open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Egiptuse pass

**Egiptuse kodaniku pass** (araabia keeles: **جواز السفر المصري**) on dokument, mis väljastatakse Egiptuse kodanikele rahvusvahelise reisimise eesmärgil. Lisaks Egiptuse kodakondsuse tõendamisele hõlbustavad nad vajaduse korral ka Egiptuse konsulaarametnike abi tagamise protsessi.

Egiptuse passid kehtivad täiskasvanutele seitse aastat ja neid väljastatakse kooli- või kolledžiõpilastele või neile, kes ei ole lõpetanud sõjaväelaste staatusega. Egiptuse passi ei saa uuendada; pärast uue dokumendi kehtivuse lõppu tuleb taotleda uut passi.

Alates 2008. aastast tutvustas Egiptuse valitsus uuemaid masinloetavaid passe, et täita rahvusvahelisi passi standardeid ja nõudeid 96,7% vastavusega ICAO dokumendile 9303. Uuemad passid pakuvad paremat turvalisust ja tipptaset .
Kasahstani pass

**Kasahstani kodaniku pass** on dokument, mis väljastatakse Kasahstani Vabariigi kodanikele rahvusvahelise reisimise hõlbustamiseks. Kasahstani Vabariigis peavad kodanikud kasutama sisemist isikutunnistust, mida saab kasutada ka reisimiseks Vene Föderatsiooni, Kõrgõzstanisse, Aserbaidžaanisse ja Albaaniasse. Kasahstani justiitsministeerium alustas biomeetriliste passide väljastamist 5. jaanuaril 2009.
Austraalia pass

**Austraalia pass** on ametlik dokument, mida väljastatakse Austraalia kodanikule Austraalia passiameti poolt Austraalia passiseaduse alusel nii Austraalias kui ka välismaal. 

Austraalia kodanikele on lubatud topeltkodaondsus.

Alates 1988. aastast on igal aastal väljastatud üle miljoni Austraalia passi ja see jõudis 2007. aastal 1,4 miljonini ning 2021. aastaks prognoositakse, et üle 3 miljoni passi väljastatakse igal aastal.
UNESCO maailmapärand Austrias

**[[Austria]]** alal on **[[UNESCO maailmapärandi nimistu]]s** 12 objekti ja 10 objekti kandidaati.

Nimistusse on kantud:
*11 kultuuripärandi objekti:
**1996 Salzburgi linna ajalooline keskus
**1996 Schönbrunni loss ja aiad
**1997 Hallstatt-Dachstein / Salzkammerguti kultuurmaastik
**1998 Semmeringi raudtee
**1999, 2010 Grazi linna ajalooline keskus ja Eggenbergi loss
**2000 Wachau kultuurmaastik
**2001 Fertö / Neusiedlersee kultuurmaastik. Ühispärand Ungariga
**2001 Viini ajalooline keskus. Alates 2017. aastast on see objekt ohustatud pärandi nimekirjas, sest uued kinnisvaraarendused ähvardavad hävitada ajaloolise keskkonna
**2011 Alpide ümbruse ajaloolised vaielamud. Ühispärand Itaalia, Prantsusmaa, Saksamaa, Sloveenia ja Šveitsiga
**2021 Euroopa suured spaalinnad. Ühispärand Belgia, Itaalia, Prantsusmaa, Saksamaa, Suurbritannia ja Tšehhiga
**2021 Rooma impeeriumi piirisüsteem. Doonau ''Limes'' (läänesegment). Ühispärand Saksamaa ja Slovakkiaga
*üks looduspärandi objekt:
**2017 Karpaatide ja teiste Euroopa regioonide muistsed ja põlised pöögimetsad. Ühispärand Albaania, Belgia, Bosnia ja Hertsegoviina, Bulgaaria, Hispaania, Horvaatia, Itaalia, Põhja-Makedoonia, Poola, Prantsusmaa, Rumeenia, Saksamaa, Slovakkia, Sloveenia, Šveitsi, Tšehhi ja Ukrainaga
*nimistusse kandideerib alates 1994. aastast veel 10 objekti

## Viited

## Välislingid
*UNESCO maailmapärand Austrias. UNESCO maailmapärandi koduleht. Inglise keeles
Itaalia pass

**Itaalia kodaniku pass** on dokument, mis väljastatakse Itaalia kodanikele rahvusvahelise reisimise eesmärgil. Biomeetrilised passid on saadaval alates 26. oktoobrist 2006, kehtivad 10, 5 või 3 aastat (sõltuvalt taotleja vanusest). Iga Itaalia kodanik on ka Euroopa Liidu kodanik. Pass, koos riikliku isikutunnistusega, võimaldab vabalt liikuda ja elada Euroopa Liidu ja Euroopa Majanduspiirkonna riikides.
Indoneesia pass

**Indoneesia kodaniku pass** on Indoneesia valitsuse poolt Indoneesias või välismaal elavatele Indoneesia kodanikele väljastatud reisidokument. 

Indoneesia on üks paljudest riikidest, kus kodanikel ei või olla mitut kodakondsust, ning sellised kodanikud kaotavad automaatselt oma Indoneesia kodakondsuse, kui teine kodakondsus omandatakse vabatahtlikult. Topeltkodakondsus on lubatud alla 18 aasta vanustel kodanikel. 

2014. aasta 30. oktoobril kehtestatud Indoneesia passi igal lehel kujutatud eri linde ja maastikke.
Valgevene pass

**Valgevene kodaniku pass** on dokument, mis väljastatakse Valgevene kodanikele ja, mida kasutatakse nii välis- kui ka sisereiside jaoks. Erinevalt Venemaast ja Ukrainast ei ole Valgevenes sisepassi. Passid väljastab siseministeerium Valgevenes ja välisministeerium välismaal elavatele kodanikele.

Passi võib väljastada kodanikele igas vanuses. 14-aastaseks saamisel soovitatakse igal kodanikul saada passi. Valgevene passidel on sinised kaaned.
Tänapäev (ajaleht)

**Tänapäev** oli 1989-1992 Pärnus ilmunud nädalaleht, mis muu hulgas vahendas uudiseid poliitikast. 

1989 oli leht Pärnu kooperatiivi Erg häälekandja. Lehte toimetas Matti Vaga. Lehe numbrid 3-17 ilmusid nime all **Tänapäevane**.

## Viited

## Välislingid
*
Bestiasammas

**Bestiasammas** on sammas või piilar, mille tüves on tervenisti moodustatud läbipõimunud loomade, harvem inimeste kujutistest. Esineb romaani kunstis. Tuntuimad näited on Souillaci kloostrikiriku, Moissaci kloostrikiriku ja Freisingi kiriku bestiasambad. Väiksemaid sambaid müütiliste loomadega tüvesel leiab ka Lucca toomkiriku fassaadil.

## Pildid

Pilt:Moissac, trumeau.JPG|Moissaci kloostrikiriku portaali kesksammas (*trumeau*) lõvidega
Pilt:Souillac, Abbaye Sainte-Marie-PM 32034.jpg|Souillaci kloostrikiriku väike bestiasammas seinapiilari sees
Pilt:Bestiensäule Dom Freising.jpg|Freisingi toomkiriku krüptis asuval sambal neelavad loomad inimesi
Pilt:Freisinger Bestiensäule NW.jpg|Freisingi sammas teiselt küljelt
Pilt:UmbLuccaDom03.jpg|Lucca toomkirik. Fassaadi detail


## Muud
Bestiasamba ideest lähtub Gustav Vigelandi teos "Monolitten" ('monoliit'), terrassil seisev inimkehadest sammas Vigelandi skulptuuripargis Oslos (modelleeritud 1924, valmis 1938).

## Viited

## Välislingid
* Bestiensäule. - Reallexikon zur Deutschen Kunstgeschichte
Ragne Kõuts-Klemm

**Ragne Kõuts-Klemm** (sündinud 14. oktoobril 1977) on eesti sotsioloog ja õppejõud. 

Tema peamised uurimisteemad on meediasüsteem, meediakasutus ja ajakirjandus.

## Haridus- ja töökäik
Ta on lõpetanud Viljandi Carl Robert Jakobsoni nimelise Gümnaasiumi matemaatika-füüsika eriklassi (25. lend). 2002. aastal lõpetas ta Tartu Ülikooli sotsioloogia bakalaureuse- ja magistriõppe. 2013. aastal omandas doktorikraadi meedia ja kommunikatsiooni erialal. Tema doktoritöö teema oli "Media-connected society: the analysis of media content and usage patterns from a systems-theoretical perspective" ("Meedia kaudu seostatud ühiskond: meedia sisu ja kasutusmustrite analüüs süsteemiteoreetilisest perspektiivist", juhendaja Peeter Vihalemm). 

Ragne Kõuts-Klemm töötab alates 2021. aastast Tartu Ülikooli ajakirjandussotsioloogia kaasprofessorina, varem oli sealsamas lektor (aastast 2002). Ta on pidanud meedia ja kommunikatsiooni teooriate loenguid ka Tallinna Ülikoolis. 2022. aasta augustist on ta Tartu Ülikooli ühiskonnateaduste instituudi juhataja.  

## Tunnustus

* 2002 Üliõpilaste teadustööde riikliku konkursi I preemia
* 2019 Sirbi laureaat 
* 2019 Tartu Ülikooli aumärk
* 2021 Hea töö aastaauhind (Tartu Ülikooli ühiskonnateaduste instituut) 

## Teadusorganisatsiooniline tegevus
Ragne Kõuts-Klemm oli 1999–2002 integratsiooni meediamonitooringu koordineerija ja aastatel 2008–2015 tegeles ajakirjandusmuuseumi asutamisega. 

Alates 2007. aastast on ta Balti Ajakirjandusuurijate Assotsiatsiooni juhatuse esimees, 2010. aastast Akadeemilise Ajakirjanduse Seltsi revisjonikomisjoni liige, 2017. aastast Bibliotheca Mediorum et Communicationis kirjastuskolleegiumi liige ning 2020. aastast Pressinõukogu liige.

## Teoseid
*Ragne Kõuts-Klemm, Külliki Seppel. "Juhatus meedia ja kommunikatsiooni teooriatesse". Tartu Ülikooli Kirjastus. Tartu 2018

## Viited

## Välislingid

*Ragne Kõuts-Klemm Eesti Teadusinfosüsteemis
*Ragne Kõuts-Klemm Google Scholari veebisaidil
*Ragne Kõuts-Klemm ResearchGate'i veebisaidil
*Ragne Kõuts-Klemm Academia.edu veebisaidil
*Ragne Kõuts-Klemm, tõde ja vale ajakirjanduse sisus 7. juuli 2023
Inimese saatus

**„Inimese saatus”** (vene keeles: „Судьба человека” *Sudba tšeloveka*) on vene kirjaniku Mihhail Šolohhovi jutustus, mis ilmus 1956. aastal.

## Süžee
Suure Isamaasõja puhkemise tõttu peab veoautojuht Andrei Sokolov jätma hüvasti oma perekonnaga ning liituma Punaarmeega, et võidelda sakslaste vastu. Juba esimestel sõjakuudel saab ta haavata ning langeb sakslaste kätte vangi. Vangistuses olles kogeb ta kõiki laagrieluga kaasnevaid piinu. Samas näitab Andrei Sokolov laagris üles suurt julgust, kui keeldub laagriülema pakkumisest sakslaste võitu tähistada. Lõpuks leiab Andrei võimaluse laagrist põgeneda ja pääseb seetõttu hukkamisest. Kodulinna naasnud, saab ta teada, et tema naine Irina ja nende kaks tütart on pommiplahvatuses hukkunud. Uudis vapustab Andreid ning ta läheb kohe tagasi rindele. Ainus ellujäänud pereliige on nüüd tema poeg, kes teenib sõjaväes ohvitserina. 9. mail saab Andrei teada, et ka poeg on sõja viimasel päeval hukkunud. Sõja lõppedes ei taha ta enam kunagi oma kodulinna tagasi minna. Mõned aastad hiljem kohtab ta väikest Ivani, kes on jäänud orvuks. Ivani ema suri sõjategevuse käigus ja isa jäi lahinguväljal kadunuks. Sokolov ütleb poisile, et ta on tema isa ning see annab väikesele Ivanile ja ka temale endale lootust uueks ja paremaks eluks.

## Taust
Jutustus põhineb tõsielusündmustel. 1946. aasta kevadel kohtas Šolohhov meest, kes rääkis talle selle loo. Šolohhov oli kuuldust rabatud ja ütles:„Ma kirjutan selle põhjal mõne jutustuse, kohe kindlasti kirjutan”. Kümme aastat hiljem, pärast Hemingway ja Remarque'i teoste lugemist kirjutas Šolohhov „Inimese saatuse” valmis seitsme päevaga.

## Film
1959. aastal ilmus selle jutustuse põhjal tehtud samanimeline mängufilm, mille režissöör on Sergei Bondartšuk. Film võitis Moskva rahvusvahelisel filmifestivalil peaauhinna ja tegi Bondartšukist kinomaailma kuulsuse.

## Viited
Sammas (ajaleht)

**Sammas** oli teaduse infoleht, mida andis välja Tartu Ülikooli teadus- ja arendusosakond.

Ajaleht ilmus aastail 2000–2004 sagedusega kuus korda aastas Tartu Ülikooli Kirjastuselt. 

Ajalehe toimetaja oli Andrus Tasa.
Meie Leht

**Meie Leht** on/oli mitme Eesti väljaande nimi
*Meie Leht (ajaleht, 1924), Eesti kommunistide leht
*Meie Leht (ajaleht, 2003), Tartu maakonna raamatukoguhoidjate häälekandja, e-ajaleht
*Meie Leht (ajaleht, 2017), Narva-Jõesuu leht
Vaivara Kaja

**Vaivara Kaja** oli 1993-2017 Sinimäel ilmunud ajaleht, mis vahendas Vaivara valla uudiseid. Lehte andis välja Vaivara vallavalitsus. Lehte toimetas Anne Jundas. 2010-2017 ilmus leht tirelköites koos venekeelse samanimelise lehega.

Pärast 2017. aasta haldusreformi, mille käigus Vaivara vald liitus Narva-Jõesuu linnaga, annab endise Vaivara valla aladel toimuva kohta uudised edasi Meie Leht.

## Viited

## Välislingid
*
Oe oja

**Oe oja** (ka **Parika oja**) on oja Sakala kõrgustiku põhjaosas, Viljandi maakonnas Põhja-Sakala vallas, Navesti jõe vasakpoolne lisajõgi.

Oja pikkus on 17,2 km, valgla pindala 98 km², langus 25,5 m ja lang 1,48 m/km. Oja saab alguse 64,5 m kõrgusel Aimla külas ja suubub Maalasti, Ülde ja Venevere küla piiril 39 m kõrgusel vasakult poolt Navesti jõkke 63,2 km kaugusel selle suudmest. Oja kuulub Lääne-Eesti vesikonda ja Pärnu alamvesikonda.

## Viited

## Välislingid
*
*
Vaba Saaremaa

**Vaba Saaremaa** oli 1919. aastal Kuressaares ilmunud ajaleht. 

Lehte andis välja C. Palk (numbrid 1–18), seejärel Saaremaa Kirjastusühisus (numbrid 19–43).

Riigi Teataja, nr. 39, 20. juuni 1919 andmetel oli ajalehe Waba Saaremaa väljaandja 27. märtsist Saaremaa Kirjastuse Ühisus ja vastutav toimetaja Adolf Aulik, 32 a. wana, elukoht Kuresaares, Komendandi uul.; nr. 9 lehte trükitakse Saaremaa Kirjastuse Ühisuse trükikojas Kuresaares, Lossi uul. nr. 3. 2. aprillist oli vastutav toimetaja Aleksander Lepik, 30 a. wana; elukoht Kuresaares, Suure-Põllu uul. nr. 9.

## Viited

## Välislingid
*
UNESCO maailmapärand Bosnias ja Hertsegoviinas

**[[Bosnia ja Hertsegoviina]]** alal on **[[UNESCO maailmapärandi nimistu]]s** neli objekti ja 10 objekti kandidaati.

Nimistusse on kantud:
*kolm kultuuripärandi objekti:
**2005 Mostari vanalinna Vana silla ala
**2007 Višegradi Mehmed Paša Sokolovići sild
**2016 Keskaegsete hauakividega (''stećakid'') kalmistud. Ühispärand Horvaatia, Serbia ja Montenegroga
*üks looduspärandi objekt:
**2021 Karpaatide ja teiste Euroopa regioonide muistsed ja põlised pöögimetsad. Ühispärand Albaania, Austria, Belgia, Bulgaaria, Hispaania, Horvaatia, Itaalia, Põhja-Makedoonia, Poola, Prantsusmaa, Rumeenia, Saksamaa, Slovakkia, Sloveenia, Šveitsi, Tšehhi ja Ukrainaga
*nimistusse kandideerib alates 1997. aastast veel 10 objekti

## Viited

## Välislingid
*UNESCO maailmapärand Bosnias ja Hertsegoviinas. UNESCO maailmapärandi koduleht. Inglise keeles
Jonathan Banks

**Jonathan Ray Banks** (sündinud 31. jaanuaril 1947) on Ameerika Ühendriikide näitleja.

## Välislingid

*
Višegradi Mehmed Paša Sokolovići sild

**Višegradi Mehmed Paša Sokolovići sild** (prantsuse *Pont Mehmed Pacha Sokolović de Višegrad*, inglise *Mehmed Paša Sokolović Bridge in Višegrad*) on UNESCO maailmapärandi objekt nr 1260 Bosnias ja Hertsegoviinas Serblaste Vabariigis Višegradi vallas Višegradi linnas. Objekt asub sillal üle Drina jõe ja selle mõlemal kaldal.

## Sild
Põhiosa objektist moodustab Mehmed Paša Sokolovići sild.

## Objekti muud osad
Lisaks sillale kuulub maailmapärandi objekti ka silla-äärne jõeosa nii sillast alla- kui ka ülesvoolu, parema kalda mõlemad pealesõidurambid ning kaldaosade vaheline jõeosa nii sillast alla- kui ka ülesvoolu. Vasakul kaldal kuulub küll riba kallast objekti koosseisu, kuid sinna ei kuulu pealsõiduramp. 

Kaitsevööndisse kuulub kaugem jõeosa nii sillast alla- kui ka ülesvoolu, vasaku kalda pealesõiduramp ning osa vasaku kalda mägesid, mis ümbritsevad silda. Paremal kaldal kaitsevöönd puudub.

Maailmapärandi objekti pindala on kokku 1,5 ha ja kaitsevööndi pindala on 12,2 ha.

Objekt kanti Maailmapärandi nimekirja 2007. aastal.

## Viited

## Välislingid

*Višegradi Mehmed Paša Sokolovići sild UNESCO Maailmapärandi Komitee kodulehel. Inglise, prantsuse, araabia, hiina, vene, hispaania, jaapani ja hollandi keeles
Tallinna Uue Linna Päevad

**Tallinna Uue Linna Päevad** (lühendatult TULP) on Tallinnas Rotermanni kvartalis toimuv koguperefestival.

Esimene festival toimus 2009.

## Vaata ka
*Tallinna vanalinna päevad

## Viited

## Välislingid
*http://www.pealinn.ee/tagid/koik/uue-linna-paevad-tutvustavad-tulevikku-n221443
Tartu Vaskpilliansambel

**Tartu Vaskpilliansambel** on Tartus tegutsev vaskpilli.

Ansambel asutati 5. novembril 2014.

## Liikmed
*Tanel Aavakivi, trompet
*Rasmus Tuisk, trompet
*Priit Rusalepp, trompet
*Kristiina Luik, *[[corno]]*
*Hannes Metssalu, *corno*
*Artur Kiik, tromboon
*Gunnar Pettaig, tromboon
*Urmas Himma, tuuba.

## Viited

## Välislingid
*Koduleht Facebookis
Eesti Evangeelne Allianss

**Eesti Evangeelne Allianss** (lühend EEA) on Eesti mittetulundusühing, mille eesmärk on ühendada Eesti evangeelseid kristlasi ja mille tegevus on suunatud Eesti evangeliseerimisele. EEA president on Mihkel Kukk.

Põhikirja järgi on EEA põhitegevused järgmised:
* innustada ning teostada kristlaste vahel ühist palve-, evangelismi- ja misjonitööd nii Eestis kui väljaspool
* vahendada informatsiooni evangeelsete ühenduste ja organisatsioonide vahel
* aidata ellu viia ühisprojekte koolituseks, meedia kasutamiseks, anda välja trüki-, audio- ja videomaterjale jne

## Liikmed
* Eesti Evangeeliumi Kristlaste ja Baptistide Koguduste Liit (EEKBKL), 
* Eesti Evangeelne Luterlik Kirik (EELK), 
* Eesti Evangeelsete ja Vabakoguduste Liit (EEVL), 
* Eesti Kristlik Nelipühi Kirik (EKNK), 
* Eesti Metodisti Kirik (EMK)

## Viited

## Välislingid
*Koduleht
*Eesti Evangeelne Allianss Facebookis
UNESCO maailmapärand Bulgaarias

**[[Bulgaaria]]** alal on **[[UNESCO maailmapärandi nimistu]]s** 10 objekti ja 16 objekti kandidaati.

Nimistusse on kantud:
*seitse kultuuripärandi objekti:
**1979 Bojana kirik
**1979 Ivanovo koobaskirikud
**1979 Kazanlǎki traakia mausoleum
**1979 Madara ratsanik
**1983 Nesebǎri muinaslinn
**1983 Rila klooster
**1985 Sveštari traakia mausoleum
*kolm looduspärandi objekti:
**1983 Srebarna looduskaitseala
**1983, 2010 Pirini rahvuspark
**2017 Karpaatide ja teiste Euroopa regioonide muistsed ja põlised pöögimetsad. Ühispärand Albaania, Austria, Belgia, Bosnia ja Hertsegoviina, Hispaania, Horvaatia, Itaalia, Põhja-Makedoonia, Poola, Prantsusmaa, Rumeenia, Saksamaa, Slovakkia, Sloveenia, Šveitsi, Tšehhi ja Ukrainaga
*nimistusse kandideerib alates 1984. aastast veel 16 objekti

## Viited

## Välislingid
*UNESCO maailmapärand Bulgaarias. UNESCO maailmapärandi koduleht. Inglise keeles
Karikaturistide loendid

*Eesti karikaturistide loend
**Eesti karikaturistide pseudonüümide loend
*Välismaa karikaturistide loend
Mihkel Kukk

**Mihkel Kukk** on mitme isiku nimi:
*Mihkel Kukk (sportlane), odaviskaja
*Mihkel Kukk (sõjaväelane)
*Mihkel Kukk (vaimulik)
Szczucin

**Szczucin** on linn Poolas Väike-Poola vojevoodkonnas Dąbrowa Tarnowska maakonnas, Szczucini valla halduskeskus. Szczucin asub Visla jõe paremal kaldal.

Szczucinit on ürikutes esmamainitud 1326. aastal. Esimese Poola jagamise tagajärjel läks Szczucin 1772. aastal Habsburgide Austria keisririigi võimu alla. Linnaõigused sai Szczucin 1786. aastal. 1888. aastal, 1903. aastal ja 1912. aastal sai Szczucin tulekahjude tagajärjel kannatada. Raudteeühenduse sai Szczucin 1905. aastal. Szczucin kaotas linnaõigused 1934. aastal, kuid sai need tagasi 2009. aastal.

Aastatel 1975–1998 kuulus Szczucin Tarnówi vojevoodkonna koosseisu.

Szczucinis asub maanteemuuseum.

## Galerii

Szczucin kościół.jpg
Szczucin gmina.jpg
Szczucin-near-Tarnow--Poland--Railway-station--1996-04-07.jpg
Szczucin most 08.jpg


## Viited
Valga Kommunist

**Valga Kommunist** oli ajaleht, mis ilmus aastatel 1952–1962 Valgas ning vahendas Valga linna ja selle lähiümbruse uudiseid. Leht oli EKP Valga Rajoonikomitee ja Valga Rajooni TSN häälekandja. Leht ilmus kolm korda nädalas.

1960. aastal ilmus lehe lisa Meie Sport.

1963–1988 oli ajalehe uus pealkiri Kommunist.

## Vaata ka
*Lõuna-Eesti Postimees

## Viited

## Välislingid
*
Elva Elu

**Elva Elu** oli aastatel 1932–1937 ilmunud ajaleht, mis vahendas Elva linna ja selle lähiümbruse uudiseid. 

Ajalehe viimane väljaandja oli usaldusühisus Elva Elu ja viimane tegevtoimetaja oli M. Lukk. Leht ilmus sagedusega üks kord nädalas (1936. aastal kaks korda kuus).
## Viited

## Välislingid
*
Eesti 2020. aasta suveolümpiamängudel

**[[Eesti]]t** esindas 2021. aastal Tōkyōs toimunud 2020. aasta suveolümpiamängudel 34 sportlast 14 spordialal. See oli 13. kord, kui Eesti suveolümpiamängudel osales. 

Eestile tõi olümpiakulla epeevehklemise naiskond koosseisus Julia Beljajeva, Erika Kirpu, Katrina Lehis ja Irina Embrich. Katrina Lehis võitis lisaks individuaalvõistluses pronksmedali. 

## Jalgrattasport
### Maanteesõit
* Meeste temposõit: Tanel Kangert kvalifitseerus MM-il esikümnesse jõudmisega, teine koht kuulub Eestile maailma edetabeli alusel.
* Meeste grupisõit: Peeter Pruus
### Maastikuratta olümpiakross
*Janika Lõiv

## Judo
*Grigori Minaškin (100 kg)

## Kergejõustik
**Mehed**
* 400 m tõkkejooks: Rasmus Mägi
* Kümnevõistlus: Maicel Uibo, Johannes Erm, Karel Tilga
* Maratonijooks: Tiidrek Nurme, Roman Fosti

**Naised**
* Kaugushüpe: Ksenija Balta

## Laskmine
*10 m õhupüstol, 25 m olümpiakiirlaskmine: Peeter Olesk

## Maadlus
**Mehed**
* Kreeka-Rooma maadlus: Artur Vititin (raskekaal)

**Naised**
* Vabamaadlus: Epp Mäe

## Purjetamine
**Mehed**

Laser-klassis
* 2018. aasta purjetamise MM-l kindlustas Eesti (Karl-Martin Rammo) ühe koha Tōkyō OM-le.

**Naised**
-klassis
* 2018. aasta purjetamise MM-l kindlustas Eesti (Ingrid Puusta) ühe koha Tōkyō OM-le.

## Ratsutamine
*Koolisõit: Dina Ellermann hobusel Donna Anna

## Sulgpall
*Kristin Kuuba
*Raul Must

## Sõudmine
*Paarisaeruline neljapaat: Tõnu Endrekson, Allar Raja, Kaspar Taimsoo, Jüri-Mikk Udam (varumees: Johann Poolak)

## Tennis
*Anett Kontaveit

## Triatlon
*Kaidi Kivioja

## Ujumine
*Martin Allikvee
*Eneli Jefimova
*Kregor Zirk

## Vehklemine
*Epeevehklemine: Julia Beljajeva, Erika Kirpu, Katrina Lehis, Irina Embrich

## Vibulaskmine
*Reena Pärnat

## Viited

## Välislingid
* EOK ettevalmistustoetusi saavate sportlaste nimekiri
Elva Tulevik

**Elva Tulevik** oli aastatel 1934–1935 Elvas ilmunud ajaleht, mis vahendas Elva linna ja selle lähiümbruse uudiseid. Lehte andis välja kirjastusühisus Tulevik. Lehe vastutav toimetaja oli A. Ojasalu ja tegevtoimetaja M. Lukk.

## Viited

## Välislingid
*
Żabno

**Żabno** on linn Poolas Väike-Poola vojevoodkonnas Tarnówi maakonnas, Żabno valla halduskeskus. Linn asub Dunajeci jõe kaldal, Tarnówist umbes 16 km põhjakirdes.

Ürikutes on Żabnot esmamainitud 12. sajandil. Magdeburgi linnaõigused sai Żabno 1385. aastal. 1501. aastal põletasid linna maha tatarlased ja 1655. aastal Rootsi sissetungi ajal hävitati linn peaaegu täielikult. Esimese Poola jagamise tulemusel läks Żabno 1772. aastal Habsburgide Austria keisririigi koosseisu. 1799. aastal hävitas tulekahju peaaegu kogu linna. Esimeses maailmasõjas oli rindejoon mõnda aega Dunajeci jõel ja Żabno sai tugevast kannatada.

Żabno kaotas linnaõigused 1909. aastal, kuid sai need tagasi 1934. aastal.

Aastatel 1975–1998 kuulus Żabno Tarnówi vojevoodkonna koosseisu.

## Galerii

Żabno 2.jpg
Żabno. Kościół par. p.w. św.Ducha, wieża bramna1.jpg
Dom kultury zabno.jpg


## Viited
Słomniki

**Słomniki** on linn Poolas Väike-Poola vojevoodkonnas Krakówi maakonnas, Słomniki valla halduskeskus. Linn asub Krakówist ligikaudu 24 km põhja pool.

Słomnikit ürikutes esmamainitud 1287. aastal. Magdeburgi linnaõigused sai 1358. aastal. Rootsi sissetungi ajal aastatel 1655–1660 hävitati linn täielikult. Kolmanda Poola jagamise tagajärjel läks Słomniki 1795. aastal Habsburgide Austria keisririigi võimu alla. 1809. aastal läks linn Varssavi hertsogiriigi koosseisu. Neljanda Poola jagamise tulemusel läks Słomniki 1815. aastal Venemaa Keisririigiga personaalunioonis olnud Kongressi-Poola koosseisu. Słomniki kaotas linnaõigused 1870. aastal, kuid sai need tagasi 1917. aastal. Słomniki sai raudteeühenduse 1934. aastal. Aastatel 1975–1998 kuulus Słomniki Krakówi vojevoodkonna koosseisu.

## Galerii

Słomniki (market square) (2).jpg
Słomniki (market square) (4).jpg
Słomniki (stara żydowska uliczka).jpg


## Viited
Biecz

**Biecz** on linn Poolas Väike-Poola vojevoodkonnas Gorlice maakonnas, Bieczi valla halduskeskus.

Bieczi on ürikutes esmamainitud 11. sajandil. 1257. aastal sai Biecz Magdeburgi linnaõigused. 1306. aastal kuulutati Biecz kuningalinnaks. 14. sajandi esimesel poolest alates sai Bieczist oluline kaubanduse ja käsitöö keskus. Biecz oli ka üheks kuninga residentsiks. 

Linna õitseaeg oli 16. sajandi esimesel poolel. 17. sajandil algas linna langus. 

Esimese Poola jagamise tagajärjel läks Biecz 1772. aastal Habsburgide Austria keisririigi võimu alla.

Aastatel 1975–1998 kuulus Biecz Krosno vojevoodkonna koosseisu.

## Galerii

Kosciol Biecz.JPG
Kosciol okolice Biecz.JPG
Baszta radziecka Biecz.JPG
Klasztor Biecz.jpg
Biblioteka Biecz.JPG


## Viited
Lood (laev)

**Lood** on Eesti meremuuseumi uurimislaev, mis oli algselt ehitatud sisevete poilaevaks ja on olnud ka mereväe tuukrikaater. 

## Kirjeldus
Klaasplastkerega laev on 16,09&nbsp;m pikk, 4,62&nbsp;m lai süvisega 0,7&nbsp;m. Peamasina võimsus on 856&nbsp;kW ja see annab jugakäituriga kiiruseks umbes 20 sõlme. Poilaeva laevaperes oli 5 liiget.

## Ajalugu
Poilaev on valmistatud 2000. aastal Orissaares Eesti Veeteede Ameti Tornimäe tsehhis algse nimetusega **EVA-321**. Seda kasutati Emajõel ning Peipsi ja Pihkva järvel hüdrograafiakaatrina.

2007. aastal lõpetati Veeteede Ametis EVA-321 aktiivne kasutamine ja laev jäi seisma. 

2012. aastal anti alus üle Eesti mereväele, kus sai tuukrikaatriks **Lood**. Pardatähiseks sai A530. Kaater oli algul küll tuukrigrupi kasutuses, kuid jäeti Miinisadamas lõpuks kaile seisma. 

2019. aasta novembris otsustati Lood anda üle Eesti Meremuuseumile. Laev veesati ja viidi Lennusadamasse.

2020. aasta 30. märtsi hommikul toimus Lennusadamas remondis oleval Loodil tulekahju. Tuli ei jõudnud jõuseadmeteni ja kustutati. Alus on kavas taastada ja kasutusele võtta.

## Vaata ka
*Mardus (laev 1959)

## Viited
Laxmi Prasad Devkota

**Laxmi Prasad Devkota** (nepali keeles लक्ष्मीप्रसाद देवकोटा; 12. november 1909 Nepal – 14. september 1959) oli nepali luuletaja ja proosakirjanik (sealhulgas näitekirjanik).

## Viited
Elva Filatelist

**Elva Filatelist** oli Elva Filatelistide Seltsi infoleht, mis ilmus aastatel 1992–2001. Seda koostas Gunnar Kirs. Leht ilmus kuus korda aastas.

## Viited

## Välislingid
*
Elva Noorsoolane

**Elva Noorsoolane** oli aastatel 1935–1936 Elvas ilmunud ajaleht. Lehte andis välja Ülemaalise Eesti Noorsoo Ühenduse Elva osakond. Lehe vastutav toimetaja oli Mart Lukk. Leht ilmus sagedusega üks kord kuus.

## Viited

## Välislingid
*
Aleksandr Suhharev

**Aleksandr Suhharevi** nime on kandnud mitmed isikud:
*Aleksandr Jakovlevitš Suhharev (1923–2021), NSV Liidu justiitsminister (1984–1988), NSV Liidu peaprokurör (1988–1990);
*Aleksandr Petrovitš Suhharev (1919–1943),  Nõukogude Liidu kangelane;
*...
UNESCO maailmapärand Montenegros

**[[Montenegro]]** alal on **[[UNESCO maailmapärandi nimistu]]s** neli objekti ja ootenimistus kuus objekti.

Nimistusse on kantud:
*kolm kultuuripärandi objekti:
**1979 Kotori loodus- ja kultuurilooline piirkond
**2016 Keskaegsete hauakividega (''stećakid'') kalmistud. Ühispärand Bosnia ja Hertsegoviina, Horvaatia ja Serbiaga
**2017 Veneetsia kaitseehitised 16-17. sajandil. ''Stato da Terra'' – läänepoolne ''Stato da Mar''. Ühispärand Horvaatia ja Itaaliaga
*üks looduspärandi objekt:
**1980, 2005 Durmitori rahvuspark

Ootenimistus on kuus objektiː
*neli kultuuripärandi objekti:
**2010 "Cetinje ajalooline südalinn"
**2010 "Bari vanalinn"
**2010 "Doclea"
**2018 "Ulcinji vanalinn"

*kaks looduspärandi objekti:
**2010 "’Biogradska gora’ rahvuspark"
**2018 Karpaatide ja teiste Euroopa regioonide muistsed ja põlised pöögimetsad (Montenegro). Objekti ala kattub osaliselt ’Biogradska gora’ rahvuspargi alaga. Taotletakse Karpaatide ja teiste Euroopa regioonide muistsete ja põliste pöögimetsade objektiga liitumist, mis on võimalik ühispärand Albaania, Austria, Belgia, Bosnia ja Hertsegoviina, Bulgaaria, Hispaania, Horvaatia, Itaalia, Poola, Prantsusmaa, Rumeenia, Saksamaa, Slovakkia, Sloveenia, Šveitsi, Tšehhi ja Ukrainaga. Montenegro esitas ühistaotluse koos Serbia ja Šveitsiga, kuid 2021. aastal liideti selle taotlusobjekti Šveitsi osa maailmapärandi nimistuga

## Viited

## Välislingid
*UNESCO maailmapärand Montenegros. UNESCO maailmapärandi koduleht. Inglise keeles (vaadatud 29. aprillil 2023)
Aleksandr Petrovitš Suhharev

**Aleksandr Petrovitš Suhharev** (vene Александр Петрович Сухарев; 30. september 1919 – 15. november 1943) oli Nõukogude Liidu kangelane.

## Viited
Aleksandr Jakovlevitš Suhharev

**Aleksandr Jakovlevitš Suhharev** (vene keeles *Александр Яковлевич Сухарев*; 11. oktoober 1923 Malaja Trešeševka küla, Voroneži kubermang – 7. märts 2021 Moskva) oli NSV Liidu riigiametnik, Vene NFSV justiitsminister (1984–1988), NSV Liidu peaprokurör (1988–1990).
NSV Liidu Prokuratuur

**NSV Liidu Prokuratuur** (vene keeles Генеральная прокуратура СССР, ka Прокуратура СССР) oli NSV Liidu riigiasutus, mis juhtis kuritegude menetlemist.

## Välislingid
*Eesti Vabariigi Ülemnõukogu Presiidiumi 27.08.1991 otsus "Eesti Vabariigi Prokuratuuri lahutamise kohta NSV Liidu Prokuratuurist". Elektrooniline Riigi Teataja. Avaldamismärge: RT 1991, 30, 348.
Venemaa Föderatsiooni Prokuratuur

**Venemaa Föderatsiooni Prokuratuur** (vene keeles Прокуратура Российской Федерации) on Venemaa justiitsministeeriumi valitsemisalas olev riigiasutus, millest juhitakse kuritegude menetlemist.

23. juunist 2006 juhib asutust riigi peaprokurör Juri Tšaika.

## Välislingid
* Koduleht
Juri Tšaika

**Juri Tšaika** (vene keeles Юрий Яковлевич Чайка; sündinud 21. mail 1951 Nikolajevskis Amuuri ääres) on riigiametnik, Venemaa Föderatsiooni Prokuratuuri juhataja (peaprokurör) 23. juunist 2006 kuni 22. jaanuarini 2020. Alates 22. jaanuarist 2020 on ta president Vladimir Putini eriesindaja Põhja-Kaukaasia föderaalses ringkonnas. 

## Elulugu
1976. aastal lõpetas kohtupraktika erialal Sverdlovski Riikliku Õigusinstituudi. Alates 1976. aastast Irkutski oblasti Ust-Udinski rajooni prokuratuuris esmalt praktikandi, seejärel uurijana ja hiljem Irkutski oblasti Tuluni rajoonide vahelise prokuratuuri aseprokurörina. 1979–1984 Ida-Siberi transpordiprokuratuuri uurimisosakonna juhataja. 1984–1986 ja 1988–1990 oli parteitööl NLKP Irkutski oblastikomitees (NLKP Irkutski oblastikomitee haldusorganite osakonna instruktor, NLKP oblastikomitee osakonna juhataja). 1986–1988 Irkutski oblasti prokuröri esimene asetäitja – uurimisosakonna juhataja. 1990–1992 Ida-Siberi transpordiprokuratuuri prokurör. 1992–1995 Irkutski oblasti prokurör. 1995–1999 Vene Föderatsiooni peaprokuröri esimene asetäitja. Aprillist augustini 1999 ja 23. juunist 2006 kuni 22. jaanuarini 2020 Vene Föderatsiooni peaprokurör. 1999–2006 Vene Föderatsiooni justiitsminister.

20. jaanuaril 2020 astus ta tagasi seoses üleminekuga Venemaa presidendi täievolilise esindaja ametikohale Põhja-Kaukaasia föderaalringkonnas.

## Sanktsioonid
6. aprillil 2022 kehtestas USA ja 21. juulil 2022 Euroopa Liit talle seoses Venemaa kallaletungiga Ukrainale viisa- ja majandussanktsioonid.

## Tunnustus
*20131 – valiti Venemaa Kunstide Akadeemia auliikmeks

## Viited
Venemaa justiitsministeerium

**Venemaa Föderatsiooni Justiitsministeerium** on Venemaa valitsusasutus, mis korraldab riigi õigus- ja kriminaalpoliitikat.

12. maist 2008 on asutuse juht justiitsminister Aleksandr Konovalov.

## Välislingid
* Koduleht
Silovik

**Silovik** (vene keeles силовик) on poliitik Venemaa Föderatsioonis, kes varem on töötanud julgeolekuametkonnas.

## Venemaa Föderatsiooni julgeolekuasutused
*Venemaa Föderatsiooni Föderaalne Julgeolekuteenistus (FSB)
*Venemaa Föderatsiooni Justiitsministeerium
*Venemaa Föderatsiooni Kaitseministeerium
*Venemaa Föderatsiooni Prokuratuur
*Venemaa Föderatsiooni Relvajõud
*Venemaa Föderatsiooni Välisluureteenistus
Venemaa kaitseministeerium

**Venemaa Föderatsiooni Kaitseministeerium** (vene keeles Министерство обороны Российской Федерации, lühemalt Минобороны России) on Venemaa valitsusasutus, mis korraldab riigikaitset.

## Vaata ka
*KM Raketi- ja Suurtükiväe Peavalitsus vene k lühend GRAU, GRAU indeks
* KM Autosoomustankiväe Peavalitsus vene k lühend GABTU
*NSV Liidu Kaitseministeerium

## Välislingid
* 
* Koduleht (vene ja inglise keeles)
Aleksandr Konovalov

**Aleksandr Vladimirovitš Konovalov** (sündinud 9. juunil 1968 Leningradis) on riigiametnik, Venemaa Föderatsiooni justiitsminister.
NSV Liidu peaprokurör

**NSV Liidu peaprokurör** oli NSV Liidu Prokuratuuri kõrgeim juht, juhataja.

Kuni NSV Liidu Ülemnõukogu otsuseni 1946. aasta märtsis, oli vastava ametikoha nimetus **NSV Liidu prokurör**.
Venemaa Föderatsiooni Julgeolekunõukogu

**Venemaa Föderatsiooni Julgeolekunõukogu** (vene keeles Совет Безопасности Российской Федерации) on Venemaa presidendi moodustatud institutsioon erinevate riigiasutuste juhtidest, kes annavad presidendile nõu riigikaitse küsimustes.

Julgeolekunõukogu koosseisu kuuluvad esimees, 12 alalist liiget ja 18 nõuandva häälega liiget.

## Liikmed (seisuga 18.02.2019)
* Vladimir Putin
** Venemaa Föderatsiooni Julgeolekunõukogu esimees

* Aleksandr Bortnikov
* Anton Vaino
* Vjatšeslav Volodin
* Sergei Ivanov
* Vladimir Kolokoltsev
* Sergei Lavrov
* Valentina Matvijenko
* Dmitri Medvedev
* Sergei Narõškin
* Nikolai Patrušev
* Sergei Šoigu

* Aleksandr Beglov
* Vladimir Bulavin
* Valeri Gerassimov
* Aleksandr Gutšan

* Jevgeni Zinitšev
* Viktor Zolotov
* Igor Komarov
* Aleksandr Konovalov
* Sergei Menjailo

* Rašid Nurgalijev
* Anton Siluanov 
* Sergei Sobjanin
* Juri Trutnjev
* Vladimir Ustinov
* Nikolai Tsukanov
* Juri Tšaika 
* Igor Šegolev

## Välislingid
*Venemaa Föderatsiooni Julgeolekunõukogu koosseis. scrf.gov.ru
Heie Treier

**Heie Marie Treier** (15. jaanuar 1963 Tartu – 21. jaanuar 2026) oli eesti kunstiteadlane. 

Treier sündis Tartus, õppis Tartu Ülikoolis ja Eesti Kunstiakadeemias ning täiendas end Kesk-Euroopa Ülikoolides Prahas ja Budapestis. Ta kaitses magistri- ja doktorikraadi kunstiteaduses ning töötas aastakümneid kunstiajaloolase ja õppejõuna, sealhulgas Tallinna Ülikoolis ja BFMi kunstiajaloo õppejõuna. Ta oli kunstiajakirja Kunst.ee taasilmumise eestvedaja ja esimene peatoimetaja, töötas kirjastuses Kunst, oli seotud Eesti Kunstnike Liidu tööga ning tegutses ka kuraatori ja kontseptuaalse kunstnikuna.

Treieri uurimistöö keskmes olid 20.–21. sajandi kunst, ühiskondlike paradigmamuutuste peegeldused kunstis, monumendid ja visuaalkultuur. Ta kureeris näitusi, kirjutas ning pühendus aastaid arhitekt Louis Kahni loomingu uurimisele, töötades tema arhiivis Philadelphias.

## Teoseid
*Heie Marie Treier, Sigrid Abiline. "Kunstiajalugu gümnaasiumile I". Tallinn: Maurus. 2018

## Tunnustus
* 2003 Ervin Pütsepa preemia (monograafia "Pärsimägi. Võrumaa - Tartu - Pariis")
* 2004 Kristjan Raua preemia (kunstiajakirja kunst.ee käivitamise ja arendamine laiapõhjaliseks visuaalkultuuri väljaandeks. 2003. aastal ilmus ka tema kirjutatud Karl Pärsimäe monograafia)
* 2019 Kristjan Raua preemia (koos Arne Maasikuga, põhjalik ja pühendunud uurimistöö Louis Kahni arhitektuurist ja selle puutepunktidest Saaremaa keskaegse kindlusarhitektuuriga)

## Isiklikku
Tema isa oli kirjandusloolane ja teatrikriitik Elem Treier.

## Viited

## Välislingid

*
Martin Marinčin

**Martin Marinčin** (sündinud 18. veebruaril 1992 Košices) on Slovakkia jäähokimängija, kes mängib kaitsjana Tšehhi kõrgliiga klubis Třineci Oceláři.

2010. aastal valis Edmonton Oilers ta NHL-i ''draft''is 46. valikuna. Seejärel suundus ta mängima Põhja-Ameerikasse. Ta mängis esmalt Western Hockey League'i klubides Prince George Cougars ja Regina Pats ning American Hockey League'i (AHL) klubis Oklahoma City Barons. Oilersi meeskonnas tegi ta oma NHL-i debüüdi hooajal 2013–14.

2015. aasta juunis liitus ta NHK-i klubiga Toronto Maple Leafs. Hooajal 2017–18 mängis ta põhiliselt Leafsi noorteklubi Toronto Marliesi rivistuse AHL-is. Ta tuli sel hooajal Marliesiga AHL-i meistriks.

2021. aasta juunis sõlmis ta üheaastase lepingu Třineci Ocelářiga.

Ta on kuulunud Slovakkia jäähokikoondisse 2014. aasta taliolümpiamängudel ja kolmedel maailmameistrivõistlustel (2014, 2016 ja 2019). 2019. aasta maailmameistrivõistlustel lõi Marinčin kaitsemängijatest enim väravaid (3).

## Viited

## Välislingid
* Martin Marinčin NHL.com lehel
* Martin Marinčin hockeydb.com lehel
Maurus (kirjastus)

**Maurus** on Eesti kirjastus.

Maurus kirjastab õppematerjale.

Kirjastus asutati aastal 2010. Kirjastusel on kontorid Tallinnas ja Tartus.

## Välislingid
*Kirjastuse koduleht.
Pärnu Börs

**Pärnu Börs** on Pärnu uudiste ja kuulutuste nädalaleht. Ajaleht ilmus aastatel 1999–2009 iseseisvana. 2009. aastast ilmub see Pärnu Postimehe lisana. Ajalehte annab välja AS Pärnu Postimees. Aastatel 1999–2009 ilmus ajaleht üks kord nädalas (esmaspäeviti).

## Viited

## Välislingid
*Pärnu Börs ajalehe Pärnu Postimees kodulehel
*
Muszyna

**Muszyna** on linn Poolas Väike-Poola vojevoodkonnas Nowy Sączi maakonnas, Muszyna valla halduskeskus.

Muszyna paikneb Popradi jõe orus 450 meetri kõrgusel merepinnast.

Muszyna kesklinn asub Slovakkia piirist umbes pooleteise kilomeetri kaugusel.

Muszynat on ürikutes esmamainitud 1209. aastal, alates 1288. aastast oli Krakówi piiskopi omanduses. Muszyna sai linnaõigused 1356. aastal. 14. sajandil võeti Muszyna kuninga valdusse, kuid kuningas Władysław II Jagiełło andis linna 1391. aastal tagasi Krakówi piiskopkonna omandusse. Muszyna jäi Krakówi piiskoppidele kuuluvaks kuni 1781. aastani.

Aastatel 1975–1998 kuulus Nowy Sączi vojevoodkonna koosseisu.

## Galerii

Kościół pw. Świętego Józefa w Muszynie - 01.jpg
Muszyna urzad miasta 16.08.08 p.jpg
Zabytkowe domy przy ulicy Kościelnej, Muszyna.jpg
Muszyna, Rynek, pierzeja pn-zach..JPG


## Viited
Korbinian Holzer

**Korbinian Holzer** (sündinud 16. veebruaril 1988 Münchenis) on Saksamaa jäähokimängija, kes mängib kaitsjana Saksamaa kõrgliiga klubis Mannheimi Adler.

2006. aastal valis Toronto Maple Leafs ta NHL-i ''draft''is 111. valikuna. Aastatel 2007–2010 mängis ta Saksamaa kõrgliiga klubis DEG Metro Stars. Alates hooajast 2010–11 mängis ta Põhja-Ameerikas. Ta mängis viiel hooajal Leafsi noorteklubi Toronto Marliesi rivistuses AHL-is ning sai aeg-ajalt Leafsi meeskonnas ka väljakule NHL-is. Aastatel 2015–2020 mängis ta NHL-is Anaheim Ducksi ridades. Hooaja 2019–20 lõpus mängis ta lisaks veel ka Nashville Predatorsis.

2020. aasta novembris sõlmis Holzer üheaastase lepingu KHL-i klubiga Jekaterinburgi Avtomobilist. 2021. aasta mais liitus ta Mannheimi Adleriga.

Holzer on kuulunud Saksamaa jäähokikoondise koosseisu 2010. aasta taliolümpiamängudel ja kuutel maailmameistrivõistlustel. 2021. aasta maailmameistrivõistlustel valiti Holzer turniiri sümboolsesse koosseisu.

## Välislingid
* Korbinian Holzer KHL.ru lehel
* Korbinian Holzer NHL.com lehel
* Korbinian Holzer hockeydb.com lehel
Tallinna Tööline

**Tallinna Tööline** oli 1922 Tallinnas ilmunud Töörahva Ühise Väerinde häälekandja. Lehte andis välja M. Palsa (numbrid 1-11) ja E. Puhtvendt (numbrid 12-26). Lehe vastutav toimetaja oli M. Palsa. Leht ilmus kaks korda nädalas.

## Viited

## Välislingid
*
Tālis Linkaits

**Tālis Linkaits** (sündinud 18. augustil 1970 Riias) on Läti ökonomist ja poliitik, ta kuulub Uue Konservatiivse Partei ridadesse. Ta oli 23. jaanuarist 2019 kuni 14. detsembrini 2022 transpordiminister Arturs Krišjānis Kariņši valitsuses.

Ta on lõpetanud Riia 1. Keskkooli ja Läti Ülikooli majandusteaduskonna.

## Isiklikku
Ta on abielus ajakirjanik Baiba Rullega.
Võitluse Lipp

**Võitluse Lipp** oli 1933 Tallinnas ilmunud ajaleht, mis oli pahempoolsed tööliste ja kehvikute häälekandja. Lehe väljaandja ja vastutav toimetaja oli Priidik Kroos. 

Leht ilmus üks kord nädalas. Leht konfiskeeriti 24. novembril 1933, kuna see sisaldas riigivastaseid kirjutusi.

## Viited

## Välislingid
*
*Võitluse Lipp : pahempoolsete tööliste ja kehvikute häälekandja, Eesti Rahvusraamatukogu, DIGAR
Eesti Demokraat

**Eesti Demokraat** oli 1972-1974 Eesti NSVs ilmunud põrandaalune ajaleht,
mis oli Eesti Demokraatliku Liikumise häälekandja. Leht oli käsikirjaline.

Lehele tegi kaastööd teiste seas Johannes Hint (pseudonüümi all Aivars Krauklis).

## Viited
Vietnami pass

**Vietnami kodaniku pass** on dokument, mis väljastatakse Vietnami kodanikele rahvusvahelise reisimise hõlbustamiseks.

Praegune Vietnami pass sisaldab 48 lehekülge ja 2 helerohelist kaanelehekülge.
Gislebertus

**Gislebertus**, ka **Gislebertus d'Autun** ('Gislebertus Autunist'), oli keskaegne skulptor, kes tegutses Burgundia aladel (tänapäeva Prantsusmaal) umbes 1120.–1140. aastatel.

Ainuke allikas tema kohta on raidkiri Autuni katedraali tümpanonil (mõned uuema aja uurijad on seda pidanud ka viiteks hoopis patroonile, mitte kunstnikule). Stiililt on ta Burgundia romaanika koolkonna esindaja (Autuni St. Lazare'i katedraal, Vezelay Ste. Marie-Madeleine'i katedraal, ka hävinud Cluny klooster).

## Raidkiri
Tekst tümpanonil vasakul, pääsenute all:
:QUISQUE RESURGET IT A QUEM NON TRAHIT IMPIA VITA ET LUCEBIT EI SINE FINE LUCERNA DIEI 'nõnda tõuseb igaüks, kes ei juhi jumalakartmatut elu, ja lõppematu valgus paistku talle'
Kristuse jalgade all:
:GISLEBERTUS HOC FECIT 'gislebertus tegi selle'
Äraneetute all:
:TERREAT HIC TERROR QUOS TERREUS ALLIGAT ERROR NAM FORE SIC VERUM MOT AT HIC HORROR SPECIERUM 'siin hirm tabagu neid, keda seovad maised vead, nende saatust näidaku nende kujude õudus'

## Skulptuurid
Sama kunstnikukäekiri nagu tümpanoni "Viimse kohtupäeva" skulptuuridel ilmneb ka enamikul kapiteelidel katedraalis: figuurid on saledad ja pisut väljavenitatud, väikeste ovaalsete peadega ja peenelt väljatöötatud miimikaga.

Autun, Dream of Three Wise Men.JPG|"Kolme targa unenägu". Kapiteel Autuni katedraalis
Autun, Flight into Egypt.JPG|"Põgenemine Egiptusse". Kapiteel Autuni katedraalis
Autun, Judas.JPG|"Juudase enesetapp". Kapiteel Autuni katedraalis


## Vaata ka
* Autuni katedraal

## Viited

## Kirjandus
* Denis Grivot, George Zarnecki. Gislebertus. New York, Orion Press, 1961

## Välislingid

* Gislebertus Encyclopaedia Britannicas
* Toucher le tympan (Autuni tümpanonile pühendatud interaktiivne veebileht)
Ungari pass

**Ungari kodaniku pass** on dokument, mis väljastatakse Ungari kodanikele Ungari siseministeeriumilt rahvusvahelise reisimise eesmärgil. Iga Ungari kodanik on ka Euroopa Liidu kodanik. Pass, koos riikliku isikutunnistusega, võimaldab vabalt liikuda ja elada Euroopa Liidu ja Euroopa Majanduspiirkonna riikides.

Andmeleht / infoleht on trükitud ungari, inglise ja prantsuse keeles; tõlge kõikidesse teistesse Euroopa Liidu ametlikesse keeltesse on olemas mujal passis.
Bulgaaria pass

**Bulgaaria kodaniku pass** on rahvusvaheline reisidokument, mis on välja antud Bulgaaria kodanikele ja võib olla ka tõend Bulgaaria kodakondsuse kohta. Lisaks sellele, et pass võimaldab hõlbustada reisimist rahvusvahelisel tasandil ja olla Bulgaaria kodakondsuse märk, hõlbustab Bulgaaria konsulaarametnike abistamise protsessi välismaal või teistel Euroopa Liidu liikmesriikidel, kui Bulgaaria konsulaar puudub.

Iga Bulgaaria kodanik on ka Euroopa Liidu kodanik. Pass, koos riikliku isikutunnistusega, võimaldab vabalt liikuda ja elada Euroopa Liidu, Euroopa Majanduspiirkonna ja Šveitsi riikides.
Tšehhi pass

**Tšehhi kodaniku pass** (tšehhi keeles: *cestovní pas, pas*) on Tšehhi Vabariigi kodanikele väljastatud rahvusvaheline reisidokument, mis võib olla ka tõend Tšehhi kodakondsuse kohta. Lisaks sellele, et pass võimaldab hõlbustada reisimist rahvusvahelisel tasandil ja osutada Tšehhi kodakondsusele, hõlbustab pass abi osutamist Tšehhi konsulaarametnikele välismaal või teistes Euroopa Liidu liikmesriikides, kui Tšehhi konsulaar puudub.

Iga Tšehhi kodanik on ka Euroopa Liidu kodanik. Kodakondsus võimaldab vabalt liikuda ja elada Euroopa Liidu, Šveitsi ja Euroopa Majanduspiirkonna riikides, kuid identifitseerimiseks on praktikas vaja passi või riiklikku isikutunnistust.
Küprose pass

**Küprose kodaniku pass** on dokument, mis väljastatakse Küprose kodanikele rahvusvahelise reisimise eesmärgil. Iga Küprose kodanik on ka Euroopa Liidu kodanik. Küprose pass ja Küprose isikutunnistus võimaldavad vabalt liikuda ja elada Euroopa Liidu ja Euroopa Majanduspiirkonna riikides ning Šveitsis.

Küprose kodanikud võivad elada ja töötada ükskõik millises ELis riigis, mis tuleneb ELi lepingu artiklis 21 sätestatud õigusest vabalt liikuda ja elada.
Luksemburgi pass

**Luksemburgi kodaniku pass** on rahvusvaheline reisidokument, mis on väljastatud Luksemburgi Suurhertsogiriigi kodanikele. See võib tõendada ka kodaniku Luksemburgi kodakondsust.

Iga Luksemburgi kodanik on ka Euroopa Liidu kodanik. Pass koos riikliku isikutunnistusega võimaldab viisavabalt liikuda Euroopa Liidu, Euroopa Majanduspiirkonna riikides ja Šveitsis.
Malta pass

**Malta kodaniku pass** (malta keeles: *passaport Malti*) on Malta kodanikele väljastatav reisidokument. Iga Malta kodanik on ka Euroopa Liidu kodanik. Pass, koos riikliku isikutunnistusega, võimaldab vabalt liikuda ja elada Euroopa Liidu ja Euroopa Majanduspiirkonna riikides ning Šveitsis.

Malta passides on ühised Euroopa Liidu passide kujundamise standardid. Kaas on burgundia värvi, mille keskel on Malta vapp. Vormi kohal on kiri "UNJONI EWROPEA" (eesti keeles: Euroopa Liit) ja "MALTA", mille all on "PASSAPORT" (eesti keeles: pass) ja tegu on rahvusvahelise biomeetrilise passiga.
Piwniczna-Zdrój

**Piwniczna-Zdrój** (kuni 6. veebruarini 1998 **Piwniczna**) on linn Poolas Väike-Poola vojevoodkonnas Nowy Sączi maakonnas, Piwniczna-Zdrój valla halduskeskus.

Läbi linna voolab Popradi jõgi. Piwniczna-Zdrój kesklinn asub Slovakkia piirist umbes 2 kilomeetri kaugusel.

Linn on asutatud ja sai Magdeburgi linnaõigused 1348. aastal. Esimese Poola jagamise tulemusel läks linn 1772. aastal  Habsburgide Austria keisririigi võimu alla.

Aastatel 1975–1998 kuulus linn Nowy Sączi vojevoodkonda.

## Galerii

PiwnicznaZdr kosciol.jpg
Kolejowa Street in Piwniczna-Zdrój.jpg
Piwniczna-Zdrój, Poland - panoramio (2).jpg
Piwniczna-Zdrój, Poland - panoramio (13).jpg


## Viited
Rumeenia pass

**Rumeenia kodaniku pass** on rahvusvaheline reisidokument, mis väljastatakse Rumeenia kodanikele ja mis võib olla ka tõend Rumeenia kodakondsuse kohta. Lisaks sellele, et pass on võimaldab reisida välismaal ja osutada Rumeenia kodakondsusele, hõlbustab pass passiivselt Rumeenia konsulaarametnike tööd välismaal või teistes Euroopa Liidu liikmesriikides abi osutamisel ja selle protsessil, kui Rumeenia konsulaar puudub.

Iga Rumeenia kodanik on ka Euroopa Liidu kodanik. Pass koos riikliku isikutunnistusega võimaldab vabalt liikuda ja elada Euroopa Liidu ja Euroopa Majanduspiirkonna riikides ning Šveitsis.
Transnistria hümn

**"Slăvită să fii, Nistrene"** (moldaavia (rumeenia) keeles "Слэвитэ сэ фий, Нистрене"; vene keeles "Мы славим тебя, Приднестровье"; ukraina keeles "Ми славимо тебе, Придністров’я"; 'Me ülistame sind, Transnistria') on Transnistria riigihümn. Viisi on kirjutanud Aleksandr Aleksandrovi poeg Boriss Aleksandrov. Sõnad on kirjutanud Boriss Parmenov, Nikolai Božko ja Vitali Pištšenko. Hümnil on erinevad sõnad kõigis kolmes Transnistria ametlikus keeles: moldaavia (rumeenia), vene ja ukraina keeles.

## Ajalugu
1943. aastal kuulutas Nõukogude Liidu juht Jossif Stalin välja konkursi Nõukogude Liidu hümni kirjutamiseks. Nii Aleksandr kui ka Boriss Aleksandrov võtsid konkursist osa. Boriss esitas konkursile laulu "Да здравствует наша держава" ('Elagu meie riik'). Kuigi Stalin valis välja Aleksandri kirjutatud laulu, sai populaarseks ka Borissi oma. 1990. aastal võttis Transnistria viisi kasutusele ning Boriss Parmenov, Nikolai Božko ja Vitali Pištšenko kirjutasid uued sõnad.

## Hümni sõnad

:

## Viited
Šveitsi pass

**Šveitsi kodaniku pass** on Šveitsi kodanikele väljastatav pass rahvusvahelise reisimise hõlbustamiseks. Euroopas reisimiseks (väheste eranditega) võivad Šveitsi kodanikud kasutada isikutunnistust.

Alates 1. märtsist 2010 ja vastavalt Schengeni viisaruumi lepingule on Šveitsi passid biomeetrilised. Seda on vaja viisavabaks reisimiseks Ameerika Ühendriikidesse.
Ecuadori pass

**Ecuadori kodaniku pass** on dokument, mis väljastatakse Ecuadori kodanikele rahvusvahelise reisimise eesmärgil. Selle annab Andide Rahvaste Ühendus ja see on Andide passi tüüp. Ecuadori passi väljastatakse tavaliselt 6 aastaks ja selle eelis on mitme Lõuna-Ameerika ja Kesk-Ameerika riigi, samuti Venemaa ja Hiina „viisavaba” staatus.
Slovakkia pass

**Slovakkia kodaniku pass** on dokument, mis väljastatakse Slovakkia kodanikele, et võimaldada seaduslikku rahvusvahelist reisimist. Iga Slovakkia kodanik on ka Euroopa Liidu kodanik. Pass koos riikliku isikutunnistusega võimaldab vabalt liikuda ja elada Euroopa Liidu ja Euroopa majanduspiirkonna riikides.

Igal Slovakkia kodanikul on õigus omada kahte sama liiki passi, kui ta seda soovib. Teine pass kehtib 5 aastat (tavalise 10 aasta asemel), samas kui tasu jääb samaks. Slovakkia passid väljastab politsei.
Ibrahima Kassory Fofana

**Ibrahima Kassory Fofana** (sündinud 15. aprillil 1954) on Guinea poliitik. Ta on Guinea peaminister alates 24. maist 2018. Kuulub erakonda Guinea Kõigile (Guinée Pour Tous).

Aastatel 1997–2000 oli ta Guinea rahandus- ja majandusminister. Vastuolude tõttu president Lansana Contéga lahkus ta riigist ning sai asüüli Ameerika Ühendriikides, kus ta õppis American Universitys Washingtonis. 2010. aastal osales ta Guinea presidendivalimistel, kuid sai vaid 0,66% häältest.

President Alpha Condé määras peaministriks 24. mail 2018.

## Viited
Sloveenia pass

**Sloveenia kodaniku pass** on dokument, mis väljastatakse Sloveenia kodanikele rahvusvahelise reisimise hõlbustamiseks. Iga Sloveenia kodanik on ka Euroopa Liidu kodanik. Pass, koos riikliku isikutunnistusega, võimaldab vabalt liikuda ja elada Euroopa Liidu ja Euroopa Majanduspiirkonna riikides.

Sloveenia isikutunnistus kehtib ka reisimiseks teistesse endistesse Jugoslaavia vabariikidesse: Horvaatiasse, Bosnia ja Hertsegoviinasse, Makedooniasse, Montenegrosse, Serbiasse.