Läänerinne (Esimene maailmasõda)

**Läänerinne** oli Esimese maailmasõja peamine sõjatanner, mille avas pärast sõja algust 1914. aasta augustis Saksa keisririigi armee. Sakslased tungisid Schlieffeni plaani järgi läbi Luksemburgi ja Belgia Kirde-Prantsusmaale, et hõivata sealsed olulised tööstuspiirkonnad koos pealinna Pariisiga ja Prantsusmaa kiiresti sõjast välja lüüa, toimus aga Marne'i lahingus ettenägematu pööre. Pärast järgnenud merevõidujooksu, milles käigus mõlemad pooled üritasid järjest vastasest põhja poolt mööda tungida, olid mõlemad vaenupooled valmis kaevanud Põhjamerest Šveitsini ulatuvad kaevikuliinid, mis nihkusid kuni 1917. ja 1918. aastani vähesel määral.

1915. ja 1917. aasta vahel toimus rindel mitu suurt pealetungi, mis hõlmasid tihti massiivseid suurtükilööke ja suuri jalaväerünnakuid. Kohati tugevasti kindlustatud positsioonid, kuulipildujapesad, okastraat ja suurtükituli põhjustasid pealetungide ja vastupealetungide käigus korduvalt väga suuri kaotusi, ning tihti ei saavutatud nende operatsioonidega üleüldse mingeid märkimisväärseid eesmärke. Veriseimad nendest pealetungidest olid 1916. aastal toimunud Verduni lahing ligi 700 000 kaotusega, samal aastal toimunud Somme'i lahing ligi miljoniga, 1917. aasta Passchendaele lahing (kolmas Ieperi lahing) ligi 500 000.

Murdmaks kaevikusõjast tulemusena tekkinud patiseisu, asusid mõlemad pooled sõjategevuses katsetama erinevaid uusi tehnoloogiaid, seehulgas mürkgaasid, lennukid ja tankid. 1918. aasta saabudes hakkas rindejoon uuesti liikuma, tänu kasutatavate taktikate parandamisele ja Antandi armeede nõrgenemisele. Samal aastal alanud Saksa kevadpealetung sai võimalikuks tänu Brest-Litovski rahulepingule, mis lõpetas Keskriikide sõja Venemaa ja Rumeenia vastu idarindel. Kasutades lühikesi intensiivseid suurtükilööke ja erinevaid sisseimbumistaktikaid, liikusid Saksa väed ligi 100 kilomeetrit läände, mis oli suurim edasitung kumbagi poole poolt 1914. aastast saati, kuid kokkuvõttes pealetung luhtus.

1918. aasta teisel poolel alanud jõuline liitlaste vastupealetung põhjustas lõpuks Saksa vägede kokkuvarisemise ja veenis Saksa väejuhatust, et kaotus on vältimatu. 11. novembril 1918 sõlmis Saksa valitsus liitlasvägedega Compiègne'i vaherahu ja 1919. aastal sõlmiti sõja lõpetanud Versailles' rahuleping.

## 1914

### Sõjaplaanid ja piirilahingud

### Marne'i lahing

### Esimene Ieperi lahing

## 1915
### Gaasisõda

## 1916
### Verduni lahing

### Somme'i lahing

### Hindenburgi liin

## 1917

### Nivelle'i pealetung

### Flandria pealetung

### Cambrai lahing

## 1918

### Saksa kevadpealetung

### Liitlasvägede vastupealetungid

## Tagajärjed

### Hukkunud

## Viited

## Kirjandus
* Ayres, L. P. (1 August 1919). *[https://archive.org/details/cu31924027816820 The War with Germany: A Statistical Summary]* (2nd [online] ed.). Washington, DC: United States War Department, General Staff. OCLC 869902118. 
* Edmonds, J. E. (1991) [1948]. *Military Operations France and Belgium, 1917: 7 June – 10 November. Messines and Third Ypres (Passchendaele)*. History of the Great War Based on Official Documents by Direction of the Historical Section of the Committee of Imperial Defence. II. Nashville, TN: Imperial War Museum and Battery Press. ISBN 978-0-89839-166-4.
* Hosch, William, ed. (2010). *World War I: People, Politics, and Power*. New York: Britannica Educational. ISBN 978-1-615-30048-8.
* International Labour Office (1923–1925). *Les tués et les disparus*. *Enquête sur la production. Rapport général*. Tome 4. Part II. Paris et al.: Berger-Levrault, 1923–25. OCLC 6445561.
* Liddle, P. H. (1997). *Passchendaele in Perspective: The Third Battle of Ypres*. Barnsley: Pen & Sword. ISBN 978-0-85052-588-5.
* War Office (1922). *[https://archive.org/details/statisticsofmili00grea Statistics of the Military Effort of the British Empire During the Great War 1914–1920]*. London: HMSO. OCLC 924169428.