open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Pikku-Kyynärö

**Pikku-Kyynärö**  eli **Pikku-Kyynärä**  on Pirkanmaalla Lempäälän Sääksjärvellä sijaitseva lampi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajaveden–Pyhäjärven alueen Moisionjoen valuma-alueeseen. Pikku-Kyynärö on osa Höytämönjärven valuma-aluetta.

## Maantietoa
Lampi on 250 metriä pitkä, 100 metriä leveä ja sen pinta-ala on 1,6 hehtaaria. Se sijaitsee Vuoresvuoren eteläisellä juurella Sääksjärven Lammentaustan ja Uusi-Euroopan välissä. Siihen ei ole kaivettu tulo-ojia ja sen laskuoja on suora oja etelään, josta sen vesi suotuu alempana olevaan Iso-Kyynäröön. Lammen rantaviivan pituus on 650 metriä. Lammen lähiympäristö on tasaista suota, mutta muualla on selviä korkeuseroja. Asuinalueet on rakennettu suohon asti kiinni ja lammen länsipuolelta sen ohittaa valtatie 3 ja lammen yli on vedetty korkeajännitelinja. Lammen lounaispäässä on uimaranta.

## Historiaa
Vuonna 1953 julkaistussa peruskartassa järvelle oli kaivettu pitkä suo-oja, joka kurkotti kohti Iso-Kyynäröä. Seuraavassa vuoden 1961 kartassa ”Pieni Kyynäröjärven” ympäristöön suoalueen ulkopuolelle oli jo rakennettu asuintaloja runsaasti. Laskuoja ylsi nyt Ios-Kyynäröön asti. Asuinalueella olevaa tietä jatkettiin Hervantaan asti, mikä näkyy 1975 kartassa.

## Lähteet
Vuoreksenlammi

**Vuoreksenlammi**  on Pirkanmaalla Lempäälän Sääksjärvellä ja Tampereen Vuoreksessa sijaitseva lampi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajaveden–Pyhäjärven alueen Moisionjoen valuma-alueeseen. Vuoreksenlammi on osa Höytämönjärven valuma-aluetta.

## Maantietoa
Lampi on 750 metriä pitkä, 300 metriä leveä ja sen pinta-ala on 13 hehtaaria. Se sijaitsee Vuoresvuoren juurella sen itäpuolella olevassa maaston painaumassa. Siihen ei laske ojia ja sen laskuoja on 300 metriä pitkä ja se putoaa viisi metriä laskiessaan Särkijärveen. Lammen rantaviivan pituus on 1,8 kilometriä ja rannat ovat kovaa moreenimaata. Länsirantaan putoaa Vuoresvuoren jyrkät ja paikoin kallioiset rinteet. Vuoren ja lammen väliin on rakennettu tie, jonne pääsee Multisillasta. Tien varrella on runsaasti rakennuksia, jotka sijaitsevat louhitun kallion ja lammen välissä. Lampea ja Vuoreksenvuorta kiertää aitaus, joka on aikoinaan Vuoreksen varikon sinne rakentama. Lammen eteläpuolelta alarinteen puolelle työntyy Lempäälän Lehtivuoren kaatopaikan täyttömaat.

## Historiaa
Vuonna 1953 julkaistussa peruskartassa Vuoreksen varikko sijaitsi vuoren juurella.

## Lähteet
Ahostenjärvi

**Ahostenjärvi**  on Pirkanmaalla Lempäälässä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajaveden–Pyhäjärven alueen Moisionjoen valuma-alueeseen. Ahostenjärvi on osa Moisionjoen alaosan aluetta.

## Maantietoa
Järvi on 850 metriä pitkä, 300 metriä leveä ja sen pinta-ala on 16 hehtaaria. Se sijaitsee Lempäälän Kuljussa Asemakylän ja Ahonperän välissä. Järveen laskee viisi metsäojaa, joista suurin tuo länsirantaan radan alitse Ahonperän ja Asemakylän länsipuolelta metsien kuivatusvesiä. Ojan valuma-alueella sijaitsee myös pieni Houkkalammi. Järven oma laskuoja lähtee järven eteläpäästä ja virtaa noin 1,8 kilometriä ennen yhtymistään Moisionjokeen. Järven rantaviivan pituus on 2,2 kilometriä. Kaakkoisrantaan laskee mäeltä jyrkkä rinne, mutta muissa ilmansuunnissa on rannat tasaisempia. Järven luoteispuolella on peltomaata ja maatila. Muut ilmansuunnat on rakennettu tiheästi asuntoja. Rautatie ohittaa järven länsirantaa hipoen ja vaikuttaa järven äänimaisemaan. Samoin tekee seututie 130, joka käy järven koillisrannan lähellä.

## Historiaa
Vuoden 1954 peruskartassa järven ympäröiville pelloille on rakennettu asuntoja. Rautatien eteläpuolella niitä on itärantaa enemmän.

## Lähteet
Moisionlampi (Lempäälä)

**Moisionlampi**  on Pirkanmaalla Lempäälässä sijaitseva lampi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajaveden–Pyhäjärven alueen Moisionjoen valuma-alueeseen. Moisionlampi on osa Moisionjoen alaosan aluetta.

## Maantietoa
Lampi on 200 metriä pitkä, 100 metriä leveä ja sen pinta-ala on 1,5 hehtaaria. Se sijaitsee Lempäälän taajamassa Moision ja Ruskea-ahteen välissä. Suoraksi kaivettu Moisionjoki virtaa sen läpi, mutta lampi on soistumassa umpeen. Lammessa on avovettä vain nimeksi ja sekin on kasvuston tukkimaa. Moisionjoki laskee Vanajaveteen Herralanvuolteen pohjoismutkaan. Lammen rantaviivan pituus on 600 metriä. Rannat ovat suota, mutta lähiympäristössä on asutusalueita ja teollisuutta. Lammen yläpuolelta kiertää käveltävä polku.

## Historiaa
Vanhoissa pitäjänkartoissa esiintyy kartoittajan näkemys järven tilasta 1700–1800-luvulta. Lempäälän Moisionjoessa oleva Moisionlampi näyttäytyy pitäjänkartassa hyvin samankokoisena kuin nykyäänkin. Silloin ei merkitty kosteikkojen ruohoisuutta, joten oliko se syvä vai matala, ei vanha kartta kerro.

## Lähteet
Iso-Kyynärö

**Iso-Kyynärö**  eli **Iso-Kyynärä**  on Pirkanmaalla Lempäälän Sääksjärvellä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajaveden–Pyhäjärven alueen Moisionjoen valuma-alueeseen. Iso-Kyynärö on osa Höytämönjärven valuma-aluetta.

## Maantietoa
Järvi on 850 metriä pitkä, 250 metriä leveä ja sen pinta-ala on 13 hehtaaria. Se sijaitsee Sääksjärven itäpuolella ja se jää valtatien 3 itäpuolelle. Järven rannat ja lähiympäristö on teiheästi rakennettua asuinaluetta, mutta itäranat ovat vielä rakentamatta. Järveen laskee luoteesta Pikku-Kyynärön epävarma laskuoja ja lännestä tiejärjestelyiden tekninen oja. Järven oma laskuoja lähtee järven kaakkoispäästä ja se putoaa 2,8 metriä 400 metrin matkallaan Höytämönjärveen. Järven rantaviivan pituus on 2,0 kilometriä. Järven ylittää korkeajännitelinja.

## Historiaa
Vuonna 1855 julkaistussa Kalmbergin kartastossa järven nimi kirjoitettiin ”Kyneröjärvi” . Vuonna 1953 julkaistussa peruskartassa järven nimi kirjoitettiin ”Iso Kyynäröjärvi”. Järven lounaispuolelle oli kaavoitettu runsaasti asuintalojen tontteja, joihin rakennettiin nyt taloja.

## Lähteet
Koukkujärvi (Tampere)

**Koukkujärvi**  on Pirkanmaalla Tampereen Vuoreksessa sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajaveden–Pyhäjärven alueen Moisionjoen valuma-alueeseen. Koukkujärvi on osa Höytämönjärven valuma-aluetta.

## Maantietoa
Järvi on 500 metriä pitkä, 200 metriä leveä ja sen pinta-ala on 5,9 hehtaaria. Se sijaitsee metsäalueella Tampereen eteläosassa alueella, johon on kohonnut Vuoreksen asuinalue. Siihen on kaivettu kaksi lyhyttä suo-ojaa ympäröivältä ojittamattomalta suolta. Järven rantaviivan pituus on 1,2 kilometriä ja sitä ympäröi jokaiselta suunnalta suo. Järvelle ei johda tietä.

## Historiaa
Vuonna 1953 julkaistussa peruskartassa järven pohjoispäätä kiersi peltomaat. Muuten järvi oli autio. Pelto on metsitetty vuoden 1975 kartassa.

## Lähteet
Hankajärvi (Lempäälä)

**Hankajärvi**  on Pirkanmaalla Lempäälässä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajaveden–Pyhäjärven alueen Moisionjoen valuma-alueeseen. Hankajärvi on osa Moisionjoen alaosan aluetta.

## Maantietoa
Järvi on 500 metriä pitkä, 150 metriä leveä ja sen pinta-ala on 5,8 hehtaaria. Se sijaitsee Kuljun itäpuolella erämaassa maaston painaumassa. Siihen laskee kolme suo-ojaa, joista itäpuolen rantaan laskeva tuo Kuurnakorven kuivatusvedet. Laskuoja lähtee järven länsipäästä ja virtaa 2,5 kilometriä ennen kuin yhtyy Höytämönjärven laskuojaan aivan Ruotasjärven pohjoispuolella. Järven rantaviivan pituus on 1,3 kilometriä ja rantoja seuraa loppukesällä leveä kasvillisuusvyöhyke. Rannat ovat kovaa metsämaata lukuun ottamatta järven itäpään soita. Rannoille on rakennettu kymmenen vapaa-ajan asuntoa. Niille johtaa tiet Kuljusta ja Sääksjärveltä.

## Historiaa
Vuonna 1855 julkaistussa Kalmbergin kartastossa järven nimi kirjoitettiin ”Hanasjärvi”.

Vuoden 1960 peruskartassa järveen oli johdettu Kuumakorven suo-ojien vedet. Vuonna 1991 oli pohjoisrannalle ilmestynyt talo.

## Lähteet
Iso Keurujärvi

**Iso Keurujärvi**  on Pirkanmaalla Lempäälässä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajaveden–Pyhäjärven alueen Moisionjoen valuma-alueeseen. Iso Keurujärvi on osa Höytämönjärven valuma-aluetta.

## Maantietoa
Järvi on 650 metriä pitkä, 150 metriä leveä ja sen pinta-ala on 6,4 hehtaaria. Järveen on johdettu sekä länsi- että itäpäähän suo-ojat. Länsipään oja tuo viereisen Pienen Keurujärven suotovesiä. Itäpäästä lähtevät ojat toimivat laskuojana, joka yhtyy alempana Merunjärvestä lähtevään Merunojaan. Se laskee vuorostaan Höytämönjärven Merunlahteen. Järven rantaviivan pituus on 1,5 kilometriä. Järven etelärantaan laskee jyrkkä metsärinne, mutta muut rannat ovat loivempia tai tasaisia. Järvi on autio, mutta sen lähettyville johtaa sekä pohjoisesta Sääksjärveltä että etelästä Lempäälästä tulevat metsäautotiet. Järven ohittaa sen pohjoispuolelta korkeajännitelinja.

## Historiaa
Vuoden 1953 peruskartassa järvi oli tietön ja autio järvi, jonka kautta kuljettiin talviteiden aikana. Vuoden 1975 kartassa itä- ja länsipään suot oli ojitettu. Tämän jälkeen 2012 järven itäpuoli on hakattu ja harvennettu osittain puustosta.

## Lähteet
Merunjärvi

**Merunjärvi**  on Pirkanmaalla Lempäälän Sääksjärvellä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajaveden–Pyhäjärven alueen Moisionjoen valuma-alueeseen. Merunjärvi on osa Höytämönjärven valuma-aluetta.

## Maantietoa
Järvi on 750 metriä pitkä, 350 metriä leveä ja sen pinta-ala on 14 hehtaaria. Se on metsäjärvi, jonka pohjois- ja etelärantojen läheisyydessä on ollut kahden maatilan peltoa. Siihen laskee kolme lyhyttä metsäojaa. Järvellä on poikkeuksellisesti kaksi laskuojaa, jonka vuoksi se on bifurkaatiojärvi. Järven etelärannasta saa alkunsa merunoja, joka laskee 1,4 kilometriä Höytämönjärven Merunlahteen. Ojalla on pudotusta vain 0,40 metriä. Toinen laskuoja lähtee järven länsipäästä ja 500 metriä Parkinalhon läpi Koipijärveen. Järvillä on korkeuseroa vain 0,1 metriä. Järven rantaviivan pituus on 1,9 kilometriä. Rannat ovat kovaa moreenimaata, vaikka jossakin paikoin on suotakin. Rannoille on rakennettu kuusi kiinteistöä ja viisi vapaa-ajan asuntoa. Niille johtaa tiet Sääksjärveltä.

## Historiaa
Vuoden 1953 peruskartassa järven rannalla oli vain yksi maatila, jonka peltoja oli pohjoisrannalla. Etelärannalla oli itäpuolella olevan tilan peltoja. Vuoden 1960 kartassa sekä pohjois- että etelärantaan oli rakennettu taloja. Vuoden 1975 kartassa monia peltoja oli metsitetty. Vuonna 1991 oli etelärantaan rakennettu lisää taloja.

## Lähteet
Koukkujärvi (Lempäälä)

**Koukkujärvi**  on Pirkanmaalla Lempäälän ja Kangasalan rajalla sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajaveden–Pyhäjärven alueen Moisionjoen valuma-alueeseen. Koukkujärvi on osa Höytämönjärven valuma-aluetta.

## Maantietoa
Järvi on 450 metriä pitkä, 250 metriä leveä ja sen pinta-ala on 4,0 hehtaaria. Se sijaitsee erämaassa Koukkurahkalla Lempäälän koilliskulmassa. Järvessä on pääaltaan sivuilla kaksi lahtea, jotka luovat sille koukkumaiset ulokkeet. Suota ei ole ojitettu ja sen Kangasalan puoleinen osa on kokonaan rauhoitettu ja Lempäälän puoli vain järven läheltä oleva osa. Järvellä ei ole laskuojaa, kuten ei myöskään samalla suolla olevalla toisella lammella. Sadevedet suotuvat siten todennäköisesti lounaaseen tai luoteeseen. Järven rantaviivan pituus on 1,4 kilometriä. Järvi on autio eikä sinne johda teitä. Suurin osa järveä kuuluu Lempäälään, mutta Kangasalan raja leikkaa järvestä pienen osan itäpäästä.

## Luontoarvoja
Järvi sisältyy Lempäälän ja Kangasalan rajalla sijaitsevaan Salmuksen alueeseen, joka on pienjärvien Natura 2000-suojelualue. Alue on suosittu retkeilyalue.

## Historiaa
Vuonna 1855 julkaistussa Kalmbergin kartastossa järven nimi kirjoitettiin ”Laukojärvi” . Vuoden 1953 peruskartassa järven ympäristön suo oli ojittamaton. Sama tilanne jatkuu tänäänkin.

## Lähteet
Pieni Keurujärvi

**Pieni Keurujärvi**  on Pirkanmaalla Lempäälässä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajaveden–Pyhäjärven alueen Moisionjoen valuma-alueeseen. Pieni Keurujärvi on osa Höytämönjärven valuma-aluetta.

## Maantietoa
Järvi on 400 metriä pitkä, 100 metriä leveä ja sen pinta-ala on 1,8 hehtaaria. Järvi sijaitsee Kuljun koillispuolella ja Höytämönjärven kaakkoispuolella olevassa erämaassa. Järveen ei ole yhdistetty ojia, mutta suon itäpään kuivatusojat johtavat vedet koillisessa sijaitsevaan Iso Keurujärveen. Järven rantaviivan pituus on 750 metriä. Etelärantaan putoaa metsäinen rinne, jossa on pieni jyrkänne. Pohjois- ja koillisrannat ovat suota. Järvi on autio, mutta sinne vie kärrypolku Hankajärvelle johtavalta tieltä, joka seuraa viereen rakennettua korkeajännitelinjaa.

## Historiaa
Vuoden 1953 peruskartassa järvi oli tietön ja autio. Tilanne on aivan sama tänäänkin.

## Lähteet
Pieni-Virolainen

**Pieni-Virolainen**  on Pirkanmaalla Tampereen Vuoreksessa sijaitseva lampi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajaveden–Pyhäjärven alueen Moisionjoen valuma-alueeseen. Pieni-Virolainen on osa Höytämönjärven valuma-aluetta.

## Maantietoa
Lampi on 450 metriä pitkä, 150 metriä leveä ja sen pinta-ala on 3,4 hehtaaria. Se sijaitsee Vuoreksen itäpuolella maaston painaumassa Pilkkakuusenharjun vieressä. Siihen laskee Virolaisen kaivamalla suoristettu 200-metrinen laskuoja. Pieni-Virolaisen laskuoja lähtee lammen luoteispäästä ja juoksee 1,8 kilometriä kunnes se laskee Koipijärveen. Laskuojalla on korkeuseroa 7,8 metriä. Lammen rantaviivan pituus on 1,0 kilometriä. Rannat ovat kuivaa kangasmetsää. Itärannalla on pieni mökki. lammen lähiympäristössä on asutusta, mutta harjanne Virolaisen suuntaan on autio. Lampeen ei johda tietä. Lempäälän raja ohittaa järven 400 metrin päästä etelässä.

## Historiaa
Vuoden 1953 peruskartassa järvi oli autio, mutta sen luoteispäässä rantaan ulottui pellonreunaa. Tilanne on kehittynyt eteenpäin vasta vuoden 1991 jälkeen.

## Lähteet
Virolainen (Tampere)

**Virolainen**  on Pirkanmaalla Tampereen Vuoreksessa sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajaveden–Pyhäjärven alueen Moisionjoen valuma-alueeseen. Virolainen on osa Höytämönjärven valuma-aluetta.

## Maantietoa
Järvi on 450 metriä pitkä, 250 metriä leveä ja sen pinta-ala on 7,5 hehtaaria. Se sijaitsee metsässä pienessä painaumassa Vuoreksen itäpuolella yhdessä Pieni-Virolaisen kanssa. Järvet ovat muodostuneet Polkkakuusenharjun ja Mäyrämäen väliin. Järveen ei laske ojia, mutta sen laskuoja on suoristettu kaivamalla se Pieni-Virolaiseen. Järvien korkeusero on vain 0,1 metriä. Järven rantaviivan pituus on 1,3 kilometriä. Rannat ovat kovaa moreenimaata, mutta kaakossa on suota. Järvi on autio, mutta sen kaakkoispuolelle on rakennettu tiheä asuinalue. Järvelle ei johda tietä. Lempäälän raja ohittaa sen 550 metriä etelässä.

## Historiaa
Vuonna 1855 julkaistussa Kalmbergin kartastossa järven nimi kirjoitettiin ”Iso Virolanjärvi” . Vuoden 1953 peruskartassa järvi oli autio, mutta järven luoteisrantaan ulottui peltomaata. Tilanne jatkui samana, mutta on nykyään muuttunut nopeasti.

## Lähteet
Pyötsaari

**Pyötsaari** (ruots. *Bötö*) sijaitsee Haminan edustalla Suomenlahdella. Sen korkeimmalta kohdalta, Tontinvuorelta näkyy kauas yli Suomenlahden.
Pyötsaaren nimi on syntynyt ruotsinkielisestä sanasta ”*bötsö, böteö*” eli suomeksi ”vartiovuoren saari”. Kutsumamuoto on tullut siitä, että saaressa toimi aikanaan Vehkalahden vanhin ”tutka”, eli vartiomies joka tarkkaili merta vihollisen hyökkäyksen varalta ja tarvittaessa sytytti merkkitulen ilmoittaakseen lähestyvästä uhasta. Vartiojärjestelmän on arveltu syntyneen 1300-luvulla.

## Lähteet
Puerto Ayacucho

**Puerto Ayacucho** on Amazonasin osavaltion pääkaupunki Venezuelassa. Siellä on noin 84&nbsp;000 asukasta.

Puerto Ayacucho sijaitsee Orinocojoen varrella Aturesin putousten alapuolella. Putoukset estävät jokiliikenteen ylävirtaan, mutta maantie Samariapon jokisatamaan kiertää putousten ympäri. Valtatieyhteys Puerto Ayacuchoon vedettiin vasta 1970-luvulla. Suurin osa kaupungin liikenteestä kulkeekin Cacique Aramaren lentoaseman kautta.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Makkarajärvi (Tampere)

**Makkarajärvi**  on Pirkanmaalla Tampereen Hervantajärvellä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajaveden–Pyhäjärven alueen Moisionjoen valuma-alueeseen. Makkarajärvi on osa Höytämönjärven valuma-aluetta.

## Maantietoa
Järvi on 300 metriä pitkä, 100 metriä leveä ja sen pinta-ala on 1,8 hehtaaria. Se sijaitsee Hervannan itäpuolella ja Hervantajärven koillispuolella metsämaastossa. Siihen ei ole kaivettu ojia eikä sillä ole laskuojaa. Järven rantaviivan pituus on 650 metriä ja sen ympäristö on kokonaan suota. Suolla järveä kiertää polku, joka kuuluu metsämaastossa risteilevään polkuverkkoon. Järvi on autio eikä sille johda tietä.

## Luontoarvoja
Makkarajärveä ympäröi Makkarajärvi-Viitastenperän luonnonsuojelualue, joka on Tampereen kaupungin omistama 86 hehtaarin laajuinen suojelualue. Alueella suojellaan vanhan metsän, soiden ja arvokkaan kallioalueen ominaispiirteitä ja lajistoa. Suojelualue on perustettu Pirkanmaan ELY-keskuksen päätöksellä 9.11.2018. Luontomatkailumarkkinoinnissa luonnonsuojelualuetta ympäristöineen nimitetään Hervantajärven retkeilyalueeksi. Ympäristöön on toteutettu retkeilyrakenteita kuten nuotiopaikkoja, laavuja ja opasteviittoja. Makkarajärven pohjoisrannalla on nuotiopaikka sekä kuivakäymälä.

## Historiaa
Vuoden 1953 peruskartassa järvellä oli lyhyt laskuoja, joka päättyi suolle. Tilanne on aivan sama tänäänkin.

## Lähteet
Linnajärvi (Lempäälä)

**Linnajärvi**  on Pirkanmaalla Lempäälän Kuljun Paistinkulmalla sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajaveden–Pyhäjärven alueen Moisionjoen valuma-alueeseen. Linnajärvi on osa Moisionjoen alaosan aluetta.

## Maantietoa
Järvi on 450 metriä pitkä, 100 metriä leveä ja sen pinta-ala on 2,7 hehtaaria. Se sijaitsee Kuljun taajamasta noin 3 kilometriä itään. Järvellä on kaksi järviallasta, jotka sijaitsevat kaakossa ja luoteessa. Niitä erottavat kapea salmi, joka on pikemminkin oja. Kakkoispää on ruohottumassa umpeen, mutta luoteispäässä on vielä avovettä. Järven kaakkoispäähän laskee kaksi suo-ojaa ja luoteisosaan kolme suo-ojaa. Laskuoja on nimeltään Linnajoki ja se lähtee luoteispään lounaisrannasta, josta se laskee 2,5 kilometriä Ruotasjärveen. Järvien korkeusero on 14 metriä. Järven rantaviivan pituus on 1,2 kilometriä. Lounaispuolella sijaitsee maatilan peltoja, mutta järvi on autio. Sen lähelle pääsee tilan peltoja pitkin, mutta muita tietä ei ole. Noin 600 metriä lounaaseen sijaitsee Pirunlinna, joka on muinaislinna.

## Historiaa
Vuonna 1855 julkaistussa Kalmbergin kartastossa Linnajärven muoto ja koko olivat nykyistä paljon suuremmat. Koska järvi on nykyään melkein kosteikkoa, voi tämä tarkoittaa, että järvelle on suoritettu järvenlasku. Samaan lopputulokseen voidaan päätyä Lempäälän pitäjänkartasta vuodelta 1842, missä Linnajärvi on kuvattuna suurempana. Kartassa järven kaakkoispää on laajempi kuin luoteispää.

Vuoden 1954 peruskartassa järvi oli kuvattu ruohottuneeksi järveksi. Sen länsi- ja pohjoisrannoille ulottui lounaasta peltoauean pellonreuna. Vuoden 1975 rantojen suot kutistivat avoveden aluetta. Seuraavassa kartassa suurin osa pelloista oli metsitettyjä ja seuraavassa vuoden 1991 kartassa oli jäljellä enää yksi peltopalsta.

## Lähteet
Ohutleipä

**Ohutleipä** on yksinkertainen, tavallisesti happamaton ja nostattamaton leipä. Se valmistetaan paistamalla pannulla, parilalla tai kuumalla levyllä. Ohutleipää esiintyy monissa maailman keittiöissä eri nimillä. Ohutleivän tyyppejä ovat esimerkiksi chapati, tortilla ja rieska sekä kistibin valmistamiseen käytettävä leipä.


Rye and Potato rieska - 1.JPG|Rieska on suomalainen ohutleipä.
NCI flour tortillas.jpg|Tortilla on meksikolainen ohutleipä.
Plainrotiparatha.jpg|Roti on intialainen ohutleipä.
Ethiopian food.jpg|Etiopialaisen injeran syömistä sormin.


## Lähteet

## Aiheesta muualla
Atari TT030

**Atari TT030** (alun perin *Atari TT*) oli Atari ST -sarjaan kuuluva tietokone, joka julkaistiin vuonna 1990. Atari suunnitteli koneesta Unix-työasemaa CAD-/CAE-käyttöön.

Tietokoneen korvasi 1992 Atari Falcon.

## Käyttöjärjestelmä

Koneessa oli Atari TOS -käyttöjärjestelmä.

Koneeseen oli saatavilla Atarin version Unix System V -käyttöjärjestelmästä nimellä "Atari System V", joka oli "UniSoft System V".

Linux siirrettiin alustalle, samoin kuin NetBSD.

## Tekniikka

* CPU: Motorola 68030
* FPU: Motorola 68882

Tietokoneessa oli VME-väylä, SCSI-tuki ja MIDI-portti.

## Katso myös

* Atari ST
* Atari Falcon
* Amiga 3000

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Atari Document Archive
Kylälammi

**Kylälammi**  on Pirkanmaalla Lempäälässä sijaitseva lampi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajaveden–Pyhäjärven alueen Moisionjoen valuma-alueeseen. Kylälammi on osa Moisionjoen alaosan aluetta.

## Maantietoa
Lampi on 550 metriä pitkä, 200 metriä leveä ja sen pinta-ala on 5,0 hehtaaria. Se sijaitsee Hulikankulman ja Tervajärven välissä. Siihen laskee Sammalkorven metsäojat läheisen maatilan vierestä koillisrantaan. Peltojen ja järven välissä kiertää soistuva suojavyöhyke. Laskujoki lähtee järven lounaispäästä ja virtaa noin 6,5 kilometriä pelto- ja asutusalueiden läpi, ohittaen Ideaparkin läheltä ja laskien lopuksi Vanajaveden laskujoen Herralanvuolteeseen. Lampi on matala, koska siinä on runsaasti vesikasvillisuutta. Lammen rantaviivan pituus on 1,2 kilometriä. Lammen rannat ovat kokonaan suota ja lammen lähiympäristö peltoa tai metsää. Vain yksi entinen maatalo sijaitsee sen lähettyvillä. Sinne pääsee yhdystieltä 3110. Kaakkoisrannan rantasuolle rajautuu pieni luonnonsuojelualue.

## Historiaa
Vuoden 1954 peruskartassa Kylälammi oli kuvattu ruohottuneeksi järveksi. Itärantoja lukuun ottamatta kaikki rannat olivat pellonreunaa. Vuoden 1975 kartassa avoveden alue oli kutistunut rantojen soiden kustannuksella. Tilanne on edelleen sama tänään.

## Lähteet
Bello

**Bello** on kaupunki ja kunta Kolumbian Antioquian departementissa Medellinin suurkaupunkialueen pohjoisosassa. Vuoden 2005 väestönlaskennassa sen väkiluku oli 371&nbsp;591 asukasta ja väestöennuste arvioi vuoden 2017 kesäkuun lopun väkiluvuksi 473&nbsp;384 asukasta.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Lentopallon Suomen Cup 2016

**[[Suomen Cup (lentopallo)|Lentopallon Suomen Cupiin]] 2016** osallistui 15 miesten ja 11 naisten joukkuetta.
 
## Miesten Cup

### Lopputurnaus
Välierät ja Loppuottelu pelattiin Hämeenlinnassa Elenia-Areenalla.

## Naisten Cup

### Lopputurnaus
Välierät ja Loppuottelu pelattiin Hämeenlinnassa Elenia-Areenalla.

## Lähteet
* Mestaruusliigan tulospalvelu
Itagüí

**Itaguí** eli **Itagüí** on kunta ja kaupunki Kolumbian Antioquian departementissa, Medellinin suurkaupunkialueen eteläosassa. Vuoden 2005 väestönlaskennassa sen väkiluku oli 235&nbsp;016 asukasta ja väestöennuste arvioi vuoden 2017 kesäkuun lopun väkiluvuksi 273&nbsp;944 asukasta.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Pyhän evankelista Johanneksen kirkko (Corby Glen)

**Pyhän evankelista Johanneksen kirkko** on Grade I -luokan suojeltu kirkko, joka sijaitsee Corby Glenissa, Englannissa.  Englannin kirkossa se kuuluu Lincolnin hiippakuntaan.

Paikalla on ollut kirkko jo normanniajoista lähtien, mutta nykyinen rakennus on rakennettu suurimmaksi osin 1400-luvulla.

Kirkko tunnetaan kansallisesti 1300-luvun ja 1400-luvun alusta olevista seinämaalauksista, jotka kuvaavat kuningas Herodesta, tietäjiä, Neitsyt Mariaa lapsen kanssa ja seitsemää kuolemansyntiä.

## Lähteet
San Fernando de Apure

**San Fernando de Apure** on Apuren osavaltion pääkaupunki Venezuelassa. Siellä  on noin 121&nbsp;000 asukasta.

San Fernando de Apure sijaitsee Apurejoen varrella.  

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Erkki Vesanto

**Erkki Juhani Vesanto** (31. maaliskuuta 1915 – 17. maaliskuuta 1990)  oli suomalainen lasitaiteilija ja lasinvalmistuksen asiantuntija. Hän tuli Iittalan lasitehtaan palvelukseen 1936 muotoilijaksi ja oli ensimmäinen suomalaiseen lasitehtaaseen vakituiseen työsuhteeseen palkattu muotoilija. Vesanto toimi Iittalan lasitehtaan muotopiirustuskonttorin (Visuaalisen osaston) päällikkönä vuosina 1936-1970. Tuona aikana hän suunnitteli noin 400 lasiesinettä ja oli osaltaan mukana luomassa modernin suomalaisen lasin kansainvälistä menestystarinaa. 

Erkki Vesannon työ Iittalan lasitehtaalla jakautui neljään tärkeään osa-alueeseen. Hänen oma muotoilijan työnsä keskittyi käyttölasisuunnitteluun, mutta hän suunnitteli myös taidelasia, hiottua kristallia ja valaisinlasia. Vesanto toimi välittäjänä taiteilijoiden ja lasinpuhaltajien välillä ja vastasi siitä, että lasisuunnitelmat olivat toteutettavissa ja piirrettiin sekä arkistoitiin tuotantoa varten.
Vesanto toimi muun muassa Tapio Wirkkalan ja Timo Sarpanevan luottohenkilönä ja heidän suunnitelmiensa toteutumisen valvojana.
Vuosina 1956-1971 Vesanto suunnitteli kaikki Iittalan lasitehtaan kuvastot ja vastasi niiden esinekuvista. Kun Iittalan tehtaan museo perustettiin 1971, toimi Erkki Vesanto sen ensimmäisenä johtajana vuoteen 1980 saakka, jolloin hän jäi eläkkeelle 44 vuoden työuran jälkeen. 
## Näyttelyt
Kesällä 2017 Vesannon työstä järjestettiin Suomen lasimuseossa Riihimäellä näyttely Erkki Vesanto - muotoilijan elämäntyö Iittalassa. 

Lasitaiteilija Erkki Vesanto -elämäntyönäyttely järjestettiin Alvar Aalto -museossa Jyväskylässä 17.1.-11.5.2025.

## Lähteet
Envigado

**Envigado** on kaupunki ja kunta Kolumbian Antioquian departementissa, Medellinin suurkaupunkialueen eteläosassa. Vuoden 2005 kunnan väkiluku oli 174&nbsp;108 asukasta ja väestöennuste arvioi vuoden 2017 kesäkuun lopun väkiluvuksi asukasta.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Caucasia

**Caucasia** on kunta ja kaupunki Kolumbian Antioquian departementissa, linnuntietä noin 197 kilometriä Medellinistä pohjoiseen. Vuoden 2005 väestönlaskennassa kunnan väkiluku oli 87&nbsp;532 asukasta ja väestöennuste arvioi vuoden 2017 kesäkuun lopun väkiluvuksi noin 114&nbsp;902 asukasta. 


El río Cauca.jpg|Caucajokea.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
BMW 5-sarja (E34)

**BMW E34** on BMW 5-sarjan kolmannen sukupolven malli, jota valmistettiin vuosina 1987–1996. Se korvasi edeltäneen E28-mallin ja seuraajaksi tuli E39.

## BMW 5-sarja (E34) 1987–1996

BMW 5-sarjan kolmas sukupolvi tuli markkinoille vuoden 1988 alussa. Muotoilultaan auto oli hyvin samanlainen kuin hieman aikaisemmin esitelty 7-sarja (E32). E34:stä haluttiin tehdä edeltäjäänsä nuorekkaampi malli, sillä sen ostajakunnan keski-ikä oli ollut varsin korkea. Akseliväli piteni 13 senttimetriä edellismalliin verrattuna ja paino kasvoi 200 kilolla. Sisätilat olivat aiempaa suuremmat, mutteivat kuitenkaan auton kokoon nähden erityisen tilavat. Alkuperäisen mallivalikoiman muodostivat 520i (129&nbsp;hv), 525i (170&nbsp;hv), 530i (188&nbsp;hv), 535i (211&nbsp;hv) ja 524td (115&nbsp;hv).

Vuoden 1989 lopulla muutamissa maissa tuotiin markkinoille 518i. Siinä oli 113-hevosvoimainen M40-moottori. Alkuvuonna 1990 esiteltiin malleihin 520i ja 525i uudet 24-ventiiliset moottorit, joissa oli suorasytytysjärjestelmä.

Syksyllä 1991 esiteltiin ensimmäinen 5-sarjan Touring-farmarimalli. Sen osuus malliston myynnistä nousi neljännekseen. Uusia mallivaihtoehtoja olivat 525tds sekä ensimmäinen nelivetomalli 525iX. Kuljettajan turvatyyny ja ABS-jarrut tulivat vakiovarusteiksi vuonna 1992.

Syksyllä 1992 5-sarjaan esiteltiin V8-moottorilla varustetut mallit 530i ja 540i, joiden teholukemat olivat 218 ja 286 hevosvoimaa. Näissä malleissa oli tavallista leveämpi etusäleikkö.

Vuoden 1993 uutuusmalli oli 525td. 540i-malliin tuli lisäksi saataville kuusivaihteinen manuaalivaihteisto. Keväällä 1994 kaikkiin malleihin tuli aiemmin vain V8-moottorisissa 5-sarjalaisissa ollut leveä etusäleikkö.

Tammikuusta 1995 lähtien kaikissa malleissa oli vakiovarusteena myös matkustajan turvatyyny. Sedanin tuotanto päättyi vuoden 1995 lopulla, mutta farmaria valmistettiin vielä kesään 1996 saakka. 

## BMW M5

Urheilumalli BMW M5 esiteltiin keväällä 1989 voimanlähteenään 3,5-litrainen neliventtiilimoottori, jonka teho oli 315 hevosvoimaa. Mallia valmistettiin sekä sedan- että farmarikorisena. Keväällä 1992 moottori vaihtui 3,8-litraiseksi (340&nbsp;hv). Vuonna 1994 viisivaihteinen manuaalivaihteisto korvattiin Getragin kuusivaihteisella 420G-vaihteistolla. 

BMW:llä oli suunnitteilla esitellä myös M5:n kaksiovinen kangaskattoinen avomalli. Sitä valmistettiin yksi prototyyppikappale, joka olisi ollut tarkoitus esitellä Geneven autonäyttelyssä keväällä 1989. Malli ei kuitenkaan koskaan edennyt tuotantoon saakka. 

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Soledad

**Soledad** on kaupunki ja kunta Kolumbian Atlánticon departementissa, ja se on kasvanut kiinni miljoonakaupunki Barranquillan eteläosan kaupunkirakenteeseen. Vuonna 2005 Soledadin väkiluku oli 461&nbsp;851 ja väestöennuste arvioi vuoden 2017 kesäkuun lopun väkiluvuksi 648&nbsp;949 asukasta.

Barranquillan seutua palveleva Ernesto Cortissozin kansainvälinen lentoasema toimii Soledadin eteläosissa.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Soacha

**Soacha** on kaupunki ja kunta Kolumbian Cundinamarcan departementissa. Soachan kaupunkiasutus on kasvanut kiinni Kolumbian pääkaupunki Bogotán lounaisosan kaupunkirakenteeseen. Vuonna 2005 Soachan väkiluku oli 402&nbsp;007 asukasta ja väestöennuste arvioi vuoden 2017 kesäkuun lopun väkiluvuksi 533&nbsp;718 asukasta.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Antton Mönkäre

**Antton Petteri Mönkäre** (s. 29. tammikuuta 1996 Espoo) on suomalainen jääkiekkoilija, joka pelasi kaudella 2018–2019 Mestis-joukkue Kiekko-Vantaassa. Hän on pelipaikaltaan keskushyökkääjä, mutta osaa pelata myös laidassa.

## Ura
### Seuraura
Mönkäre on Grankulla IFK:n kasvatti. Hän siirtyi C-juniori-ikäisenä Espoo Bluesiin kaudeksi 2010–2011, jonka päättyi C-nuorten Suomenmestaruuteen. Kauden 2011–2012 päätteeksi Mönkäre voitti sekä C-nuorten Suomenmestaruuden että B-nuorten SM-hopeaa. Kaudeksi 2012–2013 hän siirtyi Helsingin IFK:n B-nuoriin, joiden varakapteenina Mönkäre toimi. 

Kaudella 2014–2015 Mönkäre toimi HIFK:n A-nuorten varakapteenina ja oli joukkueen kolmanneksi paras pistemies tehoilla 11+17=28. Pudotuspeleissä hän oli kolmella syöttöpisteellään HIFK:n paras syöttäjä Miro-Pekka Saarelaisen kanssa ja jakoi joukkueen sisäisen tehotilaston voiton Nico Frimanin ja Saarelaisen kanssa lukemalla +4. Kaudella 2015–2016 Mönkäre nousi HIFK:n kapteeniksi ja oli joukkueen toiseksi paras pistemies Henrik Borgströmin jälkeen tehoilla 14+24=38. Pudotuspeleissä hän jakoi kolmella syöttöpisteellään HIFK:n sisäisen syöttöpörssin voiton Janne Hämäläisen ja Joakim Kukkosen kanssa sekä sisäisen tehotilaston voiton Kukkosen kanssa lukemalla +5. Mönkäre debytoi kauden aikana myös miesten peleissä pelattuaan kaksi ottelua lainalla Mestis-joukkue Kiekko-Vantaassa lokakuun 2015 lopulla.

Toukokuussa 2016 Mönkäre teki 1+1-vuotisen sopimuksen Saimaan Pallon SM-liigajoukkueen kanssa. Hän pelasi alkukauden 2016–2017 seuran A-nuorissa, kunnes Mönkäre teki Ville Kohon sairastumisen myötä liigadebyyttinsä 27. tammikuuta 2017 Hämeenlinnan Pallokerhoa vastaan. Hän sai ottelussa jääaikaa 8.46 minuuttia. Mönkäre sai keräsi myös yhden syöttöpisteen oltuaan kakkossyöttäjänä Curtis Hamiltonin tekemään maaliin. Hän pelasi kauden aikana SM-liigassa kaikkiaan 17 runkosarjaottelua tehden kolme syöttöpistettä. Mönkäre pelasi myös yhden ottelun lainalla Mestis-joukkue Heinolan Peliitoissa helmikuussa 2017. Huhtikuussa SaiPa käytti hänen sopimuksessaan olleen option ja teki Mönkäreen kanssa vuoden mittaisen jatkosopimuksen.

Myös kauden 2017–2018 Mönkäre pelasi suurimmaksi osaksi SaiPan A-nuorissa. Hän pelasi SM-liigassa kauden aikana 12 runkosarjaottelua ilman tehopisteitä. Mönkäre pelasi kauden aikana miesten pelejä myös kolmen ottelun verran lainalla Mestis-joukkue Savonlinnan Pallokerhossa. Kaudeksi 2018–2019 hän siirtyi Kiekko-Vantaan riveihin. Mönkäre pelasi kauden aikana myös neljä ottelua lainalla Suomi-sarjajoukkue Kiekko-Espoossa.

### Maajoukkueura
Mönkäre on pelannut kahdeksan poikien maaottelua.

## Muuta
Mönkäre valmistui ylioppilaaksi Mäkelänrinteen lukiosta syksyllä 2015.

## Tilastot

## Lähteet
*
*
*

### Viitteet
Vaasan Golf

**Vaasan Golf** on Kråklundissa, Vaasassa sijaitseva golfkenttä, jota ylläpitää Vaasan Golf Ry sekä Kråklund Golf -yhdistys. Kenttää on käytetty pelitarkoituksiin jo 1960-luvulta asti, minkä jälkeen sitä on laajennettu ja muokattu merkittävästi. Kenttä valmistui 18-reikäiseksi vuonna 1993 ja lopulta 27-reikäiseksi vuonna 2007.

Seitsemän kilometrin päässä keskustasta sijaitsevalla Vaasan Kråklundin golfkentällä pelattiin ensi kerran jo vuonna 1969. Lukuisten muutos- ja laajennustöiden jälkeen kenttä valmistui 18-reikäiseksi kesällä 1993 sekä ruotsalainen arkkitehti Björn Eriksson on vastannut viimeisten korjauksien ja laajennuksien linjauksista jonka jälkeen kenttä valmistui heinäkuussa 2006 27-reikäiseksi.

Vuonna 1993 valmistuneet väylät (vanhat 1–9) muodostavat nykyään Keltaisen kentän. Klubilta lähtevä Valkoinen ja rangelta Sininen kenttä muodostuvat uusista vuonna 2006 valmistuneista väylistä ja vanhoista 10–18 väylistä. Keltainen kenttä on helppo peltomaastoon sijoittuva kenttä. Valkoinen ja Sininen kenttä muodostuvat puistossa ja kivikkoisessa metsässä kiertelevistä väylistä. Sekä Sininen että Valkoinen kenttä ovat erittäin vaativia, vaikka väylät ovat suhteellisen lyhyitä.

## Lähteet
Rionegro

**Rionegro** on kunta ja kaupunki Kolumbian Antioquian departementissa, linnuntietä noin 25 kilometriä Medellinistä itäkaakkoon. Vuoden 2005 väestönlaskennassa sen väkiluku oli 100&nbsp;502 asukasta ja väestöennuste arvioi vuoden 2017 kesäkuun lopun väkiluvuksi noin 124&nbsp;219 asukasta. Kunnan länsiosassa toimii José Maria Córdovan kansainvälinen lentoasema, joka on toinen Medellinin suurkaupunkialueen suurista lentoasemista.


Aeropuerto Jose Maria Cordova-Exterior1.JPG| José María Córdovan kansainvälistä lentoasemaa.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Apartadó

**Apartadó** on kunta Kolumbian Antioquian departementissa, linnuntietä noin 215 kilometriä Medellinistä luoteeseen. Vuoden 2005 kunnan väkiluku oli 131&nbsp;405 asukasta ja väestöennuste arvioi vuoden 2017 kesäkuun lopun väkiluvuksi 189&nbsp;325 asukasta.


Apartado Cll 98.JPG|Katunäkymä.
Camara de Comercio de Urabá.jpg|Kauppakamarin rakennus.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Saksan liittopäivävaalit 2005

**Saksan liittopäivävaalit 2005** järjestettiin 18. syyskuuta 2005. Vaaleissa valittiin liittopäivien 614 jäsentä. Vaaleissa annettiin 47 287 988 hyväksyttyä ääntä äänestysaktiivisuuden ollessa 77,7 prosenttia.

## Tausta

Liittopäivävaalit oli tarkoitus järjestää vasta vuonna 2006, mutta liittokansleri Gerhard Schröder päätti järjestää ne jo vuotta aikaisemmin. Schröderin hallitus hävisi tahallaan liittopäivillä järjestetyn luottamuslauseäänestyksen, minkä jälkeen liittopresidentti Horst Köhler hajotti liittopäivät 22. heinäkuuta. Schröderin johtama sosiaalidemokraattien (SPD) ja vihreiden hallitus oli ennen liittopäivien hajottamista joutunut vaikeuksiin, koska sen oli ollut vaikea säätää lakeja opposition saatua liittoneuvoston haltuunsa, ja koska hallituspuolueet olivat kärsineet tappioita osavaltiovaaleissa.

Vaalikampanjan alkaessa kristillisdemokraatit (CDU/CSU) johtivat selkeästi mielipidemittauksia, mutta vaalien lähestyessä sosiaalidemokraatit onnistuivat kirimään heitä. Kristillisdemokraateille tuottivat ongelmia esimerkiksi Jörg Schönbohmin ja Edmund Stoiberin itäsaksalaisiin kohdistama kritiikki sekä Paul Kirchhoffin ehdotus tasaveron käyttöönotosta. Kuitenkin CDU/CSU säilytti gallup-johtonsa loppuun saakka, ja puolueen puheenjohtaja Angela Merkel oli siksi ennakkosuosikki liittokansleriksi.

## Tulokset

Vaalipäivänä CDU/CSU nousi täpärästi liittopäivien suurimmaksi ryhmäksi, mutta sen kannatus oli silti ennustettua pienempi ja se sai vähemmän ääniä kuin edellisissä liittopäivävaaleissa. SPD menetti eniten ääniä verrattuna edellisiin vaaleihin mutta sai silti ennustettua suuremman kannatuksen. Vaalivoittajia olivat vapaademokraatit ja vasemmistolainen Die Linke. Vihreät kärsivät tappion.

## Hallituksen muodostaminen

Vaalien jälkeen sekä CDU/CSU että SPD pyrkivät muodostamaan koalitiohallituksen vapaademokraattien ja vihreiden kanssa. Hanke epäonnistui, ja niinpä kristillisdemokraatit ja sosiaalidemokraatit joutuivat muodostamaan keskenään ns. suuren koalition ensimmäistä kertaa sitten vuoden 1969. Sekä Schröder että Merkel vaativat aluksi liittokanslerin paikkaa itselleen. Lopulta Merkel pääsi suurimman parlamenttiryhmän johtajana hallituksen johtajaksi, ja SPD sai vastineeksi tärkeät ulkoministerin ja valtiovarainministerin salkut. Merkelin hallitus astui virkaan 22. marraskuuta.

## Lähteet

* Hough, Dan: The German Bundestag Election of September 2005 Sussexin yliopisto.
* Election Resources on the Internet
* Bundestagswahl 2005 - Der Bundeswahlleiter

## Aiheesta muualla
Norma John

**Norma John** on vuonna 2008 perustettu suomalainen yhtye, jonka muodostavat Leena Tirronen ja Lasse Piirainen. Yhtye edusti Suomea vuoden 2017 Eurovision laulukilpailussa itse sanoittamallaan, säveltämällään ja sovittamallaan kappaleella ”Blackbird”. Kappale ei päässyt finaaliin.

Yhtye on toiminut aiemmin myös nimellä Norma John and a Backbone. Siihen on kuulunut Tirrosen ja Piiraisen lisäksi myös kitaristi Nicolas Rehn, basisti Miikkael Anttila sekä rumpali Otto Alahuhtala.

## Diskografia
### Singlet

### Musiikkivideot
* *Blackbird* (ohj. Toni Karén)

## Lähteet
Fabio Parra

**Fabio Enrique Parra Pinto** (s. 22. marraskuuta 1959 Sogamoso, Boyacá) on kolumbialainen maantiepyöräilijä, joka kilpaili ammattilaisena 1985–1992. Hän edusti Café de Colombia -tallia 1985–1987, Kelmeä 1988–1990 ja Amaya Seguros -joukkuetta 1991–1992. 

Parra sijoittui Pedro Delgadon ja Steven Rooksin jälkeen kolmanneksi Ranskan ympäriajossa 1988. Espanjan ympäriajossa 1989 hän oli toinen 35 sekuntia Pedro Delgadolle hävinneenä. Hän voitti etapin Ranskan ympäriajossa 1985 ja 1988 sekä Espanjan ympäriajossa 1988 ja 1991. Hän voitti maantieajon Kolumbian-mestaruuden 1985 sekä Kolumbian ympäriajon kokonaiskilpailun 1981 ja 1992.

Myös hänen veljensä Humberto ja Iván Parra kilpailivat ammattipyöräilijöinä.

## Saavutuksia
Lähteet: Cycling Archives, Pro Cycling Stats, CycleBase.

;1978
:Alle 23-v. Kolumbian ympäriajo, etapin 2 voitto
;1979
:Alle 23-v. Kolumbian ympäriajo, kokonais- ja pistekilpailun sekä etappien 3, 4a (aika-ajo) ja 4b voitto
:Kolumbian ympäriajo, nuorten kilpailun voitto
:Costa Rican ympäriajo, mäkikirikilpailun sekä etappien 2, 4 ja 7 voitto
;1980
:Kolumbian ympäriajo, etapin 8 (aika-ajo) voitto
;1981
:Uruguayn ympäriajo, etappien 1, 4a ja 6 (kaikki aika-ajoja) voitto
:Kolumbian ympäriajo, kokonaiskilpailun ja etapin 9 voitto
;1982
:Kolumbian ympäriajo, etapin 11 voitto
;1984
:Vuelta a Cundinamarca, kokonaiskilpailun voitto
:Vuelta a Antioquia, kokonaiskilpailun ja etapin 2a (aika-ajo) voitto
:Pan-Amerikan-mestaruuskilpailut, hopeaa maantieajossa
;1985
:Maantieajon Kolumbian-mestaruus 
:Vuelta a Cundinamarca, kokonaiskilpailun voitto
:Espanjan ympäriajo, kokonaiskilpailussa viides, etapilla 9 kolmas
:Kolumbian ympäriajo, etapin 12 voitto
:Ranskan ympäriajo, kokonaiskilpailussa kahdeksas, nuorten kilpailun voitto, etapin 12 voitto, etapilla 17 kolmas
;1986
:Vuelta a Boyacà, kokonais- ja mäkikirikilpailun sekä etapin 4a (aika-ajo) voitto
:Espanjan ympäriajo, kokonaiskilpailussa kahdeksas, etapilla 17 kolmas
;1987
:Clásico RCN, kokonais- ja pistekilpailun sekä prologin ja etapin 5 (aika-ajo) voitto
:Sveitsin ympäriajo, kokonaiskilpailussa kolmas, mäkikirikilpailun voitto
:Ranskan ympäriajo, kokonaiskilpailussa kuudes, etapilla 21 kolmas
;1988
:Classica Grupo Radial Colombiano, pistekilpailun, prologin sekä etappien 2a (aika-ajo) ja 2b voitto
:Espanjan ympäriajo, kokonaiskilpailussa viides, etapin 13 voitto
:Ranskan ympäriajo, kokonaiskilpailussa kolmas, etapin 11 voitto
;1989
:Clásico RCN, etapin 2 (aika-ajo) voitto
:Espanjan ympäriajo, kokonaiskilpailussa toinen, etapilla 22 toinen, etapeilla 18 ja 21 kolmas
:Kolumbian ympäriajo, etapin 12 (aika-ajo) voitto
;1990
:Espanjan ympäriajo, kokonaiskilpailussa viides, etapilla 18 toinen
:Critérium du Dauphiné Libéré, kokonaiskilpailussa viides
:Ranskan ympäriajo, kokonaiskilpailussa 13:s
;1991
:Espanjan ympäriajo, kokonaiskilpailussa viides, mäkikirikilpailussa kolmas, etapin 14 (aika-ajo) voitto, etapilla 12 toinen
;1992
:Kolumbian ympäriajo, kokonaiskilpailun ja etapin 11 (aika-ajo) voitto
:Espanjan ympäriajo, kokonaiskilpailussa seitsemäs

## Lähteet
Humberto Parra

**Humberto Parra Pinto** (s. 3. syyskuuta 1964 Sogamoso, Boyacá) on kolumbialainen maantiepyöräilijä, joka kilpaili ammattilaisena Kelme-tallissa 1988–1990.

Pinto sijoittui Kolumbian ympäriajon 1989 prologissa toiseksi ja oli voittamassa ensimmäisellä etapilla joukkueaika-ajoa. Hän osallistui saman vuoden Ranskan ympäriajoon, mutta joutui jättämään kilpailun kesken ylitettyään enimmäisajan seitsemännellä etapilla.

Myös hänen veljensä Fabio ja Iván Parra kilpailivat ammattipyöräilijöinä.

## Lähteet
San Juan de los Morros

**San Juan de los Morros** on Guáricon osavaltion pääkaupunki Venezuelassa. Siellä  on noin 116&nbsp;000 asukasta.

San Juan de los Morros sijaitsee keskisen ylänköalueen etelärinteellä. Se tunnetaan kuumista lähteistään. Siitä tuli osavaltion pääkaupunki vuonna 1934.  

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Geokronologia

**Geokronologia** on tieteenala, joka tutkii kivien, maalajien ja maakerrostumien ikää. Näytteiden iän määrityksessä käytetään apuna radioaktiivisen aineen määrän mittausta, siitepölyanalyysiä ja termoluminenssiajoitusta. Radioaktiivisten aineiden ja niiden hajoamistuotteiden runsaussuhteita hyödyntäviä menetelmiä ovat esimerkiksi radiohiiliajoitus ja uraani-lyijy-ajoitus.

## Katso myös
* Geologinen ajanlasku
* Historiallinen geologia

## Lähteet
San Carlos (Venezuela)

**San Carlos** on Cojedesin osavaltion pääkaupunki Venezuelassa. Siellä  on noin 92&nbsp;000 asukasta.

San Carlos sijaitsee Tirguajoen varrella keskisen ylänköalueen juurella. Sen perustivat vuonna 1678 kapusiinilähetyssaarnaajat. Nykyisin se on ympäröivän maanviljelysalueen kauppakeskus.  

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Koottavat huonekalut

**Koottavat huonekalut **ovat tietynlaisia huonekaluja, jotka vaativat asiakkaan kokoonpanoa. Useat huonekalun palat pakataan pahvilaatikkoon, joka sisältää myös ohjeet ja tarvittavat työkalut huonekalun rakentamiseen.

Koottavat huonekalut ovat suosittuja hintatietoisten asiakkaiden keskuudessa. Halvan hintansa lisäksi koottavat huonekalut ovat yleensä helppoja rakentaa ja vaativat vain yksinkertaisten työkalujen käyttöä.

Kauppiaat hyötyvät koottavien huonekalujen myynnistä säästämällä rakentamis- ja säilytyskustannuksissa. Koska huonekaluja ei tarvitse koota tehtaalla, koottavat huonekalut maksavat myös kauppiaalle vähemmän. Näistä syistä koottavien huonekalujen myynti on yksi tehokkaimmista tavoista suorittaa kauppaa.

Koottavat huonekalut on yleensä paketoitu yhteen tai useampaan laatikkoon rakennussarjan muodossa. Rakennussarja voi sisältää levymäisiä osia, metallisia ja muovisia heloja osien kiinnitykseen sekä muita kokoamiseen tarvittavia paloja.

## Historia
Koottavilla huonekaluilla on pitkä historia. *The New American Cyclopaedia* vuodelta 1859 listasi koottavat huonekalut ”amerikkalaiseksi keksinnöksi” vedoten helppoon kuljettamiseen. Vuoden 1878 Yhdysvaltain patentti määrittelee koottavat huonekalut näin: ”Keksintö liittyy niiden huonekalujen luokkaan, jotka on rakennettu niin, että sen voi pakata ja kuljettaa osissa ja laittaa yhteen sekä taitavien että taitamattomien ihmisten toimesta.”

## Käyttö
Koottavia huonekaluja voi käyttää useaan eri käyttötarkoitukseen:
* olohuoneen kalusteet
* kirjahyllyt
* pöydät
* sängyt
* ulkokalusteet
* keinut
* keittiökalusteet
* vaatekaapit

## Lähteet
Tauno Ylänne

**Tauno Juhani Ylänne** (2. syyskuuta 1938 Helsinki – 15. maaliskuuta 2022) oli suomalainen upseeri, joka toimi Pohjan prikaatin komentajana.

Ylänne syntyi kauppias Eino Ylänteen  ja Aira Koivusen perheeseen. Hänen puolisonsa vuodesta 1961 on Leena Saarinen.

Ylänne tuli ylioppilaaksi Hämeenlinnan lyseosta 1959. Kadettikoulusta hän valmistui 1962 ja  toimi sitten Panssarirykmentissä 1962–1966 ja Panssarivaunupataljoonassa 1966–1969. Pääesikunnan ajoneuvohuoltotoimiston toimistoupseeri Ylänne oli 1969–1971 ja 1973–1974 sekä jalkaväkitoimiston toimistoesiupseeri 1975–1979 ja toimistopäällikkö 1979, ennen kuin siirtyi Panssarikoulun johtajaksi. Tässä tehtävässä hän toimi vuoteen 1982 ja sen jälkeen Panssaripataljoonan komentajana 1982–1985 ja Panssariprikaatin esikuntapäällikkönä 1985–1986. Pääesikunnan komento-osaston erityistehtävissä Ylänne työskenteli 1986–1989 ja Pohjan prikaatin komentaja hän oli 1989–1993 eversti Antero Maunulan jälkeen. Pohjoisen maanpuolustusalueen esikunnan päällikkö Ylänne oli 1993–1994, Maanpuolustusopiston johtaja 1994–1996 ja Läntisen maanpuolustusalueen esikunnan päällikkö vuodesta 1996 vuoteen 1998, jolloin hän erosi vakinaisesta palveluksesta. 

Ylänne ylennettiin vänrikiksi 1960, luutnantiksi 1962, yliluutnantiksi 1965, kapteeniksi 1968, majuriksi 1974, everstiluutnantiksi 1981 ja everstiksi 1989.  

## Lähteet
Yrjö Laine

**Yrjö Kullervo** (**Y. K.**) **Laine** (30. kesäkuuta 1891 – 23. helmikuuta 1972) oli suomalainen opettaja ja Suomen työväenliikkeen varhaisiin vaiheisiin perehtynyt historioitsija.

Yrjö Laineen vanhemmat olivat sosiaalidemokraattien ensimmäisiin naiskansanedustajiin kuulunut Maria Laine (myöh. Paaso) ja muurari Filip Laine. Näyttelijät Laina ja Eine Laine olivat hänen sisariaan. Yrjö Laine kirjoitti ylioppilaaksi Helsingin suomalaisesta normaalilyseosta vuonna 1910 ja valmistui kansakoulunopettajaksi Jyväskylän seminaarista vuonna 1912. Hän työskenteli sen jälkeen kansakoulunopettajana Kymenlaakson alueella ja asui Kotkassa. Laine tunsi jo lapsesta saakka Suomen vanhan työväenliikkeen johtajat. 

Vuoden 1918 Suomen sisällissodan aikana Laine toimi punaisten hallituksen eli Kansanvaltuuskunnan sihteerinä yhdessä Tuure Lehénin kanssa. Lehénin siirryttyä punakaartiin Laine hoiti sihteerin tehtävää lopulta yksin Kansanvaltuuskunnan toimiessa Viipurissa huhtikuussa 1918. Laine pakeni sodan lopussa Neuvosto-Venäjälle, jossa hän työskenteli opettajana Pietarin suomalaisessa yhteiskoulussa 1918–1920 ja Petroskoin seminaarissa 1920–1921. Palattuaan Suomeen vuonna 1921 hän joutui vangituksi, mutta Turun hovioikeus vapautti hänet valtiopetossyytteestä 1922.

Laine jatkoi opintojaan Helsingin yliopistossa ja valmistui 1922 filosofian maisteriksi. Hän työskenteli vuodesta 1923 Helsingin suomalaisen yksityislyseon opettajana ja vararehtorina. Hän oli koulun virkaatekevänä rehtorina vuodesta 1939 ja vakinaisena rehtorina 1942–1952. Talvisodan aikana hän oli lisäksi Vapaa Huolto -järjestön Uudenmaan keskuksen toiminnanjohtajana.

Laine alkoi 1930-luvun lopulla valmistella Suomen työväenliikkeen historian kirjoittamista ja kokosi vuosien ajan haastatteluja ja muuta aineistoa ulkomaita myöten. Cajanderin hallituksen vuonna 1937 asettama Valtion itsenäisyyshistorialautakunta myönsi hänelle apurahan tutkimuksen tekemiseen. Laineen kirjoittama *Suomen poliittisen työväenliikkeen historia* ilmestyi kolmiosaisena vuosina 1945–1946. Laine kirjoitti myös Matti Turkian elämäkerran teokseen *[[Suomalaisia sosialisteja]]*.

## Teoksia
**Suomen poliittisen työväenliikkeen historia 1 – Kansanvaltaisuuden läpimurto*. Tammi, 1945.
**Suomen poliittisen työväenliikkeen historia 2 – Kahlittu demokratia*. Tammi, 1946.
**Suomen poliittisen työväenliikkeen historia 3 – Luokkataisteluun*. Tammi, 1946.
*”Matti Turkia” teoksessa *Suomalaisia sosialisteja 3*. Työväen sivistysliitto, 1947.
**Käy eespäin, väki voimakas! 50 vuotta Suomen työväenliikettä* (toim.). Kansankulttuuri, 1949.

## Lähteet