka toimi enemmän foorumina kuin paperilehden näköislehtenä. Verkkolehden ensimmäiset osat avautuivat joulukussa 2013, muita artikkeita alettiin julkaita 2014. Verkkolehteä päätoimitti Raisa Jäntti.

Vapaaehtoisvoimin tehdyssä lehdessä suuri osa kirjoittajista oli taiteilijoita ja rajataidelaisia. Pyrkimyksenä oli tuoda esiin kuvataidetta ja tapahtumia eri puolilta Suomea. Lehteä kommentoitiin usein rosoiseksi ja moniääniseksi. Artikkelien taso vaihteli, mutta kokonaisuus oli epämuodollinen ja kuvataidekirjoittamisen katveita esille tuova.

## Lähteet
* Lehden mediakortti
* 1/2 -lehti (kultti.net) 
* Elina Hakola: Taas uusi taidelehti. Markkinointi & Mainonta 5.6.2009

### Viitteet
Januário Machaze Nhangumbe

**Januário Machaze Nhangumbe** (s. 20. elokuuta 1934) on mosambikilainen roomalaiskatolinen piispa. Hänet vihittiin papiksi 22. joulukuuta 1962 ja nimitettiin Porto Amélian hiippakunnan johtoon 15. tammikuuta 1975. Piispaksi konsekroinnin suoritti 9. maaliskuuta Agnelo Rossi, jota avustivat Laurean Rugambwa ja Eduardo André Muaca.

Hiippakunnan nimi muutettiin Pembaksi 17. syyskuuta 1976. Machaze Nhangumbe jatkoi toimintaansa sen piispana, kunnes erosi tehtävistään 8. marraskuuta 1993.

## Lähteet
Charles Soreng

**Charles Soreng** (18. elokuuta 1934 – 11. tammikuuta 2019) oli intialainen roomalaiskatolinen piispa. Hänet vihittiin jesuiittojen papiksi 24. maaliskuuta 1969 ja nimitettiin Daltonganjin hiippakunnan johtoon 23. lokakuuta 1989. Piispaksi konsekroinnin suoritti 9. helmikuuta 1990 Telesphore Placidus Toppo, jota avustivat George Victor Saupin ja Paschal Topno.

Soreng sai 1. huhtikuuta 1995 nimityksen Hazaribagin piispaksi. Hän jäi eläkkeelle 8. syyskuuta 2012.

## Lähteet
Paul Alois Lakra

**Paul Alois Lakra** (11. heinäkuuta 1955 Naditoli – 15. kesäkuuta 2021 Ranchi) oli intialainen roomalaiskatolinen piispa. Hänet vihittiin papiksi Ranchin arkkihiippakuntaan 6. toukokuuta 1988 ja inkardinoitiin Gumlan hiippakuntaan 28. toukokuuta 1993. Hänet nimitettiin Gumlan piispaksi 28. tammikuuta 2006, ja piispaksi konsekroinnin suoritti 5. huhtikuuta Telesphore Placidus Toppo, jota avustivat Benedict John Osta ja Charles Soreng.

## Lähteet
Benedict John Osta

**Benedict John Osta** (15. elokuuta 1931 Blasurahi – 30. tammikuuta 2014) oli intialainen roomalaiskatolinen arkkipiispa. Hänet vihittiin jesuiittojen papiksi 9. kesäkuuta 1963 ja nimitettiin Patnan piispaksi 6. maaliskuuta 1980, sitten arkkipiispaksi 16. maaliskuuta 1999.

Ostan konsekroi piispaksi 21. kesäkuuta 1980 Lawrence Trevor Picachy, jota avustivat Pius Kerketta ja Augustine Francis Wildermuth. Hän jäi eläkkeelle 1. lokakuuta 2007.

## Lähteet
Gabriel Kujur

**Gabriel Kujur** (s. 7. heinäkuuta 1945) on intialainen roomalaiskatolinen piispa. Hänet vihittiin jesuiittojen papiksi 8. toukokuuta 1978 ja nimitettiin Daltonganjin hiippakunnan johtoon 3. maaliskuuta 1997. Piispaksi vihkiminen seurasi 8. tammikuuta 1998. Pääkonsekraattorina toimi Telesphore Placidus Toppo, jota avustivat Paschal Topno ja Charles Soreng.

## Lähteet
Wallander: Salaisuus

**Salaisuus** on Wallander-elokuvasarjan kolmastoista elokuva. Se on ensimmäisen tuotantokauden viimeinen. Elokuva on yksi kolmesta ensimmäisen kauden elokuvista, jotka esitettiin elokuvateattereissa ennen julkaisua DVD-levynä.

Ystadissa löydetään yksitoistavuotias poika murhattuna. Käy ilmi, että hänet on myös raiskattu. Poliisit pääsevät pedofiiliverkoston jäljille. Stefan Lindman kärsii ylirasituksesta ja joutuu sairauslomalle, mutta ei malta olla sekaantumatta tutkimuksiin.

## Roolit

## Aiheesta muualla
*