open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Luettelo vaatteista

**Pää**
* Bandana (päähuivi)
* Baretti
* Fedora
* Hattu
* Hijab
* Kruunu
* Kypärä 
* Kypärämyssy
* Käppi
* Lakki, kuten lippalakki
* Lippahattu
* Lätsä
* Pipo
* Silinterihattu
* Skufia
* Sombrero
* Suikka
* Turbaani

**Kaula**
* Lei
* Solmio
* Rusetti
* Kaulanauha
* Huivi

**Olkapää**
* Henkselit
* Poncho

**Torso**
* Alba
* Anorakki
* Bolero
* Dominoviitta
* Frakki
* Kauhtana
* Kauluspaita
* Korsetti
* Liivi
* Paita
* Pusero
* Rintaliivit
* Sadetakki
* Toppi
* T-paita
* Tunika
* Urheiluliivi
* Jumpperi

**Käsivarret ja Kämmenet**
* Käsineet (hanskat)
* Lapaset
* Kävelykeppi
* Nokikintaat
* Nyrkkeilyhanskat
* Puutarhahanskat

**Lantio ja jalat**
* Bokserit
* Collegehousut
* Hame
* Housut
* Kiltti
* Mikrohame
* Stringit
* Sortsit
* Sukkahousut
* Uima-sortsit
* Vyö

**Jalkineet**
* Jarrusukka
* Kumisaappaat
* Mokkasiinit
* Nilkkurit
* Sandaalit
* Sukka
* Suunnistuskengät
* Turvajalkineet
* Varsikenkä

**Useamman kehonosan vaatteet ja asukokonaisuudet**
* Bikinit
* Burka
* Frakki
* Haalari
* Haarniska
* Kimono
* Kurahousut (kurahaalarit)
* Krinoliini
* Kylpytakki
* Mankini
* Niqab
* Pyjama
* Saketti
* Smokki
* Turnyyri
* Uimapuku
* Stringit
Identiteetti

**Identiteetti** voi tarkoittaa seuraavia:

* identiteetti filosofiassa
* identiteetti matematiikassa
* identiteetti psykologiassa
* identiteettiteoria (mielenfilosofia)
* identiteetti yhteiskuntatieteissä
* kieli-identiteetti
* kulttuuri-identiteetti
* virtuaali-identiteetti
* sähköinen identiteetti

## Katso myös
* Identiteettivarkaus
* Samastuminen
Pykeija

**Pykeija** (kveeniksi *Pykeijä* tai *Pykeä*, ) on Varanginvuonon rannalla sijaitseva pieni kalastajakylä Etelä-Varangin kunnassa Pohjois-Norjassa. Suomenpuolella sijaitsevasta Näätämöstä on sinne noin 90 kilometriä ja Nuorgamista noin 100 kilometriä.

Suurin osa kylän asukkaista osaa kveeniä, suomen kielelle läheistä vähemmistökieltä, mutta kyläläiset itse sanovat puhuvansa meänkieltä. Norjan kieli on kuitenkin yleistynyt kotikielenä ja kveenin/meänkielen taito on katoamassa. Vielä 1960-luvulla kaikki lapset puhuivat sitä, mutta nykyisin osa nuorista ei osaa sitä enää. Kaikki yli 60-vuotiaat ihmiset puhuvat sitä. Kylässä asuu noin 230 vakituista asukasta.

Suomalaisia alkoi muuttaa Pohjois-Norjaan 1700- ja 1800-luvuilla Peräpohjolasta, Suomen Lapista ja Tornionjokilaaksosta köyhyyttä ja nälkää pakoon. Pääosa Pykeijan asukkaista tuli sinne 1800-luvun puolivälissä ja nykyiset kyläläiset ovat sinne muuttaneiden siirtolaisten jälkeläisiä. Kylä säästyi toisen maailmansodan tuhoilta, mutta vastarannalla oleva Vesisaari poltettiin maan tasalle. Kylään kuljettiin lautalla Vesisaaresta 1960-luvulle saakka, jolloin sinne valmistui maantie.

Pykeija on nykyisin tärkeä kuningasravun pyynnin ja kasvatuksen keskus. Sen lisäksi tärkeä tulonlähde siellä on matkailu. Kylän läheisyydessä sijaitsee Etelä-Varangin suurin Ranvikan lintuvuori. Sen rinteillä pesii joka vuosi noin 10&nbsp;000 pikkukajavaparia. Vuonon toisella puolella on vastapäätä Varangin niemimaan kansallispuisto, jossa kasvaa harvinaisia kellosinilatvoja.


Tiedosto:Blue sunset in Bugøynes Sør-Varanger municipality.jpg|Sinenilta kylässä vuonna 2013.
Tiedosto:Bugøynes Utsikt.jpg|Kylä sijaitsee  Varanginvuonossa, näkymä huhtikuulta 2008.
Tiedosto:Pykeija11.jpg|Pykeijan taloja. Kuva vuodelta 2009.


## Lähteet

## Aiheesta muualla

* 
*
Ugrilaiset kielet

**Ugrilaiset kielet** ovat toinen uralilaisten kielten perinteisesti oletetun mutta nyttemmin historiallisena kieliryhmänä kyseenalaistetun suomalais-ugrilaisten kielten alaryhmän kahdesta kieliryhmästä - toinen kieliryhmä suomalais-ugrilaisten kielten sisällä ovat suomalais-permiläiset kielet.

Perinteisen käsityksen mukaan ugrilaisia kieliä on kolme: unkari, hanti ja mansi. Näistä kaksi viimeksi mainittua, joista kumpikin todellisuudessa koostuu useista keskenään hyvin erilaisista kielimuodoista, muodostavat obinugrilaisten kielten ryhmän.

Nykyisen tutkimuksen perusteella sekä kantaugri että kantaobinguri ovat kieliryhminä ja välikantakielinä kiistanalaisia. Tästä riippumatta voidaan kuitenkin käyttää näitä nimityksiä viittaamaan maantieteellisesti määriteltyihin eli areaalisiin kieliryhmiin, ilman että välttämättä oletetaan näille yhteistä kantakieltä.

Ugrilaisia kieliä puhuu noin 16 miljoonaa ihmistä Unkarissa ja sen naapurivaltioissa sekä Hanti-Mansian autonomisessa piirikunnassa Pohjois-Venäjällä. Uralilaisen kielikunnan haaroista ugrilaisilla kielillä on vanhin kirjoitettu historia, sillä unkarin kielenmuistomerkit ulottuvat yli tuhannen vuoden taakse.

## Luokittelu

Ugrilaisia kieliä on kolme ja ne luokitellaan, kuten alla on esitetty. Sulkeissa on annettu vanhentuneet kielten nimitykset.

**Unkarilaiset kielet**
* unkari (madjaari)
**Obinugrilaiset kielet**
* hanti (ostjakki)
* mansi (voguli)

## Kielellisiä piirteitä
Ugrilaiset kielet on uralilaisen kielikunnan alaryhmistä epäyhtenäisin. Ne eroavat toisistaan huomattavasti sekä äänteistön että rakenteiden osalta. Muun muassa sijojen lukumäärä vaihtelee kolmesta (pohjoishanti) yli kahteenkymmeneen (unkari). Fennougristit ovat yleisesti sitä mieltä, että ugrilaisen kantakielen rekonstruointi on hyvin vaikeaa ellei mahdotonta. Tästä huolimatta ugrilaisia kieliä tulee pitää keskenään melko läheisinä sukukielinä, sillä ne jakavat joukon muoto-opillisia innovaatioita ja niissä esiintyy myös toista sataa yhteistä sanavartaloa.

## Katso myös
* Ugra
* Uralilaiset kielet
* Suomalais-permiläiset kielet

## Lähteet
Suomalais-permiläiset kielet

**Suomalais-permiläiset kielet** on uralilaisten kielten perinteisessä sukupuuluokittelussa ugrilaisten kielten ohella toinen suomalais-ugrilaisten kielten kahdesta alaryhmästä.

Vaikka nykyisen tutkimuksen perusteella suomalais-ugrilaiset kielet kieliryhmänä uralilaisten kielten sisällä ja näin ollen myös suomalais-ugrilainen välikantakieli kantakielenä on asetettu kyseenalaiseksi ja kantaugrinkin olemassaolo on kiistanalainen, niin suomalais-permiläiset kielet kieliryhmänä ja suomalais-permiläinen kantakieli välikantakielenä näyttäisivät saavan sekä sanastollista että äännetason tukea myös nykyisestä tutkimuksesta.

Suomalais-permiläisiä kieliä puhutaan laajalla alueella Skandinaviasta aina Uralille saakka ja niillä on yhteensä noin 10 miljoonaa puhujaa.

## Luokittelu
Suomalais-permiläiset kielet on perinteisessä luokittelussa jaettu suomalais-volgalaisiin ja permiläisiin kieliin. Näistä kuitenkaan suomalais-volgalaisia kieliä ei nykyisessä tutkimuksessa enää pidetä ryhmänä, jolla olisi yhteinen välikantakieli, vaikka nimitystä suomalais-volgalaiset kielet voidaankin tarvittaessa käyttää alueellisena käsitteenä.

## Lähteet
Permiläiset kielet

**Permiläiset kielet** on yksi uralilaisten kielten nykyisen tutkimuksen määrittelemistä seitsemästä tai yhdeksästä päähaarasta. Permiläisiä kieliä tutkiva fennougristiikan ala on permistiikka eli permiläinen filologia.

Uralilaisten kielten vanhemmassa, nykyisen tutkimuksen jo osaksi kyseenalaistamassa binäärisessä sukupuuluokittelussa permiläiset kielet luettiin suomalais-volgalaisten kielten ohella toiseksi suomalais-permiläisten kielten kahdesta kieliryhmästä. Näistä kuitenkin suomalais-volgalaisia kieliä ei enää nykytutkimuksen valossa pidetä ryhmänä, jolla olisi oma välikantakieli, kun taas permiläiset kielet ovat myös nykyisen käsityksen mukaan oma kieliryhmänsä.

Permiläisiä kieliä puhutaan pohjoisen Venäjän Uralin tienoilla, ja niillä on yhteensä vajaat miljoona puhujaa.

## Luokittelu

Permiläisiä kieliä on kolme:

* komi (syrjääni)
* komipermjakki
* udmurtti (votjakki).

## Katso myös

* Komipermjakkien kirjallisuus

## Lähteet

## Aiheesta muualla

## Kirjallisuutta

*
Suomalais-volgalaiset kielet

**Suomalais-volgalaiset kielet** on yksi uralilaisen kielikunnan sisäistä kielten polveutumista kuvaavaan perinteiseen, monilta osin nykyisin jo vanhentuneeksi katsottuun binääriseen sukupuumalliin kuuluvista kieliryhmistä. Tässä mallissa se on suomalais-ugrilaisiin kieliin kuuluvien permiläisten kielten ohella toinen suomalais-permiläisten kielten kahdesta kieliryhmästä.

Nykyisessä tutkimuksessa suomalais-volgalainen välikantakieli (joka olisi saamen, itämerensuomen, mordvan ja marin yhteinen kantakieli) on yleisesti hylätty ainakin suomalaisten tutkijoiden keskuudessa. Sen sijaan itämerensuomalaisten kielten, saamelaiskielten ja mordvalaisten kielten yhteistä kantakieltä on eräissä hiljattaisissa esityksissä kannatettu.

Edelleen voidaan kuitenkin käyttää vanhaa nimitystä viittaamaan maantieteellisesti määriteltyihin kieliryhmiin, ilman että oletetaan näille yhteistä kantakieltä. Niinpä voidaan puhua suomalais-volgalaisista kielistä silloin kun on tarpeen erottaa nämä kielikunnan kokonaisuudesta vain alueellisessa mielessä.

Suomalais-volgalaisia kieliä puhutaan laajalla alueella Skandinaviasta aina Keski-Venäjälle saakka ja niillä on yhteensä vajaat 10 miljoonaa puhujaa.

## Luokittelu
### Volgalaiset kielet

Suomalais-volgalaisten kielten volgalaiset kielet ovat
* **[[marin kieli|mari]]**, jolla on kaksi kirjakielistä muotoa: niittymarin kirjakieli, jota käyttävät myös itämarilaiset, ja n. 30&nbsp;000 asukkaan vuorimarin kirjakieli.
* **[[mordvalaiset kielet|mordva]]**, jonka jakautuu kahteen hyvin läheiseen kieliryhmään. Näitä ryhmiä pidetään kuitenkin kielinä, ei murteina, vaikka keskinäinen ymmärrys on mahdollista. 
**ersä
**mokša
* merja, muroma ja metserä ovat sukupuuttoon kuolleet volgalaiskielet. Näiden kielten sammuminen on tapahtunut historiallisena aikana, sillä niistä on mainintoja mm. venäläisissä kronikoissa, mutta itse kielistä ei ole säilynyt mitään tietoa. Näistä kielistä on kuitenkin jäänteet alueiden paikannimistössä.

### Suomalais-saamelaiset kielet

Suomalais-volgalaisten kielten oletetun suomalais-saamelaisen välikantakielitason muodostavat itämerensuomalaiset kielet (suomi, viro, karjala, vepsä, liivi, jne.) ja saamelaiskielet.
Mari

**Mari** tarkoittaa seuraavia:

* Mari, naisen etunimi
* mari, uralilainen kieli
* marit, uralilainen kansa
* Mari, tasavalta Venäjällä
* Mari, kaupunki muinaisessa Mesopotamiassa
* marin kieli, Syyrian Marissa muinoin puhuttu aramean murre
* marin kieli, kaksi samannimistä Uudessa-Guineassa puhuttua kieltä
* Mary, myös *Mari*, kaupunki Turkmenistanissa
* mari, kannabiksen slanginimitys
* ”Mari”, Kasevan kappale
* Marí Alkatiri, itätimorilainen poliitikko
*Mari (jumalatar), ukkosen jumalatar baskien mytologiassa
* Konditoria Mari, Tampereella toimiva konditorialiike
* Mari, sukunimenä:
** Febo Mari, oik. *Alfredo Rodriguez* (1881–1939), italialainen näyttelijä ja ohjaaja
** José Mari (s. 1978), espanjalainen jalkapalloilija
** Silvana De Mari (s. 1953), italialainen kirurgi, psykiatri ja kirjailija.

## Lähteet
Suomalais-saamelaiset kielet

**Suomalais-saamelaiset kielet** on uralilaiseen kielikuntaan kuuluva kieliryhmä, jonka osia ovat itämerensuomalaiset kielet sekä saamelaiskielet. Sitä vastaavan suomalais-saamelaisen välikantakielen asema välikantakielenä uralilaisten kielten polveutumisessa on nykyisessä tutkimuksessa kiistanalainen.

Yhdessä volgalaiskielten kanssa ryhmä on muodostanut uralilaisten kielten perinteisessä binäärisessä sukupuuluokittelussa suomalais-volgalaisten kielten ryhmän, mutta nykyinen tutkimus ei enää pidä sen paremmin volgalaisia kuin suomalais-volgalaisiakaan kieliä yhteisen kantakielen muodostaneena kieliryhminä vaikka käsitteitä voidaankin käyttää alueellisina nimityksinä. Itämerensuomalaisten kielten yhteyden volgalaiskieliin arvellaan katkenneen viimeistään vuoden 1000 paikkeilla, kun venäläisasutus levittäytyi pohjoiseen.

## Luokittelu
Suomalais-saamelaiset kielet jaetaan itämerensuomalaisiin ja saamelaisiin kieliin.

**Itämerensuomalaiset kielet**
* aunuksenkarjala (aunus, livvi)
* inkeroinen
* liivi
* lyydi
* suomi ja meänkieli
* varsinaiskarjala
* vatja
* vepsä
* viro
* võro ja setu (eteläviro)

**Saamelaiskielet**
* Länsisaamelaiset kielet
** eteläsaame
** uumajansaame
** piitimensaame
** luulajansaame
** pohjoissaame
* Itäsaamelaiset kielet
** inarinsaame
** koltansaame
** akkalansaame
** kiltinänsaame
** turjansaame

## Lähteet
Volgalaiset kielet

**Volgalaiset kielet** on yksi uralilaisen kielikunnan sisäistä kielten polveutumista kuvaavaan  perinteiseen, monilta osin nykyisin jo vanhentuneeksi katsottuun binääriseen sukupuumalliin kuuluneista kieliryhmistä. Yhdessä suomalais-saamelaisten kielten kanssa niiden katsottiin tässä mallissa muodostavan suomalais-volgalaisten kielten ryhmän.

Nykyisessä tutkimuksessa volgalainen välikantakieli (joka olisi mordvan ja marin yhteinen kantakieli) ja suomalais-volgalainen välikantakieli (joka olisi saamen, itämerensuomen, mordvan ja marin yhteinen kantakieli) ovat yleisesti hylättyjä ainakin suomalaisten tutkijoiden keskuudessa.

Edelleen voidaan kuitenkin käyttää vanhoja nimityksiä viittaamaan maantieteellisesti määriteltyihin kieliryhmiin, ilman että oletetaan näille yhteistä kantakieltä. Niinpä voidaan puhua suomalais-ugrilaisista, suomalais-permiläisistä ja suomalais-volgalaisista kielistä silloin kun on tarpeen erottaa nämä kielikunnan kokonaisuudesta muuten kuin geneettisinä yksikköinä.

## Luokittelu
Volgalaisia kieliä on kaksi, joista kumpikin jakautuu kahteen päämurteeseen, joita usein pidetään myös itsenäisinä kielinä. Volgalaiset kielet luokitellaan seuraavasti:

* mari (*tšeremissi*)
** niittymari
** vuorimari
* mordva
** ersä
** mokša.

Mari ja mordva eivät ole keskenään kovin läheistä sukua. Kielten luokittelu volgalaisiksi kieliksi onkin siten enemmän maantieteellinen kuin kielitieteellinen jako. Mordvassa on enemmän yhteisiä piirteitä suomalais-saamelaisiin kieliin kuin mariin verrattuna.

## Kielten nykytilanne
Volgalaisten kielten puhujamäärät ja kielialueet ovat seuraavassa taulukossa:

## Lähteet
Ähtärinjärven Uutisnuotta

**Ähtärinjärven Uutisnuotta** on Ähtärin, Alajärveen kuuluvan Lehtimäen sekä Soinin puolueeton paikallislehti, jonka pääkonttori on Ähtärissä. Mainitut kolme kuntaa ympäröivät Ähtärinjärveä, ja ne myös ovat lehden pääasiallinen levikkialue.

Lehti ilmestyy kerran viikossa keskiviikkoisin. Näkövammaisia varten Ähtärin seurakunta lukee Uutisnuottaa äänikirjoiksi.

Ähtärinjärven Uutisnuotta perustettiin syksyllä 1986 ja se alkoi ilmestyä marraskuussa 1986. Lehden ensimmäinen päätoimittaja oli Heikki Ahopelto. Kustantajana toimii Suomenselän Sanomat Oy.

Uutisnuotan ohella saman alueen paikallislehtiä ovat *[[Suomenselän Sanomat]]* ja *[[Viiskunta]]* sekä *[[Ykköset!]]*-ilmaisjakelulehti.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Ähätärinjärven Uutisnuotan verkkosivut
Sampoo

**Sampoo** tai **shampoo** on hiusten pesuun tarkoitettu nestemäinen pesuaine. Sampoita valmistetaan muun muassa normaaleille, värjätyille ja hilseileville hiuksille.  Myös lemmikkieläimille on omat erikoissampoonsa.

## Alkuperä
Alun perin sampoo oli intialainen hierontaöljy. Sana *sampoo* onkin peräisin hindin sanasta *champna* (चम्पु), joka merkitsee hieromista. Islamin saavutuksia esittelevä näyttely "1001 Inventions" kertoo, että sampoon toi Eurooppaan muslimi Dean Mahomet (s. 1759). Hän toi keksinnön mukanaan kotimaastaan Intiasta. 

## Vaikutus
Sampoo  poistaa hiuksista karvatupen tuottamaa talia. Rikkoutumaton hius on itsessään vettähylkivä, joten pelkällä vedellä suoritettava pesu ei ole kovin tehokasta. Sampoon anioniset tensidit pienentävät hiuksen pinnan ja pesuaineen välistä pintajännitystä, mikä mahdollistaa talin poistamisen.

## Haitat
Sampoon tiheän käytön seurauksena päänahan luonnolliset öljyt huuhtoutuvat pois ja hiuksista voi tulla hauraat ja kiillottomat. Sulfaatittomat ja silikonittomat shampoot ovat hellävaraisempia hiuksille ja päänahalle. Sampoon kemikaalit voivat ärsyttää silmiä ja ihoa sekä aiheuttaa hiustenlähtöä. Sampoon kemikaalit myös saastuttavat ympäristöä.

Joidenkin iholääkärien mukaan tiheä sampoopesu saa talirauhaset tuottamaan liikaa öljyä, minkä seurauksena hiukset rasvoittuvat pesun jälkeen nopeasti, jolloin ne täytyy pestä pian uudelleen. Sampoon käytön vähentämisen seurauksena rauhaset alkavat tuottaa vähemmän öljyä, jolloin hiukset säilyvät rasvoittumattomina pidempään.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Kosmetiikka- ja hygieniateollisuus ry: Sampoot
Salmonelloosi

**Salmonelloosi** tarkoittaa *[[salmonellat|Salmonella]]*-bakteerin aiheuttamaa tautia. Salmonelloosi on tavallisimmin ruuansulatuskanavan tartunta, ja sen oireena on ripuli. Salmonellan aiheuttamia tartuntoja ei yleensä suositella hoidettavaksi antibiooteilla. Oireisen salmonellatartunnan antibioottihoidosta päätetään potilaan taudinkuvan ja perusterveydentilan mukaan.

*Salmonella typhi* aiheuttaa lavantautia levitessään ruuansulatuskanavasta muualle elimistöön. *Salmonella paratyphi* aiheuttaa samankaltaisen mutta lievemmän taudin pikkulavantaudin. Salmonella leviää etupäässä lintujen ja matelijoiden ulosteiden kautta tai niitä kosketettaessa. Salmonellan oireita ovat ripuli, kova kuume ja oksentelu. Salmonellatesti tehdään ulostenäytteellä.

## Esiintyvyys Suomessa ja tartuntalähteet
Suomessa salmonellaa esiintyy ihmisillä 2&nbsp;200–2&nbsp;700 tapausta vuosittain. Määrä on merkittävästi suurempi kuin muissa EU-maissa keskimäärin. Suomesta on ilmoitettu noin 52 tapausta 100&nbsp;000 asukasta kohden, kun EU-maiden keskiarvo on noin 31 tapausta. Suomessa useimmat tapaukset saadaan tartuntoina ulkomailta, yleensä Thaimaasta. Muissa Euroopan maissa tartuntalähteitä ei aina tilastoida. Myös raa'asta lihasta voi saada salmonellan.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

*Tietoa salmonellasta elintarvikeviraston sivulla
*Tartuntatautiliitto 
*Ruokamyrkytys, Edu.fi 
*Ktl.fi
Herpesvirukset

**Herpesvirukset** eli ***Herpesviridae*** on virusheimo, johon kuuluvat useat DNA:ta sisältävät herpesvirukset. 

Herpesvirukset jäävät ensi-infektion jälkeen pysyvästi isäntäänsä. Yleensä ne ovat piileviä, mutta aktivoituvat aika ajoin aiheuttaen oireiltaan vaihtelevia tauteja. Herpesvirukset voivat tarttua.  

## Ihmisten herpesvirukset
* HHV-1 = HSV-1 (Herpes simplex -virus 1): aiheuttaa huuliherpestä (yskänrokko), suun limakalvon rokkoja (gingivostomatiitti) ja genitaaliherpestä
* HHV-2 = HSV-2 (Herpes simplex -virus 2): aiheuttaa huuliherpestä (yskänrokko), suun limakalvon rokkoja (gingivostomatiitti) ja genitaaliherpestä
* HHV-3 = VZV (Varicella-zostervirus): vesirokon ja vyöruusun aiheuttaja
* HHV-4 = EBV (Epstein–Barrin virus, lymfokryptovirus): mononukleoosin aiheuttaja
* HHV-5 = CMV (Sytomegalovirus): mononukleoosin, keuhkotulehduksen ja kehityshäiriöiden aiheuttaja
* HHV-6 = roseolovirus: vauvarokon (Exanthema subitum) aiheuttaja
* HHV-7 = samankaltainen vauvarokon aiheuttaja
* HHV-8 = rhadinoviruksen tyyppi = KSHV (Kaposin sarkoomaan liittyvä herpesvirus): HIV-potilaiden Kaposin sarkooman aiheuttaja

## Eläinten herpesviruksia
* pseudorabiesta eli Aujeszkyntautia aiheuttava herpesvirus
* erästä ns. kissanuhan muotoa aiheuttava herpesvirus
* BHV-1, bovine herpesvirus-1, nautojen tarttuvaa hengitystietulehdusta aiheuttava virus. Tauti tunnetaan lyhenteellä IBR / IPV
* EHV-1, equine herpesvirus-1, hevosen hengitystiesairaus, joka voi aiheuttaa myös ns. virusabortin.
* koiran herpesvirus, tappaa usein pikkupentuja ja voi aiheuttaa emälle emätin- ja kohtutulehduksen.
* OsHV-1 tappaa ostereita
* muitakin eläinten herpesviruksia tunnetaan.

## Kuvitteellisia herpesviruksia
* HHV-9 = Jemenin sukupuolitauti, Lapissa leviävä pandemia. Kuvitteellinen tauti tv-sarjassa Ivalo.

## Aiheesta muualla
*Laji.fi: Herpesviridae
* http://www.terve.fi/sukuelinherpes/sukuelinherpes
*International Committee on Taxonomy of Viruses (ICTV): Herpesviridae  
*Viral zone: Herpesviridae
Kaposin sarkooma

**Kaposin sarkooman** leesiot ovat iholla olevia verisuonikasvaimia. Yleensä potilaat kuvaavat niitä selittämättömästi tulleiksi sitkeiksi mustelmiksi. Kaposin sarkoomat aiheuttaa herpesviruksiin kuuluva syöpävirus HHV-8, joka ei kuitenkaan aiheuta tautia immuunipuolustukseltaan normaalille ihmiselle. Sairautta tavataankin erityisesti AIDSia sairastavilla. Kaposin sarkooma jaetaan neljään alatyyppiin.

Taudin hoitoon ei ole annettu yhtään spesifistä hoitosuositusta. Taudin hoito riippuu Kaposin sarkooman tyypistä ja paikallisten ja systeemisten muutosten laadusta. Sädehoitoa, paikallisia geelejä (alitrentinoiini), leesion sisäisiä injektioita (vinblastiini), kirurgiaa tai kryoterapiaa voidaan käyttää paikallisiin vaurioihin. Hoidon päätavoitteena on vastustuskyvyn säilyttäminen. Rapamysiiniä voidaan käyttää elinsiirtopotilailla.

Kaposin sarkooman kuvasi vuonna 1872 Moritz Kaposi, jolta sairaus myös sai nimensä.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

*Mayo Clinic: Kaposi's sarcoma 
*Kyoto Encyclopedia of Genes and Genomes (KEGG): Kaposi sarcoma-associated herpesvirus infection - Homo sapiens (human)
Donegalin kreivikunta

**Donegalin kreivikunta** () on Irlannin tasavallan kreivikunta Ulsterin historiallisessa provinssissa Irlannin saaren pohjoisosassa. Se on tasavallan kreivikunnista pohjoisin ja sieltä on yhteys muualle maahan vain kapean maakaistaleen kautta; kaakossa sillä on pitkä raja Pohjois-Irlannin kanssa. Kreivikunnassa on arviolta 158&nbsp;755 asukasta (vuonna 2016) ja sen pinta-ala on 4&nbsp;764,39 neliökilometriä. Se on nimetty Donegalin kaupungin mukaan.

Donegalin iirinkielisillä alueilla puhutaan kielen ulsterilaista murretta, joka poikkeaa huomattavasti standardi-iiristä. Iirin opetusta on tarjolla Gaoth Dobhairissa ja Glencolumbkillen (*Gleann Cholm Cille*) kylässä sijaitsevassa Oideas Gaelin kielikeskuksessa. Alueella on myös gaelin kielen puhujia.

## Kylät ja kaupungit

## Lähteet

## Aiheesta muualla

*Kreivikunnan internetsivut 
*Govisitdonegal.com
WinNuke

**WinNuke** on ensimmäinen Internetissä levinnyt ohjelma, jolla pystyi "kaatamaan" minkä tahansa Internet-verkossa olleen Windows-käyttöjärjestelmää käyttävän tietokoneen. "_eci"-niminen käyttäjä julkaisi ohjelman Internet-keskusteluryhmään kesäkuun 7. päivä 1997. Microsoftilta kesti kaksi viikkoa saada julkaistua korjaus, minkä ajan kaikki Internet-verkkoon kytketyt Windows-käyttöjärjestelmää käyttävät tietokoneet voitiin saattaa toimimattomiksi mistä tahansa verkkoon kytketyltä työasemalta, sillä palomuurit eivät vielä silloin olleet yleisiä.

Ohjelma, jolla hyökkäys tehtiin, oli vain muutaman C-koodirivin mittainen, ja sitä voitiin käyttää sekä Windows- että esimerkiksi Unix- ja Linux-tietokoneissa. Myöhemmin ohjelmasta tehtiin myös erilaisia Windows-versioita, mikä lisäsi sen suosiota mm. IRC-käyttäjien keskinäisissä välienselvittelyissä.

Ohjelma lähetti kohdekoneelle kiireisempää *out-of-band*-tietoa. Microsoft ei ollut toteuttanut tämän ominaisuuden käsittelykoodia oikein missään käyttöjärjestelmäversiossaan (tähän aikaan lähinnä Windows 95 ja Windows NT), ja ne kaikki joutuivat toimimattomaan tilaan saatuaan tällaisen paketin. Kuitenkin myös Windows-tietokoneet osasivat lähettää tällaisia paketteja socket-rajapinnan komennolla (OOB = *out-of-band*)


```
send(s,str,strlen(str),MSG_OOB);
```


WinNuke aukaisi yhteyden NetBIOS-porttiin 139, koska se oli todennäköisimmin auki, mutta hyökkäys toimi kaikkiin portteihin.

Myöhemmin julkaistiin samantapaisia ohjelmia käyttäen erilaisia hyökkäystapoja, esimerkiksi lähettämällä osapaketteja (fragmentteja) sopivasti väärin (Ping of Death, Teardrop).
Jatkuvuus

**Jatkuvuus** voi viitata

;matematiikassa
*funktion ominaisuuteen
*Tiettyjen todennäköisyysjakaumien ominaisuuteen

;mediatuotannossa
*jatkuvuus elokuvakerronnassa
*suoran radio- tai tv-lähetyksen keskeytymättömyyteen yllättävissä tilanteissa; tästä huolehtivat mm. juontaja, radiokuuluttaja ja lähetyksenvalvoja
Sota-alus

**Sota-alus** on sotatoimiin tarkoitettu valtion asevoimille kuuluva sotilaallisin kansallisuustunnuksin varustettu laiva, vene tai muu vesillä liikkuva kulkuväline, joka on valtion tehtävään määräämän sotilaan komennossa ja jonka miehistö on sotilaskurin alainen. 

## Aiheesta muualla
Porin Karhunvartijat

**Tähtitieteen harrastajain yhdistys Porin Karhunvartijat** on Porissa toimiva tähtitieteellinen yhdistys, joka on perustettu vuonna 1974. Sen tavoitteena on edistää tähtitieteen harrastusta Satakunnassa. Yhdistyksen jäsenmäärä on noin 80. Porin Karhunvartijoiden tähtitorni sijaitsee Ulvilan Vanhakylän Krapistossa, noin 10 kilometriä Porista kaakkoon. Tähtitorni on vuonna 1990 rakennetun vesitornin huipulla.  

## Havaintolaitteet
Tähtitornin varustukseen kuuluu kaikkiaan kolme kaukoputkea; vuodesta 2005 lähtien tähtitornin pääasiallinen havaintoväline on ollut 28 cm:n pääpeilillä varustettu katadioptrinen kaukoputki. Tämän lisäksi tornissa on 8 cm linssiputki sekä siirrettävä Newton -tyyppinen peilikaukoputki, jonka pääpeilin halkaisija on 20 cm.

## Toiminta
Yhdistyksen toiminta on keskittynyt tähtitornille, jossa järjestetään kerhoiltoja ja tähtinäytäntöjä. Tämän lisäksi yhdistys järjestää jäsenilleen yleisöluentoja ja ekskursioita. Yhdistyksellä on myös pitkät perinteet kaukoputkien- ja muiden harrastuslaitteiden rakentelussa: esimerkiksi 25 cm siirrettävä Newton peiliputki on yhdistyksen jäsenten rakentama. Vuonna 2003 Porin Karhunvartijat järjesti yhdessä Ursan kanssa Cygnus -tapahtuman Porin Reposaaressa.  Yhdistyksellä on myös oma lehti, Karhunvartija, jonka viimeisin numero ilmestyi vuonna 1999, jolloin yhdistys täytti 25 vuotta.

Vuodesta 2005 lähtien Porin Karhunvartijat osallistui Karhukamera -sekvenssikuvausprojektiin, jonka tiimoilta  kertyi n. 8,3 miljoonaa kuvaa. Projektiin kuului kaikkiaan kymmenen eri kameraa, joista kaksi sijaitsi Ulvilan tähtitornin huipulla. Näiden lisäksi projektiin kuului kaksi liikuteltavaa kameraa.

Vuonna 2020 Porin Karhunvartijat asensivat uuden kokotaivaan kameran tähtitornin katolle ja nimesivät sen "Karhukamera 2.0" vanhan Karhukamera -sekvenssikuvausprojektin kunniaksi. Projektin tarkoitus on havaita erilaisia taivaanilmiöitä pääkohteenaan kuitenkin meteorit, revontulet sekä halot. 

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Yhdistyksen kotisivut
*Karhukamera
*Celestial Sphere (Jäsenen henkilökohtainen blogi)
*Astrohunting  (Jäsenen henkilökohtainen blogi)
Avomarkkinaoperaatio

**Avomarkkinaoperaatio** on keskuspankin tapa kontrolloida rahavarannon määrää ja siten saavuttaa rahapoliittisia tavoitteita.

Keskuspankki laskee liikkeelle rahaa ja ostaa sillä vapailta markkinoilta joitain muita varantoja, kuten kultaa, jonkun toisen maan valuuttaa tai valtion obligaatioita. Vaihtoehtoisesti se voi tarkoittaa myös näiden varantojen myymistä valtion valuutan takaisinsaamiseksi.

Avomarkkinaoperaatiot lisäävät tai vähentävät rahan likviditeettiä, ja pienentävät tai suurentavat liikkeellä olevaa käteisvarantoa. Käteisvarantoa kutsutaan myös M0:ksi.

Taloustieteilijä Robert Mundell on huomauttanut, että avomarkkinaoperaatioilla voidaan tähdätä vain yhteen rahapoliittiseen tavoitteeseen kerrallaan.

## Lähteet
Rahavaranto

**Rahavaranto** on makrotaloudellinen käsite, joka viittaa rahan määrään taloudessa. Koska raha on periaatteessa mitä tahansa, mitä voidaan käyttää velan kuittaamiseen, rahavarannolle on useita määritelmiä.

## Tekijät
Esimerkiksi Euroalueen määritellyt rahavarannot, joita Euroopan keskuspankki seuraa ovat:

***M1**: liikkeessä olevat setelit ja kolikot sekä yön yli, eli heti nostettavissa olevat, pankkitalletukset. Käytetään myös nimitystä suppea raha.
***M2**: yhteenlaskettuna M1, alle 2 vuoden maturiteetin määräaikaistalletukset sekä 3 kk:n aikana irtisanottavissa olevat talletukset.
***M3**: yhteenlaskettuna M2 sekä euroalueen rahalaitosten liikkeeseen laskemia instrumentteja, mm. takaisinostositoumuksin myytyjä arvopapereita, rahamarkkinarahastojen osuuksia ja enintään kahden vuoden maturiteettisia velkapapereita.

Näistä vain M1 on täysin likvidejä varoja, mutta M3 on puolestaan keskeisin rahavarannon mittari.

Usein käytetään myös käsitettä M0, joka tarkoittaa yleisön hallussa olevia seteleitä ja kolikoita sekä muiden pankkien talletuksia keskuspankissa.

## Rahavarannon muutokset
Rahavarannon määrä ja inflaatio ovat läheisesti riippuvaisia toisistaan. Teoriaa kausaalisesta suhteesta rahamäärän, rahan kiertonopeuden, BKT:n ja hintatason välillä kutsutaan rahan kvantiteettiteoriaksi. 

Rahavarannon määrään vaikuttaa oleellisesti myös ns. likviditeettiaste kertoimella 1/L (kerroin johdettavissa suoraan suppenevan geometrisen sarjan summasta), jossa L on siis likviditeettiaste.

## Katso myös
*Rahan kvantiteettiteoria
*Rahan neutraalius

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Rahan kvantiteettiteoria

**Rahan kvantiteettiteoria** on alun perin David Humen kehittämä ja myöhemmin klassisen taloustieteen ydinteeseihin kuulunut teoria, jonka mukaan markkinoilla olevan rahan määrä verrattuna markkinoilla tarjolla olevien hyödykkeiden määrään, määrää yleisen kuluttajahintatason, eli kääntäen sanottuna rahan hinnan suhteessa hyödykkeisiin. Rahan kvantiteettiteoria liittyy täten rahan neutraaliuteen, jonka mukaan vaikkapa rahavarannon tuplaus tuplaa hintatason ceteris paribus, muttei vaikuta mitenkään tavaroiden ja palveluiden reaaliseen kokonaistuotantoon, reaalikorkoihin tai työttömyyteen. Milton Friedman ja muut monetaristit herättivät unohtuneen ajatuksen henkiin.

Rahan kvantiteettiteorian perustana on **Fisherin yhtälö**:
M \cdot V = P \cdot T,
missä
* M on rahan määrä eli tietyn periodin, kuten vuoden, aikana kierrossa olevan rahan määrä
* V on rahan kiertonopeus, joka kertoo missä ajassa keskimäärin yksi rahayksikkö kulutetaan
* P on yleinen hintataso 
* T on taloudellisen toimeliaisuuden määrä, jota voidaan mitata transaktioiden reaaliarvon indeksillä 

Yhtälö on saanut nimensä yhdysvaltalaisen taloustieteilijä Irving Fisherin mukaan.

Yhtälöä voidaan pitää rahan kiertonopeuden määritelmänä, ja sellaisena se on yleispätevä. Kvantiteettiteoriassa kuitenkin oletetaan lisäksi, että rahan kierto­nopeus (*V*) on käytännössä vakio ja että keskuspankki pystyy säätelemään liikkeessä olevan rahan määrää (*M*), mutta ei vaikuttamaan liike­toiminnan kokonais­volyymiin (*T*). Täten yleinen hintataso määräytyy ennen kaikkea liikkeessä olevan rahan määrän mukaan. Kausaliteetti kulkee teorian mukaan vasemmalta oikealle.

## Kritiikki

Teoriaa ovat kritisoineet erityisesti keynesiläisen taloustieteen kannattajat. Heidän mukaansa rahan kvantiteettiteoria pätee ainoastaan täystyöllisyystilanteessa.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* The Concise Encyclopedia of Economics. Biography of Irving Fisher (1867–1947)
Matorin kieli

**Matori** (*motori*) on kuollut uralilainen kieli, joka kuului samojedikielten eteläsamojedilaiseen ryhmään. Sitä puhuivat matorit. Muita eteläsamojedilaisia kieliä ovat kamassi ja selkuppi.

## Historia
Matori sammui 1840-luvulla. Sitä puhuttiin Siperiassa Sajanvuorten pohjoisosassa lähellä Mongolian pohjoisrajaa. Matorin puhujat olivat levittäytyneet laajalle alueelle Jenisein varrella sijaitsevan Minusinskin alueen itäosista aina Baikaljärven seudulle asti. Toisinaan omina kielinä pidettävät taigi ja karagassi ovat matorin murteita. Karagassia puhuttiin erityisesti alueen itäosissa Baikaljärven seudulla. Matorin puhujat ovat sulautuneet ympärillä asuviin altailaisia kieliä puhuviin kansoihin, erityisesti hakassin- ja tuvankielisiin, ja näin heidän oma äidinkielensä on sammunut.

## Murteita
*Matori
*Taigi
*Karagassi

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Eugen Helimskin Matorin kielioppi ''Die Matorische Sparche'' (saksaksi)
Takinkääntö

**Takinkääntö** tarkoittaa henkilön – varsinkin poliitikon – julkisen mielipiteen jyrkkää muutosta tilanteen tai olojen muuttuessa. Takinkäännön suorittanutta henkilöä kutsutaan **takinkääntäjäksi**. Kyseessä on metafora, joka viittaa takin kääntämiseen nurinpäin.

Takinkääntö-sanaa käytetään poliittisessa keskustelussa yleensä kielteisessä ja tuomitsevassa sävyssä vihjaamaan, että jonkun mielipiteen muutos periaatteellisessa kysymyksessä ei ole vilpitön vaan taktinen (opportunistinen). Takinkäännöstä syytetään usein varsinkin vallassa olevia poliitikkoja tai puolueita näiden pyörtäessä aiemmin antamiaan lupauksia. Tutkija Liisa Lalun mukaan ”*takinkääntäjällä tarkoitetaan yleensä ihmistä, joka vaihtaa puolta, hylkää ihanteensa tai kieltää menneisyytensä opportunistisista syistä, henkilökohtaisen edun vuoksi*”. Takinkääntö voidaan mieltää jonkinlaiseksi petturuudeksi henkilön aiempaa vakaumusta, kannattajia tai liittolaisia kohtaan.

Sanonnan alkuperä tulee kertomuksesta, jonka mukaan eräs Saksin herttua olisi antanut armeijansa sotilaille siniset takit, joissa oli valkoinen vuori. Valkoinen oli Ranskan heraldinen väri, joten tarpeen vaatiessa saksilaiset saattoivat takkejaan kääntämällä saada itsensä helposti ja nopeasti näyttämään ranskalaismielisiltä, jos herttua halusi vaihtaa puolta Ranskan liittolaiseksi.

Yhdysvalloissa käytetään samasta ilmiöstä myös termiä *flip-flop*, joka tarkoittaa alun perin lipokkaita tai rantasandaaleja. Britanniassa samaa ilmiötä kutsutaan U-käännökseksi.

## Esimerkkejä sanonnan käytöstä
*[[Helsingin Sanomat|Helsingin Sanomissa]]* kirjoitettiin huhtikuussa 2015 Serbian uudesta pääministeristä: ”Euroopassa pohditaankin kuumeisesti, onko Vučić taitava takinkääntäjä, valehtelija vai ennennäkemättömän taipuisa opportunisti”, kun hän oli muuttunut aiemmasta Euroopan unionin vastustajasta sen puolestapuhujaksi.

Suomessa sanaa käytetään paljon niistä taistolaiseen nuorisoliikkeeseen 1970-luvulla osallistuneista, jotka ovat sittemmin muuttaneet mielipidettään.

Jotkut Paavo Lipposen vasemmistolaiset arvostelijat väittävät hänen tehneen takinkäännön alkaessaan pääministerinä 1990-luvun loppupuolella harjoittaa oikeistolaista politiikkaa vasemmistotaustasta huolimatta.

## Katso myös
*Lehmänkauppa.

## Lähteet
Makuuhuone

**Makuuhuone** on asuinhuone, joka on ensisijaisesti tarkoitettu nukkumiseen ja lepoon. Tämän lisäksi sitä voidaan käyttää huoneessa nukkuvien yksityisenä tilana, jota he käyttävät oleskeluun, työskentelyyn ja harrastuksiin. Piirustusmerkintänä käytetään lyhennettä MH tai AH (asuinhuone).

Pienissä asunnoissa, niin sanotuissa yksiöissä, ei ole erillistä makuuhuonetta. Tällaisen asunnon yhteydessä voi olla alkovi eli makuusyvennys, vuoteelle tarkoitettu pieni tila, joka aukeaa asuinhuoneeseen. Makuukomeron edessä voi olla verho, liuku- tai paljeovi. Piirustusmerkintänä käytetään tekstiä ALKOVI, vakiintunutta lyhennemerkintää ei ole.

## Historia

Makuuhuone on varsin uusi keksintö niin Suomessa kuin koko Euroopassakin. Historiallisella ajalla makuuhuoneita ei tunnettu, vaan nukkumiseen käytettiin samaa tilaa kuin muuhunkin toimintaan. Maaseudulla rakennusten tärkein tila oli tupa, jossa valmistettiin ruoka, tehtiin puhdetöitä, ruokailtiin ja nukuttiin. Rakennusten kehittyessä rakennettiin tuvan yhteyteen yksi tai useampi kamari, mutta yleensä osa asukkaista joutui nukkumaan vielä tuvassa. Vasta 1900-luvulla erilliset makuuhuoneet alkoivat yleistyä tavallisissa kodeissa.

Ennen vuoteen keksimistä ihmiset nukkuivat pehmeitten luonnonmateriaalien, esimerkiksi olkien tai eläinten taljojen, päällä. Vuoteiden käyttö yleistyi vasta keskiajalla ja levisi aateliston ja muiden varakkaiden ihmisten kautta koko kansan käyttöön. 

## Kalustus

Makuuhuoneen kalustukseen kuuluvat yleensä vuoteet, kaapit tai kaapistot ja yöpöydät, usein myös jonkinlainen työskentelypiste eli pöytä ja kirjahylly tarpeen mukaan myös tuoli. Lapsiperheen vanhempien makuuhuoneessa voi olla vauvan sänky ja hoitopöytä. Makuuhuoneessa voi olla myös asukkaiden vaatteiden ja vuodevaatteiden säilytystiloja joko kiinteinä tai irrallisina vaatekaappeina tai huoneeseen liittyvänä vaatehuoneena, elleivät nämä tilat sijaitse esimerkiksi asunnon eteisen yhteydessä.

## Tekniikka

Makuuhuoneen lämpötilaksi suositellaan pari astetta normaalia huonelämpötilaa viileämpää lämpötilaa. Makuuhuoneen ilmanvaihtoon tulee kiinnittää huomiota: öisin korkea hiilidioksiditaso voi heikentää makuuhuoneiden ilmanlaatua.

Valaistuksessa on hyvä ottaa huomioon yleisvalaistuksen lisäksi kohdevalon tarve vuoteessa lukemista ja työpöydän ääressä työskentelyä varten.

## Lähteet

## Kirjallisuutta
*Juntikka, Ilse – Toppila, Ulla (1993): *Pirtinpenkistä makuuhuoneeseen.* 23-sivuinen kirjanen, Pohjois-Pohjanmaan museo.
*Lynch, Sarah – Leino, Pirkko (suom.) – Ruscoe, Prue: *Hyvän olon makuuhuoneet.* WSOY, 2007. .
Olohuone

**Olohuone** on asunnon huone, joka on tarkoitettu vapaa-ajan viettoon, esimerkiksi oleskeluun, rentoutumiseen ja oman perheen tai vieraiden kanssa seurusteluun.

Olohuoneen tyypilliseen kalustukseen kuuluu istuimia kuten tuolit, penkit ja sohvat sekä erilaisia pöytiä kuten kirjoituspöytä ja sohvapöytä. Kodin viihde-elektroniikkaa kuten televisio on tavallisesti sijoitettu olohuoneeseen. Myös kirjahylly kirjoineen ja koriste-esineineen on tavallinen olohuoneen kaluste.

Olohuoneen yhteydessä esimerkiksi omana nurkkauksenaan on usein myös ruokailutila ruokapöytineen ja tuoleineen. Se voi olla myös arkikäytössä, ellei keittiössä tai sen lähellä ole erillistä arkiruokailutilaa.

Historiallisesti nykyaikainen olohuone voi olla entisaikojen salin, ruokasalin, vierashuoneen, isännänhuoneen ja kirjaston yhdistelmä, jolla on päivittäistä käyttöä sekä arkena että juhlapäivinä.

Tupa on perinteinen nimitys suomalaisen maalaistalon nykyistä olohuonetta vastaavalle tilalle. Tupakeittiö on tästä periytynyt nimitys olohuoneen ja keittiön yhdistelmälle, sillä perinteisessä maalaistalossa ei ole keittiötä vaan ruoka on laitettu tuvassa. Tupakeittiö on 2000-luvulla tullut muotiin uudessa muodossa, olohuoneeseen avautuvana näyttävänä keittiönä.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Alajakso

**Alajakso** (), on eliöiden taksonomisen luokittelun hierarkiataso pääjakson ja luokan välissä. Alajakso-nimitystä käytetään vain eläintieteessä. Vastaava hierarkiataso on kasvi- ja sienitieteessä alakaari. Alajakso on silloin tällöin eläinten luokittelussa esiin tuleva taksoni, joka tarkentaa eläinten geneettistä luokittelua, joka liittyy systematiikkaan ja fylogenetiikkaan. Esimerkiksi selkärankaiset muodostavat erään alajakson.

## Lähteet
Virtsarakko

**Virtsarakko** () on häpyluun takana sijaitseva sidekudoksen, limakalvon ja sileän lihaksen muodostama, virtsaamisten väliaikoina virtsaa säilyttävä pussimainen elin.

Virtsa tulee rakkoon munuaisten konsentroimana virtsanjohtimia pitkin. Virtsa poistuu rakosta virtsaputkea pitkin. 

Virtsarakon tyhjentäminen, virtsaaminen, perustuu virtsaamisheijasteeseen. Heijaste syntyy, kun virtsarakon seinämiin kohdistuu virtsan aiheuttama venytys. Tieto täydestä rakosta kulkee hermoston välityksellä virtsaamiskeskukseen, joka taas lähettää parasympaattista hermostoa pitkin supistumiskäskyn virtsaputken sulkijalihaksiin.

Pienillä lapsilla heijasteen aiheuttama virtsaamisrefleksi on automaattinen toiminto, jota ihminen oppii säätelemään tietoisesti noin kahden tai kolmen vuoden iässä. Kuitenkin kuivaksi opettelu vaatii lapselta aikaa, ja erityisesti nukkuessa virtsanpidätys voi olla vaikeaa. Tällöin puhutaan yökastelusta.

Virtsarakon erikoispiirre on sen sisäpuolta verhoava uroepiteeli, joka voi venyä huomattavastikin tarvittaessa. Virtsaamistarve voi syntyä jo noin 250 ml:sta virtsaa, mutta jos syntyvä heijaste torjutaan, rakko voi laajentua jopa yli 500 ml vetoiseksi. Jos tarve edelleen torjutaan, rakko tyhjentyy automaattisesti, sillä seinämien sileät lihakset kestävät venytystä vain tiettyyn rajaan asti.

## Virtsarakkoon liittyviä sairaustiloja
Mikäli virtsaaminen ei syystä tai toisesta onnistu, voi asentaa joko katetrin virtsaputken kautta tai ulkoisen virtsankeruulaitteen ihon läpi.

Tiputtelu voi olla myös ongelma, jolloin puhutaan virtsan pidätyskyvyn häiriöstä eli virtsainkontinenssista. Tämän vaivan hoitoon on saatavissa lääkehoitoa, ja lantionpohjan lihasten harjoittelulla voi myös apua vaivaan.

Virtsarakossa voi olla myös tulehduksia ja kasvaimia. Virtsarakkotulehdus on varsinkin naisilla yleinen ja kivulias sairaus, joka aiheuttaa mm. tihentynyttä virtsanerityksen tarvetta.

Yliaktiivinen virtsarakko on idiopaattinen eli muista sairauksista riippumaton oireyhtymä, jossa virtsarakon detrusor-lihas on yliherkkä ja toimii yliaktiivisesti. Yliaktiivisen virtsarakon lääkehoidossa on mirabegronin lisäksi käytetty muun muassa muskariinireseptoreja salpaavia, antikolinergisiä lääkeaineita. Suomessa käytössä ovat olleet darifenasiini, fesoterodiini, solifenasiini, oksibutiniini, tolterodiini ja trospiumkloridi. 

## Aiheesta muualla

*Miesklinikka.com: Miten virtsarakko toimii 
*Lääkealan turvallisuus- ja kehittämiskeskus (Fimea), Päivi Ruokoniemi: Uutta lääkkeistä: Mirabegroni, 26.3.2013
Montgolfierin veljekset

**Montgolfierin veljekset** olivat ranskalaiset **[[Joseph-Michel Montgolfier]]**, usein Joseph Montgolfier, ja **[[Jacques-Étienne Montgolfier]]**, usein Étienne Montgolfier, jotka rakensivat vuonna 1783 ensimmäisen kuumailmapallon. Ilmapallo sai heidän mukaansa nimekseen *Montgolfière*. Pallo oli kangaspäällysteinen ja kori oli tehty rottingista. 

Ensimmäisen julkisen lentonsa pallolla he tekivät 4. kesäkuuta 1783 saadakseen keksinnön nimiinsä. Lennon pituus oli 2&nbsp;km ja se kesti 10 minuuttia. Arvioitu korkeus oli 1&nbsp;600–2&nbsp;000&nbsp;m. Yhteistyössä tapettitehtailija Jean-Baptiste Réveillonin kanssa he rakensivat uuden pallon, jolla tehtiin ensilento 19. syyskuuta 1783, ja lentäjinä olivat lammas, hanhi ja kukko. Lento tehtiin Versailles’n palatsin pihalla, ja läsnä olivat Ranskan kuningas Ludvig XVI ja kuningatar Marie Antoinette. Pallo laskeutui kahdeksan minuutin kuluttua kolmen kilometrin päähän. Lentokorkeus oli maksimissaan 450&nbsp;m.

## Montgolfierin veljesten kuumailmapallo


Kuva:Luftschiff_Montgolfier.jpg
Kuva:Montgolfiere 1783.jpg
Kuva:Mongolfier brothers' hot air balloon from 1783.jpg



## Lähteet

## Aiheesta muualla
Nike

**Nike** (, ’Voitto’) on kreikkalaisessa mytologiassa voiton jumalatar tai henkilöitymä.

Nike on jokinymfi Styksin ja titaani Pallasin tytär, ja hänen sisaruksiaan ovat Kratos (voiman henkilöitymä), Bia (väkivalta) ja Zelos (innokkuus). Nike kuvattiin siivekkäänä naisena, joka pitelee palmunoksaa tai seppelettä, tai nostaa pokaalia tai johtaa sankarien hevosvaljakkoa.

Nike osallistui olympolaisten jumalten rinnalla taisteluun titaaneja vastaan. Niken voimat eivät kuitenkaan rajoittuneet pelkästään sotilaallisiin asioihin.

Tunnetuin Niken temppeli on Ateenan Akropoliilla sijaitseva Athene Niken temppeli. Tunnettuja Nikeä esittäviä veistoksia ovat Samothraken Nike ja Paionioksen Nike.

Roomalaisten vastine Nikelle oli Victoria.

## Lähteet
* 
* 

### Viitteet

## Aiheesta muualla
Tarja Penttinen

**Tarja Penttinen** (syntynyt 1949) on suomalainen muusikko, pääasiassa pianisti. Hän työskentelee myös Suomen ainoassa musiikkiyliopistossa, Sibelius-Akatemiassa ja työskentelee Sibelius-Akatemiassa pianomusiikin lehtorina.

Penttinen opiskeli pianonsoittoa Sibelius-Akatemiassa Maija Helasvuon ja suoritti pianodiplomin vuonna 1969. Lisäksi hän on opiskellut Pariisissa Yvonne Lefeburen, Leningradin konservatoriossa 1969–71 Igor Komarovin sekä Indianan musiikkikorkeakoulussa 1972–73 Sidney Fosterin ja György Sebökin johdolla.

Penttisen konserttiuraan kuuluu mm. ensikonsertti Jyväskylän kesä -festivaalin vuoden debytanttina vuonna 1970. Lisäksi hän on pitänyt konsertteja Leningradin konservatoriossa sekä Suomen solistiyhdistyksen ja Sibelius-Akatemian konserttisarjoissa, toiminut Helsingin kaupunginorkesterin ja Radion sinfoniaorkesterin solistina. Hän sijoittui vuonna 1966 viidenneksi Maj Lind -pianokilpailussa ja sai myöhemmin kolmannen palkinnon Debussy-kilpailuissa St. Germain en Layessa.

Sibelius-Akatemian pianonsoiton tuntiopettajaksi Penttinen nimitettiin vuonna 1973 ja pianomusiikin lehtoriksi vuonna 1985.

## Lähteet
Erik T. Tawaststjerna

**Erik Thomas Tawaststjerna** (s. 8. kesäkuuta 1951 Helsinki) on suomalainen pianisti ja Sibelius-Akatemian pianomusiikin professori.

Erik T. Tawaststjerna on opiskellut pianonsoittoa yksityisesti Helsingissä Tapani Valstan johdolla sekä Moskovassa Genrijetta Mirvisin johdolla. Lisäksi hän opiskeli Wienin musiikkikorkeakoulussa Dieter Weberin johdolla, New Yorkin yliopistossa Eugene Listin johdolla ja New Yorkin Juilliard Schoolissa Sascha Gorodnitzkin johdolla. Hän suoritti tohtorintutkinnon New Yorkin yliopistossa vuonna 1982 (väitöskirja *Finnish piano music since 1945*). Lisäksi hän on osallistunut Wilhelm Kempffin mestarikursseille.

Tawaststjerna ei kaihda ohjelmistovalinnoissaan haastaviakaan suurteoksia. Toisaalta hän on parhaimmillaan pelkistettyjen miniatyyrien vähäeleisenä tulkkina. Hän on levyttänyt Jean Sibeliuksen koko pianotuotannon BIS-levy-yhtiölle sekä muuta soolo- ja kamarimusiikkia kotimaassa. Tawaststjerna on konsertoinut ympäri Eurooppaa sekä USA:ssa, Meksikossa, Chilessä, Taiwanissa ja Japanissa. Hän on muun muassa esittänyt Ludwig van Beethovenin sellosonaatit Arto Noraksen ja viulusonaatit Seppo Tukiaisen kanssa, esiintynyt tärkeimpien suomalaisten orkesterien solistina ja konsertoinut myös radio- ja TV-lähetyksissä. Hän on myös esiintynyt ja levyttänyt duopianistina vaimonsa, taiwanilaissyntyisen Hui-Ying Liu-Tawaststjernan kanssa.

Tawaststjerna nimitettiin Sibelius-Akatemian piano- ja kamarimusiikin lehtoriksi 1982 ja pianomusiikin professoriksi vuodesta 1986. Hänen johtamansa pianon koulutuslinja nimitettiin yliopistojen taiteellisen toiminnan huippuyksiköksi 2001–2003. Hänen oppilaansa (mm. Janne Mertanen, Henri Sigfridsson, Victor Chestopal, Julia Mustonen, Risto-Matti Marin ja Terhi Dostal) ovat menestyneet lukuisissa kotimaisissa ja kansainvälisissä kilpailuissa. Tawaststjerna on toiminut Suomen solistiyhdistyksen johtokunnan jäsenenä vuodesta 1985 ja puheenjohtajana vuosina 1987–1991, Pianopedagogit ry:n puheenjohtajana vuosina 1990–2004 ja varapuheenjohtajana vuodesta 2004, Espoon kansainvälisen pianoviikon taiteellisena johtajana 1991–2009 sekä useiden kansainvälisten pianokilpailujen tuomariston jäsenenä. Hän on pitänyt mestarikursseja useissa konservatorioissa ja Joutsenon taidekesässä.

Erik T. Tawaststjernan isä oli musiikkitieteilijä-pianisti Erik Tawaststjerna, äiti ruotsin kielen lehtori Carmen Tawaststjerna. Hän kuuluu Calamniuksen sivistyssukuun ja Tawaststjernan aatelissukuun.

## Palkinnot ja tunnustukset
* Maj Lind -pianokilpailussa toinen palkinto 1968
* Vuoden professori 2006

## Lähteet
Digiscoping

**Digiscoping** on melko uusi tapa ottaa valokuvia digikameralla kaukoputken läpi okulaarisuurennosta käyttäen. Kyseinen metodi on jo ollut lintuharrastajilla käytössä jonkin aikaa ja yleistyy nyt tähtitieteen harrastajien joukossa. Jo halvalla webbikameralla on mahdollista saada komeita ja suhteellisen tarkkoja kuvia koska ilmakehän turbulenssin ja maan pyörimisliikkeen vaikutuksia voidaan korjata käyttäen hyväksi kuvien pinoamista. Siinä kokonaiskuva muodostetaan yhdistämällä useita lyhyitä valotuksia. Kuvan laatua voidaan muutenkin parantaa digitaalisen kuvankäsittelyn avulla. 

Saatavilla on myös yleiskäyttöisiä sovittimia, joiden avulla kamera voidaan kätevästi kiinnittää kaukoputken okulaariin.

Tuoreempi muunnelma digiscopingista on nimeltään *phonescoping*, jossa käytetään kamerapuhelinta digikameran sijasta. Etuna on se, että puhelin kulkee yleensä helpommin mukana, sekä mahdollisuus esimerkiksi lähettää välittömästi multimediaviestinä ottamiaan kuvia.

## Aiheesta muualla

* http://www.phonescoping.com/  
* OJO NATURAL
* Digiscoping  Ursan sivuilla
* http://www.digiscoping.fi
Plektra

**Plektra** (kreik. *πλήκτρο[ν]* plektro[n]) eli soittolehti on väline, jota käytetään kielisoittimen, kuten kitaran, bassokitaran, banjon, mandoliinin ym. kielten näppäilemiseen tai iskemiseen. Plektraa pidetään yleensä etusormen ja peukalon välissä; muunkinlaiset otteet ovat mahdollisia. Cembalossa plektra on kiinteä osa soittokoneistoa. Yleisimmin plektra on muodoltaan kolmio, jossa on pyöreät kulmat. On myös olemassa paljon eri muotoisia plektroja. Plektroja on useita eri paksuuksia 0,2&nbsp;millimetristä 3,0&nbsp;millimetriin. Materiaali on nykyisin yleensä muovia tai selluloidia, mutta myös metalliset plektrat ovat yleisiä, varsinkin metallimusiikissa. Aikaisemmin on käytetty myös mm. kilpikonnan kilpeä, luuta ja puuta. Plektroja myyvät soitinliikkeet.

Plektrat jaotellaan sen mukaan, miten niitä pidetään. Tavallisesti plektraa pidetään peukalon ja etusormen välissä, mutta on myös sormusplektroja, jotka pujotetaan sormeen sormuksen tavoin, ja niistä lähtee uloke, jolla soitetaan kitaraa. Ks. oikeanpuoleisin kuvassa. Bassokitaran soittaminen sormien sijasta plektralla on myös tavallista – ainakin rock- ja metallimusiikin parissa. Yleensä bassokitaraa soitetaan paksummilla plektroilla kuin kitaraa. Esiintyjillä on tapana heittää plektrojaan yleisön joukkoon. Faneille plektra on tavallisimpia muistoesineitä.

## Plektrojen tuotemerkkejä
*D'Andrea
*Fender
*Gibson
*Yamaha
*Ibanez
*Harley Benton
*Jim Dunlop

## Lähteet
*Aikio, Annukka ja Vornanen, Rauni: Uusi sivistyssanakirja. Kustannusosakeyhtiö Otava 1993. .

### Viitteet