Porvoon valtiopäivät

**Porvoon valtiopäivät** tai **maapäivät** tai **herrainpäivät** (, ) olivat Porvoossa Venäjän keisari Aleksanteri I:n määräyksestä maaliskuussa 1809 järjestetty Suomen säätyjen edustajien kokoontuminen. Suomen sota oli tuolloin vielä käynnissä, mutta Venäjän osalta voitettu. Aselepo oli solmittu Olkijoella 19. marraskuuta 1808. Sota siirtyi Olkijoen aselevon jälkeen Ahvenanmaalle ja Ruotsin puolelle. 

Suomalaiset historiantutkijat ovat esittäneet erilaisia tulkintoja siitä, oliko Porvoossa kyseessä Suomen historian ensimmäiset säätyvaltiopäivät vai perinteiset maapäivät, joiden kautta Ruotsin kahdeksan itäistä maakuntaa siirrettiin Venäjän keisarin vallan alle. Myöhemmin 1800-luvulla syntyneen suomalaisen perustuslaillisen tulkinnan mukaan Porvoon valtiopäivillä perustettiin Suomen valtio. 

Porvoon valtiopäivät oli kutsuttu koolle 22. maaliskuuta (J: 10. maaliskuuta), ja ne päätettiin 19. heinäkuuta (J: 7. heinäkuuta) 1809.

## Porvoon valtiopäivien kokoontumiskutsu Suomen säädyille

Keisari Aleksanteri I antoi käskykirjeen Porvoon valtiopäivien järjestämisestä Pietarissa Suomen lähetyskunnan esityksestä ja kenraalikuvernööri Georg Magnus Sprengtportenin allekirjoituksella vahvistettuna 1. helmikuuta (Jul: 20. tammikuuta) 1809.
Tiedosto:Keisarin käskykirje Porvoon valtiopäivistä.jpg|Kokoontumiskutsun etusivu.
Tiedosto:Keisarin ilmoitus Porvoon maapäivistä.jpg|Kokoontumiskutsun sisäsivu.


## Valtiopäivien valmistelu
Suomen väliaikainen kenraalikuvernööri Göran Magnus Sprengtporten laati suunnitelman Suomen hallinnosta, jonka keisari vahvisti 1. joulukuuta 1808. Suomen säätyjen lähetystö kävi jo syksyllä vannomassa uskollisuuttaan keisari Aleksanteri I:lle Pietarissa. Sille kerrottiin, että keisari aikoi kutsua valtiopäivät koolle. Sprengtporten sai tehtäväkseen valtiopäivien valmistelut. Suomen säädyt saivat 1. helmikuuta 1809 kutsun kokoontua valtiopäiville Porvooseen.

Valtiopäivien paikan valintaan vaikutti se, että Suomen sota oli käynnissä ja Turku ja Hämeenlinna sijaitsivat kaukana Venäjän rajalta. Helsingissä oli syttynyt tuhoisa tulipalo marraskuussa 1808, eikä siellä ollut sopivia tiloja valtiopäiville, kuin ei myöskään Loviisassa. Niinpä valtiopäivät kutsuttiin Porvooseen, jonka tuomiokirkossa pidettiin avajaiset. Valtiopäivien valtiosalina käytettiin Porvoon kymnaasin eli lukion lukusalia. Pappissääty työskenteli myös kymnaasissa. Aatelis- ja porvarissääty kokoontuivat raatihuoneessa ja talonpoikaissääty laamanni Anders Fabian Orraeuksen talossa.

## Valtiopäivien tapahtumat
Keisari määräsi säädyt kokoontumaan maaliskuussa 1809 Porvooseen Ruotsin valtiopäiväjärjestyksen mukaan. Säädyt vannoivat uskollisuuttaan keisarille, joka puolestaan vakuutti pitävänsä voimassa perustuslailliset oikeudet ja liitti ”Suomen kansakuntien joukkoon”. Vala ja vakuutus muodostivat jo keskiajalta periytyvän herruussopimuksen ja oikeustradition.

Aleksanteri I antoi hallitsijanvakuutuksensa 29. maaliskuuta 1809. Suomi sai pitää Ruotsin vallan aikaiset lakinsa, uskontonsa ja erioikeutensa, eikä sitä liitetty suoraan Venäjään, vaan siitä muodostettiin autonominen suuriruhtinaskunta, jonka suuriruhtinas Venäjän keisari oli. Suomen perustuslaeiksi jäivät Kustaa III:n aikainen lainsäädäntö, joissa hallitsijalla on suuret valtaoikeudet. Nyt Suomelle luotiin kuitenkin oma erillishallinto.

Valtiopäivät vahvistivat keisarin esitykset Suomen hallinnosta. Suomen sotalaitos pysyi entisellään, rahaksi tuli venäläinen hopearupla, Suomesta kerätyt verotulot käytettäisiin ”maan parhaaksi”. Säädyt asettivat ehdokkaansa ensimmäiseen Suomen hallituskonseljiin. Suomen hallituskonseljin 1816 tehtyjen uudistusten yhteydessä säätyeduskuntalaitoksen nimi muutettiin 9 (21) helmikuuta 1816 Keisarilliseksi Suomen Senaatiksi 

### Valiokunnat ja komiteat

Porvoon valtiopäivillä 30. maaliskuuta perustettiin valiokuntalaitos, jonka ensimmäiset valiokunnat olivat siviili- ja talousvaliokunta sekä vähän myöhemmin perustettu raha- asianvaliokunta. Valtiopäivien ajaksi perustettuihin valiokuntiin valittiin pysyvät puheenjohtajat, siviili- ja talousvaliokuntaan R. J. Rehbinder ja raha- asianvaliokuntaan C. E. Mannerheim.

Valiokunnissa jäsenet tekivät esityksiä ja anomuksia, jotka koskivat esimerkiksi sodan aiheuttamien vahinkojen korjaamista, hallinnon tehostamista, ruotsin kielen asemaa, pappispulan ratkaisemista, koululaitoksen kehittämistä ja lääkintätoimen parantamista.

Porvoon valtiopäivillä 29. maaliskuuta perustettiin keisarin määräyksellä, kuudesta pysyvistä jäsenestä koostunut konseljikomitea, jonka puheenjohtajana toimi Jakob Tengström.

Konseljikomitean tehtävänä oli laatia ohjesääntö Suomen suuriruhtinaskunnan maakunnallisesta konseljilaitoksesta, sekä tämän alaisuuteen perustettavista talous- ja oikeusosastosta, sekä antaa esitys talous- ja oikeusosaston ensimmäisen kauden hallitusjäsenistä.

## Valtiopäivillä käsitellyt esitykset ja ratkaisupäivät

Valtiopäiviä käytiin heinäkuuhun asti, jolloin keisari palasi päättämään ne. Seuraavan kerran valtiopäivät kokoontuivat vasta Aleksanteri II:n kutsuttua Suomen säädyt Helsingin valtiopäiville vuonna 1863. Pitkää valtiopäivien välistä aikaa nimitetään nimillä ”valtioyö” ja ”virkavaltaisuuden aika”. Suomen suuriruhtinaskunnan juoksevat asiat hoidettiin virkamiesten voimin senaatin johdolla.

### Tapahtumien kulku
Seuraavassa taulukossa päivämäärät on merkitty sekä Venäjällä vielä silloin noudatetun juliaanisen kalenterin että (suluissa) Suomessa jo aikaisemmin käyttöön otetun (ja nykyisinkin käytössä olevan) gregoriaanisen kalenterin mukaisesti.

Lähteet:

## Hallitsijanvakuutus

## Osallistujat

Tiedosto:Alexander I by S.Shchukin (1809, Tver).png|Hallitsija, Keisari, Suomen suuriruhtinas, Aleksanteri I.
Tiedosto:Sprengtporten by Godenhjelm.jpg|Suomen lähetyskunnan neuvoantaja, hallituskomitean jäsen, ensimmäinen Suomen kenraalikuvernööri ja valtiopäivien hallitsijanvakuutuksen vahvistaja, Georg Magnus Sprengtporten.
Tiedosto:Barclay1829.jpg|Valtionpäivillä toisena kenraalikuvernöörinä tehtävässä aloittanut Michael Barclay de Tolly (ei osallistunut valtiopäiville).
Tiedosto:Портрет Сперанского Михаила Михайловича.jpg|Porvoon valtiopäivien valtiosihteeri, Mihail Speranski.
Tiedosto:Robert Henrik Rehbinder by Berndt Godenhjelm - Arppeanum - DSC05212.JPG|Suomen lähetyskunnan ylimääräinen jäsen, Suomen ensimmäinen valtiosihteeri ja ministerivaltiosihteeri, Robert Henrik Rehbinder.
Tiedosto:Matthias Calonius by Pasch.jpeg|Suomen suuriruhtinaskunnan ensimmäinen prokuraattori eli valtion ylin laillisuusvalvoja, Matthias Calonius.
Tiedosto:Adolf Tandefelt by Breda.jpg|Porvoon valtiopäivillä valtiopäivämiesten vaalivaltakirjan tarkastaja, oikeuskansleri (vt),  Adolf Tandefelt.
Tiedosto:Reinhold Johan Rehbinder.png|Porvoon valtiopäivien siviili- ja talous valiokunnan puheenjohtaja,  Reinhold Johan Rehbinder.
Tiedosto:Józef Oleszkiewicz - Portrait of Carl Erik Mannerheim (1759-1837).jpg|Suomen lähetyskunnan puheenjohtaja, Porvoon valtiopäivien raha- asianvaliokunnan puheenjohtaja, Carl Erik Mannerheim.
Tiedosto:Robert Wilhelm De Geer by Godenhjelm.jpg|Porvoon valtiopäivien aatelissäädyn puhemies, (maamarsalkka), Robert Wilhelm de Geer.
Tiedosto:Jacob Tengström.jpg|Porvoon valtiopäivien pappissäädyn puhemies ja Suomen ensimmäinen arkkipiispa, Jacob Tengström.
Tiedosto:Kristian Trapp.jpg|Porvoon valtiopäivien porvarissäädyn puhemies, Kristian Trapp.
Tiedosto:Pehr Klockars (c1752-1814), Porvoon valtiopäivät 1809.png|Suomen lähetyskunnan talonpoikaissäädyn jäsen, Porvoon valtiopäivien talonpoikaissäädyn puhemies, Pehr Klockars.

Aleksanteri I:n seurueeseen kuuluivat valtiosihteeri Mihail Speranski, ulkoministeri Nikolai Rumjantsev, sotaministeri Aleksei Araktšejev ja keisarin ykstyisneuvos ja hovimarsalkka Nikolai Tolstoi.

Valtiopäiville osallistui eri säädyistä edustajia seuraavasti:

* Aatelisto 75 edustajaa, puhemiehenä maamarsalkka, kreivi Robert Wilhelm De Geer, Kymenkartanon läänistä
* Papisto 8 edustajaa, puhemiehenä piispa Jakob Tengström, Turusta
* Porvaristo 19 edustajaa, puhemiehenä kauppias Kristian Trapp, Turusta
* Talonpoikaisto 30 edustajaa, puhemiehenä herastuomari Pehr Klockars, Uudenkaarlepyyn pitäjästä

Suomalaisen aatelin 205 suvusta 130 jäi pois kustannusten tai varovaisuuden takia. 60 aateliston edustajaa ei osallistunut avajaisiin, mutta tuli myöhemmin paikalle. Porvariston edustajista suurin osa oli kauppiaita.

## Seuraelämä
Avajaispäivän iltana järjestettiin suurelliset tanssiaiset, joihin keisari saapui kuuden hevosen vetämillä vaunuilla juhlavalaistun kaupungin läpi. Tanssiaisiin osallistui myös maaherran 18-vuotias tytär Ulrika Möllersvärd, joka herätti 32-vuotiaan keisarin huomion. Kohtaamisesta tehtiin pilkkalauluja. Mika Waltari on kuvannut Möllersvärdin ja Aleksanteri I:n oletettua suhdetta romaanissaan *[[Tanssi yli hautojen]]*, josta tehtiin elokuva vuonna 1950.

## Myöhempiä tulkintoja

Suomalaiset tulkitsivat keisarin hallitsijanvakuutuksen ja säätyjen uskollisuudenvalan kaksipuoliseksi valtioteoksi, jonkinlaiseksi valtiosopimukseksi, jota kumpikaan osapuoli, Suomen kansa ja keisari, ei voinut yksipuolisesti sanoa irti. Venäläisetkään eivät kiistäneet Suomen valtiollista statusta ennen 1800-luvun loppua. Heidän tulkintansa lähti siitä, ettei keisari ollut voinut luvata suomalaisille sellaista asemaa, joka olisi ollut vastoin hänen itsevaltiuttaan.

Paljon on kiistelty siitä, miksi Suomelle annettiin Porvoossa autonominen asema. Ulko- ja turvallisuuspoliittiset tekijät olivat selvästi taustalla Suomen aseman muuttuessa. Suomi valloitettiin, jotta siitä tulisi Venäjän etuvartio ja Pietarin läntinen suoja-alue. Autonomian avulla suomalaiset saataisiin varmimmin suosiollisiksi uudelle hallitsijalle. Venäjän kehittymättömästä hallinnosta myös puuttuivat hallintorakenteet, joihin Suomen vastaavat elimet olisi voitu yhdistää.

Professori Osmo Jussilan mukaan on selvää, että keisarin hallitsijanvakuutuksen ja säätyjen uskollisuudenvalan avulla ei perustettu mitään valtiota. Vala ja sitä seurannut vakuutus yhdessä muodostivat niin sanotun ”herruussopimuksen”, joka oli vanha, jo keskiajalta peräisin oleva hallitsijanvaihtoihin liittyvä traditio, eikä moderni valtiosopimus, jollaiseksi myöhemmät suomalaiset oikeustaistelijat sen tulkitsivat. Siinä hallitsija ja säädyt sitoutuivat ylläpitämään olemassa olevaa oikeusstatusta. Tämän statuksen perusteita tarkoittivat keisarin vakuutuksen kiistellyt sanat ”perustuslait” ja ”konstitutioiden mukaiset oikeudet”. Jussila on myös huomauttanut, että ranskankielisessä Porvoon valtiopäivien julistuksessa todettiin, että ”tästä lähtien Suomi on sijoitettu kansakuntien joukkoon ()". Jostain syystä ilmaisu käännettiin suomalaisissa historiallisissa teoksissa sanoilla ”koroitettu kansakuntien joukkoon”.

Porvoon 1809 säätyjen kokous on ollut kiistakysymys aina 1800-luvun lopulta lähtien sekä politiikassa että historiatieteessä. Esimerkiksi Leo Mechelinin mukaan Suomen ja Venäjän yhteys oli vain suvereenien valtioiden personaaliunioni, mutta useat muut suomalaiset ja etenkin venäläiset tutkijat ovat katsoneet Suomen erityisaseman perustuneen keisarin tahtoon ja olleen kumottavissa.

Nimitys ”valtiopäivät” on vakiintunut, mutta jotkut historiantutkijat puhuvat ”maapäivistä”, joka on suora käännös ruotsinkielisestä nimestä ”Borgå lantdag”. On myös huomautettu, ettei ruotsinkielistä parlamenttia tavallisesti tarkoittavaa sanaa ”riksdag”, valtiopäivät tai valtakunnanpäivät, voitu käyttää, koska ei ollut valtakuntaakaan.

Aki Rasilainen katsoo teoksessaan *Porvoon valtiopäivien poiskirjoitettu historia* (Warelia, 2024), että perinteinen käsitys autonomiasta pätee. Erityisesti Osmo Jussila edusti kantaa, että kyseessä oli maapäivät, ja Rasilainen osoittaa Jussilan argumenteissa puutteita. Jussila on hänen mukaansa vääristellyt yhtä sitaattia ja irrottanut sitaatteja kontekstistaan ja siis Rasilaisen mukaan siten syyllistynyt tiedevilppiin.

## Valtiopäivät taiteessa ja merkkipäiväteoksissa

### Muistomitalissa

* Porvoon valtiopäivien muistomitali on hopeinen muistomitali, jonka Aleksanteri I luovutti Porvoon valtiopäiville osallistuneille talonpoikaissäädyn valtiopäiväedustajille.

### Maalauksissa ja veistoksissa
** Porvoon valtiopäivien avajaiset*, Robert Wilhelm Ekmanin maalaus vuodelta 1858
**[[Aleksanteri I ja Porvoon valtiopäivät 1809]]*, Emil Wikströmin veistos vuodelta 1903.

### Maalaustaiteen luonnoskuvissa

* R. W. Ekmanin luonnos; Porvoon maapäivät, hallitsijavakuutus tuomiokirkossa 29. maaliskuuta 1809.

### Postimerkkitaiteessa

* Vuonna 2009 Suomen posti julkaisi Porvoon valtiopäivien 200-vuotismuistoksi Tapani Aartomaan suunnitteleman neljän postimerkin pienoisarkin *1809 – Kansakuntaa rakentamaan*. Postimerkkien hahmot ovat keisari Aleksanteri I sekä kreivit G. M. Sprengtporten, C. E. Mannerheim ja G. M. Armfelt.

### Myöhemmissä muisto- ja erikoisrahoissa

* Vuonna 2009 Suomen Rahapaja laski liikkeelle Suomen autonomian alun 200-vuotismuistoksi 2 euron erikoisrahan, joka kuvaa Porvoon tuomiokirkon julkisivua.

## Galleria
Porvoon valtiopäivien juhla- ja kokouspaikat

Tiedosto:Borgå - Johan Knutson - Finland framställdt i teckningar - 48.jpg|Yleiskuva Porvoosta.
Tiedosto:Kansallismuseo valtaistuin.jpg|Aleksanteri I:n Porvoossa käyttämä Keisarillinen valtaistuin.
Tiedosto:Porvoo Cathedral 01.jpg|Porvoon tuomiokirkko, jossa valtiopäivien avajaiset pidettiin.
Tiedosto:Borgå gymnasium.jpg|Porvoon kymnaasi, jossa pappissääty kokoontui ja jonka lukusalia käytettiin valtiosalina.
Tiedosto:Keisarin malja Porvoon valtiopäivillä gymnaasissa heinäkuussa 1809. Ritarihuone. Valok. C. Grünberg. Museovirasto 69475..jpg|Keisarin malja Porvoon valtiopäivillä gymnaasissa 19. heinäkuuta 1809.
Tiedosto:Porvoo Old Town Hall.jpg|Porvoon raatihuoneella pidettiin aatelis- ja porvarissäätyjen kokoukset.
Tiedosto:Domkapitelshuset i Borgå.jpg|Porvoon tuomiokapitulin talo.
Tiedosto:Porvoon tuomiokapitulin valtiopäivä maalaus.jpg|Porvoon tuomiokapitulin yläsali, Emanuel Thelningin maalaus Porvoon valtiopäivien avajaiset 1809, teos. 1812.   (kuvan oik. Frans Oskar Liewendal viivakynäluonnos), Porvoon valtiopäivien avajaiset 1809, teos. vuodelta 1858. 
Tiedosto:R. W. Ekman Porvoon valtiopäivien luonnos kuva.jpg|Porvoon tuomiokapitulin yläsalissa Frans Oskar Liewendalin viivakynäluonnos R. W. Ekmanin teoksesta Porvoon valtiopäivät 1809, teos. 1858.
Tiedosto:Porvoon valtiopäivät hallitsijanvakuutus 1809. teos. R. W. Ekman.tif|Frans Oskar Liewendal kynällä tehty viivaluonnos Porvoon valtiopäivien maalauksesta 1809, teos. 1858.
Tiedosto:Porvoon Orraeuksen talo.png|Porvoon Orraeuksen talossa pidettiin  talonpoikaissäädyn kokoukset.
Tiedosto:Porvoon valtiopäivien muistomitali 1809, tekijä Aleksejev, Vladimir.png|Porvoon valtiopäivien muistomitali.


## Lähteet
### Kirjallisuutta
* Osmo Jussila, (2004): *Suomen Suuriruhtinaskunta 1809–1917*. .
* Jutikkala, Eino – Pirinen, Kauko (2002): *Suomen historia*. .
* Klinge, Matti (1997): *Keisarin Suomi*. .
* 
* 
* Zetterberg, Seppo (2003): Suomen sota. Teoksessa Zetterberg, S. (toim.), *Suomen historian pikkujättiläinen*, s. 361–372. .

### Viitteet

## Aiheesta muualla

* Tietoa Porvoon valtiopäiviin liittyvästä lähdekokoelmasta arkistolaitoksessa
* Porvoon valtiopäivät 25.3.–19.7.1809, Eduskunnan kirjaston sivut 
* Demokratian polku 2 – Porvoon valtiopäivät 1809  Nuorten eduskunta
* 
*Autonomian jäljillä, Yle Areena
* Ylen Elävä arkisto: Porvoon valtiopäivät 1809
* Merkkivuosi 1809