open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Ron Gilbert

**Ron Gilbert** (s. 1. tammikuuta 1964 La Grande, Oregon) on yhdysvaltalainen pelisuunnittelija. Hänet tunnetaan parhaiten hänen lukuisista LucasArtsille tekemistään seikkailupeleistä, kuten *[[Maniac Mansion]]ista* ja *[[Monkey Island]]*-sarjasta.

Gilbertin uransa tietokonepeliteollisuudessa alkoi 1980-luvun alussa, kun hän myi *Graphics Basic* -nimisen ohjelman Human Engineered Softwarelle. Valmistuttuaan samoihin aikoihin tietojenkäsittelytieteissä Gilbert alkoi työskennellä vakituisesti Human Engineered Softwarelle. Hän vietti siellä noin puoli vuotta ohjelmoiden toimintapelejä Commodore 64:lle. Yhtään niistä ei ehditty julkaisemaan ennen kuin yritys meni konkurssiin.

Gilbert alkoi etsiä uutta työpaikkaa, ja päätyikin Lucasfilm Gamesille, josta myöhemmin tuli LucasArts. Lucasfilmillä hän teki C64-käännöksiä Lucasfilmin Atari 800 -peleistä.

Vuonna 1985 hän sai mahdollisuuden kehittää oman pelin LucasArtsille. Pelin tapahtumapaikkana oli hullun tiedemiehen viktoriaaninen kartano ja hahmoina hänen hieman jälkeenjäänyt jälkikasvunsa sekä oudot avaruusoliot. Ron Gilbert ja Lucasfilmin taiteilija Gary Winnick olivat kehitelleet ideaa muutamissa keskusteluissa ja heidän mielestään idea oli valmis esiteltäväksi johtoportaalle.

Gilbert ja Aric Wilmunder kehittivät SCUMMina tunnetun (*Script Creation Utility for Maniac Mansion*) pelimoottorin. SCUMM sisälsi komentokielen, josta tuotettiin tavukoodia, sekä tulkkiohjelman.
*Maniac Mansion* julkaistiin vuonna 1986 ja siitä tuli heti menestys. SCUMM todisti olevansa erinomainen tekninen raami seikkailupelille. 

Gilbert oli kyllästynyt Sierra On-Linen peleihin joissa pelihahmo saattoi kuolla pienestäkin virheestä. Tästä johtuen hän palkkasi uudentyyppisen seikkailupelin kehitykseen avuksi Tim Schaferin ja Dave Grossmanin.
Kolmikon projekti kulki nimellä *Mutiny on Monkey Island* ja julkaistiin nimellä *[[The Secret of Monkey Island]]*.

Gilbert lähti perustamaan Humongous Entertaimentin. Humongous julkaisi pääasiassa lapsille suunnattuja pelejä. Ron Gilbert oli mukana perustamassa myös Cavedog Entertainmentia. Yritysjärjestelyiden seurauksena kumpaakaan merkkiä ei enää ole olemassa.

Toukokuussa 2007 Gilbert alkoi tehdä Hothead Gamesille seikkailupeliä nimeltä *[[Penny Arcade Adventures: On the Rain-Slick Precipice of Darkness]]*, joka perustuu Penny Arcade-websarjakuvaan.

Muita Gilbertin kehittämiä pelejä ovat vuonna 2013 julkaistu *[[The Cave (videopeli)|The Cave]]* ja vuonna 2017 julkaistu *[[Thimbleweed Park]]*.
*The Cave* -pelin ajatus edeltää *Maniac Mansionia* ja on peräisin ajalta, jolloin hän pelasi *[[Colossal Cave Adventure]]a*.

Gilbert on ohjaajana ja käsikirjoittanut Dave Grossmanin kanssa vuonna 2022 julkaistavan pelin *[[Return to Monkey Island]]*.

## 15 sääntöä
Gilbert kirjoitti vuonna 1989 *Monkey Islandin* suunnittelun ohessa artikkelin, jossa hän eritteli ongelmia seikkailupeleissä. Tästä tuli 15 peukalosääntöä seikkailupelin suunnitteluun. Lisäksi artikkelissa eriteltiin elokuvien ja videopelien periaatteellisia eroja.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Profiili MobyGamesissä 
* Ron Gilbertin blogi (englanniksi)
Hävittäjä (laiva)

**Hävittäjä** on nopea, ketteräliikkeinen ja pitkähkön toimintasäteen omaava sota-alus, jonka päätehtävänä on suojata muita aluksia vihollisen meri- ja ilmahyökkäyksiltä. 

## Taustaa
Torpedot mahdollistivat raskaiden pinta-alusten tuhoamisen edullisella tavalla. Nopeat pienehköt alukset aseistettiin torpedoin ja niitä kutsuttiin siten torpedoveneiksi. Aluksi uhkana oli ainoastaan ankkuripaikkoja vastaan tehdyt iskut, mutta torpedojen nopeuden ja kantaman kasvaessa uhka siirtyi myös avomerelle. Tämän uuden uhan torjuntaan valmistettiin raskaammin aseistettuja aluksia (), joita käytettiin saattamaan laivastoja merellä. Näiden alusten merikelpoisuuden, nopeuden ja toimintasäteen tuli olla sama kuin laivaston muiden alusten. Koon kasvaessa alukset nimettiin torpedovenehävittäjiksi () ja ensimmäisen maailmansodan lopulla nimi oli englanninkielisissä maissa lyhentynyt muotoon hävittäjä (). Monissa muissakin kielissä on alustyypin torpedoveneiden torjuntaan perustunut lähtökohta havaittavissa kuten , , , , ,  ja .

Kun hävittäjien tehtäviin lisättiin muutakin kuin torpedoveneiden torjunta ankkuripaikoilla todettiin niiden olevan sopivia myös torpedoveneen rooliin tuhoamaan raskaampia sotalaivoja. Alukset varustettiin siten sekä tykein että torpedoputkin. Niiden tehtävänä oli aina ensimmäisen maailmansodan loppuun saakka raskaiden pinta-alusten suojaaminen sekä hyökätä torpedoin vihollislaivaston raskaita pinta-aluksia vastaan.
 
## Historia

Toisessa maailmansodassa hävittäjien aseistuksena oli tyypillisesti 4−5 kappaletta 105−133-millistä tykkiä, 4−12 torpedoputkea, syvyyspomminheittimiä sekä kevyempiä tykkejä ja konekiväärejä lähi-ilmatorjuntaan ja niiden uppouma oli noin 2&nbsp;000 tonnia.

Toisen maailmansodan jälkeen hävittäjistä on tullut suurempia ja itsenäisempiä ja ero hävittäjien ja risteilijöiden välillä on käynyt olemattomaksi. Esimerkiksi osa Yhdysvaltain AEGIS-järjestelmää kantavista aluksista on virallisesti luokiteltu risteilijöiksi, osa hävittäjiksi, vaikka kyseessä on samankokoiset alukset samanlaisella aseistuksella, elektroniikkavarustuksella ja suorituskyvyllä.

## Lähteet

*

### Viitteet
Windows 2000

**Windows 2000** (joskus myös *Win2k*) on 32-bittinen yrityskäyttöön suunnattu graafinen käyttöjärjestelmä. Microsoft julkisti Windows 2000:n 17. helmikuuta 2000.

Windows 2000 -käyttöjärjestelmän Professional-versio suunniteltiin ensisijaisesti yritysten työasemakäyttöön. Versiot Server, Advanced Server ja Datacenter Server on tarkoitettu käytettäviksi palvelimina toimivissa tietokoneissa. Microsoft on julkaissut Windows 2000-käyttöjärjestelmään neljä päivityspakettia, joista uusin on  2003 julkaistu SP4 (Service Pack 4).

Windows 2000:n extended-tuki päättyi  2010. Tietoturvapäivitykset ja Microsoftin maksullinen tuki ovat loppuneet.

Windows 2000:n työasemaversion seuraaja on Windows XP. Palvelinversion seuraaja on Windows Server 2003.

## Laitteistovaatimukset

&nbsp;a&nbsp; Server-versio vaatii vähintään 128 MB muistia. 
&nbsp;b&nbsp; Server-versio vaatii vähintään 2 GB kiintolevytilaa.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Windows NT/2000 keskustelualue Suomi24:ssä
Sampo

**Sampo** voi tarkoittaa seuraavia asioita:

* Sampo, *[[Kalevala|Kalevalassa]]* esiintyvä maaginen esine

## Etu- ja sukunimenä
* Sampo, miehen etunimi

* Peter Sampo (s. 1974), suomalainen jalkapalloilija

## Lehdet
* ''Sampo'', Saarijärvellä ilmestyvä paikallislehti
* ''Sampo'', Tampereella vuonna 1888 ilmestynyt sanomalehti
* ''Sampo'', 1893–1896 ilmestynyt Edvard Valentin Emeleusin julkaisema Suomen ensimmäinen vakuutusalan lehti

## Jäänmurtajat
* Jäänmurtaja ''Sampo'' (1898), suomalainen jäänmurtaja 1898–1961
* Jäänmurtaja ''Sampo'' (1961), suomalainen jäänmurtaja, nykyisin nähtävyytenä Ajoksen satamassa Kemissä

## Yritykset, organisaatiot ja seurat
* Sampo-konserni, henki- ja vahinkovakuutusta harjoittava finanssikonserni
* Sampo Pankki, Suomessa toimiva, nykyisin tanskalaisomistuksessa oleva pankki
* Eläke-Sampo, Suomessa vuoteen 1998 saakka toiminut eläkevakuutusyhtiö
* Sampo-Rosenlew, teollisuusyritys
* Saimaan ammattiopisto Sampo, Lappeenrannassa, Imatralla ja Ruokolahdella toimiva ammattioppilaitos
* Nukketeatteri Sampo, helsinkiläinen nukketeatteri
* Lahden Sampo, lahtelainen urheiluseura
* Pielaveden Sampo, on suomalainen lentopallojoukkue
* Kino Sampo, elokuvateatteri Riihimäellä
* Muikkuravintola Sampo, kuopiolainen muikkuravintola, valittu Suomen Paras muikkuravintola -arvonimen saajaksi

## Tuotteet
* *[[Sampo (peli)|Sampo]]*, vuonna 1904 julkaistu suomalainen lautapeli
* Sampo-kirja, Alvar Wilskan vuonna 1946 Wihurin tutkimuslaitoksen toimeksiannosta laatima askartelukirja
* Sampo-konekivääri, Aimo Lahden suunnittelema kevyt konekivääri
* Sampo Rosenlew, leikkuupuimuri
* ''Sampo'', suomalais-neuvostoliittolainen yhteistyöelokuva vuodelta 1959
* Sampo-tulitikut

## Muut
* Sampo, suunnittelualue Tampereella
* Sampo-talo, liikerakennus Hyvinkäällä
* Sampo, 1980-luvulla ohjelmoinnin opetukseen kehitetty kieli
* 2091 Sampo, Yrjö Väisälän löytämä asteroidi
* sampo, partiossa seikkailijajoukkueen johtaja.
Nokivaris

**Nokivaris** (*Corvus corone corone*) on variksen alalaji, joidenkin käsitysten mukaan oma lajinsa. Se elää Länsi-Euroopassa ja Itä-Aasiassa.

BirdLife Suomi pitää nokivarista variksen alalajina. Monessa maassa se on virallisesti oma lajinsa. Muutamat tutkijat pitävät nokivarista variksen kokonaan mustana rotuna.

Birdlife International on merkinnyt lajit luokkaan ”tarkistettavana”.

Variksen ja nokivariksen välillä ei ole havaittavia DNA-eroja, mutta risteymävyöhykkeen kapeus ja pysyvyys, äänten ja ekologian pienet erot muotojen välillä ja risteymien heikompi lisääntymiskyky puoltavat variksen ja nokivariksen jakamista eri lajeiksi. Suomessa tunnistamisongelmia lisäävät varisten samannäköiset nuoret mustavarisyksilöt.

## Nimi
Tieteellinen nimi *Corvus* on latinaa ja tarkoittaa varista. Lajinimi *corone* on kreikkaa ja tarkoittaa myös varista.

## Lähteet
* 

### Viitteet
Annihilaatio

**Annihilaatioksi** kutsutaan fysiikassa reaktiota, jossa hiukkanen kohtaa antihiukkasensa ja molemmat muuttuvat (useimmiten) gammasäteilyksi.

Elektronin törmätessä antihiukkaseensa positroniin tapahtuu annihilaatio, jossa partikkeleiden varaukset kumoavat toisensa ja hiukkasten 0,511 MeV lepomassat muuttuvat kahdeksi, vastakkaisiin suuntiin eteneväksi annihilaatiofotoniksi.

Annihilaatiossa suureiden muutokset määräytyvät säilymislakien perusteella. Energian säilymislaki määrää vapautuvien fotonien energian. Fotonien yhteenlaskettu energia vastaa suhteellisuusteorian yhtälön E=mc² mukaista energiaa. Sähkövarauksen säilymislaki mahdollistaa varauksettomien fotonien syntymisen. Liikemäärän säilymislaki vaatii, että syntyviä fotoneita on vähintään kaksi.

Elektroni-positroni-annihilaatiota käytetään esimerkiksi positroniemissiotomografiassa, joka on lääketieteellinen kuvantamismenetelmä.

## Katso myös
*Antimateria

## Lähteet
KyöPelit

**KyöPelit** oli ''Pelit''-lehdessä ilmestynyt sarjakuva, jossa seurattiin lannevaatteeseen ja sandaaleihin pukeutuneen kaljun miekkamiehen, sankarin, ja Nahkhiir-lepakon seikkailuja. Ensimmäinen *KyöPelit* julkaistiin vuonna 1993. Sarjakuvan dialogi on riimitettyä. *KyöPeleitä* piirsi Harri "Wallu" Vaalio. Sankari on kuollut jo useamman kerran, milloin palkattu tappamaan itsensä, milloin omasta huolimattomuudestaan.

Riimitetty dialogi on kielellisesti rikasta, tyyliin "Kun käyntiin lähtee Homelite, ei auta parku, poru eikä selite" tai "Haa, nyt voimin vantterin käyn kimppuun pantterin!"

## Lähteet
Kumpula

**Kumpula** () on Helsingin 24. kaupunginosa naapureinaan Pasila, Vallila, Käpylä, Toukola, Koskela ja Vanhakaupunki. Asukkaita Kumpulassa oli vuonna 2024 noin 4&nbsp;200 ja Helsingin piirijaossa se lasketaan osaksi Vanhankaupungin peruspiiriä. Kumpula liitettiin Helsinkiin vuonna 1906 ja tuli käyttöön kaupunginosan nimenä 1959.

Kumpulan nähtävyyksiä on Kumpulan kartano. Nykyinen päärakennus valmistui vuonna 1844. Aluetta ympäröi nyt Helsingin yliopiston aidattu kasvitieteellinen puutarha. Kumpulassa sijaitsee myös vuoden 1952 olympialaisiin valmistunut Kumpulan maauimala sekä yksi Helsingin lukuisista siirtolapuutarhoista, Kumpulan siirtolapuutarha.

Kaupunginosassa sijaitsee yksi Helsingin yliopiston neljästä kampuksesta, Kumpulan kampus, jolla opiskelee noin 6&nbsp;000 opiskelijaa. Kampuksella toimii matemaattis-luonnontieteellinen tiedekunta. Kumpulassa sijaitsee myös Ilmatieteen laitoksen ja Merentutkimuslaitoksen uusi toimitalo Dynamicum, johon laitokset muuttivat syyskuussa 2005.

Kumpulassa järjestetään joka toinen kevät Kumpulan kyläjuhlat, joka on Helsingin vanhin kaupunginosafestivaali. Folk-yhtye Atlético Kumpulan kappaleet sijoittuvat Kumpulan kaupunginosaan.

## Historia
Kumpula on alkujaan vanha kylännimi, joka esiintyi jo vuonna 1460 muodossa Gumteckt. Vuoden 1569 privilegiokirjassa, jonka mukaan kuusi tämän kylän taloa lahjoitettiin Helsingin kaupungille, nimi kirjoitettiin Gomtächt. Yksi taloista jäi yksityisomistukseen ja lunastettiin kaupungille vasta vuonna 1893. Tämä tila jakaantui osiin Viksbergs allodialsäteri ja B. Kottby, joita kutsuttiin yhteisesti nimellä Gumtäckt gård. Viimeksi mainitun suomenkieliseksi nimeksi vahvistettiin vuonna 1909 Gumtähti ja vuonna 1928 Kumpula. Ruotsinkielisen nimen perusosa on *täkt* ’viljelyyn otettu tilus, uudisviljelmä’, ja määriteosa lyhentymänimi *Gumme*, joka on syntynyt miehennimestä *Gudhmund*. Samaa juurta on myös kylännimi Gumböle Sipoossa.  
 
Kumpulan vanhin kaupunkimaisesti rakennettu alue on Limingantien molemmin puolin sijaitseva pitkä ja kapea pientaloalue, jossa on runsaasti 1920- ja 1930-luvuilla rakennettuja puisia omakotitaloja. Muilta osin Kumpula pysyi lähes rakentamattomana 1980-luvulle saakka, jolloin Helsingin yliopiston Kumpulan kampusta alettiin rakentaa. Silloin kampuksen ympärille rakennettiin joukko asuinkerrostaloja ja myös Hoasin vuokra-asuntoja. Samoihin aikoihin rakennettiin kerrostaloalue Kumpulan länsiosaan lähelle Mäkelänkatua ja Kätilöopiston sairaalaa. 

Uudenmaan liiton maakuntahallitus valitsi Kumpulan vuoden uusmaalaiseksi kyläksi 1993. 

Tiedosto:Limingantie.jpg|Limingantie
Tiedosto:Kumpulan kylajuhlat 2008.jpg|Kuva Limingantien kilometrin kirpputorilta Kumpulan kyläjuhlien aikaan toukokuussa 2008.


## Lähteet

## Kirjallisuutta
* 

## Aiheesta muualla

* Kumpula-Forum (www.kumpula.info)
* Helsingin yliopiston Kumpulan kampus
Väärä tietoisuus

**Väärä tietoisuus** on marxilainen oletus, jonka mukaan aineelliset ja institutionaaliset tekijät johtavat työväenluokkaa harhaan kapitalismin luonteesta. Hypoteesi seuraa tavarafetisismin teoriasta, jonka mukaan ihmiset kokevat yhteiskunnalliset suhteet pelkästään asioiden välisinä taloudellisina arvoina, toisin sanoen henkilön saadessa rahaa työskentelystään ja ostaessaan haluamansa tavaran. Raha ja tavara tuntuvat luovan sosiaalisia suhteita ihmisistä riippumatta, päättäen kuka saa mitäkin ilman ihmisten *suoraa* toimintaa tai järjestäytymistä. Ihmiset *[[vieraantuminen|vieraantuvat]]* keskenäisestä toiminnastaan.

Friedrich Engels kirjoitti 1893:

Ei ole todisteita, että Karl Marx itse olisi käyttänyt väärä tietoisuus -termiä, ainakaan tunnetuissa kirjallisissa teoksissa. Kyseessä on pelkästään Engelsin teoria.

## Lähteet
* 
* 

### Viitteet
Kuvaputki

**Kuvaputki** eli **katodisädeputki** (CRT, ) on erikoisrakenteinen elektroniputki, jota on 2000-luvun puoleen väliin saakka yleisesti käytetty näyttönä televisioissa ja tietokonenäytöissä sekä elektroniikan mittalaitteissa.

Lähes aina puhuttaessa katodisädeputkesta tarkoitetaan kuvaputkea, mutta tarkkaanottaen kyse on kokonaisesta elektroniputkien luokasta, jossa yhteistä on kiihdytettyjen elektronien suihku katodisäde. Tällaisia ovat kuvaputkien lisäksi esimerkiksi klystroni ja kulkuaaltoputki sekä kameraputki vidicon.

Kuvaputken takaosan elektronitykki lähettää elektronisuihkun, jota poikkeutetaan tyhjiössä joko sähkökentän avulla (esimerkiksi oskilloskoopeissa) tai magneettikentän avulla (esim. kuvaputkitelevisioissa ja kuvaputkinäytöissä). Elektronisuihkun osuessa näyttöpinnan loisteaineeseen osumakohtaan syttyy valopiste, jonka kirkkaus riippuu suihkun voimakkuudesta. 

Värikuvaputkissa on kolme erillistä tykkiä, yksi kullekin värille. Värikuvaputken loistepinta koostuu pistematriisista, jossa RGB-järjestelmässä on punaisia, vihreitä ja sinisiä loistepisteitä.  Elektronisuihkut kulkevat erityisen maskin läpi. Sen avulla estetään kutakin osasädettä osumasta muuhun kuin kyseistä väriä muodostavaan loisteainepisteeseen. Maski toimii samalla kuvaputken anodina. Varhaisin ratkaisu oli Delta-järjestelmä ja reikämaski, jossa tykit, reiät ja loisteainepisteet ovat kolmion muodossa. Myöhemmin yleistyi In-Line järjestelmä. Siinä elektronitykit ovat rinnakkain suoralla linjalla, jolloin käytetään rakomaskia ja rakojen muotoisia, virekkäisiä loisteainesauvoja pelkkien pisteiden asemasta. Kuvasta tulee siten tarkempi ja valovoimaisempi. Tällöin kuvaputki on rasterikuvaputki tyyppinen. Toinen tyyppi on vektorikuvaputki, jossa ei ole reikämatriisia vaan katodisäde ohjataan piirtämään kuvioita kuvapinnalle. Sonyn kehittämässä Trinitron-järjestelmässä on In-Line periaate mutta vain yksi tykki, jossa kolme katodia.

Nyttemmin nestekide- ja plasmanäytöt ovat lähes kokonaan syrjäyttäneet kuvaputkitekniikan.

Vuosina 1974–80 Suomen valtio perusti ja laajensi kotimaista kuvaputkiteollisuutta. Kuvaputkitehdas Valcosta odotettiin uutta aluevaltausta, joka olisi laajentanut kotimaista elektroniikkateollisuutta.

## Historia
Katodisädeputki oli perustana varhaiselle tietokoneen muistille (Williams-putki) Small-Scale Experimental Machinessa.

## Katso myös
*Tietokonenäyttö
*RGB
*Oskilloskooppi

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Metso (täsmennyssivu)

**Metso** voi tarkoittaa ainakin seuraavia asioita:

* metso (*Tetrao urogallus*), metsäkanalintu
* Metso Oyj (aiemmin Metso Outotec), suomalainen kaivos- ja teknologiateollisuuskonserni
* Metso Oyj, kaksi vuosina 1998–2013 ja 2014–2019 toiminutta suomalaista metalliteollisuusyritystä
* Metso, Tampereen kaupungin pääkirjasto
* Metso-ohjelma, ympäristö- sekä maa- ja metsätalousministeriön koordinoima Etelä-Suomen metsien monimuotoisuusohjelma (2014–2025)
* Metsänhoitoyhdistys Metso, Keuruun, Multian, Petäjäveden ja Saarijärven kuntien alueella toimiva metsänhoitoyhdistys
* Metso, seuraavien henkilöiden sukunimi:
** Juha Metso (s. 1965), suomalainen valokuvataiteilija ja artenomi
** Lempi Metso (1912–1995), suomalainen runoilija
** Micaela Röman (o.s. Metso), suomalainen juontaja, toimittaja ja tuottaja
** Ritva Metso (s. 1954), suomalainen yleisurheilija
** Teemu Metso (s. 1985), suomalainen jääkiekkoilija
Junkers Ju 87

**Junkers Ju 87** eli **Stuka** () oli Saksan ilmavoimien kuuluisin syöksypommittaja toisessa maailmansodassa.

Jyrkästi taivutetut siivet ja kiinteät laskutelineet antoivat koneelle helposti tunnistettavan ulkonäön. Stuka tuli palveluskäyttöön 1937, ja sitä käytti taistelutoiminnassa ensimmäistä kertaa saksalainen Legion Condor helmikuussa 1937 Espanjan sisällissodassa. Sitä käytettiin myös toisen maailmansodan ensimmäisessä sotatoimessa Wieluńin pommituksessa aamulla 1. syyskuuta 1939, kun Saksa aloitti Puolan offensiivin. Ju 87 oli vankka, tarkka ja tehokas syöksypommittaja, mutta siitä tuli toisen maailmansodan edetessä liian hidas ilman hävittäjäsuojaa toimivaksi pommi- tai maataistelukoneeksi.

## Lento- ja erityisominaisuudet
Stukalla oli monia ominaisuuksia, jotka vasta myöhemmin tulivat muihin lentokoneisiin. Näitä olivat muun muassa automaattinen oikaisu pommitussyöksyn jälkeen. Se oli tarpeen, koska lentäjät menettivät usein tajuntansa pommitussyöksystä oikaisun aiheuttamien suurten g-voimien vuoksi. Stukalle ominainen voimakas ulvova ääni syöksyssä johtui laskutelineisiin asennetuista sireeneistä, ”Jerikon pasuunoista”, joiden tehtävänä oli aiheuttaa pelkoa vihollisen maajoukoissa. Sireenit kytkeytyivät automaattisesti päälle, kun lentäjä käynnisti syöksyä hidastavat lentojarrut, jotka sijaitsivat siipien alla.

Vastoin yleistä luuloa Stuka ei ollut vaikeasti ohjattava tai kömpelö. Brittiläinen koelentäjä Erich Brown totesi:

## Käyttö sodassa

Hitautensa vuoksi Ju 87 oli hyvin haavoittuva vihollishävittäjiä kohdatessaan, ja sodan edetessä se alkoi tarvita saattosuojakseen hävittäjiä. Kuitenkin Ju 87 on yksi niitä harvoja sotilaslentokoneita, jotka Euroopan sotanäyttämöillä säilyivät operatiivisissa taistelutehtävissä sodan alusta loppuun. Saksalaisisista Stuka-lentäjistä muutama saavutti hävittäjä-ässän arvonimeen vaadittavat viisi vihollislentokoneen pudotusta.

Saksalaiset siirsivät Ju 87:n käytön painopisteen taistelun Britanniasta aiheuttamien kovien konetappioiden jälkeen Pohjois-Afrikkaan ja itärintamalle. Ju 87:n rynnäkkökykyä kasvatettiin varustamalla kone siiven alle sijoitettavilla 37&nbsp;mm tykeillä. Näin aseistettuna Ju 87 kykeni tehokkaaseen panssarintorjunta- ja rynnäkkötoimintaan ja pysyi pelättynä maataistelukoneena. Kuuluisin Stuka-lentäjistä on eversti Hans-Ulrich Rudel, joka itärintamalla tuhosi pääosin Stukalla 519 panssarivaunua.

Suomessa Ju 87:ää käytti muun muassa saksalainen lento-osasto Kuhlmey kesän 1944 ratkaisutaisteluissa. Tuolloin sen suojana käytettiin Focke-Wulf Fw 190 -hävittäjiä. Lapin sodassa Kemiin sijoitettu Stuka-laivue hyökkäsi kahdesti Tornion maihinnousua suorittaneita suomalaislaivoja vastaan 3. ja 4. lokakuuta 1944 aiheuttaen raskaita tappioita, kunnes laivat saivat suojakseen Brewster B-239 -hävittäjiä.

Ju 87:ää valmistettiin eri versioina yli 5&nbsp;700 kappaletta.

## Tekniset tiedot

## Lähteet
* 

### Viitteet
Turenki

**Turenki** on 7&nbsp;477 asukkaan kylä ja taajama Janakkalan kunnassa. Turengin rautatieasema sijaitsee Helsinki–Tampere-rautatien varressa. Turenki on Janakkalan päätaajama, ja siellä sijaitsevat monet palvelut, kuten kunnanvirasto ja kunnan terveyskeskus-sairaala, jossa on myös vuodeosasto. Myös seurakunnallisen elämän keskus on muodostunut Turenkiin, vaikka varsinainen Janakkalan kirkko sijaitsee Tarinmaan kylässä, viiden kilometrin päässä Turengista.

Helsingistä Hämeenlinnaan kulkeva rautatie oli tärkeässä roolissa, kun Hämeen raakasokeritehdastoimikunta päätti rakennuttaa sokeritehtaan Turenkiin. Tehdas käynnistyi vuonna 1948 tuoden lähistölle sokerijuurikkaan sopimusviljelijöitä, minkä johdosta kylästä kehittyi nopeasti teollistunut maalaiskunta. 1960-luvulla Valio Meijerien Keskusosuusliike rakennutti iskukuumennettujen maitotuotteiden tehtaan kylään.

Nykyään Turengissa sijaitsee muun muassa Froneri Finlandin jäätelötehdas ja saksalaisen päivittäistavarakauppa Lidlin suuri jakelukeskus ja Janakkalan pääkirjasto. Aivan kylän tuntumassa on Kalpalinnan laskettelukeskus.

## Palvelut
Perusopetusta Turengissa antaa Turengin koulu luokille 1–6 ja Turengin yhteiskoulu luokille 7–9. Turengin koulun uusi rakennus otettiin käyttöön vuonna 2023, ja samalla koulu nimettiin Välkyksi. Välkyn tiloissa sijaitsee myös nuorisokeskus Satama. Kyseisen rakennuksen viereen on tarkoitus myöhemmin rakentaa myös yläkoululle ja lukiolle uudet tilat. Turengissa sijaitsee myös erityisopetusta antava Aavan koulu. Toisen asteen koulutusta antaa etenkin Janakkalan lukio. Turengissa sijaitsee myös Ammattiopisto Tavastian toimipiste, jolla opiskellaan logistiikka-alaa. Syksyllä 2026 Turenkiin on määrä valmistua Kiipulan ammattiopiston opetuskorjaamo, jossa opiskellaan ajoneuvoalan perustutkintoa.

Turengissa sijaitsee Janakkalan pääkirjasto, jonka yhteydessä sijaitsee Turengin liikuntahalli. Kirjasto on valmistunut vuonna 1996 ja liikuntahalli vuonna 1997. Samassa rakennuksessa sijaitsee myös kuntosali.

Turengissa on sijainnut Janakkalan kunnantalo vuodesta 1917, jota ennen Janakkalan hallinnollinen keskus oli Tarinmaa. Nykyinen kunnantalo valmistui Turenkiin vuonna 1963.

Turengissa sijaitsee Turengin terveysasema.

## Jäätelötehdas
Turengin jäätelötehdas perustettiin vuonna 1962 ja sen alkuperäinen omistaja oli Valio. Vuonna 2004 Valio myi jäätelöliiketoimintansa ja Turengin tehtaan Nestlé-konsernille, joka sai myös käyttöoikeuden Pingviini-brändiin määräajaksi. Yritysjärjestelyjen seurauksena Turengin jäätelötehdas on nykyään osa Froneri Finland Oy:tä.

## Kuuluisia turenkilaisia
* Kustaa Paturi, 1800-luvun merkittäviä talonpoikia
* Tauno Marttinen, säveltäjä
* Janne Virtanen, urheilija
* Eino Kalpala, urheilija
* Veikko Lahti, urheilija
* Esko Helle, poliitikko
* Ellen Jokikunnas, malli ja televisiojuontaja
* Laiska Leppone, rap-muusikko
* Luukas Saha, judoka
* Anssi Pesonen, jääkiekkoilija
* Lyyli Aalto, kansanedustaja, presidentin valitsijamies
* Jarkko Kortesoja, Suomen ensimmäinen Selviytyjät-voittaja

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Janakkalan kunta – Turenki
* Häme-Wiki – Turenki
Depressantit

**Depressantti** on elintoimintoja lamaannuttava aine. Termiä käytetään etenkin keskushermoston yhteydessä. Tunnetuin päihteenä käytetty depressantti on alkoholi. Yleensä depressantit jaotellaan unilääkkeisiin ja rauhoittaviin lääkkeisiin eli sedatiiveihin. Sedatiivien toiminta perustuu niiden kykyyn aktivoida keskushermoston välittäjäaineita, erityisesti gamma-aminovoihappoa (GABA).

Masennuslääkkeitä kutsutaan nimellä antidepressantti.

## Depressantteja

*Alkoholi
*Antipsykoottiset lääkkeet
*Barbituraatit
*Bentsodiatsepiinit
*Dietyylieetteri
*Gammahydroksivoihappo
*Ilokaasu
*Ketamiini
*Kloraalihydraatti
*Meklotsiini
*Opiaatit ja Opioidit (esim. morfiini, heroiini, kodeiini, oopiumi)
*Syklitsiini
*Tsopikloni

## Lähteet
Lisunov Li-2

**Lisunov Li-2** oli Neuvostoliiton lentokoneteollisuuden valmistama Douglas DC-3 ja sen sotilasversio C-47 Dakota -tyypin lentokone, jota alettiin valmistaa Neuvostoliitossa 1939 alkaen.
## Taustaa
Jo 1935 Neuvostoliitto oli hankkinut yhden DC-2-koneen. Ennen maailmansotaa oli Neuvostoliitto hankkinut 21 Douglas DC-3-konetta, joista 18 oli tilattu 11. huhtikuuta 1936. Valmistuslisenssin venäläiset ostivat 15. heinäkuuta 1936. Boris Lisunov vietti 1938–1940 vajaat kaksi vuotta Douglas Aircraft Companylla ja modifioi C-47:stä neuvostoversion, joka nimettiin PS-84:ksi (Passažirski samoljot nomer 84), mikä nimettiin uudelleen Lisunov Li-2:ksi 1942. Modifikaation eräs perusta oli metrinen mitoitus. Neuvostoversion suunnitteli käytännössä Vladimir Mihailovitš Mjasištšev.

### Teknisiä eroja DC-3:een verrattuna
Eroa Li-2:lla DC-3/C-47:stä on muun muassa siinä, että siinä oli lisäikkunat ohjaamon takana, siinä käytettiin neuvostoliittolaisia moottoreita ja että siinä oli matkustajaovi oikealla puolella sotaa edeltäneen DC-3A:n tapaan. Koneessa oli neuvostoliittolaiset Švetsov AŠ-62IR -tähtimoottorit.

## Valmistus ja käyttö

Lisunov Li-2 -lentokonetta valmistettiin eri versioina yli 6&nbsp;000 kpl ja sitä käytettiin laajasti Itä-Euroopassa 1960-luvulle saakka. Koneista tehtiin matkustajakone-, rahtikone-, sotilasrahtikone-, tiedustelu- ja ilmakuvaus-, maahanlasku-, pommikone- ja korkealentoversiot.

Lisunov Li-2 oli käytössä myös Kiinan ilmavoimilla Neuvostoliiton ja Kiinan kansantasavallan 1940- ja 1950-lukujen läheisistä suhteista johtuen.

Lisunov Li-2:a käyttäneitä lentoyhtiöitä ovat muun muassa neuvostoliittolainen Aeroflot, pohjoiskorealainen CAAK, tšekkoslovakialainen CSA, puolalainen LOT, unkarilainen Malév ja romanialainen Tarom.

## Museokoneita
Lisunov Li-2 -koneita on museoituna muun muassa Venäjällä, Puolassa ja Kiinassa. Unkarissa vuosituhannen vaihteessa restauroitu Li-2-kone on nykyään ainut lentokuntoinen yksilö.

## Tekniset tiedot

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* History of the legendary Li-2
Eriste

**Eriste** on yleisesti aineen tai energian etenemistä rajoittava rajapinta. Ne jaotellaan eristettävän asian mukaan.
* Routaeriste
* Kosteuseriste
* Lämpöeriste
* Paloeriste
* Sähköeriste
* Tärinäeristeenä tai tärinävaimentimena käytetään yleensä erilaisia kumi- ja muovimateriaaleista tehtyjä kappaleita.
* Äänieriste
* Rakennuseriste
Kimmerialaiset

**Kimmerialaiset** olivat muinainen kansa Itä-Euroopassa. Aluksi he asuivat Mustanmeren pohjoispuolella nykyisten Etelä-Ukrainan ja Lounais-Venäjän alueilla, kunnes muuttivat Vähä-Aasiaan. Heistä kerrottiin ensimmäisen vuosituhannen alkupuolen teksteissä, minkä jälkeen he katosivat historiasta.

## Kulttuuri
Kimmerialaisista tiedetään vain vähän. Heidän nimensä oletetaan tulevan assyrialaisesta nimityksestä *gimirru*, ‘edestakaisin matkustelevat”. Krimin niemimaa on saanut nimensä kimmerialaisista. 1900-luvun fantasiakirjailija Robert E. Howard yhdisti sankarinsa Conanin kimmerialaisiin näiden mystisen ja raa'an maineen takia. Howardin fiktiiviset kimmerialaiset ovat kuitenkin fiktiivisten kelttien esivanhempia, eikä heillä ole historiallisten kimmerialaisten kanssa mitään muuta yhteistä kuin nimi.

Kimmerialaisten oletetaan olleen alun perin nomadeja ja kasvattaneen hevosia, nautoja, lampaita ja vuohia. Asetuttuaan osittain aloilleen Mustanmeren rannikoille he ryhtyivät myös viljelemään maata sekä käymään kauppaa ja ryöstelemään.

Kimmerialaisten puhumaa kieltä ei tiedetä, mutta sen on arveltu voivan olleen jokin traakialaisillyrialainen tai indoiranilainen kieli.

## Historia

Homeros mainitsee kimmerialaiset noin 800-luvulla eaa. kirjoitetussa tekstissä. Kimmerialaiset siirtyivät Mustanmeren pohjoispuolelta Kaukasusvuorten yli Vähä-Aasiaan vuoden 720 eaa. tienoilla skyyttien tieltä. Heidän uskotaan hyökänneen Urartuun vuonna 714 eaa. Kun Assyrian kuningas Sargon II oli lyönyt heidät, kimmerialaiset muuttivat lännemmäksi ja löivät Midaksen fryygialaiset vuosina 696–695 eaa. Vuonna 652 eaa. kimmerialaiset löivät Sardesin kaupungin lyydialaiset, ja seuraavan kymmenen vuoden aikana he ryöstelivät aioliilaisten ja joonialaisten kaupunkeja Vähä-Aasian länsiosissa.

Lygdamisin johtamina kimmerialaiset kävivät vuoden 640 eaa. jälkeen kahdesti assyrialaisten kimppuun mutta hävisivät. Lyydia löi kimmerialaiset vuonna 610 eaa., minkä jälkeen kimmerialaisista ei enää kuultu. On arveltu, että jäljelle jääneet kimmerialaiset saattoivat asettua Kappadokiaan, ja jotkut saattoivat muuttaa Unkarin aroille.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Cimmerians on Stevequayle.com
Fryygia

**Fryygia** (, ) oli kuningaskunta, joka sijaitsi antiikin aikana Vähän-Aasian keskiylängön luoteisosassa nykyisen Turkin alueella.

Fryygian kuningaskunta sai alkunsa 1100-luvulla eaa. Vähää-Aasiaa hallinneen heettiläisten valtakunnan hajottua. Fryygian keskus oli Gordionin kaupunki Sangariosjoen (nyk. Sakarya) varressa. Tarun mukaan kaupungin perusti Gordieos, jonka sitoman solmun Aleksanteri Suuri vuosisatoja myöhemmin avasi miekallaan.

Fryygia ja muut heettiläisiä seuranneet pikkuvaltiot muodostivat suurinta osaa Vähästä-Aasiasta hallinneen liittouman. Alueen tärkeimpänä kaupunkina Gordionin kukoistuskautta olivat varsinkin 800- ja 700-luvut eaa. Assyria kuitenkin valloitti alueen itäiset osat 730-luvulla eaa. eikä Fryygian kuninkaan Midaan johtama liittokunta onnistunut valtaamaan niitä takaisin. 690-luvulla eaa. idästä tulleet kimmerialaiset löivät Fryygian ja polttivat Gordionin. Alue joutui sitten Lyydian kuningaskunnan valtaan, kunnes Persia valloitti sen vuonna 546 eaa. Aleksanteri Suuri valloitti Vähän-Aasian persialaisilta 300-luvulla eaa. Ennen kuin roomalaiset valloittivat Fryygian, se oli Pergamonin kuninkaan alaisuudessa.

Muinaisen Fryygian arkkitehtuuri oli pitkälle kehittynyttä ja veti vertoja myöhemmille kreikkalaisten saavutuksille. Fryygian linnoitetun pääkaupungin Gordionin suurten rakennusten seiniä koristivat taidokkaat geometriset kuviot, jotka kertoivat korkeasta matemaattisesta osaamisesta ja käsityötaidosta. Fryygialaiset olivat tiiviissä kanssakäymisissä kreikkalaisten kanssa, mistä on osoituksena muun muassa se, että fryygialaiset käyttivät kreikkalaisia kirjaimia.

Fryygia tunnettiin jumalatar Kybelen kotiseutuna.

Fryygialaiset lienevät sama indoeurooppalainen kansa, josta assyrialaisissa piirtokirjoituksissa käytetään nimeä *mushki* ja Raamatussa *Mesek*, joka mainitaan Hesekielin kirjassa sotaisana pohjoisen kansana.

## Lähteet
Puna-armeijan marssiopas Suomeen

**Puna-armeijan marssiopas Suomeen** (ven. Finljandija : opisanie maršrutov) on Neuvostoliitossa puna-armeijan sotilaskäyttöön tehty kuvaus Suomesta vuodelta 1939. Kirjassa on muun muassa itäisestä Suomesta mittakaavan 1:100&nbsp;000 karttoja, tietoja puhelinlinjoista, polttoaineen jakeluasemista ja siltojen kantavuustietoja. Suomennoksen teoksesta julkaisi vuonna 1989  Itsenäisyyden Puolesta -yhdistys. Teos sisälsi suomennetun version marssioppaasta ja neuvostotiedustelijoiden käyttöön tehtyjä näytteitä suomen kielen opiskelumateriaalista sekä katsauksen neuvostotiedusteluun talvisotaa edeltävinä aikoina.

## Lähteet
* 

## Aiheesta muualla
* Kirjan esittely. Web Archive (Karisto Oy 2011).
Koillismaa

**Koillismaa** on maantieteellinen alue, jonka muodostavat neljä kuntaa: Pohjois-Pohjanmaan maakunnan koillisosassa sijaitsevat Pudasjärvi, Taivalkoski ja Kuusamo sekä Peräpohjolassa Lapin maakunnan eteläosassa sijaitseva Posio. Joskus myös Ranuan ja lakkautetun Ylikiimingin katsotaan kuuluvan Koillismaahan.

Koillismaa-nimen keksi Reino Rinne 1950-luvulla perustaessaan *[[Koillissanomat]]*-lehteä, ja Kalle Päätalon *[[Koillismaa (kirjasarja)|Koillismaa]]*-kirjasarjan myötä nimi vakiintui käyttöön 1960-luvulla. Tätä ennen voitiin suurpiirteisesti Koillismaata vastaavaa aluetta kutsua nimellä Ylimaa.

## Alueen kunnat

*  Pudasjärvi

*  Taivalkoski

*  Kuusamo

*  Posio

## Nähtävyyksiä
* Iso-Syöte ja Syötteen kansallispuisto 
* Riisitunturin kansallispuisto
* Oulangan kansallispuisto
* Ruka
* Kallioniemi, kirjailija Kalle Päätalon lapsuudenkoti
* Korouoma

## Katso myös
* Koillismaan seutukunta

## Lähteet
Ayurveda

**Ayurveda** (, 'elämisen taito' ← *ayur* 'elämä' + *veda* 'tieto/ymmärrys') on uskomuslääkinnän muoto, joka pohjaa perinteiseen intialaiseen terveydenhoitojärjestelmään. Tähän kuuluu sekä vaivojen ennaltaehkäisyä että niiden hoitoa. Mahdollisesti se juontaa juurensa Intiasta kolmen tuhannen vuoden takaa.

Ayurvedan päämääränä on täydellisin mahdollinen terveys. Ayurveda sisältää tiedon kehon ja mielen välisestä tasapainosta. Tätä tasapainoa pidetään ayurvedassa ihmisen kokonaisvaltaisen hyvinvoinnin edellytyksenä, ja siksi ayurvedalla pyritään mahdollisimman hyvin ennalta ehkäisemään vaivoja.

Ayurvedan ennaltaehkäisymenetelmät korostavat henkilökohtaista ja sosiaalista hygieniaa, jonka yksityiskohdat riippuvat yksilöllisistä, ilmastollisista ja ympäristötarpeista. Keinoihin kuuluu ruumiillisia harjoitteita, yrttivalmisteita ja joogaa. Parantaminen ayurvedassa suoritetaan yrttilääkkeillä, ulkoisesti käytettävillä valmisteilla, fysioterapialla ja ruokavaliolla. Periaate on, että hoidot ovat yksilöllisiä.

Ayurvedan varhaisimmat periaatteet kirjattiin *[[Atharvaveda]]an* toisella vuosituhannella eaa. Intialaisen perinnelääkinnän perusteoksia ovat *Charak Saṃhitā* n. 100-luvulta jaa. ja *Suṣrut Saṃhitā* lopullisessa muodossaan 600-luvulta jaa.

Ayurvedaa kutsutaan Intian kruununjalokiveksi, ja sitä varten on perustettu maahan oma ministeriökin. WHO lukee ayurvedan yhdeksi niistä täydentävistä hoitomuodoista, joiden käyttöä rinnakkain länsimaisen lääketieteen kanssa tulisi kehittää edelleen.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Maharishi Ayurveda
* Suomen Ayurvedayhdistys ry
* Suomen Ayurveda-instituutti 
*Helsingin Ayurvedaklinikka
Meijeri

**Meijeri** on maitoa käsittelevä ja jalostava tuotantolaitos. Eri meijerit ovat yleensä erikoistuneet eri tuotteisiin, esimerkiksi juustomeijereissä valmistetaan juustoja. Suomessa meijereitä on muun muassa Valiolla ja Arlalla.

## Historia
Karjanhoidon kehittyminen lypsykarjavaltaiseksi edellytti maidon käsittelyn modernisointia. Maidosta valmistettiin myytäväksi lähinnä voita, mutta vanhat menetelmät olivat sekä hankalia että tuottivat huonosti säilyvää voita. Ratkaisuksi tuli meijerit, joita syntyi ensimmäisten joukossa Tanskaan. Sieltä saapuneet ammattimiehet toivat osaamisensa Suomeen.

Alan kehitys oli vähäistä teknisten hankaluuksien takia aina 1880-luvulle asti, jolloin se koki mullistuksen maitoseparaattorin eli koneellisen voirasvan erotuslaitteen keksimisen myötä. Separaattori mahdollisti voin suurtuotannon. Myös maidosta tuli säilyvämpää, kun sitä voitiin käsitellä tuoreena.

### Suomessa

Suomen ensimmäisen meijerin perusti 1857 Kurkijoelle maatalouden kehittäjänä tunnettu myöhempi senaattori J. U. S. Gripenberg.

1900-luvun alussa siirryttiin suurempiin osuusmeijereihin. Tämä nosti laatua ja tuotantomääriä, mikä paransi kilpailukykyä. Voita vietiin nyt Venäjälle sekä Englantiin, jossa laatuvaatimukset olivat asettuneet tanskalaisvoin totuttamana korkealle. Voista tuli Suomelle merkittävä vientiartikkeli, vuosina 1866–1870 vientiin meni 3,5 miljoonaa ja 1906–1910 jo 12,5 miljoonaa kilogrammaa vuodessa.

Juuston valmistus alkoi Suomen meijereissä pääasiassa sveitsiläisopein 1860-luvulta lähtien. Juustoakin vietiin Venäjälle.

## Katso myös
* Osuusmeijeri
* Luettelo Suomen entisistä meijereistä
* Thomas Riise Segelcke

## Lähteet
* 

### Viitteet

## Aiheesta muualla

*
Ylioppilas

**Ylioppilas** tarkoittaa seuraavia:
* Ylioppilastutkinnon suorittanut henkilö
* Yliopistossa opiskeleva henkilö

Aikaisemmin termi oli yksikäsitteinen, sillä ylioppilastutkinnon suorittaminen oli edellytys yliopistoon pääsemiselle. 

## Katso myös
*Ylioppilaslakki
Klassikko

**Klassikko** on teos, joka pysyy ajankohtaisena ja tärkeänä vuodesta toiseen eri puolilla maailmaa. Siinä on kaikille ihmisille yhteistä ja tärkeää sanottavaa. Klassikossa käsitellään suuria kysymyksiä siten, että se herättää tunteita ja ajatuksia. Se on myös monitulkintainen, jolloin se antaa eri-ikäisille lukijoille erilaista ajateltavaa. Klassikon asemaan teos ei nouse kovinkaan helposti, vaan siihen voi mennä vuosikymmeniä. Silti teoksen nouseminen klassikoksi voi joskus tapahtua nopeastikin.

Klassikkoteoksessa tiivistyy kulttuurin joitakin olennaisia piirteitä. Se kantaa mukanaan asenteita, arvostuksia ja maailmankatsomuksellisia periaatteita, ja sillä on usein kielellinen vaikutus: ihmiset muistavat sen sisällön niin että voivat siteerata sitä sekä juhlavissa että leikillisissä tarkoituksissa.

Klassikoksi voi nousta myös vaikeasti avautuva, pienen yleisön teos kuten Volter Kilven Alastalon salissa. 

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* 
* Helsingin kaupunginkirjasto: Ohuet klassikot. Web Archive 2010.
* Olen seurannut yli kymmenen vuotta kirjaa ”1001 elokuvaa, jotka sinun pitää nähdä ennen kuolemaa” – Tätä kaikkea olen sen ansiosta löytänyt ja oivaltanut. Miska Rantanen. HS lauantaiessee 17.10.2020.
Yksityinen sektori

**Yksityisellä sektorilla** tarkoitetaan yksityiseen omistukseen ja yritystoimintaan perustuvaa osaa kansantaloudesta. 

Yksityissektorin toimijoita ovat:
* Toiminimi
* Avoin yhtiö
* Kommandiittiyhtiö
* Osakeyhtiö
* (Listaamaton) Julkinen osakeyhtiö
* Pörssiyhtiö, listattu julkinen osakeyhtiö

## Katso myös
* Yhteiskunta sekä kansalaisyhteiskunta
* Julkinen sektori
* Kolmas sektori
* Epävirallinen talous
* Yksityistäminen
Sapattivuosi

**Sapattivuosi** on suomalainen tribuuttiyhtye, joka esittää Black Sabbathin musiikkia suomeksi. Yhtyeen kolmas albumi, Ronnie James Dion aikaista Black Sabbathia sisältävä *[[Ihmisen merkki]]* julkaistiin 1. huhtikuuta 2009. Edellinen laulaja Hannu Paloniemi korvattiin uudella laulajalla, jonka henkilöllisyys julkistettiin albumin ensimmäisen singlen "Pelon lait" ensisoiton yhteydessä 4. maaliskuuta 2009. Uudeksi laulajaksi paljastui Nightwishista ja Tarotista tuttu Marco Hietala.

## Jäsenet
* Marco Hietala – laulu
* Janne Halmkrona – kitara
* Antero Aunesluoma – basso
* Simo Vehmas – rummut

Halmkrona vaikuttaa myös CMX:ssä. Aunesluoman yhtyeitä ovat Blake ja Kivireki, aikaisemmin myös Pohjannaula. Hietalan yhtyeitä ovat Tarot, Nightwish ja Northern Kings, aikaisemmin myös Sinergy.

## Diskografia
### Albumit

* 
* 
* 

#### Kokoelmat

* 

### Singlet

* 
* 
* 
* 

## Aiheesta muualla
* Viralliset kotisivut
Anna Lindh

**Ylva Anna Maria Lindh** (19. kesäkuuta 1957 Tukholma – 11. syyskuuta 2003 Solna) oli ruotsalainen poliitikko, joka toimi Ruotsin ympäristöministerinä vuosina 1994–1998 ja ulkoministerinä vuodesta 1998 kuolemaansa saakka. Anna Lindh joutui puukotuksen uhriksi NK:n tavaratalossa Tukholmassa 10. syyskuuta 2003. Hän kuoli saamiinsa vammoihin leikkauspöydällä seuraavana aamuna. Lindh oli naimisissa Bo Holmbergin kanssa. Pariskunnalla oli kaksi poikaa.

## Postuumeja kunnianosoituksia
* Vuonna 2003 perustettiin Anna Lindh -säätiö edistämään vuoropuhelua  sivilisaatioiden yhteentörmäysvaaran vähentämiseksi.
* Vuonna 2007 nimettiin torimainen aukio Tukholman Söderistä Anna Lindhin mukaan.
* Gran Canarialla Moganin kunnassa Amadores Beachin alueella nimettiin vuonna 2004 Anna Lindhin muistoksi katu, Avenida Ministra Anna Lindh.

## Katso myös
* Anna Lindhin murha

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Anna Lindhin muistokirjoitus Helsingin Sanomissa 
* *Yle Elävä arkisto*: "Lindhin tila vakaa mutta kriittinen"
Boris Karloff

**Boris Karloff** (*William Henry Pratt*; 23. marraskuuta 1887 Lontoo, Yhdistynyt kuningaskunta – 2. helmikuuta 1969 Midhurst, Yhdistynyt kuningaskunta) oli englantilainen näyttelijä. 

Karloffin läpimurto oli ohjaaja James Whalen vuonna 1931 valmistunut elokuva *[[Frankenstein (vuoden 1931 elokuva)|Frankenstein]]*, jossa hän esiintyi Frankensteinin hirviönä. Suuri osa muistakin Karloffin roolihahmoista oli hirviöitä tai muita pahoja hahmoja lukuisissa eri kauhuelokuvissa, joista mainittakoon Muumion rooli elokuvassa *[[Muumio (vuoden 1932 elokuva)|The Mummy]]*.

## Filmografia

## Aiheesta muualla

*
Luettelo nälänhädistä

**Luettelo nälänhädistä** listaa historian tuntemia nälänhätiä ympäri maailmaa, niiden laajuudet sekä oletetut syyt. Ks. myös erillinen artikkeli nälänhädästä. Luettelo on erittäin puutteellinen eikä sisällä edustavaa otosta suurimmista nälänhädistä.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Pakkovalta

**Pakkovalta** on vallankäyttöä, jonka tarkoituksena on ohjata yhteisön toimintaa, tarvittaessa välittömiä pakkokeinoja käyttämällä tai välillisesti pakkokeinojen käyttämisellä uhkaamalla. Oikeuksia ja lakeja suojellaan usein pakkovallan keinoin. Toisaalta oikeudet ja lait voivat olla luonnottomia, jos kansalaiset tottelevat vain pakkovallalla.

Marxilaisessa diskurssissa sillä viitataan yhteiskuntaan, joka on olemassa ennen työväenluokan vallankumousta ja kommunistisen yhteiskunnan syntyä. Libertaareilla ja tietyillä muilla poliittisilla ryhmillä on oma, erittäin negatiivinen käsityksensä pakkovallasta, pitäen sitä käytännössä aina moraalisesti vääränä.

Sekä valtio että muut tahot käyttävät pakkovaltaa poliittisiin tarkoituksiin. Pakkovaltaa (lähinnä erityisessä poliittisessa merkityksessä) vastustavat anarkistit, liberaalit, marxilaiset sekä pasifistit. Joka tapauksessa pakkovalta on yksi perinteisimpiä motivointikeinoja. Muuhun kuin lakien valvomiseen rangaistusten keinoin perustuvia yhteiskuntia ei ole toteutettu, lukuun ottamatta lyhytikäistä anarkistien valtaa osissa Espanjaa sisällissodan aikana. Vaihtoehtona pakkovallalle on siten ollut *mielivalta*, joka on harjoitettu feodalismin aikana ja muun muassa Afganistanin sisällissodan jälkeen 1992–1996 ja Somaliassa diktaattori Siad Barren hallituksen kaaduttua. Tällöin hallinnassa ovat erilaiset lähinnä rosvojoukoiksi luokiteltavat ryhmät.

## Katso myös
* Nonaggressioperiaate
* Pakkokeinot Suomessa
* Pakottaminen
* Poliittiset hyveet
* Tyranni
Kolmas sektori

**Kolmas sektori** on yksityisen sektorin, julkisen sektorin ja perheiden väliin jäävä yhteiskunnallinen sektori, jonka tunnuspiirteitä ovat voittoa tavoittelematon talous ja organisaatioiden tai ryhmien sosiaaliset tavoitteet. Kolmannen sektorin toimijoita ovat muun muassa yhdistykset, osuuskunnat ja säätiöt. 

Kolmannen sektorin talous eroaa yksityisestä (yritys)taloudesta siinä, että toimijat eivät tavoittele voittoa. Jos vuotuista voittoa tulee, se sijoitetaan takaisin toimintaan. Verotuskohtelu on myös erilainen kuin yksityisillä yrityksillä.

Kolmannen sektorin organisaatioiden perustana ovat yhteiskunnallinen tai eettinen tavoite ja demokraattisuus (jäsen/ääni-periaate, ei omistajuuteen perustuva äänivalta). Organisaation tavoitteet lausutaan sen säännöissä.

## Suomessa
Suomessa kolmannen sektorin pääasiallisia toimijoita ovat yhdistykset. Suomalaisista osuuskunnista suuri osa on siirtynyt pääpiirteiltään yksityiselle sektorille.

Kolmannen sektorin osuus suomalaisten ajankäytöstä ja bruttokansantuotteesta on 3–7 %.

## Katso myös
* Kansalaisjärjestö
* Sosiaalinen pääoma
* Yhteisötalous
* Matalan kynnyksen palvelut

## Lähteet

* 
* Helander, Voitto: *Kolmas sektori: Käsitteistöstä, ulottuvuuksista ja tulkinnoista*. Gaudeamus, Helsinki 1998. 
* Helander, Voitto ja Laaksonen Harri: *Suomalainen kolmas sektori: Rakenteellinen erittely ja kansainvälinen vertailu*. Sosiaali- ja terveysturvan keskusliitto, Helsinki 1999. 
* *Vertaansa vailla: ajankohtaiskuva sosiaali- ja terveysjärjestöistä.* Toim. Marja Vuorinen ym. Sosiaali- ja terveysturvan keskusliitto, Helsinki 2005. 

## Aiheesta muualla
* Esa Konttinen: Kolmas sektori . Jyväskylän yliopiston Kansalaisyhteiskunnan tutkimusportaali 15.8.2008.
Aniitti

**Aniitti** on jauhemainen räjähdysaine. Aniitti sisältää muun muassa ammoniumnitraattia, trotyylia ja alumiinia. Aniittia käytetään lähinnä pengerlouhinnassa sekä kuivissa että kosteissa olosuhteissa, tunnelilouhinnassa, louhinnassa asuttujen alueiden läheisyydessä sekä raivausräjäytyksissä. Aniitti ei juurikaan kestä veden vaikutusta, mutta sen pakkaskestävyys on hyvä. Aniittia on saatavissa sekä paperi- että muovipatruunoihin pakattuna (paperipatruunat halkaisija 28–40&nbsp;mm, muovipatruunat 50–70&nbsp;mm).

Räjähteiden hankintaan vaaditaan räjäyttäjän, panostajan tai ylipanostajan pätevyyskirja.

Suomessa räjähdysaineita valmistava Forcit lopetti aniitin valmistuksen vuonna 2012 laskeneen kysynnän ja raaka-aineiden heikentyneen saatavuuden ja korkean hinnan vuoksi. Tuotetta saa nykyisin enää Pyylahti Oy:ltä.

## Lähteet
EuroVelo

**EuroVelo** on projekti, joka tähtää Euroopan kattavan pyöräilyreittiverkoston kehittämiseen. Euroopan pyöräilyliiton (*European Cyclists' Federation*) ajaman hankkeen tavoitteena on kahdentoista, koko maanosaa halkovan pitkänmatkan pyöräilytiereitin perustaminen. Suunnitellun reitistön kokonaispituus on 65 000 km ja tästä noin 45 000 km on valmiina. Reittejä on tarkoitus käyttää kaukoretkeilyyn, mutta projekti pyrkii myös erityisesti kannustamaan paikallista polkupyöräilyä jokapäiväisenä liikkumistapana autoilun sijaan. 

Reitteihin sisällytetään olemassa olevia pyöräteitä ja -reittejä ja viherväyliä, joita projektin myötä pyritään yhdistämään toisiinsa. Reittien kehittäminen on paikallisten ja valtiollisten toimijoiden harteilla. Mikään kahdestatoista reitistä ei ole valmis, ja eri reittien valmiusaste vaihtelee paljon.

## EuroVelo-reitit

## Aiheesta muualla
*EuroVelo.com (englanniksi)
*ECF European Cyclists' Federation
* EuroVelo reitit  : EV1 Osa Norja - Irlanti, EV1 Osa Wales - Portugali, EV3, EV4, EV5, EV6, EV7, EV8, EV10, EV12, EV13, EV15, EV17
Sputnik

**Sputnik** voi tarkoittaa seuraavia:

*Sputnik, neuvostoliittolainen avaruusohjelma
*Sputnik, kylä Murmanskin alueella Venäjällä
*Sputnik V, venäläinen COVID-19-rokote
*Sputnik, oik. *Knut T. Storbukås* (s. 1943), norjalainen laulaja
*Radio Sputnik, vuosina 1999–2018 Suomessa toiminut venäjänkielinen radiokanava
*Sputnik Oy, Aki Kaurismäen elokuvatuotantoyritys
*Sputnik News, Venäjän valtiollinen uutistoimisto.
Hv

**Hv** tarkoittaa seuraavia:

* 
* Helsingin Voimailijat, HV, suomalainen urheiluseura
* Helsingin Voimistelijat, HV, suomalainen urheiluseura
* 
* Hrvatska vojska, HV, Kroatian armeija
* Hyvä Veli, H.V., puhuttelu kirjeessä
* Ylä-Volta, ISO 3166-1 -koodi HV, nykyinen Burkina Faso, valtio Länsi-Afrikassa, koodi korvattu vuonna 1984 koodilla BF
* 
* .
*hulevesi, HV, jätevesityyppi

## Katso myös
Aihepiiriin liittyy myös seuraava:

* HV71, jönköpingläinen jääkiekkoseura.
Hevosvoima

**Hevosvoima** (lyhenne *hv*, , *hp*) on tehon yksikkö. Hevosvoima ei ole nykyisin käytössä olevan SI-järjestelmän mukainen mittayksikkö, mutta sitä käytetään edelleen varsinkin arkikielenkäytössä usein moottorien tehojen yksikkönä. SI-järjestelmän mukainen tehon yksikkö on *[[watti]]* (tunnus W) ja ajoneuvoihin sopivampi watin kerrannaisyksikkö *[[kilowatti]]* (tunnus kW).

Hevosvoiman teholla pystyi määritelmän mukaan nostamaan 75 kilogramman massan nopeudella yksi metri sekunnissa siellä, missä painovoimalla on niin sanotusti normaaliarvonsa (9,80665 m/s²). Täten yksi hevosvoima on 75 · 9,80665 = 735,49875 eli suunnilleen 735,5 wattia.  

Brittiläistä yksikköjärjestelmää käyttävissä maissa hevosvoima (englanninhevosvoima) määriteltiin kuitenkin tehoksi, jolla voitiin nostaa 33&nbsp;000 naulan massa nopeudella yksi jalka minuutissa; tämä vastasi noin 76,042 kilogramman massan nostamista yhden metrin korkeuteen sekunnissa vastaavissa olosuhteissa. Täten brittiläinen hevosvoima on noin 745,7 wattia.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Yksiköiden muunnosohjelma
* Tehon yksiköiden muunnosohjelma