open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Emanuel Aloys Förster

**Emanuel Aloys Förster** (26. tammikuuta 1748 Niedersteine – 12. marraskuuta 1823 Wien) oli itävaltalainen säveltäjä, musiikkiteoreetikko ja musiikinopettaja. Hän asettui 1780-luvulla vapaana taiteilijana Wieniin ja ystävystyi wieniläisklassikoiden kanssa. Hänen tuotantonsa sijoittuu tyylillisesti Joseph Haydnin ja Wolfgang Amadeus Mozartin kypsien töiden sekä Ludwig van Beethovenin varhaisten teosten välimaastoon.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* IMSLP: Emanuel Aloys Förster: nuotteja
Pietarsaaren väestö

**Pietarsaaren väestö** oli vuonna 2018 19 278 ihmistä. Kaupunki on kaksikielinen: vuoden 2018 lopussa 56,3 prosenttia asukkaista puhui ruotsia ja 34,7 prosenttia suomea. Muuta kieltä äidinkielenään puhuvia asukkaita kaupungissa asui tasan 9 prosenttia. Muista kieliryhmistä suurin on arabian kieli, seuraavaksi suurimmat vietnamin kieli, bulgarian kieli, persian kieli ja englanti. Vuonna 2024 15 prosenttia kaupunkilaisista oli  maahanmuuttajia. 

## Historia
Ruotsinkielinen asutus levisi rannikolle pääosin 1200-luvun jälkeen. Suomenkielisiä on asunut alueella tätä aiemmin. Saamelaiseen asutukseen viittaavat alueella mm. Lapp- eli Lapin -alkuiset nimet. Näitä on Pietarsaaren lisäksi sen naapurikunnissa. 

Vuonna 1413 kootun Eerik Pommerilaisen veroluettelon mukaan, Pietarsaaren rannikkoseudun alueella oli tällöin 120 savua. Yhden savun ajatellaan koostuneen mahdollisesti kolmesta taikka neljästä talosta.

Pietarsaaressa oli vuonna 1810 vajaat 1 100 asukasta. Koko 1800-luvun kaupungin väestönkasvu oli vakaata, mutta suhteellisen vähäistä. Väestönkasvu prosentteina oli pienempi kuin Suomessa keskimäärin.

Teollistuminen alkoi vaikuttaa väestönkehitykseen 1890-luvulla. Vuosina 1896−1900 kaupunkiin muutti 967 henkilöä, valtaosa naisia. Tupakkatehdas palkkasi kaupunkiin muuttaneita naisia, osa sai töitä piikoina. Vuosina 1900−1905 kaupunkiin muutti runsaat 1500 henkilöä. Muuttajien sukupuolijakauma alkoi tasaantua. Työtä muuttajille oli tarjolla Alholman höyrysahalla, sokeritehtaalla, ja Pietarsaaren konepajalla.

## Väkiluvun kehitys ja kielijakauma
Väkiluvun kehitys ja kielijakauma Pietarsaaressa 1880−2010.

## Lähteet
* Pekka Toivanen, Fjalar Finnäs, Kai Hoffman: *Pietarsaaren historia osa IV*. Pietarsaaren kaupunki, 2002

### Viitteet
Kalle-Tapio Huusko

**Kalle-Tapio Huusko** (s. 26. helmikuuta 1999 Sotkamo) on suomalainen pesäpalloilija, joka edustaa Superpesis-joukkue Manse PP:tä.

## Ura
Huusko on Sotkamon Jymyn kasvatti. Hän teki Superpesis-debyyttinsä 15. toukokuuta 2016 Hyvinkään Tahkoa vastaan. Huusko on voittanut B-pojissa pronssia 2014 ja 2017, A-pojissa hopeaa 2019 ja pronssia 2018. Hän pelasi kaksi B-poikien Itä–Länsi-ottelua vuosina 2016 ja 2017 sekä yhden A-poikien Itä–Länsi-ottelun vuonna 2019. Hän on saavuttanut Sotkamon paidassa Superpesiksen hopeaa 2016 ja 2017. Huusko oli uransa alkupuolella ulkopelipaikaltaan lukkari, mutta vaihtoi lopulta paikkansa polttolinjaan. Elokuussa 2021 Huusko teki Tahkon kanssa 1+1-vuotisen jatkosopimuksen. Kauden 2022 aikana Tahko tiedotti tehneensä Huuskon kanssa kaksivuotisen sopimuksen. Toukokuussa 2023 Huuskon ilmoitettiin kuitenkin siirtyvän Manse PP:n loppukauden lainasopimuksella. Lokakuussa 2023 Huusko ja Tahko purkivat seuraavaa kautta koskeneen pelaajasopimuksensa huonojen henkilökemioiden takia. 

## Saavutukset
* 1 SM-kulta: 2025 
* 3 SM-hopeaa: 2016, 2017, 2024
* 1 Itä-Länsi -ottelu: 2021

## Lähteet
Nokia 6.1 Plus

**Nokia 6.1 Plus** on HMD Globalin 31. elokuuta 2018 julkaisema älypuhelin, jossa on esiasennettuna Android 8.1 (Oreo).

## Tekniset tiedot
### Muotoilu
Nokia 6.1 Plus -älypuhelimessa on 5,8-tuumainen näyttö Full HD+ -resoluutiolla.

### Fyysiset osat
Laitteesta löytyy 1,8 gigahertsin kahdeksanydinprosessori. Laitteessa on 4 gigatavua keskusmuistia ja 64 gigatavua sisäistä muistia. Puhelimen muisti on laajennettavissa enintään 400 gigatavun microSD-kortilla.

#### Kamerat ja multimedia
Laitteessa on kaksi takakameraa, pääkameran tarkkuus on 16 megapikseliä ja toinen kamera on 5 megapikseliä. Etukamera on puolestaan 16 megapikseliä.

Videokuvaus voidaan tehdä 1080p (Full HD) -resoluutiolla 30fps.

### Ohjelmisto
Julkaisuhetkellä laitteessa oli esiasennettuna Android 8.1 (Oreo).

## Lähteet
* PhoneArena: Nokia 6.1 Plus
Anton Eberl

**Anton Franz Josef Eberl** (13. kesäkuuta 1765 Wien – 11. maaliskuuta 1807) oli itävaltalainen säveltäjä ja pianisti. Hän ystävystyi Wolfgang Amadeus Mozartin kanssa, sai tältä rohkaisua urallaan ja mahdollisesti opiskeli tämän johdolla. Ainakin Eberlin säveltämiä pianokappaleita tiedetään julkaistun jo vuonna 1788 virheellisesti Mozartin nimissä. Hän sai suurta arvostusta soitinmusiikin teoksillaan, joita pidettiin jopa Ludwig van Beethovenin sävellysten veroisina; Eberlin sinfonia Es-duurissa esitettiin Beethovenin 3. sinfonian (*Eroica*) kantaesityksen yhteydessä, ja sitä itse asiassa pidettiin aikanaan näistä teoksista vahvempana.

Eberlin tuotannossa voi kuulla jo romantiikan enteitä. Esimerkiksi hänen pianosonaatissaan (g-molli) on piirteitä, joiden kaltaiset tulivat myöhemmin tutuiksi César Franckin, Frédéric Chopinin ja Franz Lisztin musiikin kautta. Eberliltä ei ole säilynyt näyttämömusiikkia, mutta hänen varhaisin näyttämöteoksensa sai osakseen positiivista palautetta Christoph Willibald Gluckilta.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* IMSLP: Anton Eberl: nuotteja
Antero Haapanen

**Antero Haapanen** (20. lokakuuta 1854 Kauhajoki – 27. huhtikuuta 1932 Kauhajoki) oli suomalainen Kauhajoella asunut aseseppä ja kansanmuusikko.

Haapasen isä oli Knuuttilan torppari Elias Haapanen. Antero Haapanen työskenteli 17-vuotiaasta alkaen puutyömiehenä saha- ja myllylaitoksilla. Hän ryhtyi sepäksi 22-vuotiaana ja vuonna 1880 hän teki komeat trillat Yli-Knuuttilan tilan omistaneelle C. W. von Schantzille. Näihin aikoihin Haapanen alkoi valmistaa pajassaan myös sahalaitosten koneistoja ja teki niihin myös pieniä parannuksia. Innokkaana metsästäjänä tunnettu Haapanen alkoi myös valmistaa pajassaan pyssyjä. Hän sai valmistamistaan aseista ensimmäisen palkinnon Vaasan tehdas- ja käsityönäyttelyssä 1908, Etelä-Pohjanmaan käsityönäyttelyssä 1913 ja Suomen 11. yleisessä käsityönäyttelyssä Tampereella 1922. Sen jälkeen kun tohtori Söderström kirjoitti Haapasesta artikkelin saksalaiseen *"Schuss und Wafe"*-lehteen hänelle alkoi tulla tilauksia myös ulkomailta Venäjältä, Saksasta, Hollannista ja Englannista. Haapanen ei kuitenkaan voinut ottaa näitä tilauksia vastaan koska hän teki aseensa käsityönä eikä voinut kasvattaa aseiden valmistusmääriä.

Haapanen harrasti myös musiikkia ja nuorisoseuratyötä. Hän soitti viulua häissä ja iltamissa ja kuului kunniajäsenenä Kauhajoen orkesteriin. 

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Vanha pyssyseppä, Hakkapeliitta, 10.06.1930, nro 24-25, s. 20, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
Joseph Wölfl

**Joseph Wölfl** (24. joulukuuta 1773 Salzburg – 21. toukokuuta 1812 Lontoo) oli itävaltalainen säveltäjä ja pianisti. Hän sai varhaisimman musiikkikasvatuksensa Leopold Mozartilta ja Michael Haydnilta. Hän toimi hovisäveltäjänä Varsovassa, asui vuodesta 1795 Wienissä, muutti vuonna 1801 Pariisiin ja teki sieltä vuonna 1805 jälleen muuton, tällä kertaa Lontooseen.

Wölfl kuului Ludwig van Beethovenin ohella aikansa kunnioitetuimpiin pianovirtuooseihin Wienissä. Hän sävelsi kaksi sinfoniaa, seitsemän oopperaa ja ohjelmistoa pianolle. Viimeksi mainittua edustavat muun muassa hänen konserttonsa, sonaattinsa ja muunnelmateoksensa. Hän sävelsi myös kamarimusiikkia sekä pianon kanssa että sitä ilman.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* IMSLP: Joseph Wölfl: nuotteja
Pyhäkosken veneonnettomuus

**Pyhäkosken veneonnettomuus** tapahtui Oulujoen Pyhäkoskella 2. elokuuta 1944 kun Oulun varuskunnasta koskenlaskuun lähteneen seurueen vene törmäsi joen poikki asetettuun vaijeriin ja kaatui jolloin veneessä olleista 20 henkilöstä kuusi hukkui. 

18 hengen seurue johon kuului varuskunnan aliupseereita ja lottia lähti keskiviikkoiltana kello 21–22 tienoilla Utajärven Ojalta koskenlaskuun Oulujoelle Suomen Matkailijayhdistyksen koskiveneellä. Veneen ohjaajana toimi valantehnyt koskenlaskija Iikka Vähäoja ja soutajana Teuvo Ristiniemi. Vene törmäsi Pyhäkoskella Muhoksen Leppiniemen kohdalla virran poikki kulkeneeseen sinkkivaijeriin jolloin veneen tuhto katkesi, peräosa täyttyi vedellä ja vene kaatui veneessä olleiden joutuessa koskeen. Toinen koskea laskenut vene välttyi juuri ja juuri törmäämästä vaijeriin. Osa veteen joutuneista onnistui pysymään veden pinnalla veneen jäännösten ja pelastuskölien avulla kunnes he pääsivät rantaan kosken alapuolella. Onnettomuudessa hukkuivat kersantti Kaarlo Henrik Nurro (s. 1907), alikersantti Eino Emil Järvelin (s. 1915), korpraali Eino Fredrik Kuusisto (s. 1921) sekä lotat Sylvi Niemi (s. 1911), Alma Ikonen (s. 1916) ja Aune Poutiainen (s. 1917).

Pyhäjoen veneonnettomuus lopetti vuonna 1898 alkaneen Oulunjoen koskimatkailuliikenteen kun koskenlaskijoille ei enää myönnetty lupia ja vähän myöhemmin Pyhäkosken vesivoimalaitostyöt estivät kokonaan veneliikenteen.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Yle Elävä arkisto : Oulujoen vanha venereitti
Lagmanin koulu

**Lagmanin koulu** on alakoulu Pietarsaaren kaupungissa. Koulurakennuksen suunnitteli Berndt Nyman, ja se valmistui vuonna 1910. Koulussa opiskelevat luokat 1–5.

## Lähteet
* Pekka Toivanen, Fjalar Finnäs, Kai Hoffman: *Pietarsaaren historia osa IV*. Pietarsaaren kaupunki, 2002
### Viitteet
Jenny Berthelius

**Jenny Berthelius** (29. syyskuuta 1923 Tukholma – elokuu 2019) oli ruotsalainen kirjailija.

Berthelius muutti lapsena perheineen Helsingborgiin, jossa hän myöhemmin kirjoitti ylioppilaaksi ja kouluttautui sihteerin työhön. Vuonna 1944 hän muutti miehensä Svenin kanssa Malmöhön, ja Marie-tyttärensä syntymän jälkeen hän keskittyi vapaaseen työskentelyyn etenkin kirjoittamisen parissa. Hän ryhtyi kirjoittamaan lehtiin pakinoita ja debytoi romaanikirjailijana vuonna 1968 teoksellaan *Mördarens ansikte*. Hänen kirjojensa henkilöitä ovat komisario Sanger ja eräänlainen alter ego, kirjailija Vera Kruse. Tuotantoon kuuluu trillereitä, muita romaaneja, lastenkirjallisuutta, novelleita, antologioita ja helppolukuisia kirjoja. Berthelius oli Bo Lagevi -dekkarikollektiivin ainoa naispuolinen jäsen. Hänet tunnetaankin parhaiten dekkareiden kirjoittajana. Hän toimi myös kielenkääntäjänä. Hän jäi leskeksi vuonna 1970, opiskeli vuosina 1978–1982 Lundissa vertailevaa kirjallisuudentutkimusta ja asui myöhemmin Arlesissa. 

Berthelius sai Expressen-lehden Sherlock-palkinnon teoksesta *Den heta sommaren* (1969) ja Ruotsin rikoskirjailijoiden akatemian suurmestaridiplomin vuonna 2004.

## Lähteet
Rational Software

**Rational Software Corporation** oli yhdysvaltalainen ohjelmistotalo, joka perustettiin vuonna 1981. IBM osti yrityksen vuonna 2002 2,1 miljardilla dollarilla.
Rational on siitä lähtien ollut IBM:n osasto.

Yritys tuli tunnetuksi ohjelmistotuotannon ohjelmista ohjelmien testaamiseen, suunnitteluun ja hallintaan.

Yrityksen nimekkäisiin työntekijöihin kuuluu muun muassa Grady Booch. 

## Tuotteita
* Rational ClearCase
* Rational Purify
* Rational Rose
* Rational Software Architect

## Lähteet
Karakul

**Karakul** (turkkilaisten kielten qarakül, karagöl, karakol ym. kirjoitusasuja, ”musta järvi”) voi tarkoittaa seuraavia asioita: 

* Karakol, kaupunki Kirgisiassa
* karakul, lammasrotu
* Kara-Kul, järvi Tadžikistanissa
* Qorakoʻl, kaupunki ja keidasalue Uzbekistanissa
Salomonin diskografia

**Salomonin diskografia** käsittää suomalaislaulaja Salomonin diskografian.

## Studioalbumit
*
* 
* 
*

## Kokoelmat
*
*
*
*
*
*

## Singlet

*”Itkeä ei saa” / ”Päivä uuteen vaihtuu” (1971)
*”Ei parempaa” / ”Pitkä tie” (1972)
*”Laulaa saan” / ”Suloinen hymy” (1973)
*”Mentiin seslonkiin” / ”Valvoin koko yön” (1974)
*”Unisatu” / ”Ei parempaa” (1975)
*”Enkeli” / ”Maria Maria” (1976)
*”You’re the Devil in Disguise” / ”Diana” (1976)
*”Malaya” / ”Kuuma yö” (1977)
*”Don’t Be Cruel” / ”Can’t Help Falling in Love with You” (1978)
*”Kaunis Marinella” / ”Ei onni suosi pettäjää” (1980)
*”Se koskee” / ”Delilah” (1980)

## Esiintymiset muilla kokoelmilla

* (”Itkeä ei saa”, ”Päivä uuteen vaihtuu”, ”Pitkä tie”, ”Ei parempaa”)
* (”Discotango”, ”Mexico Lady”, ”En aio vielä luovuttaa”)
* (”Linda Linda”, ”Uusi tunne”)
* (”Volga”, ”Jokaiseen päivään niin paljon mahtuu”, ”Onneni löytyneen luulin”)
* (”Delilah”, ”Viikonloppuisä”)
*  (”Piilopaikka”)
* (”Delilah”, ”Päättyneet on päivät”, ”Pieni nukke”)
* (”Kirje kotiin”)
* (”Juokse hänen luokseen”)
* (”Aallot lyö tunteiden”)
* (”Avaa hakas”)

## Lähteet
Grady Booch

**Grady Booch** on yhdysvaltalainen tietojenkäsittelytieteilijä, joka on tullut tunnetuksi muun muassa UML-mallinnuksesta. Booch on työskennellyt Rational Softwarella sen perustamisesta lähtien ja IBM:llä yrityksen kaupan jälkeen.

Boochilla on tutkinnot Yhdysvaltain ilmavoimien akatemiasta ja Kalifornian yliopistosta.

Booch on saanut tunnustuksena Lovelace-mitalin. Booch on myös ACM Fellow, IEEE Fellow ja IBM Fellow.

## Teokset
Booch on kirjoittanut kuusi menestynyttä kirjaa, joihin kuuluvat *UML Users Guide* ja *Object-Oriented Analysis and Design with Applications*.

* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 

## Lähteet
Ristikarin koulu

**Ristikarin koulu** on koulu Pietarsaaressa. Koulurakennuksen suunnitteli Albert Nyberg. Koulurakennus valmistui vuonna 1926 suomalaisen kansakoulun käyttöön. Koulun laajennus valmistui 1954. Kiinteistön julkisivu on suojeltu. 

Ristikarin koulu toimi suomenkielisenä alakouluna vuoteen 2006 asti. Ristikarille muutti tämän jälkeen Kielikylpykoulu. Kielikylpyopetus siirrettiin kosteus-ja sisäilmaongelmien vuoksi muualle vuonna 2013. Ristikarin kiinteistö on ollut tyhjillään vuodesta 2014 lähtien.

Vuonna 2020 Pietarsaaren kaupunki yritti myydä koulua kahteen otteeseen huutokaupassa. Vuonna 2023 Ristikarin koulu suojellaan Luutavuoren alueen asemakaavassa arkkitehtonisesti, kulttuurihistoriallisesti ja kaupunkikuvan kannalta tärkeänä suojeltuna rakennuksena, jota ei saa purkaa.

## Lähteet
* Pekka Toivanen, Fjalar Finnäs, Kai Hoffman: *Pietarsaaren historia osa IV*. Pietarsaaren kaupunki, 2002
### Viitteet
Ruusulehdon koulu

**Ruusulehdon koulu** on koulu Pietarsaaressa. Koulurakennuksen suunnitteli Lars Sonck, ja se valmistui vuonna 1927. Rakennus on suojeltu, mutta 1980-luvulla sen eteläpuolelle rakennettiin uusi rakennus, joka kytkettiin vanhaan rakennukseen liittymäkäytävällä. Samana vuonna valmistunut Heimbackan koulu Kolpissa on rakennettu samojen piirustusten pohjalta. Ruusulehdolla on vuodesta 2010 lähtien toiminut resurssikoulu.

## Lähteet
* Pekka Toivanen, Fjalar Finnäs, Kai Hoffman: *Pietarsaaren historia osa IV*. Pietarsaaren kaupunki, 2002
### Viitteet
Franz Limmer

**Franz Limmer** (2. lokakuuta 1808 Wien – 19. tammikuuta 1857 Timișoara) oli itävaltalainen säveltäjä ja kapellimestari. Hän sai harmoniassa, sävellyksessä ja orkestroinnissa opetusta Ignaz Ritter von Seyfriediltä. Hän opiskeli myös muun muassa sellon- ja klarinetinsoittoa. Jo 17-vuotiaana hän oli säveltänyt D-duurissa messun, joka kantaesitettiin Wienissä.

Vuonna 1834 Timișoaran saksalaisen teatterin johtaja tarjosi Limmerille kapellimestarin paikkaa, jonka hän hyväksyi ja muutti kaupunkiin. Vuonna 1835 hänet nimitettiin paikallisen tuomiokirkon kuoromestariksi. Kyseistä kirkkoa varten hän sävelsi tunnetuimman teoksensa, offertoriumin *Justus ut palma florebit*.       

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* IMSLP: Franz Limmer: nuotteja
Jari Latvanen

**Jari Esko Latvanen** (s. 1964) on suomalainen yritysjohtaja, joka toimi Stockmannin toimitusjohtajana vuosina 2019–2023. Latvanen on toiminut HKScanin toimitusjohtajana, kunnes sai potkut marraskuussa 2018.

## Lähteet
Friikkisirkus

**Friikkisirkus** (tai **friikkishow**, **friikkinäytös**, **kummajaisnäytös**) on näytös, jossa esitellään kummajaisia eli epätavallisen näköisiä ihmisiä. Esiintyjiin kuului esimerkiksi jättiläisiä, kääpiöitä, ylipainoisia, siamilaisia kaksosia, parrakkaita naisia, pienipäisiä ihmisiä, raajattomia ihmisiä sekä eksoottisten kansojen edustajia.

Friikkisirkukset kehittyivät kuriositeettimuseoista, joissa kummajaisia oli näytteillä muiden epätavallisten kohteiden ohella. Friikkisirkukset olivat itsenäisiä näytöksiä, toisin kuin sirkusten sideshow't, joissa myös saatettiin esitellä kummajaisia.

Friikkisirkukset nousivat suureen suosioon 1800-luvulla Yhdysvalloissa, ja pienimuotoisia näytöksiä nähtiin myös muualla, kuten Suomessa. Näytökset koettiin normaalina viihteenä, ja niitä mainostettiin tavallisissa lehdissä.

Friikkinäytösten suosion huippu kesti 1840-luvulta 1900-luvun taitteeseen ja pienimuotoisempana aina 1940-luvulle asti. Kummajaisten esittelyn arvostelu ja kyseenalaistaminen sekä elokuvan tulo 1920-luvulla vaikuttivat friikkinäytösten suosion hiipumiseen. Toiminnan lakkaamisen johdosta siihen yhdistetty hyväksikäyttö lakkasi, mutta toisaalta alalta vapaaehtoisesti toimeentulonsa hankkineet ihmiset menettivät elantonsa.

Tod Browningin sideshow-elokuva *[[Freaks – kummajaiset]]* (1932) kertoo friikkisirkuksessakin esiintyneistä ihmisistä.

## Lähteet
* 
### Viitteet
Paavo Velander

**Paavo Kalervo Velander** (2. syyskuuta 1909 Hanko – 29. tammikuuta 1997 Helsinki) oli suomalainen diplomi-insinööri ja Ylen teknillinen johtaja. Neuvontainsinöörinä toimiessaan hän kehitti 1930-luvulta lähtien menetelmiä, joilla voitiin poistaa radio- ja televisiolähetysten häiriöitä. Velander vaikutti myös siihen että Suomessa kerrostaloissa otettiin käyttöön yhteisantennijärjestelmät jo rakennusvaiheessa. Velander aloitti uransa Ylessä insinöörinä, toimi sitten teknisen neuvontaosaston päällikkönä ja teknillisenä apulaisjohtajana ja viimeksi Ylen teknillisenä johtajana. Hän jäi eläkkeelle 1972. 

Talvisodan aikana Velander kyseenalaisti Suomessa käytössä olleiden, ruotsalaisen Boris Hagelinin kehittämien Hagelin-salauslaitteiden turvallisuuden havaittuaan että ulkopuoliset voivat avata laitteilla salattuja sanomia jos heillä on käytössään samoilla asetuksilla salakirjoitettuja viestejä, tehokkaat apuvälineet ja vihjeitä sanomien sisällöstä. Velander alkoi suunnitella suomalaista salauslaitetta joka sai nimen *”Mirri”* laitteen sähkömoottorin kehräävästä äänestä. Velanderin laite käytti kertakäyttöisiä avaimia jotka olivat reikänauhalla kertakäyttöisessä kasetissa lähettävän ja vastaanottavan laitteen käyttäessä samanlaista kasettia. Laitteesta valmistettiin kaksi prototyyppiä joista toinen valmistui vasta loppusyksyllä 1944. Salauslaitteelle ei enää tässä vaiheessa ollut jatkosodan päätyttyä akuuttia tarvetta joten laitteiden valmistusta ei aloitettu. Laitteen prototyyppi on säilynyt ja se on nykyisin Museo Militarian kokoelmissa.

Paavo Velander oli naimisissa vuodesta 1940 Karin Alenin kanssa. He asuivat Pitäjänmäellä. 

## Teoksia
* Jarl Sarvas ja Paavo Velander : *Radiotekniikan perusteet*. Ammattienedistämislaitoksen ammattikirjoja n:o 17. 2. uusittu painos 1943,  3. uus. painos 1946, 4. uusittu painos 1953 
* *Radiosta elektroniikkaan : Elektroniikkainsinöörien seura 1926–1979* ; kertomuksen laat. Paavo Velander, ajasta 1936–56 on pääosan kirj. Orvo Pollari. Elektroniikkainsinöörien seura, Espoo 1980
* *Kidekoneesta väritelevisioon*. Kirjayhtymä, Helsinki 1986

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Kidevastaanottimen käyttömahdollisuuksista. Laatokalle dipl. ins. Paavo Velander, Laatokka 9.8.1944, nro 179, s. 1, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
Karvaorvokki

**Karvaorvokki** (*Viola hirta*) on orvokkikasvien (Violaceae) heimoon, orvokkien (*Viola*) sukuun kuuluva kasvilaji. Karvaorvokki muistuttaa mäkiorvokkia (*Viola collina*) sekä tuoksuorvokkia (*Viola odorata*), mutta sen voi erottaa mäkiorvokista lehtien ulkonäön ja tuoksuorvokista kukkien ulkonäön sekä rönsyjen perusteella. Karvaorvokki voi risteytyä mäkiorvokin, tuoksuorvokin tai hopeaorvokin kanssa.

Karvaorvokki on monivuotinen ruohovartinen orvokkilaji, joka ei muodosta rönsyjä. Karvaorvokin lehdet kasvavat suoraan juurakosta muodostaen lehtiruusukkeen varren tyvelle. Lehdet ovat ruodillisia ja muodoltaan herttamaisia. Sekä lehtiruodit että lehtilavat ovat pehmeäkarvaisia. Lehtien korvakkeet ovat melko pieniä ja hammaslaitaisia. Kukat kehittyvät suoraan juurakosta kasvavien varsien päihin. Kukkaperissä on kaksi pientä verholehteä. Kukat ovat melko suuria, vaaleansinivioletteja ja lähes täysin tuoksuttomia. Kukissa on kaksi ylöspäin suuntautunutta ja kolme alaspäin suuntautunutta terälehteä sekä violetti kannus. Karvaorvokki kukkii huhti–toukokuussa. Karvaorvokin hedelmät ovat pyöreitä sekä karvaisia ja sijaitsevat alaspäin kaartuvan varsien päissä.

Karvaorvokki kasvaa metsissä ja mäillä kuivilla kalkkivaikutteisilla kasvupaikoilla. Suomessa karvaorvokkia on tavattu lähinnä vain Varsinais-Suomesta ja Uudeltamaalta. Ruotsissa karvaorvokki on paikoitellen melko tavallinen maan eteläosissa.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Laji.fi: Karvaorvokki (''Viola hirta'')
*Pohjolan kasvien pauloissa: Viola hirta - karvaorvokki
*Flora of China: Viola hirta
Piia Leino

**Piia Leino** (s. 1977 Helsinki) on suomalainen kirjailija ja toimittaja.

Koulutukseltaan Leino on yhteiskuntatieteiden maisteri. Hän opiskeli Tampereen yliopistossa pääaineenaan journalistiikka ja valmistui vuonna 2004. Leinon romaani *Taivas* (2017) voitti Euroopan unionin kirjallisuuspalkinnon vuonna 2019. Teoksen käsikirjoitus voitti myös Kustantamo S&S:n Maailman laita -romaanikilpailun keväällä 2017. Teos sai myös HelMet-kirjallisuuspalkinnon 2019.

Leino asuu Helsingissä. Hän on toiminut opettajana Kriittisessä Korkeakoulussa.

## Tuotanto
* 
* 
* 
* 
* 
* 

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Piia Leino Kirjasampo.fi:ssä
Moukdavanyn Santiphone

**Moukdavanyn Santiphone** (, s. 6. kesäkuuta 1997 Laos)  on laosilainen laulaja. Hän esiintyi elokuvissa *Mon Hak Bao Mueang Wang*, *Auean Ai Sai Mor Nueng*, *Wi Wa Khon Pan Sa*.

## Diskografia
### Studioalbumit
* Sam La Plae Jai (ຊຳລະແຜໃຈ)
* Bao Tha Kaek Sao Sa Wan (ບ່າວທ່າແຂກ-ສາວສະຫວັນ)
* Mon Hak Bao Mueang Wang (ມົນຮັກບ່າວເມືອງວັງ)

## Lähteet
Kanariansalvia

**Kanariansalvia** (*Salvia canariensis*) on salvioiden suvun monivuotinen huulikukkaiskasvi. Se on kotoisin Kanariansaarilta.

## Kuvaus
### Lehdet ja oksat
Kanariansalvia voi kasvaa 2–2,3 metriä korkeaksi ja 1,5 metriä leveäksi pensaaksi. Lehtien lehtilapa on kolmiomainen, nuolenkärjen muotoinen. Lehdet ja varret ovat päältä hopeanharmaan karvoituksen peittämät.

### Kukat
Kanariansalvia kukkii kesästä alkutalveen. Kukat ovat väriltään purppuranpunertavasta sinipunaiseen.

## Levinneisyys
Kanariansalviaa kasvaa kaikilla Kanariansaarilla sekä Afrikan luoteisrannikolla. Kanariansalvia kasvaa hyvin vettä läpäisevässä maassa. Se on sopeutunut kuivaan ja ei tarvitse juurikaan ravinteita. Muualla maailmassa sitä kasvatetaan kuivilla alueilla koristekasvina, koska se ei tarvitse kovin paljon vettä.

## Kuvia

Salvia canariensis kz1.JPG|Kanariansalviapensas
Salvia canariensis (8079971703).jpg|Kanariansalvia lehtiä
Salvia canariensis kz5.jpg|Kanariansalvia lehtiä
Salvia canariensis kz4.JPG|Kanariansalvia kukinto
Salvia canariensis.jpg|Kanariansalvia kukinto
Salvia canariensis MHNT.BOT.2015.34.38.jpg|Kanariansalvian siemeniä


## Lähteet

## Aiheesta muualla
* 
* 
*
Franz Josef Popp

**Franz Josef Popp** (14. tammikuuta 1886 Wien – 29. heinäkuuta 1954 Stuttgart) oli itävaltalainen insinööri. Hän oli BMW:n ensimmäinen toimitusjohtaja. Sai nimityksen 1. lokakuuta 1917, ratkaisevalta osin suorakuutosen BMW IIIa -lentokonemoottorin menestyksekkään tilaussaannin ansiosta (Fokker D.VIIF).
Katri Helena (albumi)

**Katri Helena** on samannimisen laulajan toinen albumi, joka julkaistiin vuonna 1966. Kaikki sovitukset on tehnyt Jörgen Petersen, joka myös johtaa studioyhtyettä. Levyllä esiintyviä muita muusikoita ovat Unto Haapa-aho, Ilpo Kallio, Herbert Katz, Heikki Laurila, Pentti Lasanen ja Raimo Roiha.

Albumin A-puolella on singlenä julkaistun ”Polkkis”-kappaleen suosion innoittamana kolme muutakin saman muotitanssin tahtiin kulkevaa kappaletta. *Helsingin Sanomien* toimittaja Eino Leino arvosti niitä enemmän Chaplin-ikivihreää ”Hymy” ja kappaletta ”Kuuretki”, jotka julkaistiin saman singlen puoliskoina. ”Kuuretken” lisäksi italialaisia käännösiskelmiä ovat myös ”Lui” ja ”Tyttö niin pieni”.

Samoihin aikoihin albumin teon kanssa Katri Helena näytteli musiikkialasta kertovan komedian *[[Topralli]]* kuvauksissa. Elokuvassa soivat albumin kappaleista ”Polkkis” ja ”Lui”.

## Kappaleet

### A-puoli
# 
# 
# 
# 
# 
# 

### B-puoli
# 
# 
# 
# 
# 
# 

## Lähteet
Valklampi (Espoo)

**Valklampi** on Uudellamaalla luoteisessa Espoossa Nuuksionpään lähellä ja lähellä Vihdin rajaa sijaitseva järvi. Virallisen kaupunginosajaon mukaan se sijaitsee Nuuksion kaupunginosassa.

## Maantietoa
Valklampi on 550 metriä pitkä, 150 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 5,5 hehtaaria. Se on muodostunut jyrkkärinteisen Romvuoren pohjoisreunan alapuolella sijaitsevaan painaumaan. Lammen länsirannat päättyvät jyrkänteeseen ja eteläiset rannat ovat korkeita ja jyrkkiäkin. Nuuksion Pitkäjärvi sijaitsee Valklammen kaakkoispuolella, lännessä lähin järvi on Mustalampi ja luoteessa Haukkalampi. Järvessä ei ole kartan mukaan saaria ja sen rantaviiva on 1,2 kilometriä pitkä .

Nuuksion Valklammen lisäksi Uudellamaalla on kolme Valklampi-nimistä vakavettä. Pinta-alaltaan suurin Valklampi sijaitsee Lohjan Nummen kylän länsipuolella, toiseksi suurin Valklampi sijaitsee Lohjanjärven läheisyydessä. Pienin Valklampi sijaitsee Vihdissä kolmisen kilometriä Nuuksion Valklammesta länsiluoteeseen.

## Luontoarvoja
Valklammen ja Nuuksion Pitkäjärven välissä sijaitsee Saukonnoron luonnonsuojelualue.

## Vesistösuhteet
Valklampi sijaitsee Suomenlahden rannikkoalueessa (vesistöaluetunnus 81), jonka Mankinjoen valuma-alueeseen (81.057) järvi kuuluu. Lammen laskuoja alkaa sen itäpäästä ja se laskee 700 metrin päässä Nuuksion Pitkäjärveen. Laskuojan nimi saattaa olla Saukonnoro, eli sama kuin rannassa sijaitsevan talon nimi. Järven vedenpinnan korkeus on 74,6 metriä mpy (N2000).

## Lähteet

## Aiheesta muualla

*Nuuksion reitit
Missouri (elokuva)

**Missouri** (*The Missouri Breaks*) on Arthur Pennin lännenelokuva vuodelta 1976, jolloin lännenelokuvan katsottiin kuuluvan menneeseen aikaan.

Marlon Brando oikutteli ja siten hidasti elokuvan tekoa vaatimalla erikoiskohtelua ja muokkaamalla rooliaan ja vuorosanoja. Hevosvarkaiden johtajaa ja toista pääosaa esittävän Jack Nicholsonin sanotaan tympääntyneen Brandon käytökseen. Brando ja Nicholson olivat kuitenkin keskenään ystäviä. Nicholson ihaili Brandoa, ja vuonna 2004 hän ylisti tämän roolisuoritusta *[[Rolling Stone]]* -lehdelle.

Kuvauksissa yksi hevonen kuoli, ja näin eläinten kohtelua elokuvatuotannoissa seuraava järjestö ei hyväksynyt elokuvaa.

*Missouri* sai Suomen elokuvateattereissa 125&nbsp;522 katsojaa ja ylsi vuoden 1976 ensi-iltaelokuvista kymmenenneksi katsotuimmaksi.

## Näyttelijät

## Arviot
Arto Pajukallion näkemyksen mukaan elokuvassa yhdistyy eurooppalainen hienostelu ja amerikkalainen barbaria Brandon näyttelemäksi sadistiseksi eksentrikoksi.

## Lähteet

## Kirjallisuutta
* Moilanen, Harri: ”Koston maailma”, essee elokuvasta, *Filmihullu* 8/1976.
Valklampi (Lohja, Nummi)

**Valklampi** on noin neljäntoista hehtaarin laajuinen järvi Lohjalla Karjaanjoen päävesistössä. Se sijaitsee Nummen taajaman luoteispuolella lähellä Varsinais-Suomen rajaa. Taajaman ja Valklammen välissä on Pitkäjärvi ja Kovelanjärvi. Lohjan keskusta sijaitsee noin 20 kilometriä Valklammesta kaakkoon.

Lohjalla on myös toinen Valklampi; siitä käytetään toisinaan nimeä Valklammi.

## Lähteet
Valklampi (Lohja)

**Valklampi** on noin seitsemän hehtaarin laajuinen järvi Lohjalla Karjaanjoen päävesistössä. Se sijaitsee Lohjanjärven länsipuolella lähellä Varsinais-Suomen rajaa. Lohjan keskusta sijaitsee noin 20 kilometriä Valklammesta itään.

Valklammen valuma-alue on metsäistä, ja järven rannat ovat osittain hyvin jyrkkiä. Valklampi on lievästi humuspitoinen.

Lohjalla on myös toinen Valklampi; se sijaitsee lähellä Nummen taajamaa. Myös Vihdissä ja Espoossa on Valklampi-nimiset vakavedet.

## Lähteet
Kai laulaa saan

**Kai laulaa saan** on Katri Helenan kuudes albumi, joka julkaistiin vuonna 1971. Sen nimikappale on Pariisissa asuneen suomalaisen jazz- ja viihdepianistin Valto Laitisen sävellys, jonka suomenkielisen tekstin teki Chrisse Johansson. Myös muut albumin laulut ovat eri tekstittäjien ja sovittajien käännöskappaleita, lukuun ottamatta kahta Jukka Kuoppamäen säveltämää ja sanoittamaa lintuaiheista laulua. 

## Kappaleet

### A-puoli
# 
# 
# 
# 
# 
# 

### B-puoli
#
# 
# 
# 
# 
#
Valklampi (Vihti)

**Valklampi** on Uudellamaalla Vihdissä Kurjoon lähellä sijaitseva järvi.

## Maantietoa
Valklampi on 400 metriä pitkä, 100 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 1,6 hehtaaria. Järvessä ei ole kartan mukaan saaria ja sen rantaviivan pituus on 900 metriä. Rannassa on kaksi rakennusta, joille tulee Veikkolasta tie.

## Luontoarvoja
Järvi kuuluu Nuuksion kansallispuistoon. Sen pohjoisrantaa seuraa retkireitti, jonka varressa on nuotiopaikka.

## Vesistösuhteet
Valklampi sijaitsee Siuntionjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 22), jonka Palojärvenkosken alueeseen (22.004) järvi kuuluu. Siihen ei tule metsäojia, mutta sen laskuoja alkaa länsirannasta ja se loppuu länsipuolella sijaitsevalle suolle. Järven vedenpinnan korkeus on 91,3 metriä mpy (N2000).

## Lähteet
Antti Rönkä

**Antti Rönkä** (s. 26. heinäkuuta 1996 Tammisaari) on suomalainen kirjailija.

Röngän koulukiusaamista käsittelevä esikoisromaani *Jalat ilmassa* ilmestyi vuonna 2019. Hän sai teoksesta Kiitos kirjasta -palkinnon 2020.

Röngän isä on kirjailija Petri Tamminen. Vuonna 2020 ilmestyi heidän kirjeenvaihtoonsa perustuva teos *Silloin tällöin onnellinen*.

## Tuotanto
* 
* 
* 
* 

## Lähteet
Ei kauniimpaa (Katri Helenan albumi)

**Ei kauniimpaa** on Katri Helenan viides albumi, joka julkaistiin vuonna 1970.

Albumin nimikappale ”Ei kauniimpaa” oli Katri Helenan ensimmäinen Jukka Kuoppamäen säveltämä ja sanoittama menestyskappale ja aloitti heidän tiiviin yhteistyönsä. Kuoppamäki oli tosin sitä ennen sanoittanut useita käännösiskelmiä Katri Helenan aiemmille albumeille. Myös albumin avausraita ”Missä onni on?” on Jukka Kuoppamäen sävellys ja sanoitus.

## Kappaleet

### A-puoli
#
#
#
#
#
#

### B-puoli
#
#
#
#
#
#

## Lähteet
Malmin sairaala (Pietarsaari)

**Malmin sairaala** on Pietarsaaressa sijaitseva sairaala. Sairaalan osoite on Kolpintie 7.

## Historia
Kauppaneuvos Otto Malm testamenttasi Pietarsaaren kunnallisen sairaalan perustamiseksi 350 000 markkaa, sekä saman suuruisen summan rahastoon sairaalan ylläpitämiseksi. 

Tilapäinen, 10 paikkainen sairaala otettiin käyttöön marraskuussa 1904. Tilapäinen Sairaala oli käytössä uuden sairaalan päärakennuksen rakentamisen ajan, toiminta päättyi marraskuussa 1908. Tilapäinen sairaala purettiin, ja siirrettiin pääsairaalan pohjoispuolelle, ja otettiin uudelleen käyttöön 1909 maaliskuussa kulkutautipaviljonkina. Uuden sairaalan päärakennus vihittiin käyttöön 1. joulukuuta 1908. Samana päivänä paljastettiin Otto Malmin patsas Sairaalan päärakennuksessa oli kolme kerrosta ja kellari. 

Kulkutautisairaalaa laajennettiin rakentamalla sairaalan pohjoispuolelle paviljonki, joka otettiin käyttöön syyskuussa 1914. Kulkutautisairaalan talous erotettiin Malmin sairaalasta vuonna 1915.

Valtionneuvoston päätöksellä Malmin sairaala luokiteltiin aluesairaalaksi heinäkuusta 1958 alkaen. Valtionapu nousi 40 prosenttiin käyttökustannuksista.

Vuonna 1961 päätettiin täysin uuden rakennuksen rakentamisesta, joka sijoitettaisiin vanhan päärakennuksen itäpuolelle. Uusi sairaalarakennus otettiin käyttöön toukokuussa 1965. Sairaalan toiminta jaettiin osastoihin, eli kaksi kirurgista, kaksi sisätautiosastoa, yksi naistentautien osasto, yksi synnytysosasto, ja yksi lasten osasto.

Sairaalan laajennuksen rakentaminen aloitettiin joulukuussa 1980. Laajennus otettiin käyttöön syksyllä 1982. Uusiin tiloihin sijoitettiin laboratorio, röntgenosasto, leikkaussalit, sekä poliklinikka. Pietarsaaren sairaala liitettiin Vaasan sairaanhoitopiiriin vuoden 1989 alusta lähtien.

Vuonna 2005 Pietarsaaren sairaala irrottautui Vaasan sairaanhoitopiirin kuntayhtymästä, ja liittyi Pietarsaarenseudun kansanterveystyön kuntainliittoon. Uusi yksikkö sai nimekseen Malmin terveydenhuoltoalue.

Malmin sairaalan synnytysosasto suljettiin toukokuussa 2014. Jatkohoitoa vaativat kirurgiset leikkaukset loppuivat Pietarsaaressa tammikuussa 2017. Kaihi-, tyrä- ja pienet käsileikkaukset hoidetaan edelleen Malmin sairaalassa.

## Lähteet
* Henry Nygård: *Suurella sydämellä*. Pietarsaaren sosiaali- ja terveysvirasto, 2013

### Viitteet
Katri Helenan parhaimmat 1

**Katri Helenan parhaimmat 1** on ensimmäinen Katri Helenan levytyksistä koottu kokoelma-albumi. Se julkaistiin vuonna 1972. Levyn A-puolen kappaleet ovat peräisin artistin esikoisalbumilta *[[Vaalea valloittaja]]* (1964) ja B-puolen kappaleet kakkosalbumilta *[[Katri Helena (albumi)|Katri Helena]]* (1966).

## Kappaleet

### A-puoli
# 
# 
# 
# 
# 
# 
# 

### B-puoli
# 
# 
# 
# 
# 
# 
#
Jarkko Mylly

**Jarkko Mylly** on suomalainen kilpa-ampuja ja vammaisurheilija. Mylly ampuu eri kivääreillä, sillä hän kilpailee sekä R3-ilmakiväärissä että R6-pienoskiväärissä. Mylly kilpailee luokassa SH1, jossa kilpailee ampujat, joiden vamma on alaraajoissa. Myllyllä on sekä ilmakiväärin että pienoskiväärin Suomen-ennätykset 60 laukauksen sarjoissa. Hän on myös viisinkertainen Suomen-mestari. Mylly on myös lunastanut paikan Tokion paralympialaisiin 2020 R3-ilmakiväärissä. Mylly edustaa Haapajärven Ampumaseuraa.

## Lähteet
Kakarakestit

**Kakarakestit** on Katri Helenan lastenmusiikkialbumi, joka julkaistiin vuonna 1973. Albumin kappaleita sisältävä puolituntinen tv-ohjelma *Katri Helenan Kakarakestit* esitettiin Mainos-TV:n ohjelmistossa iltayhdeksältä jouluaatonaattona 1974. Albumi on julkaistu CD-levynä osana neljän levyn pahvikansiin pakattua kokoelmaa *Kultaiset lastenlaulut 1*.

## Kappaleet
### A-puoli
#
#
#
#
#
#

### B-puoli
#
#
#
#
#
#

## Lähteet
RAF Lossiemouth

**RAF Lossiemouth** (IATA: **LMO**, ICAO: **EGQS**) on Yhdistyneen kuningaskunnan ilmavoimien tukikohta Pohjois-Skotlannissa Morayshiressä neljä mailia Elginistä pohjoiseen. Tukikohta on Moray Firthin etelärannalla B9135-tien länsipuolella ja B9040-tien eteläpuolella.

Lentotukikohta avattiin 1939 pysyvänä tukikohtana, jossa No. 20 OTU koulutti pommikonemiehistöjä. Lisäksi tukikohtaan oli sijoitettuna huoltoyksiköitä. Sinne saapuivat 9. ja 617. laivueiden Avro Lancasterit, jotka tekivät onnistuneen iskun Norjan vuonoissa piileskelevää Saksan laivaston ''Tirpitziä'' vastaan.

Rannikkolennoston No 18 Group luovutti 12. heinäkuuta 1946 tukikohdan Fleet Air Armille, joka nimesi sen *HMS Fulmariksi*. Tukikohta palautettiin 29. syyskuuta 1972 ilmavoimien hallintaan. Ensimmäisenä tukikohtaan saapui ilmavoimien 8. laivue, jonka kalustona olivat Avro Shackleton AEW2 -merivalvontalentokoneet. Laivue siirrettiin myöhemmin RAF Kinlossiin. Seuraavaksi saapuivat 6. ja 54. laivueiden sekä 226 OCU:n SEPECAT Jaguarit. 12. ja 208. laivueiden Blackburn Buccaneerit sijoitettiin tukikohdan lentokonesuojiin meritorjuntatehtäviin. Vuoden 1994 alussa laivueet vaihdettiin 12. ja 617. laivueiden Panavia Tornado GR1B:ksi. 1990-luvun lopulla tukikohdassa oli Tornadojen lisäksi 16.(R) ja 15.(R) laivueet, joista ensimmäinen oli Jaguarien koulutusyksikkö ja toinen Tornado GR1 koulutusyksikkö. Lisäksi tukikohdassa oli pelastus- ja etsintätehtäviä varten 202. laivueen D lentue, jolla oli kalustona Westland Sea King HAR3 -helikopterit.

Tukikohtaa aiotaan laajentaa lähivuosina uutta Eurofighter Typhoon -lentuetta ja Poseidon-valvontakoneita varten.

## Lähteet
*
*

### Viitteet

## Aiheesta muualla
Länsinummen koulu

**Länsinummen koulu** on koulu Pietarsaaren kaupungissa. Koulussa järjestetään yleisopetuksen perusopetusta vuosiluokille 1–5 sekä erityisopetusta vuosiluokille 1–9. Länsinummen koulu otettiin käyttöön vuonna 1984. Koulussa on Runeberginsali-niminen liikunta- ja juhlasali, jota käytetään konserttisalina.

## Lähteet
* Håkan Andersson, Guy Björklund, Sixten Ekstrand, Kai Hoffman: *Pietarsaaren historia osa V*. Pietarsaaren kaupunki, 2015
### Viitteet
Lauluja meille kaikille

**Lauluja meille kaikille** on Katri Helenan seitsemäs albumi, joka julkaistiin vuonna 1972. Se koostuu monien eri tekijöiden käännösiskelmistä, jotka on sovittanut taustayhtyeen johtaja Olli Heikkilä.

## Kappaleet

### A-puoli
#
#
#
#
#
#

### B-puoli
#
#
#
#
#
#
Belgaum

**Belgaum** tai **Belagavi** on Intian Karnatakan osavaltiossa sijaitseva kaupunki. Nimi Belgaum on marathin kieltä ja Belagavi kannadaa. Vuonna 2014 Karnataka vaihtoi Belgaumin viralliseksi nimeksi Belagavi, koska se vastaa paremmin kannadan ääntämistapaa.

## Väestö
Belgaumin väkiluku on vuoden 2011 väestönlaskennan mukaan 488 157 henkeä. Hindujen osuus väestöstä on noin 73%, muslimien 20%, jainalaisten 4% ja kristittyjen 1%.

Enemmistö väestöstä puhuu äidinkielenään marathia eikä kannadaa, joka on Karnatakan virallinen kieli. Tämä kieliasia on toiminut Belgaumissa kiistakapulana marathien halutessa liittyä osaksi Maharashtran osavaltiota. Aktiivisesti asiaa on ajanut marathinationalistinen Shiv Sena -puolue, jonka lisäksi Maharashtran osavaltio on pyrkinyt suojelemaan alueella asuvan marathiväestön kielellisiä oikeuksia. Paikalliset muslimit puhuvat urdua.

## Lähteet

## Aiheesta muualla

* Belagavin piirikunnan verkkosivut
* Belgaumin kaupungin arkistoidut verkkosivut
* Encyclopædia Britannican artikkeli Belgaumista
Firozabad

**Firozabad** on Intiassa Uttar Pradeshin osavaltiossa sijaitseva kaupunki, jonka väkiluku on 604 214 henkeä vuoden 2011 väestönlaskennan mukaan. Kaupunki on kuuluisa tuottamistaan lasikoruista, joita siellä on valmistettu yli 200 vuoden ajan. Lasituotannon sivuvaikutuksena ilmanlaatu on kärsinyt siinä määrin, että kaupunkia pidetään yhtenä maailman saastuneimmista.

Kaupungissa sijaitsee jainalainen temppeli, jossa on korkea Bahubalille omistettu patsas.

## Väestö
Firozabadin asukkaista noin 62% on hinduja ja 34% muslimeita vuoden 2011 väestönlaskennan mukaan.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Firozabadin piirikunnan verkkosivut
Lédenon

**Lédenon** on kunta Ranskan eteläosassa Gardin departementissa Occitanien alueella.  Se sijaitsee noin 18 kilometriä Nîmesin kaupungista koilliseen.

Kunnan kautta kulkee roomalaisten rakentama Nîmesin akvedukti (*Aqueduc de Nîmes*). Sen avulla saatiin kuljetettua vettä Uzèsista Nîmesiin. Kunnan keskustassa on keskiaikaisen linnan Château de Lédenonin rauniot. Lédenonin nähtävyyksiä on arkkitehti Armand Pellierin vuonna 1976 rakentama aurinkohuvila *Villa solaire Gosselin*. Kunnassa on vuonna 1973 rakennettu moottorirata Circuit de Lédenon. Siellä kisaillaan muun muassa kansallisia Superbike- ja autourheilukilpailuja. Rata on poikkeuksellisen mutkainen ja sitä kierretään vastapäivään.


Tiedosto:Ledenon_Château_dominant_le_village.JPG|Château de Lédenon
Tiedosto:Mitjet-2l-ledenon.jpg|Circuit de Lédenon


## Lähteet

## Aiheesta muualla
Brevis historia regum Dacie

**Brevis historia regum Dacie** (’Lyhyt Tanskan kuninkaiden historia’) on latinankielinen tanskalainen kronikka, jonka on kirjoittanut tanskalainen historioitsija Sven Aggesen. Se on varhaisin tunnettu tanskalaiskronikka, jolla on nimeltä tunnettu kirjoittaja. Aggesen kirjoitti tekstin noin vuosina 1186–1187. Anonyymin kirjoittajan Roskilden kronikka on hiukan vanhempi, noin vuodelta 1141. 

Aggesen kuvaama Tanskan historia asettuu ajallisesti samoihin kehyksiin kuin Saxo Grammaticuksen *[[Gesta Danorum]]* ('Saxon Tanskan historia'), joskin Saxon laajempi teos tuli julki myöhemmin.

Kronikan kirjoittaja Sven Aggesen palveli Tanskan kuningasta Valdemar Suurta ja hänen seuraajaansa Knuut VI:ta. Aggesen osallistui sotaretkiin vendejä vastaan 1184 ja 1185. Hän kertoo, että hän haluaa kirjoituksillaan vaikuttaa siihen, etteivät esi-isien ja Tanskan kuninkaiden ja suurmiesten urotyöt unohdu. Siinä tarkoituksessa hän kirjoitti tanskalaiskronikan *Brevis historia regum Dacie*.

Teos kattaa Tanskan historian noin ajalta 300–1185. Sen laajuus on noin 40 sivua. Esitystä leimaa selkeä tanskalaisnationalistinen näkökulma, ja samalla se on saksalaisvastainen.

Kööpenhaminan yliopistossa on meneillään hanke vanhojen käsikirjoitusten uusien editioiden julkaisemiseksi. Tekstistä on olemassa vain yksi käsikirjoitus, jonka M. Cl. Gertz editoi 1916. Käsikirjoitus on hyvin huonokuntoinen kopio keskiaikaisesta käsikirjoituksesta. Vuonna 1978 Karsten Christensen arvioi, että Gertzin editiossa on väärinymmärryksiä. Sen arvioiminen on kuitenkin vaativa työ, eikä ole varmuutta, että arviointia tehtäisiin tämän kriittisen edition yhteydessä. Rinnakkainen käännös tanskaksi on suunnitteilla. Gertzin edition on kääntänyt englanniksi Eric Christiansen 1992.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
*Brevis historia regum Dacie
Antonio Berni

**Delesio Antonio Berni** (14. toukokuuta 1905 Rosario – 13. lokakuuta 1981 Buenos Aires) oli argentiinalainen taidemaalari. Hän edusti *Nuevo Realismo* (Uusi realismi) nimistä taiteilijaryhmää, jota voi pitää Latinalaisen Amerikan vastineena sosialistiselle realismille.

## Lähteet
Fernando Fader

**Fernando Fader** (11. huhtikuuta 1882 Bordeaux, Ranska – 25. helmikuuta 1935 Loca Corral Argentiina) oli argentiinalainen jälki-impressionistinen maalari.

## Elämänvaiheita
Faderin äiti oli ranskalainen ja isä saksalainen. Perhe muutti Argentiinaan vuonna 1884 ja asettui Mendozaan käynnistämään öljyteollisuutta. Fernando lähetettiin kouluun ensin Ranskaan ja sitten reaalikouluun Saksaan. Hän palasi Mendozaan vuonna 1898 ja sitten vuonna 1901 takaisin Saksaan, Müncheniin, missä hänen opettajanaan oli Heinrich von Zügel.

Faderin isä kuoli vuonna 1905 ja Fernando peri yritykset. Menetettyään konkurssissa omaisuuden vesivoimalaitoksen tuhouduttua tulvassa vuonna 1913 hän muutti Buenos Airesiin ja keskittyi maalaamiseen.

Fader sai mainetta jälki-impressionistina, ja hän liittyi muiden samaa tyylisuuntaa edustaneiden taiteilijoiden Nexus-ryhmään. Se halusi haastaa tuolloin konservatiivisena pitämänsä yleisen taidemaun. Nexus-ryhmä pysyi marginaalissa kunnes vuonna 1910 impressionistista maalaria Martin Malharroa alettiin pitää maan vaikutusvaltaisimpana taidemaalarina. Fader asettui vakituisesti asumaan Buenos Airesiin vuonna 1914. Tuolloin hän voitti ensimmäisen palkinnon Argentiinan kansallisessa taidebiennaalissa.

Biennaalin jälkeen Fader matkusti Espanjaan ja Saksaan. Hän sai kultamitalin San Franciscon kansainvälisestä näyttelystä vuonna 1915. Näihin aikoihin Fader alkoi sairastaa tuberkuloosia. Sairautensa vuoksi hän muutti pois Buenos Airesista Córdobaan.

## Lähteet

## Aiheesta muualla
Jatkuva toimitus

**Jatkuva toimitus** () on ohjelmistotuotannon menetelmä tietokoneohjelmiston kehityksessä, joka esiintyy DevOps-kehityksen yhteydessä. Menetelmä tähtää julkaisusyklien lyhentämiseen automatisoimalla ohjelmiston testaamista ja hyväksyntää. Menetelmä sisältää suuren joukon asioita hyväksyntätestaamisesta julkaisun ja konfiguraation sekä muutosten hallintaan.

Jatkuva toimitus ei ole sama asia kuin automaattinen asentaminen tuotantoon (). 

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Towards Continuous Integration and Continuous Delivery in the Automotive Industry (PDF)
Red Force

**Red Force** on Intaminin valmistama vuoristorata PortAventura-huvipuistossa Espanjassa. Se on Euroopan nopein ja korkein vuoristorata. Radan pituus on 880 metriä ja korkeus on 112 metriä. Red Forcen rakentaminen aloitettiin vuonna 2016 ja se avattiin huhtikuussa 2017.

Laitteen juna kiihdytetään sähkömagneettien avulla 180 km/h noin viidessä sekunnissa. Laukaisun jälkeen juna nousee 90 asteen kulmassa 112 metrin korkeuteen ja tulee sieltä alas. Matkan aikana matkustaja voi kokea 4,8 G:n voiman. Laite on teemoitettu Ferrariksi. Junaan mahtuu kerrallaan 12 matkustajaa. Laitteen kapasiteetti on 1&nbsp;200 matkustajaa tunnissa.

## Lähteet
Pohjanmaan poliisilaitos

**Pohjanmaan poliisilaitos** toimii Pohjanmaan, Etelä-Pohjanmaan ja Keski-Pohjanmaan maakunnissa. Poliisilaitoksen pääpoliisiasema sijaitsee Vaasassa. Pohjanmaan poliisilaitoksella on 18–20 päätoimista tutkinnanjohtajaa.

## Rikosepäilyt
Vuonna 2025 poliisilaitoksen vanhemmasta konstaapelista aloitettiin tutkinta nimikkeellä virkasalaisuuden ja virkavelvollisuuden rikkomisista sekä tietosuojarikoksesta. Hänen epäiltiin vuotaneen salaisia viranomaistietoja useiden vuosien ajan. 

Vuoden 2026 alussa kerrottiin, että poliisilaitoksen poliisia oli epäiltynä virkavelvollisuuden rikkomisesta. Yhden epäillyn syyteoikeus oli ehtinyt vanhentua. Tutkinta alkoi, koska poliisilaitos ei saanut kohtuullisessa ajassa valmiiksi esitutkintaa muun muassa seksuaalirikosten ja lapsiin kohdistuvien väkivaltarikosten tapauksissa. Tapausten jälkeen tutkintaorganisaatiota uudistettiin.

## Lähteet
Pietarsaaren paloasema

**Pietarsaaren paloasema** sijaitsee Pietarsaaressa Ahlströminkadulla. Paloasema muutti nykyisiin tiloihin entisen aluehälytyskeskuksen yhteyteen tammikuussa 2012. Paloaseman noin 2500 neliön tiloissa on ajoneuvohalleja, toimistoja, kuntosali ja koulutustiloja. Tiloista löytyy myös pelastussukellusallas, missä palokunnan sukeltajat voivat harjoitella. Rakennuskustannukset olivat 5,9 miljoonaa euroa. 

## Pietarsaaren vanha paloasema
Vuonna 1906 vapaapalokunta sai Strengbergin tupakkatehtaalta 50 000 markan lahjoituksen palokunnantalon rakentamiseksi. Pietarsaaren kaupunki päätti osallistua rakennuskustannuksiin sillä ehdolla, että rakennukseen tulee yleisiä tiloja, kuten juhlasali ja voimistelusali, sekä tilat palonsammutusvälineille. Vakuutusyhtiö Fennia tuki rakennushanketta 3 000  markalla. Paloasema sijoitettiin tupakkatehtaan länsipuolelle, Pietarsaaren kaupungin lahjoittamalle tontille. Tupakkatehdas lupasi viemäri- ja vesijohtoverkkonsa paloaseman käyttöön. Lopulliset kustannukset olivat 225 000 markkaa, ja VPK otti lainan kustannuslaskelman ylittäviä kuluja varten. Paloaseman suunnitteli Torben Grut, ja se valmistui vuonna 1912. Nykyisin Pietarsaaren vanhan paloaseman tiloissa toimii Station 23 -ravintola.

## Lähteet
* Pekka Toivanen, Fjalar Finnäs, Kai Hoffman: *Pietarsaaren historia osa IV*. Pietarsaaren kaupunki, 2002
### Viitteet
Johan Werner Paulin

**Johan Werner Paulin** (25. helmikuuta 1869 Perniö – 31. lokakuuta 1945 Turku) oli suomalainen merikapteeni, laivanvarustaja ja merenkulkuneuvos.

Paulin muutti jo lapsena Nauvoon ja hän lähti sitten nuorena merille parkkilaiva Esmeraldalla. Hän suoritti Turussa perämiestutkinnon 1895 ja merikapteenintutkinnon 1898. Hän oli sitten perämiehenä muun muassa Suomen Höyrylaiva Oy:n *Pallas*- ja *Rhea*-laivoissa. Vuonna 1906 Paulin perusti Viipuriin ahtausliikkeen jonka hän sitten laajensi kymmenen vuotta myöhemmin laivanvarustamoksi. Vuonna 1919 Paulin hankki itselleen hollantilaisen rahtilaivan *Alcorin* joka oli ensimmäisen maailmansodan alkuvaiheessa syksyllä 1914 upotettu täydessä hiililastissa sulkemaan Hangon satamaan tuleva väylä. Paulin onnistui nostamaan laivan ja otti sen oman varustamonsa käyttöön *Imatra*-nimisenä. Vähän myöhemmin Paulin nosti ylös Barösundin salmeen uponneen *Tilly Russ*-höyrylaivan joka liitettiin Suomen kauppalaivastoon *Barösund* nimellä.

Paulin siirsi talvisodan aikana yrityksensä toiminnan Viipurista Turkuun. Hän teki suuria lahjoituksia sotavuosina ja hän lahjoitti 75-vuotispäivänään 2 miljoonaa markkaa varustamonsa palveluksessa olleiden eläkerahaston pohjarahastoksi. 

Nauvolainen Paulinin varustamo toimi vuoteen 1971 saakka, jolloin se myi viimeisen aluksensa, vuonna 1967 valmistuneen M/S Stormqueenin Norjaan. 

## Lähteet

## Aiheesta muualla
* Paulinin varustamon laivoja (Äänimeri-sivusto)