open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Juan de Zumárraga

**Juan de Zumárraga** () oli espanjalainen prelaatti ja Meksikon ensimmäinen piispa vuodesta 1528. Meksikon piispan arvon Zumárraga sai suoraan Kaarle V:ltä toimittuaan Baskimaassa tarmokkaasti noitia vastaan. Zumárraga oli baski.  

Vuonna 1547 fransiskaani Juan de Zumárraga nimitettiin Meksikon arkkipiispaksi, mutta tieto siitä ei saavuttanut piispa Zumárragaa ennen hänen kuolemaansa. Zumarragalla oli virallinen *protector de los indios* -asema, josta syystä hänellä oli jatkuvia riitoja Uuden Espanjan ensimmäisen Real Audiencian, ja etenkin sen presidentin, pahamaineisen Nuño de Guzmánin kanssa. Vuosina 1536–1543 Zumárragalla oli apostolisen inkvisitorin oikeudet. Zumárraga oli kiinnostunut Erasmus Rotterdamilaisen ajatuksista. Zumárraga perusti Tlatelocolcoon koulun intiaaneja varten. Koulun johtajaksi hän nimitti fransiskaani Bernardino de Sahagúnin, jonka aikana koulun oppilaat ylsivät huomattaviin oppisaavutuksiin. Zumárraga kustansi omista varoistaan uskonnollista kirjallisuutta, myös katkismuksia, joista tunnetuin on dominikaani Pedro de Córdoban ja hänen munkkiveljiensä kirjoittama ja nahuatliksi kääntämänsä *Doctrina cristiana para instrucción de los indios*.

Vuoden 1543 toukokuun ensimmäisenä päivänä Kaarle V päiväsi valtaustoimiin liittyvän ohjekirjeen, joka oli osoitettu Juan de Zumárragalle. Kirjeen sisällys, vaikka se olikin kirkonmiehelle annettu suositus, jota kuitenkin oli viisasta noudattaa, poikkeaa huomattavasti kahdeksan vuotta aikaisemmin Cortésille annetusta määräyksestä. On mahdollista, että vuonna 1542 voimaan tulleiden ns. Uusien Lakien hillitsevä vaikutus näkyy kuninkaan Meksikon ensimmäiselle piispalle, Juan de Zumárragalle lähettämässä kirjeessä.

Kuninkaan Zumárragalle antamiin ohjeisiin on piilotettuna requerimienton sanoma. Tosin nyt vaaditaan neuvotteluja ja tehdään sopimuksia. Sopimukset edellyttävät ikuista ystävyyttä. Kysymys vahingosta ja pahennuksesta jää avoimeksi, sillä sanonta “jos jokin espanjalainen tai alamaisemme aiheuttaisi heille vahinkoa tai pahennusta ilman lupaa tai vastoin tahtoamme”, ei luvannut hyvää sopimuksen tehneiden intiaanien tulevaisuudelle. Kuninkaalle jäi oikeus antaa lupia vahingontekoon ja pahennuksen aiheuttamiseen. Kuninkaan ja mahdollisen vahingontekijän tahto ja halu saattoivat poiketa tosistaan kenenkään voimatta siihen puuttua.  
  										
Piispa Juan de Zumárraga kuoli kesäkuun 3. päivänä 1548. Vuotta ennen hänen kuolemaansa oli Meksikon Kaupungissa ilmestynyt painosta hänen laaja *Regla Cristiana Breve* -teoksensa. Sen vuonna 1951 ilmestyneessä painoksessa on 523 sivua.

## Lähteet

* Zumárraga, Juan de; Regla cristiana breve. Editorial Jus Meksiko 1951.
* Martínez, José Luis; Documentos cortesianos. Meksiko 1990.
* Mendieta, Gerónimo de; Historia eclesiastica indiana. Meksiko 1993.
Fairyport

**Fairyport** on suomalaisen Wigwam-yhtyeen kolmas studioalbumi, joka julkaistiin vuonna 1971. Kappaleet "Fairyport", "Gray Traitors", "Cafffkaff, The Country Psychologist" ja "May Your Will Be Done Dear Lord" muodostavat Jukka Gustavsonin *Joined to Conscience* -nimisen teoksen. Mats Huldén käänsi ne englannin kielelle. D-puolen kappale "Rave-Up for the Roadies" on nauhoitettu yhtyeen keikalla, koska levylle oli materiaalia vain kolmen levynpuolen verran. Kappaleessa Wigwamin kanssa soittaa myös kitaristi Jukka Tolonen.

Levystä ilmestyi ensimmäinen CD-versio vuonna 1990, ja digitaalisesti remasteroitu versio vuonna 2003. Jälkimmäisellä on bonusraitana "Losing Hold / Finlandia", jonka Reino Jokela äänitti Yleisradion Kappelikonsertissa, 2. elokuuta 1972.

## Kappaleet
Kaikki kappaleet sovittanut Wigwam.

### A-puoli
# 
# 
# 

### B-puoli
# 
# 
# 
# 

### C-puoli
# 
# 
# 
# 
# 

### D-puoli
# 

### CD-bonus
# 

## Kokoonpano
* Jukka Gustavson – laulu, urut, piano, sähköpiano
* Jim Pembroke – laulu, huuliharppu, piano (kappaleet 2 ja 12), sähköpiano (kappale 14)
* Pekka Pohjola – basso, viulut, akustinen kitara (kappale 10), piano (kappaleet 8 ja 9), celesta ja cembalo (kappale 9), taustalaulu
* Ronnie Österberg – rummut, lyömäsoittimet, taustalaulu

### Vierailevat muusikot
* Jukka Tolonen – kitara (kappaleet 2, 7 ja 13)
* Eero Koivistoinen – sopraanosaksofoni
* Pekka Pöyry – sopraanosaksofoni
* Ilmari Varila – oboe
* Tapio Louhensalo – fagotti
* Hannu Saxelin – klarinetti
* Risto Pensola – klarinetti
* Unto Haapa-aho – bassoklarinetti

### Tuotanto
* Thomas Larsson – äänittäjä (Music Network)
* Roger Wallis – äänittäjä (Music Network)
* Erkki Hyvönen – äänittäjä (Finnvox)
* Seppo Kytöniemi – äänittäjä (Hämis)
* Reino Iso-aho – äänittäjä (Hämis)

## Lähteet

## Kirjallisuutta
*
Eija Karipää

**Eija Saga Margaretha Karipää** (o.s. **Londén**, oik. **Karapää**, myöh. **Itkonen**; 12. helmikuuta 1920 Parikkala – 27. joulukuuta 2004 Helsinki) oli suomalainen näyttelijä ja aikansa filmitähtiä. Hän kuului muun muassa Lea Joutsenon ja Helena Karan tavoin niihin näyttelijättäriin, jotka tekivät uransa yksinomaan elokuvassa ilman yhteyksiä teatteriin.

Karipää käytti elokuvauransa alussa nimeä Eija Londén. Hän debytoi statistina elokuvassa *[[Herra Lahtinen lähtee lipettiin]]* ollessaan 19-vuotias. Sen jälkeen seurasivat näkyvämmät sivuroolit komedioissa *[[Rikas tyttö]]* ja *[[Kyökin puolella]]*. Ohjaaja Theodor Luts kiinnitti Karipään jännityselokuvan *[[Salainen ase]]* naispääosaan vuonna 1943. Elokuva oli uuden Fenno-Filmi -yhtiön ensimmäinen ja sai hyvät arvostelut. Seuraavaksi Karipää näytteli naispääosat elokuvissa *[[Erehtyneet sydämet]]*, *[[Tähtireportterit tulevat]]* ja *[[Kohtalo johtaa meitä]]*. Vuonna 1954 hän esiintyi viimeistä kertaa pääroolissa miehensä Veikko Itkosen ohjaamassa elokuvassa *[[Rakastin sinua, Hilde]]*, joka sai varsin nuivan vastaanoton. Kaikkiaan Karipää näytteli neljästi Itkosen ohjauksessa, muun muassa päähenkilön ystävää elokuvassa *[[Maailman kaunein tyttö]]* (1953).

Karipää oli näyttelijä Regina Linnanheimon läheinen ystävä ja he näyttelivät yhdessä Teuvo Tulion elokuvassa *[[Rikollinen nainen]]* vuonna 1952. 

Karipää oli naimisissa Kunto Karapään kanssa vuosina 1940–1943. Toisen miehensä Veikko Itkosen kanssa hän avioitui vuonna 1944, ja he pysyivät naimisissa Itkosen kuolemaan 1990 asti. Itkonen myi tuotantoyhtiönsä 1960-luvulla, jonka jälkeen pari asui 20 vuotta Kaliforniassa, Yhdysvalloissa. Jäätyään leskeksi Karipää muutti takaisin Suomeen. Hän kuoli 84-vuotiaana vuonna 2004 ja hänet haudattiin Hietaniemen hautausmaalle. Karipään ja Itkosen poika Jussi Itkonen on itsekin elokuva-alan vaikuttaja ja ohjasi ja tuotti elokuvan *[[Kuumat kundit]]* (1976).

## Filmografia
*''Rikas tyttö'' (1939)
*''Herra Lahtinen lähtee lipettiin'' (1939)
*''Kyökin puolella'' (1940) 
*''Varuskunnan ”pikku” morsian'' (1943) 
*''Salainen ase'' (1943) 
*''Maskotti'' (1943) 
*''Erehtyneet sydämet'' (1944) 
*''Tähtireportterit tulevat'' (1945) 
*''Kohtalo johtaa meitä'' (1945) 
*''Silmät hämärässä'' (1952) 
*''Rikollinen nainen'' (1952) 
*''Maailman kaunein tyttö'' (1953) 
*''Rakastin sinua, Hilde'' (1954) 
*''Leena'' (1954) 
*''Kuumat kundit'' (1976)

## Lähteet
*

## Aiheesta muualla
*
Mad Croc

**Mad-Croc** on Voima Limitedin rekisteröity tavaramerkki sekä energiajuoma- ja -purukumimerkki. Voima Limited on liechtensteinilainen yritys. Voima ei itse valmista tuotetta, vaan se lisensoi valmistuksen eri toimijoille eri maissa ja alueilla. Mad-Croc'ia valmistetaan ainakin Yhdysvalloissa, Alankomaissa, Puolassa, Kiinassa ja Japanissa. Mad-Crocin taustalla vaikuttaa suomalainen Ari Koivula ja lappeenrantalainen Energy Brands Oy. Mad-Croc lanseerattiin Yhdysvalloissa vuonna 2003.

Makuja ovat tavallinen, sokeriton, kola, maitokahvi, maitokaakao ja Juiced Energy makuja ovat Peach Tea, Green Apple, Orange Cola, Orange ja Red Berry. Muita juomatyyppejä ovat *energy shot* ja alkoholipitoinen *Croc-Tail* sekä muina tuotteina *energy gum* -purukumi ja uutena tullut viinikumi energia sekoitus pussi. Croc Tailia myydään nykyään uudistetussa 0,25 l:n tölkissä ja 0,20 l:n kuohuviinipullossa, ja makuina ovat Original, Red Berry, Omena ja Kola. 

Mad-Croc oli GP2-kuljettaja Markus Niemelän sponsori. Nykyään se on F1-veneilijä Filip Romsin, Sami Seliön, speedway-kuljettaja Timo Lahden ja rata-autoilija Mikko Eskelisen sponsori. Lisäksi Mad-Croc on Suomen alppimaajoukkueen virallinen yhteistyökumppani. Mad-Croc oli myös suomalaisen F1-kuljettaja Heikki Kovalaisen henkilökohtainen sponsori.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Mad-Croc (tuotesivu)
* Mad Croc Brands, Inc. (USA)
*linkedin.com/ari-koivula
Heinälaatikko

**Heinälaatikko** on keittolaatikko, joka on vuorattu heinillä. Se on pitkää kypsymistä vaativan ruoan valmistamiseen tarkoitettu laatikko. Aiemmin käytettiin heinälaatikoita tai muita keittolaatikoita, jotka oli vuorattu esimerkiksi sanomalehdillä. Heinälaatikkoa käytettiin paljon ensimmäisen maailmansodan jälkeisenä aikana, jolloin energian säästämiseen oli suuri tarve. Nykyisin vastaavaan tehtävään käytetään joko itse tehtyjä styrokslaatikoita, muovista tehtyjä haudepesiä tai valmiina ostettuja haudutuslaatikoita.

Ruoka valmistetaan alustavasti liedellä ja annetaan sen kypsyä 10–15 minuuttia. Sen jälkeen se siirretään heinälaatikkoon tai sen nykyaikaiseen vastineeseen, laatikon kansi suljetaan, ja ruoka jätetään hautumaan useaksi tunniksi tai yön yli. Välillä voi katsoa onko ruoka riittävän kypsä, mutta kypsymisajan oppii kokemuksen kautta.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Heinälaatikko
Nokia N80

**Nokia N80** on Nokian toisella vuosineljänneksellä 2006 julkaisema älypuhelin.

## Laitteisto
Nokia N80:n prosessorina toimii 220 MHz Dual ARM 9. Puhelin tukee GPRS, EDGE ja 3G yhteyksiä. Lisäksi mukana ovat Bluetooth ja infrapunaportti tiedostojen siirtoa varten.

Puhelimessa on kaksi sisäänrakennettua kameraa: takakuoressa oleva 3 megapikselin kamera (4,7 mm 1:3.5) Carl Zeissin optiikalla varustettuna sekä puhelimen käyttöliittymän puolella aivan oikeassa yläkulmassa VGA-tasoinen kamera videopuheluita varten. Puhelimen oman kiinteän muistin (40 Mt) käydessä vähiin on mahdollista hankkia MiniSD-muistikortti. Keskusmuistia (RAM) puhelimessa on 64 megatavua.

## Ominaisuudet
Puhelin sisältää perusominaisuuksien lisäksi lukuisia lisäominaisuuksia ja valmiiksi asennettuja sovelluksia. Merkittävimmät ominaisuudet lueteltuina:

* Bluetooth 2.0
* Musiikkisoitin
* Kuvankäsittelyohjelmisto
* WWW-selain
* Katalogit
* FM-radio (Visual Radio)
* Äänikomennot
* Tiedostonhallintasovellus
* Quickoffice
* Valmiiksi asennettuna pelit Snakes ja Card Deck
* Täysi tuki Symbian OS (S60 3rd Edition) -käyttöjärjestelmälle tehdyille sovelluksille
* Tuki Java mobiilisovelluksille

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Käyttöohjeet
* Nokia N80 - Tuki
* Täydellinen kuvaus N80:n laitteistosta
Antje Buschschulte

**Antje Buschschulte** (s. 27. joulukuuta 1978, Berliini) on saksalainen uimari ja olympiamitalisti, joka on erikoistunut selkäuintiin ja erityisesti lyhyelle radalle. Hän voitti pronssia 200 metrin selkäuinnissa kesäolympialaisissa 2004, ja on voittanut uransa aikana neljä viestipronssia olympialaisissa ja 39 arvokilpailumitalia EM- ja MM-kilpailuissa.

## Lähteet
María Olay

**María Olay García** (s. 3. kesäkuuta 1978 Gijón, Asturia) on entinen espanjalainen uimari, joka osallistui kotimaansa riveissä kesäolympialaisiin 1996. Siellä hän oli 100 metrin rintauinnissa 28., ja naisten 4x100 metrin sekauintiviestissä 15.

## Lähteet
*Espanjan olympiakomitea Luettu 13.3.2007
Seppo Tikka

**Seppo Ensio Tikka**  (27. tammikuuta 1942 Pielisjärvi – 23. helmikuuta 2015 Portugali) oli suomalainen toimittaja ja SDP:n kansanedustaja. Hän edusti Kymen läänin vaalipiiriä 1972–1987. Presidentin valitsijamies Tikka oli vuosien 1978 ja 1982 vaaleissa. Hän istui Finnairin hallintoneuvostossa 1979–1989 ja kuului Kouvolan kaupunginvaltuustoon. Tikka toimi 1965–1979 STT:n ja Yleisradion politiikan toimittajana, ja 1981–1987 hän oli Auto- ja kuljetusala -lehden päätoimittaja. Hän oli myös Sosialistisen Aikakauslehden toimitussihteeri. Tikka kuoli helmikuussa 2015 ollessaan lomamatkalla Portugalissa.

## Julkaisut
* *Pehmeään politiikkaan*, Hki : Kirjayhtymä, 1979 

## Lähteet
Suihku

**Suihku** on kylpy- tai pesuhuoneessa oleva peseytymiseen tarkoitettu laite, jonka pienistä rei'istä purkautuu vettä suihkuna. Suihkussa vesi virtaa suihkupäähän vesiputkiston paineella, ja suihkupää jakaa veden tavanomaisesti pisaroiksi.

Oikein säädetyn vesijohtoverkoston suihkuvirtaama on noin 12 litraa minuutissa. Yksi suihkukäynti kestää tyypillisesti 5-10 minuuttia. Tuon pituinen suihku kuluttaa noin 60-120 litraa vettä, josta kuuman veden osuus on noin 60 prosenttia.

Suurin osa suomalaisista ja muista pohjoismaiden asukkaista ei käy joka päivä suihkussa.  Nuoremmat peseytyvät yleensä vanhempia useammin ja pidempään. Lähes puolet 18–49-vuotiaista käy suihkussa joka päivä, kun taas 40 prosenttia 50–70-vuotiaista peseytyy vain muutaman kerran viikossa tai vieläkin harvemmin. Päivittäinen peseytyminen saattaa olla jopa haitallista iholle, koska lämmin vesi huuhtoo pois ihoa suojaavia mikro-organismeja. 

## Sijoitus
Suihku sijoitetaan yleensä pesuhuoneeseen tai kylpyhuoneeseen, usein suihkuseinän taakse tai suihkukaappiin. Suihkukaappi on vesitiivis suihkuseinien ja kulkuoven täysin erottama suihkutila. Suihkun voi erottaa muusta pesutilasta myös suihkuverho. Näiden tarkoitus on estää veden roiskuminen etäämmälle suihkusta ja toisinaan toimia myös näkösuojana.

## Nopeus ja edullisuus
Suihkussa peseytyminen on nopeampaa kuin kylpyammeessa, ja se kuluttaa vähemmän vettä. Tavallisimmin yhden suihkukerran aikana vettä kuluu parista kymmenestä litrasta ylöspäin. Vähemmän vesimäärän lisäksi myös veden lämmittämiseen tarvittava energiamäärä pienenee. Sumusuihkussa, jossa suihkupää jakaa veden pisaroiden sijaan hienojakoiseksi sumuksi, veden ja energian kulutus edelleen pienenee.

## Tyyppejä
### Sekoitinsuihku
Sekoitinsuihku on tyypillisin suihkutyyppi kotitalouksissa. Sekoitinsuihku koostuu sekoittimesta ja suihkuosasta, joita yhdistää vesiletku. Sekoittimessa säädetään kylmä ja lämmin vesi haluttuun lämpötilaan. Kahvaosan kautta vesi tulee suihkuna ulos.

Useimmissa suihkumalleissa kahvaosa on vaihdettavissa ja tilalle voidaan laittaa mm. hierovia suihkukahvoja.

Joissakin sekoitinsuihkumalleissa on myös juoksuputki, jota voidaan käyttää normaalin hanan tavoin esimerkiksi saunakiulun täyttämiseen.

### Sadesuihku
Sadesuihkuissa suihkusuutin on kiinteäasenteinen. Vesi tulee suuttimeen metalliputkea pitkin sekoitinosasta ja suihkuaa ulos suuttimesta sadepisaroiden tavoin.

Sadesuihkun suihkupaine on muita suihkumalleja matalampi johtuen suuttimen reikien suuremmasta pinta-alasta.

### Suihkupaneeli
Suihkupaneeli on kiinteäasenteinen monisuuttimellinen suihkuyksikkö. Suihkupaneeleissa on normaalin suihkun lisäksi pienempiä, eri suuntiin asetettavia hierovia suihkuja. Hierova suihkuvaikutus perustuu normaalia suihkua kovempaan vedenpaineeseen.

### Bideesuihku

Bideesuihku eli käsisuihku on saniteettitiloissa käytetty intiimihygienian hoitoon tarkoitettu väline. Käsisuihku kytketään erillisellä liittimellä hanaan. Hanan tulee olla bidee-yhteensopivia: hanan kahden tuloputken lisäksi hanasta tulee löytyä bidee-lähtöputki.

## Lähteet
Haudutuslaatikko

**Haudutuslaatikko** on ruoanvalmistukseen käytetty lämpöä eristävä laatikko, jossa esivalmistettu ruoka kypsennetään hauduttamalla valmiiksi. Se sopii pitkää kypsennystä vaativille ruoille, kuten puuroille ja laatikoille. Haudutuslaatikko on Suomessa tunnettu myös heinälaatikkona. Nykyiset haudutuslaatikot valmistetaan usein solumuovista, kuten aromipesä. Haudutuslaatikon voi tehdä kotikonstein kierrätysmateriaalista, kuten muovijätteestä.  

## Lähteet
Rock’n Roll (albumi)

**Rock'n Roll** on Tehosekoittimen ensimmäinen pitkäsoitto, joka julkaistiin 1994.

## Kappaleet
#
#
#
#
#
#
#
#
#
#
#
#
#
#

## Kokoonpano
* Otto Grundström – laulu
* Ari Tiainen – soolo,- rytmikitara, taustalaulu
* Hannu Kilkki – basso, taustalaulu
* Matti Mikkola – rummut, taustalaulu
Marko Paananen

**Marko Paananen** (s. 1970) on suomalainen sisustusarkkitehti. Hän toimi suunnittelijana television sisustussarjoissa *[[Inno (televisio-ohjelma)|Inno]]* (2004–2009) ja *[[Sisustusarkkitehti Marko Paananen]]* (2013). Vuonna 2021 hän oli mukana *[[Remppa vai muutto Suomi]]* -ohjelmassa.

Paananen eli varhaislapsuutensa Helsingissä, kouluvuotensa Kotkassa ja vietti yläasteikäisenä vuoden vaihto-oppilaana Kaliforniassa, jossa hän koulun kurssien myötä tutustui sisustamiseen mutta haaveili myös teatteri- ja hotellialasta. Hän kirjoitti ylioppilaaksi Kotkassa, palasi Kaliforniaan, hankki siellä sisustusarkkitehdin koulutuksen ja myös työskenteli alalla viitisen vuotta.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Markopaananen.com
Bulma

**Bulma  
on [[Akira Toriyama]]n luoma [[manga]]- ja [[anime]]hahmo, joka esiintyy [[Dragon Ball]] -, [[Dragon Ball Z]]  ja [[Dragon Ball GT]] ,dragon ball super -sarjoissa. Hän on sarjan kuuluisan [[Capsule Corporation]]-yhtiön johtajan, [[Tohtori Briefs]]in tytär.

== Bulma sarjan eri vaiheissa == 
  

***Dragon Ball ** 
Alussa Bulma on erään kuvauksen mukaan 16-vuotias vääristyneen persoonallisuuden omaava sekava teini, joka ei tunnu hiljentyvän hetkeksikään. Toisaalta hän on itsenäinen ja lujaluonteinen naisenalku, joka ei anna kenenkään tai minkään seisoa tiellään hänen halutessaan jotakin. Bulman etsiessä lohikäärmekuulia, hän tapaa pojan nimeltä [[Goku]]. Hän ärsyyntyy aluksi Gokun lapsellisuudesta, mutta Gokun pelastettua hänen henkensä, he päättävät yhdistää voimansa löytääkseen puuttuvat lohikäärmepallot. [[Dragon Ball]]''-''sarjassa Bulma on yksi päähahmoista, ja hänet nähdäänkin lähes jokaisessa jaksossa''. ''

***Dragon Ball Z ** 
Nyt Bulmasta on kasvanut kukoistava (tosin sekava) nainen. Hänestä on tullut myös mekaniikan nero, joka osaa operoida ja korjata laitteen kuin laitteen. Lisäksi hän on keksinyt lohikäärmekuulatutkan, joka paikantaa kuulien sijainnin ja helpottaa huomattavasti niiden etsimistä. Hän tapaa myös ensimmäistä kertaa tulevan miehensä, ylpeän saiyalaisprinssi [[Vegeta]]n. Bulma on merkittävä hahmo vielä ''Dragon Ball Z'':ssä mekaniikan neron ominaisuudessaan, vaikka hän ei olekaan enää yksi sarjan päähahmoista.     

***Dragon Ball GT ** 
Kun [[Baby]] tartuttaa pahuuden loisen Bulmaan, hänestä tulee yksi tämän tärkeimmistä palvelijoista. 
Baby saagan lopussa Bulma vapautetaan pahuudesta [[Dende]]n pyhän veden avulla. Hän rakentaa sarjassa aluksen jolla on tarkoitus kerätä mustantähdenlohikäärmekuulat avaruudesta. Bulma myös auttaa Vegetaa saavuttamaan [[Super Saiyan 4]] -tason. Bulma nähdään kuitenkin ''Dragon Ball GT'':ssä enää vain sivuroolissa. 


****Vaihtoehtoinen aikajana*** (engl. ''alternate timeline'')

Trunksin aikajanassa (''The History of Trunks'') nähdään Bulma, joka selvisi androidien hyökkäyksestä toisin kuin monet muut (mm. Vegeta ei selvinnyt). Bulma näyttää ikääntyneen ja hän on hyvin suojelevainen poikaansa [[Trunks]]ia kohtaan. Hän myös rakentaa aikakoneen, jolla Trunks matkustaa menneisyyteen. Tässä maailmassa Bulma kuolee, kun Goku Black tappaa hänet.

== Bulman perhe ==
* [[Tohtori Briefs]] (''isä'')
* [[Rouva Briefs]] (''äiti'')
* [[Vegeta]] (''aviomies'')
* [[King Vegeta]] (''appi'')
* [[Trunks]] (''poika'')
* [[Bra]] (''tytär'')

* [[Vegeta Junior]] niminen hahmo esiintyy ''Dragon Ball GT'':n viimeisessä jaksossa. Hän on selvästi Bulman ja Vegetan jälkeläinen, mutta on epäselvää onko tämä heidän lapsensa vai lapsenlapsensa. Todennäköisemmin hän on heidän lapsenlapsenlapsensa.

== Nimi ==
Nimi ''Bulma'' on suora muunnos sanasta "bloomers", joka oli myös suosittu naisten alusvaatemerkki 1980-luvulla. 
* Varhaisessa englanninkielisessä ''Dragon Ball''in dubbauksessa 1980-luvulla, Bulma tunnettiin nimellä **Lena'''.
 

## Lähteet
;Viralliset sivut
*http://www.dragonball.com
*http://www.dragonballz.com
*http://www.dragonballgt.com 

*http://www.elysian-anime.net  (fanisivusto)
Westland (Alankomaat)

**Westland**  on kunta Alankomaissa Etelä-Hollannin provinssissa. Asukkaita kunnassa on 99&nbsp;512 (31.12.2008) ja väestötiheys on 1&nbsp;248 as./km². Pinta-alaa kunnalla on 90,59 neliökilometriä, josta vettä on 10,87 km².  

Kunta koostuu 11:stä asutuskeskuksesta, jotka ovat: De Lier, 's-Gravenzande, Monster, Naaldwijk, Wateringen, Heenweg, Honselersdijk, Kwintsheul, Maasdijk, Poeldijk ja Ter Heijde.

Kunta muodostettiin 1. tammikuuta 2004, yhdistämällä De Lier, 's-Gravenzande, Monster, Naaldwijk ja Wateringen. Kunnantalo sijoitettiin keskelle Westlandia, Naaldwijkiin.

Westlandin naapurikunnat ovat Haag ja Rijswijk koillisessa, Midden-Delfland kaakossa, Maassluis etelässä ja Rotterdam lounaassa.

## Talous

Westland on tunnettu kukista ja vihanneksista. Naaldwijkissä sijaitsee maailman suurimman kukkahuutokaupan, FloraHollandin toimipaikka. FloraHollandin kautta kulkee kukkia muun muassa Euroopan alueelle.

Westlandilla on noin kahdeksan kilometrin pituinen rantaviiva. Ter Hejden, Monsterin ja 's-Gravenzanden on rannoilla on lomakeskuksia.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Kunnan kotisivut 
* FloraHolland
Similaun

**Similaun** on noin 3&nbsp;600 metriä korkea vuori Alpeilla Itävallan ja Italian rajalla. Vuori tunnetaan erityisesti Ötzin löytöpaikkana.

## Aiheesta muualla

*Similaun
Ethel Merman

**Ethel Merman** (oik. **Ethel Agnes Zimmermann** 16. tammikuuta 1908 – 15. helmikuuta 1984) oli Tony-palkinnolla palkittu teatteri- ja elokuvanäyttelijä sekä laulaja, joka tuli tunnetuksi etenkin musikaalirooleistaan ja vahvasta lauluäänestään. Häntä kutsuttiinkin lempinimellä ”Musikaalien kuningatar”.

## Ura
Mermanin tunnetuimpia elokuvia ovat *Tähtien kanttiini*, *Rouva lähettiläs* ja *[[Rytmiä veressä]]*. Hänen viimeiseksi elokuvaroolikseen jäi vuoden 1980 *[[Hei me lennetään]]*, jossa hän näytteli muutaman sekunnin roolin luutnanttina, joka luulee olevansa Ethel Merman. 

Ethel Mermanilla on kaksi tähteä Hollywood Walk of Famella elokuvaurasta osoitteessa 7044 Hollywood Blvd. ja laulajan urasta osoitteessa 1751 Vine Street.

## Yksityiselämä
Merman oli elämänsä aikana neljä kertaa naimisissa ja hänellä oli kaksi lasta. Hän kuoli aivokasvaimeen.

## Valikoitu filmografia
* *[[Tunturimaan tytär]]* (Happy Landing, 1938)
* *[[Alexanterin jazzyhtye]]* (Alexander’s Ragtime Band, 1938)
* *[[Kolme reipasta ratsastajaa]]* (Straight Place and Show, 1938)
* *[[Tähtien kanttiini]]* (Stage Door Canteen, 1943)
* *[[Rouva lähettiläs]]* (Call Me Madam, 1953)
* *[[Rytmiä veressä]]* (There’s No Business Like Show Business, 1954)
* *[[Mieletön, mieletön maailma]]* (It's a Mad, Mad, Mad, Mad World, 1963)
* *[[Älkää tappako taiteilijaa]]* (The Art of Love, 1965)
* *[[Hei me lennetään!]]* (Airplane!, 1980)

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* 
* Ethel Merman NNDB:ssä
The Battle of Evermore

**"The Battle of Evermore"** on englantilaisen rockyhtye Led Zeppelinin akustinen kitara- ja mandoliinikappale. Se julkaistiin yhtyeen albumilla *[[Led Zeppelin IV]]* vuonna 1971.

Kappaleessa on runsaasti viittauksia J. R. R. Tolkienin romaanitrilogiaan *[[Taru sormusten herrasta]]* ja varsinkin trilogian viimeisessä osassa kuvattuun Pelennorin kenttien taisteluun. Tolkien-teemojen on tulkittu symbolisoivan myös kylmän sodan aikaisia pelkoja sekä yleisesti hyvän ja pahan loputtomasti jatkuvaa ("evermore") kamppailua. Yhtyeen laulaja Robert Plant sisällytti *Sormusten herraan* kohdistuvia viittauksia myös kappaleiden ”Ramble On” ja ”Misty Mountain Hop” sanoituksiin.
 
”The Battle of Evermore” on myös Led Zeppelinin ainoa kappale, jossa on mukana vieraileva vokalisti.(Roy Harper on toinen) Kappaleessa lauloi Robert Plantin lisäksi Sandy Denny. Konserteissa Dennyn osat lauloi yhtyeen basisti John Paul Jones.

Myöhemmin kappale on julkaistu myös seuraavilla kokoelma-albumeilla:
**[[Led Zeppelin Remasters]]*
**[[Led Zeppelin Box Set]]*
**[[Complete Studio Recordings]]*
**[[Early Days: The Best of Led Zeppelin Volume One]]*

## Katso myös
* Led Zeppelin IV
* Luettelo Led Zeppelinin kappaleista

## Aiheesta muualla
* Kappaleen sanat
Liekki-patsas

**Liekkipatsas** on isonvihan muistomerkki Pyhäjoen Yppärissä.

Oskari Jauhiaisen suunnitteleman patsaan rakennustyö alkoi huhtikuun 20. päivänä 1937 ja päättyi vähän yli kuukautta myöhemmin juhannuksena. Jauhiaisella oli apuna itse patsaan pystyttämisessä vain Kalle Jauhiainen, mutta yppäriläiset auttoivat muuten vedättämällä talkoilla paikalle tarvittavat raaka-aineet: kiven, hiekan, soran ynnä muut. Jalusta sekä risti ja miekka patsaan keskellä olevassa syvennyksessä on muurattu kivestä. Risti ja miekka on tehty monivärisistä, punertavista, harmaista ja valkoisista kivinokareista. Patsaan kahdessa kuparilevyssä lukee: ”1716. Isovihan kärsimysten muistoksi” ja ”1937. Kansalaiset pystyttivät patsaan”. Tekstit kaiversi Aarne Rounioja.

## Lähteet
Vítězslava Kaprálová

**Vítězslava Kaprálová** (24. tammikuuta 1915 Brno, Itävalta-Unkari – 16. kesäkuuta 1940 Montpellier, Ranska) oli tšekkiläinen säveltäjä ja kapellimestari.

Kaprálová pääsi Brnon konservatorioon 15-vuotiaana. Säveltämisen hän oli aloittanut jo yhdeksän vuoden iässä. Hän siirtyi vuonna 1935 Prahaan ja pääsi vuonna 1937 opiskelemaan Ranskaan.

Kaprálová meni huhtikuussa 1940 naimisiin kirjailija Jiří Muchan kanssa, mutta kuoli vain muutaman kuukauden kuluttua Montpellier’ssa, Ranskassa ilmeisesti tuberkuloosiin.

## Aiheesta muualla
* Kapralova.org.
Japanilainen sisustus

**Japanilainen sisustus** on yksinkertaista, selkeää ja avaraa, ja siinä suositaan luonnollisia materiaaleja.

Japanilaisen talon kantavana rakenteena ovat yleensä puiset pilarit. Lattiamateriaalina on yleensä puulankut, joiden päällä on tatamimatot. Seininä on riisipaperista ja puukehikosta rakennettuja seinäkkeitä, joissa voi olla maalauksia. Seinäkkeet läpäisevät hyvin valoa. Seinäkkeen ja katon välissä on usein koristeellinen ristikko, jonka kautta kulkee ilmaa huoneesta toiseen ja ulkoa sisälle. 

Japanilaisissa rakennuksissa on usein valepylväitä, joilla ei ole muuta käyttöä kuin kantaa sisustuselementtien paino. Lattialla on istumista varten tyynyjä ja tatamimattoja. 

Japanilainen sisustus on nykyisin osittain länsimaistunut.

Suomessa japanilaista tyyliä edustavat pitkät sekä matalat linjat ja tumma puu. Suomessa toteutettuun japanilaistyyliseen sisustukseen kuuluu usein futon-sohva tai -vuode, tatami -matot, matalat ja pitkät laatikostot ja puisella ristikolla varustetut seinäkkeet. Usein japanilaista tyyliä haetaan kodin pienesineistöllä. Lohikäärmeitä ja buddhia käytetään Suomessakin yleisesti koriste-esineinä.

## Lähteet
Lehtokorte

**Lehtokorte** (*Equisetum pratense*) on lehtomaisissa metsissä kasvava pohjoisen pallonpuoliskon yhtäläisitiöinen sanikkainen.

## Ulkonäkö ja koko

Lehtokorte tekee muutamien muiden kortteiden tapaan kaksi versoa: kevät- ja kesäverson. Kevätversot ovat vaaleanruskeita ja niiden latvaan muodostuu käpymäinen itiötähkä, jossa itiöpesäkkeet ovat perällisten kuusikulmaisten kilpien alapuolella. Itiöt valmistuvat Suomessa touko-kesäkuussa, jonka jälkeen tähkä perineen kuihtuu. Samalla kevätversoihin alkaa kasvaa haarakiehkuroita ja ne muuttuvat vähitellen latvattomien kesäversojen kaltaisiksi.

Lehtokortteen kesäversot ovat harmaan- tai kellanvihreitä, pystyjä, tähkättömiä ja 20–40 cm korkeita. Varsi on karheaharjuinen, nivelikäs, uurteinen ja nuokkuvalatvainen, mikä erottaa sen muista Suomessa tavattavista kortteista. Varressa on korkeahkoja harjuja 8–20 kappaletta. Ontto varsi koostuu sivuonteloista ja niiden keskellä olevasta keskiontelosta, joka on noin puolet koko varren läpimitasta. Kiehkuroina kasvavat lehdet ovat vaatimattomat, yhdiskasvuiset ja muodostavat hammaslaitaisen tupen. Tupet ovat väljiä ja vaaleanvihreitä lukuun ottamatta mustanruskeaa yläreunaa. Tupen hampaat ovat pieniä, suippoja, ruskeita ja tavallisesti valkolaitaisia hampaita on 8–20 kappaletta. Kesäversoon kasvaa runsaasti ohuita, tiheitä ja haarattomia haarakiehkuroita. Haarat ovat lähes vaakasuoraan siirottavia ja kärjestä alaskaartuvia. Haaran alin nivelväli on enintään varren tupen pituinen ja usein käyrä. Kasvin alkeisvarsikko on kaksikotinen, maanpäällinen, liuskainen ja väriltään vihreä.

Lehtokorte muistuttaa hieman peltokortetta (*E. arvense*), mutta on monella tavalla sitä siromuotoisempi.

## Levinneisyys
Euroopassa lehtokortetta tavataan Saksasta ja Alppien alueelta itään. Eteläisimmät kasvupaikat ovat Karpaateilla, pohjoisessa lajia tavataan kaikkialla aivan arktisimpia alueita lukuun ottamatta. Lehtokortetta kasvaa myös Skotlannissa ja Islannissa. Lajin levinneisyysalue jatkuu Euroopasta samoilla leveysasteilla läpi Siperian ja edelleen Pohjois-Amerikkaan Alaskaan, Kanadaan ja Yhdysvaltojen pohjoisosiin. Suomessa lehtokortetta kasvaa yleisenä lähes koko maassa. Runsaimmillaan laji on Etelä-Suomessa ja Lapissa.

## Elinympäristö
Lehtokorte kasvaa lehtomaisissa rinnemetsissä, joki- ja puronvarsilehdoissa, hikevillä rantatörmillä, lehtokorvissa, tunturiniityillä, hietaisilla niittytörmillä, kedoilla ja tienvarsilla.

## Lähteet
* *Oulun kasvit. Piimäperältä Pilpasuolle.* Toim. Kalleinen, Lassi & Ulvinen, Tauno & Vilpa, Erkki & Väre, Henry. Luonnontieteellinen keskusmuseo, Kasvimuseo, Norrlinia 11 / Oulun kaupunki, Oulun seudun ympäristövirasto, julkaisu 2/2005. Yliopistopaino, Helsinki 2005.
* *Retkeilykasvio*. Toim. Hämet-Ahti, Leena & Suominen, Juha & Ulvinen, Tauno & Uotila, Pertti. Luonnontieteellinen keskusmuseo, Kasvimuseo, Helsinki 1998.

### Viitteet

## Aiheesta muualla
* Kasviatlas 2020: Lehtokortteen levinneisyys Suomessa.
Ivan Lepjohin

**Ivan Ivanovitš Lepjohin** (; 21. syyskuuta (J: 10. syyskuuta) 1740 Pietari – 18. huhtikuuta (J: 6. huhtikuuta) 1802 Pietari) oli venäläinen luonnontieteilijä ja tutkimusmatkailija. Hän oli Venäjän tiedeakatemian pitkäaikainen sihteeri. Carl Ludwig Willdenow nimesi *[[Lepechinia]]* suvun (eräs huulikukkaisheimon suku) hänen kunniakseen. Lepjohin kuvaili ja nimesi muun muassa nunnataskun 1770.

Lepjohin opiskeli Pietarin tiedeakatemiassa ja suoritti tohtorin tutkinnon Strasbourgissa. 1768 hän johti tutkimusmatkan Volgan alueelle, Kaspianmerelle ja Uralille. 1774–1775 hän teki tutkimusmatkan Siperiaan.
Márcio Santos

**Márcio Roberto dos Santos** paremmin tunnettu nimellä **Márcio Santos** (s. 15. syyskuuta 1969 São Paulo, Brasilia) on brasilialainen jalkapalloilija. Hän oli pelipaikaltaan keskuspuolustaja. Márcio Santos voitti maailmanmestaruuden vuoden 1994 MM-kisoissa.

Márcio Santos edusti urallaan lukuisia seuroja pääasiallisesti Brasiliassa. Hän aloitti uransa vuonna 1987 Grêmio Esportivo Novorizontinossa. Euroopassa Márcio Santos edusti FC Girondins de Bordeaux'ta (1992–94), AC Fiorentinaa (1994–95) ja Ajaxia (1995–97). Seuratasolla Márcio Santos saavutti parhaan menestyksen Ajaxissa, jossa hän voitti vuonna 1996 muun muassa Hollannin liigamestaruuden ja Mestareiden liigan. Márcio Santos lopetti uransa vuonna 2004.

Márcio Santos otti 19. joulukuuta 1996 punaisen kortin tultuaan kentälle vaihdosta vain 19 sekuntia aikaisemmin. Se oli tuolloin nopein vaihtomiehen ottama punainen kortti Hollannin liigassa.

Brasilian jalkapallomaajoukkueessa Márcio Santos pelasi 42 maaottelua. Hän voitti maailmanmestaruuden vuonna 1994 ja Etelä-Amerikan mestaruuden vuonna 1997.

## Seurat
* 1987–90 Novorizontino
* 1990–91 Sport Club Internacional
* 1992 Botafogo de Futebol e Regatas
* 1992–94 FC Bordeaux
* 1994–95 AC Fiorentina
* 1995–97 Ajax
* 1997 Clube Atlético Mineiro
* 1997–99 São Paulo Futebol Clube
* 2000 Santos Futebol Clube
* 2001 Jinan (Kiina)
* 2001 Sociedade Esportiva do Gama
* 2001 Loneng Taichan (Kiina)
* 2002 Etti Jundiaí
* 2003– toukokuu 2003 Club Bolívar (Bolivia)
* toukokuu 2003 Joinville Esporte Clube
* 2004 Associação Atlética Portuguesa Santista

## Saavutukset
* Maailmanmestaruus 1994
* Copa America 1997
* Mestareiden liiga 1996
* Intercontinental Cup 1995
* Euroopan Supercup 1996
* Hollannin mestaruus 1996
* Campeonato Paulista 1998
* Campeonato Gaúcho 1991
* Hollannin Super Cup 1996

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Pelaajakortti sambafoot.comissa
Tiksotropia

**Tiksotropia** eli lepojähmeys on sellaisen ominaisuus materiaalissa, että sen viskositeetti vähenee ainetta sekoitettaessa.  Se on myös käänteinen taipumus juoksevuuden asteittaiseen vähenemiseen aineen seisoessa häiritsemättä. Materiaalin juoksevuus palautuu, kun siihen tuodaan energiaa esimerkiksi sekoittamalla. Tyypillisiä tiksotrooppisia materiaaleja ovat maalit, kovettumaton märkä betoni ja viljapohjaiset puurot.
COPUOS

**Ulkoavaruuden rauhanomaista käyttöä valvova komitea COPUOS** (United Nations Committee on the Peaceful Uses of Outer Space) on YK:n yleiskokouksen alainen komitea, joka perustettiin 1959. Sen tehtävänä on arvioida ulkoavaruuden rauhanomaisen käytön yhteistyötä, edistää tutkimusta ja tiedonsaantia sekä tarkastella ulkoavaruuteen liittyviä oikeudellisia haasteita. Se kerää tietoa myös eri maiden avaruustoiminnasta ja pitää rekisteriä satelliiteista. 

COPUOS:iin kuuluvat sekä juridinen että tieteellis-tekninen alakomitea. Komitea raportoi yleiskokouksen neljännelle komitealle. Komiteaan kuuluu 83 jäsenvaltiota. Se tapaa vuosittain Wienissä, jossa keskustellaan avaruuteen liittyvistä toimista. Keskusteluiden aiheita ovat muun muassa ulkoavaruuden rauhanomainen käyttö, turvallinen toiminta Maan kiertoradalla, avaruusromu, avaruussää, asteroidien aiheuttama uhka, ydinvoiman turvallinen käyttö ulkoavaruudessa, ilmastonmuutos, vesitalous, satelliittipaikannus ja avaruuteen liittyvät lait.

## Katso myös
* UNOOSA

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* COPUOSin sivusto
* COPUOS - Saksan ulkoministeriön tietoa
Haleakalān kansallispuisto

**Haleakalān kansallispuisto** () on Yhdysvaltojen Havaijin osavaltion Maui-saarella sijaitseva kansallispuisto. Haleakalā oli vuodesta 1916 alkaen osa Havaijin kansallispuistoa. Vuonna 1961 Havaijin kansallispuisto jaettiin kahdeksi eri kansallispuistoksi, Haleakalāksi ja Hawaii Volcanoesin kansallispuistoksi. Haleakala peittää 118&nbsp;km² laajuisen alueen, ja sitä hallinnoi maan muiden kansallispuistojen tapaan National Park Service.      

Nimi *Haleakalā* on havaijia ja tarkoittaa "auringon taloa". Paikallisen legendan mukaan Maui-jumala vangitsi auringon sinne pidentääkseen päivää. Puistossa on myös samanniminen tulivuori, joka purkautui viimeksi vuonna 1790. Sitä pidetään silti aktiivisena tulivuorena. 

Haleakalā on jaettu kahteen osioon, huippualueeseen ja Kipahuluun. Huippualueella sijaitsee puiston suosittu nähtävyys, Haleakalā-kraatteri. Se on noin 3,2 kilometriä leveä, 11 kilometrin pituinen ja noin 800 metriä syvä. Toinen huippualueen nähtävyys on myös Hosmer Grove, alueelle eksoottisista kasveista koostuva metsä, jossa on muun muassa setripuita Himalajalta ja eukalyptusta Australiasta. Paikalliset puulajit eivät ole kestäneet kilpailua vieraiden puulajien kanssa ja ovat täten harvemmassa Hosmer Grovessa. 

Kipahulu on toinen puiston osista, ja se sijaitsee Kipahulu-laaksossa. Alue on kuuluisa lukuisista vesialtaistaan, joissa viihtyy paitsi turisteja myös harvinaisia kalalajeja. Kipahulu sijaitsee vulkaanisella alueella, ja alueen kasvillisuus onkin joutunut sopeutumaan sen omituisiinkin olosuhteisiin.
  

## Lähteet

## Aiheesta muualla

*Viralliset sivut
Margareta Högman

**Margareta Högman** (16. marraskuuta 1786 Pohjois-Ii – 3. maaliskuuta 1849 Joutsa) oli Itä-Hämeessä ja Etelä-Savon länsiosassa vaikuttaneen kristillisen herätysliikkeen, nk. ystäväliikkeen, hengellinen johtaja ja keskushahmo 1810-luvulta alkaen kuolemaansa saakka. Hänen isänsä oli seppä Jaakko Högman.

Ystäväliikkeen uskonkäsitys oli sisäistä elämää ja elämän pyhitystä viljelevää rakastavaa kristillisyyttä, joka sai ulospäin suuntautuvia diakonisia, kulttuurisia ja sivistyksellisiä muotoja. Siihen, että liikkeessä luotettiin "sanaan" ja sen itse lukemiseen, Matthias Akiander – 1800-luvun uskonnollisten liikkeiden ensimmäinen historioitsija – näkee olennaisesti perustuvan ystäväliikkeen erityisen hengen ja toiminnan eetoksen. Akianderin mukaan liikkeeseen kuuluneet ahkeroivat sekä sisällisessä että ulkonaisessa ”siisteydessä ja hiljaisuudessa, ei sillä mitään ansaitaksensa, vaan Jumalan sanassansa käskemisen ja kristillisen ihmisen velvollisuuden vuoksi". Ystäväliikkeen käytäntöön kuuluivat säännölliset rukoushetket, elämäntapojen siisteys ja raittius, luku- ja kirjoitustaidon vaaliminen, sairaiden, köyhien ja ahdistuneiden auttaminen, sielun- ja mielen hoito. Ystäväliike joutui määrittämään uskonkäsitystään suhteessa muihin ajan herätysliikkeisiin, etenkin Paavo Ruotsalaisen herännäisyyteen ja Henrik Renqvistin rukoilevaisuuteen – ja haastetuksi myös pitkiin herännäisoikeudenkäynteihin. Margareta Högmanin kirjoittamaksi mainittua arkkivirttä "O Jumalan Karitza" (1831/1834) painettiin 1800-luvun kuluessa lukuisia kertoja eri versioina. 

”Puron lailla, joka kuivia partaitansa kostuttaen virtaa kohinatta eteenpäin, tämä liike on kaikessa rauhassa tyydyttänyt hätääntyneiden sielujen hengellistä janoa. Muut seudut ovat sen sisäistä elämää tuskin huomanneetkaan.” (Matthias Akiander, 1863)

## Tuotantoa
*O Jumalan Karitza (1834) – arkkivirsi

## Muuta
Joutsan hautausmaalla on Margareta Högmanin hautamuistomerkki (1930).

## Aiheesta muualla

*Matthias Akiander: Historiska Upplysningar om Religiösa rörelserna i Finland i äldre och senare tider VII. (1863)
*Tuula Hökkä: Margareta Högman. Ystäväliike ja arkkivirsi.  (2006)
Maisemasuunnittelu

**Maisemasuunnittelu** on osa alue- ja ympäristönsuunnittelua sekä kaavoitusta. Maiseman suunnittelu ja hoito tarkoittaa maiseman laaja-alaista fyysistä suunnittelua, jonka painopiste on maankäytön ohjaamisessa ja maiseman suojelun ja hoidon toimenpiteiden suunnittelussa ja seurannassa. Se voi olla joko laaja-alaista tai yksityiskohtaista, aina valtakunnan tasolta asuntojen ympäristöihin. Liiallisiin yksityiskohtiin meneminen ei silti myöskään ole hyvä asia eikä myöskään pinnallinen pelkän maisemakuvan tarkastelu.

Maiseman suunnitteluun vaikuttavat Ympäristöhallinto ja kaavoituskäytäntö. Sen tulisi ottaa huomioon myös maiseman suojelu ja esteettiset näkökohdat eli ihmisen elinympäristön kauneusarvot. Toiminnallisuuttakaan ei silti voida unohtaa suunnittelussa. Näkökulmana voi olla myös vaikkapa melun ja saasteiden vähentäminen. Monesti maisemasuunnittelua pidetään vain yhtenä osana maankäytön suunnitteluna, mutta toisaalta se pitäisi tehdä ennen muuta suunnittelua ja olla juuri se, mihin muu suunnittelu perustuu.

Maisemansuojelun kannalta katsottuna maiseman suunnittelussa rakennetuilla alueilla usein ympäröivä maisema antaa vihjeitä siitä, minkälaiseksi maaston muodot ja kasvillisuus olisi palautettava tai kehitettävä. Periaatteessa pitäisi saada luonnon vahingoittuminen pysymään mahdollisimman pienenä. Rakennustoiminnan vuoksi täydellisesti muuttuneilla alueilla voidaan maiseman suunnittelussa lähteä aivan omille linjoille. Tästä ovat esimerkkinä kanavat ja niiden varsiin tehdyt istutukset. Toisaalta tehtävänä on siis suojella arvokkaita luonnon- ja kulttuurialueita muulta maankäytöltä ja toisaalta osoittaa erilaisille maankäyttömuodoille niille maisemallisesti parhaiten soveltuvia paikkoja.

## Maiseman suunnittelun ja hoidon keskeiset alat
* kaavoitukseen liittyvä maisemasuunnittelu, mm. rakentamattomien alueiden kehitys
* tie-, katu- ja vesirakennuskohteisiin liittyvä maisemasuunnittelu
* julkisten rakennusten ja asuntojen ympäristön suunnittelu
* viher- ja virkistysaluesuunnittelu
* tuotantomaiseman suunnittelu
* ympäristövaikutusten arviointi
* kulttuurimaisemakokonaisuudet

Maiseman suojelun näkökannalta niin kuin muussakin luonnon- ja ympäristönsuojelutoiminnassa on maisemaa muokatessa virheiden korjaaminen jälkikäteen työlästä. Kun maisemalliset näkökohdat otetaan jo suunnitteluvaiheessa huomioon, taataan maiseman kauneudellisten arvojen säilyminen. 

## Lähteet
* Lahden AMKArchive
* TKK:Arkkitehtiosasto: Maiseman suunnittelu ja hoito Archive
*
Hawaii Volcanoesin kansallispuisto

**Hawaii Volcanoesin kansallispuisto**, joskus myös **Havaijin tulivuorten kansallispuisto**, () on Yhdysvaltojen Havaijin osavaltiossa sijaitseva kansallispuisto, jossa sijaitsee muun muassa maailman suurin toimiva tulivuori Mauna Loa ja jatkuvasti purkautuva Kīlauea. Hawaii Volcanoes kuului alun perin Havaijin kansallispuistoon, joka perustettiin jo vuonna 1916. Havaijin kansallispuisto jakautui vuonna 1961 kahteen osaan, Hawaii Volcanoesiin ja Haleakalāan. Puiston 1348&nbsp;km² laajuista aluetta hallinnoi Yhdysvaltojen muiden kansallispuistojen tapaan maan National Park Service.      

Puisto on vuodesta 1987 lähtien kuulunut UNESCOn maailmanperintöluetteloon.

 

## Lähteet

## Aiheesta muualla

*Viralliset sivut
Kagu

**Kagu** (*Rhynochetos jubatus*) on lähes lentokyvytön, erittäin uhanalainen aurinkokurkilintujen lahkoon kuuluva lintulaji.

## Koko ja ulkonäkö
Linnun pituus on noin 60 cm. Höyhenpuku on vaalea, tuhkanharmaa ja valkoinen. Koivet ovat pitkät, punaiset, samoin keskimittainen nokka on punainen. Päälaella on töyhtö, jonka höyhenet ovat tavallisesti päänmyötäisesti. Kagu on lähes lentokyvytön ja se liikkuu maassa kävellen. Siipiään se käyttää pääasiassa soidintanssissa, jossa molemmat sukupuolet tanssivat siivet levitettyinä toistensa ympärillä siipisulkiensa värikuvioita esitellen. Se pystyy liitämään pakoon vaaraa. Kagulla on paljon ääniä, joista tavallisin on aamuinen duetto, joka saattaa kestää 15 minuuttia.

Kagun sukupuuttoon kuollut isokokoisempi lähisukulainen *[[Rhynochetos orarius]]* tunnetaan fossiililöydön perusteella. Kagun systematiikka ei ole aivan selvä, sillä se on joskus luokiteltu myös haikaroihin.

## Esiintyminen
Kagu elää vain Uudessa-Kaledoniassa. Se on yksi maailman harvinaisimmista lintulajeista ja on nykyään hyvin uhanalainen johtuen saarelle tuoduista vieraista petolajeista (kissat, rotat, koirat), kaivostoiminnasta ja metsien hakkuista. Kagu on rauhoitettu Uudessa-Kaledoniassa. Laji pesii myös vankeudessa Nouméan eläintarhassa ja Riviére Bleue Parkin suojelualueella, josta niitä on vapautettu luontoon. Kagun suojeleminen on koettu Uudessa-Kaledoniassa hyvin tärkeäksi.

## Elinympäristö
Kagu elinympäristöä ovat vuorenrinteiden tiheäkasvuiset metsät.

## Lisääntyminen
Risuista ja kuivista ruohoista rakennettu pesä on maassa ja ainoaa munaa haudotaan noin viisi viikkoa. Poikanen itsenäistyy noin 14 viikon ikäisenä.

## Ravinto
Ravinnokseen kagu kaivelee maasta selkärangattomia, kuten kotiloita, toukkia ja matoja.

## Lähteet
Einstein (suku)

**Einstein-suku** on saksanjuutalainen suku, jonka varhaisimmat merkinnät ovat vuodelta 1665, jolloin Baruch Moses Ainstein liittyi Buchaun seurakunnan jäseneksi. Baruch Ainsteinin jälkeläiset muuttivat suvun nimen E-kirjaimella alkavaksi, jollaisena se tunnetaan nykypäivänä. 

## Albert Einstein
### Albert Einstein

Suvun ylivoimaisesti tunnetuin jäsen on saksalais-yhdysvaltalainen teoreettinen fyysikko Albert Einstein. Einstein tuli tunnetuksi koko fysiikan mullistavilla teorioilla. Tunnetuimmat teoriat ovat suppea- ja yleinen suhteellisuusteoria sekä valosähköisen ilmiön selittäminen. Einstein oli naimisissa kaksi kertaa. Ensimmäinen vaimo oli serbialainen Mileva Marić, jonka kanssa hän sai kolme lasta. Suhde Marićin kanssa päättyi vuonna 1919 ja hän meni uusiin naimisiin serkkunsa Elsa Löwenthalin kanssa. 

Einsteinilla oli yksi sisar, Maria Einstein. Mariasta käytetään usein nimitystä Maja.

### Suku ennen Albert Einsteinia
Albert Einstein vanhemmat Hermann Einstein ja Pauline Einstein (o.s. Koch) olivat molemmat juutalaisia ja molemmilla oli kauppiassukuinen tausta. Hermann Einsteinilla oli kolme veljeä, August Ignaz, Heinrich ja Jakob sekä kaksi siskoa Jette ja Friederike. Vuonna 1880 Hermann ja Jakob Einstein perustivat Müncheniin Jakob Einstein & Co -nimisen yrityksen, joka asensi vesi- ja kaasujohtoja ja toimi myöhemmin myös sähkötekniikan alalla.

### Albert Einsteinin jälkeläiset
Albert Einsteinin tiedetään saaneen kolme lasta, Lieserl Einstein, Eduard Einstein ja Hans Albert Einstein. Lieserl oli Einsteinin ensimmäinen lapsi ja ainoa tytär. Lieserl syntyi ennen kuin Einstein ja Mileva Marić solmivat avioliiton vuonna 1903. Vielä samana vuonna Lieserl menehtyi, vain vuoden ikäisenä. Hans Albert Einstein syntyi vuotta myöhemmin Lieserlin kuolemasta, Hans Albert Einstein oli professori Kalifornian yliopistossa. Eduard Einstein syntyi vuonna 1910, hän oli vakavasti sairas ja sairasti skitsofreniaa. 

Albert Einsteinin jälkeläisistä vain Hans Albert on saanut lisää jälkeläisiä. Hans Albert sai kaksi poikaa ja adoptoi yhden tyttären. Poikien nimet ovat Bernhard Caesar ja Klaus Martin. Klaus Martin kuoli kuitenkin 6-vuotiaana kurkkumätään.

Bernhard Caesar Einstein sai viisi lasta Aude Ascher Einsteinin kanssa. Thomas Martin Einstein (Santa Monica, CA, USA, 1955), Paul Michael Einstein (1959) (Ranska), Eduard Albert Einstein (Ted) (1961–) (Los Angeles, CA, USA), Mira Einstein-Yehieli (1965–) (Israel), Charles Quincy Ascher Einstein (Charly) (1971–) (Sveitsi)

## Lähteet
* http://www.einstein-website.de/biographies/einsteinhansalbert_content.html 
* http://www.einstein-website.de/biographies/einsteinhermann.html 
* http://www.einstein-website.de/biographies/einsteinpauline.html 

## Aiheesta muualla
* About.com:n lyhyt sukupuu 
* Einsteinien sukupuu
David Ortega

**David Ortega Pitarch** (s. 20. heinäkuuta 1979, Castellón de la Plana, Castellón) on espanjalainen uimari, joka edusti kotimaataan kesäolympialaisissa 2000 Sydneyssä. Ortega voitti 100 metrin selkäuinnin EM-kultaa pitkän radan EM-kilpailuissa 2000 Helsingissä.

## Lähteet
*Espanjan olympiakomitea  Luettu 13.3.2007
Westland

**Westland** tarkoittaa seuraavia:

* Westland, kunta Alankomaissa
* Westland, kaupunki Michiganissa, Yhdysvalloissa
* Westland, piirikunta Uudessa-Seelannissa
* Westland Aircraft, brittiläinen lentokonevalmistaja
* Westland Helicopters, brittiläinen helikopterivalmistaja
* Westland affair, poliittinen skandaali Yhdistyneessä kuningaskunnassa.
Antonio Ortiz Mena

**Antonio Ortiz Mena** (16. huhtikuuta 1907 Parral, Chihuahua – 12. maaliskuuta 2007 México) oli meksikolainen poliitikko ja taloustieteilijä.

Mena opiskeli taloustieteitä Meksikon kansallisessa autonomisessa yliopistossa ja toimi vuosina 1952–1958 Meksikon sosiaaliturvalaitoksen johdossa. 

Mena toimi Meksikon talousministerinä vuosina 1958–1970, jolloin valtionpäämiehenä oli aluksi presidentti Adolfo López Mateos ja sitten Gustavo Díaz Ordaz. Vuonna 1971 Menasta tuli Latinalaisen Amerikan kehityspankin puheenjohtaja. Hän hoiti tätä virkaa vuoteen 1988 ja toimi sen jälkeen parin vuoden ajan Banamex-pankin johdossa.

Antonio Ortiz Mena kuoli Meksikossa maaliskuussa 2007, jolloin hän oli 99 vuoden ikäinen.
Egyptsat

**Egyptsat 1** on Egyptin ensimmäinen satelliitti, joka laukaistiin 17. huhtikuuta 2007 ukrainalais–venäläisellä Dnepr-1-kantoraketilla.  

Egyptsat 1 on kaukokartoitussatelliitti, joka perustuu ukrainalaisen KB Juzhnojen MS-1TK-satelliittirunkoon. Sen massa on 100 kg eli se on mikrosatelliitti. Sen rata on aurinkosynkroninen 668 km korkea kiertorata.

## Lähteet
Märkälämpötila

**Märkälämpötila** on lämpötila, jossa rajallinen määrä nestettä ja suuri määrä kaasua ovat tasapainossa adiabaattisissa olosuhteissa. 

Yleensä on kyse ilmasta ja ilman kosteudesta. Märkälämpötila on lämpötila, johon kostealla kankaalla verhottu lämpömittari asettuu ilman virratessa pakotetusti sen ohitse.  Märkälämpötila on alhaisin lämpötila, johon haihtumisella päästään.

Kostealämpömittarin ja kuivalämpömittarin yhdistelmää eli psykrometria käytetään kosteuden mittaamiseen. 

## Märkälämpötila ja ihmisen terveys
Oletetaan tilanne, jossa ihminen on Maan pinnalla ja ilma vaihtuu vapaasti hänen ympärillään. Märkälämpötila on matalin lämpötila, johon voi päästä pelkällä veden haihtumisella eli ihmisen tilanteessa hikoilemalla. Yli 35 asteen märkälämpötilassa keho ei pysty enää poistamaan aineenvaihdunnan tuottamaa lämpöä, ja kehon ydinlämpötila alkaa nousta. Jo muutama tunti 35 asteen märkälämpötilassa tappaa hyväkuntoisenkin ihmisen.

## Lähteet
Angtoria

**Angtoria** on metalliyhtye, johon kuuluvat  brittiläinen Sarah Jezebel Deva ja ruotsalaiset Rehnin veljekset Chris ja Tommy. 

Sarah Jezebel Deva tutustui veljeksiin vuonna 2001, ja yhtye perustettiin pian tämän jälkeen. Angtorialle tarjosi levytyssopimuksen ranskalainen Listenable Records, ja debyyttialbumi *[[God Has a Plan For Us All]]* julkaistiin huhtikuussa 2006. Yhtye lopetti toimintansa Angtoria nimellä vuonna 2011.

## Jäsenet
* Sarah Jezebel Deva – laulu
* John Henriksson – rummut
* Dave Pybus – basso
* Chris Rehn – rythmi kitara, koskettimet
* Tommy Rehn – kitara

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Viralliset sivut 
* Levyarvio