open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Johann von Fürstenberg (Liivi ordu rüütelvend)

**Johann von Fürstenberg** oli Liivi ordu rüütelvend 16. sajandi teisel poolel.

Johanni vanemad olid Johann von Fürstenberg ja Gosta Ovelacker, vend Heinrich oli samuti Liivi ordu liige. Ta suguvõsa pärines Hördest. 

Johann astus koos vennaga 1553. aastal Liivi ordusse ja saabus peagi Liivimaale. 1560. aastal kaitses ta koos oma sugulase, vana ordumeistri Wilhelm Fürstenbergiga Viljandi linnust ning langes koos eelmisega venelaste kätte vangi. 1565. aastani oli ta Moskvas vangis, seejärel pöördus ta tagasi Vestfaali, kus ta veel 1591. aastal elas.

## Kirjandus
**Ritterbrüder im livländischen Zweig des Deutschen Ordens*. Köln: Böhlau, 1993. Nr. 273 (lk 241–242).
Johann von Fürstenberg (Rakvere foogt)

**Johann von Fürstenberg** (surnud 1470) oli Liivi ordu liige, Rakvere foogt aastatel 1461–1466. 

Johann pärines Kölni lähedalt, tema lähisugulasi pole teada. 1451 oli ta Tallinnas kumpan ja 1454–1455 samas linnusekomtuur (*Hauskomtur*). 1461–1466 oli ta Rakvere foogt.

## Kirjandus
**Ritterbrüder im livländischen Zweig des Deutschen Ordens*. Köln: Böhlau, 1993. Nr. 272 (lk 241).
Gotthard von Fürstenberg (Liivi ordu rüütelvend)

**Gotthard von Fürstenberg** (ka **Goddert**; surnud 1566) oli Liivi ordu rüütelvend 16. sajandi keskel.

Gotthardi vanemad olid Johann von Fürstenberg auf Höllinghofen ja Elisabeth von Neuhof. Ta pärines Höllinghofenist. Tõenäoliselt 1550. aastate esimesel poolel saabus ta Liivimaale. 1556. aastal oli ta Rauna (''Ronneburg''i) linnusepealik (*Hauptmann*). 1558. aastal, Liivi sõja esimestel kuudel, oli ta Liivimaa Moskva-saatkonna liige. 1560. aastal on teda mainitud Karksi kumpanina. Pärast ordu likvideerimist oli ta 1562–1564 Poola kastellaan Lembergis. 

## Kirjandus
**Ritterbrüder im livländischen Zweig des Deutschen Ordens*. Köln: Böhlau, 1993. Nr. 268 (lk 239).
Gotthard von Fürstenberg

**Gotthard von Fürstenberg** on olnud mitme tuntud isiku nimi:
***[[Gotthard von Fürstenberg (Maasilinna foogt)|Gotthard von Fürstenberg]]** oli Maasilinna foogt 1507. aastal
***[[Gotthard von Fürstenberg (Liivi ordu rüütelvend)|Gotthard von Fürstenberg]]** oli Liivi ordu rüütelvend 16. sajandi keskel
Kaspar von Fürstenberg

**Kaspar von Fürstenberg** (surnud 1532) oli Liivi ordu rüütelvend.

Tema vanemad olid Friedrich von Fürstenberg ja Mechthild von Plettenberg. Tema suguvõsa pärines Waterlappest Bremeni lähedalt. 1522. aastal hakkas ta õppima Kölnis ülikoolis, 1524–1529 oli Münsteri toomkirikus Ursulaaltari vikaar. 1532 on ta Liivimaal rüütelvennana surnud. Ehkki tema varasem karjäär ooli puhtalt vaimulik, näib, et presstervend ta siiski polnud, sest dokumentides on teda mainitud just rüütelvennana.

## Kirjandus
**Ritterbrüder im livländischen Zweig des Deutschen Ordens*. Köln: Böhlau, 1993. Nr. 274 (lk 242).
Wennemar von Fürstenberg

**Wennemar von Fürstenberg** (enne 1436 – pärast 1501) oli Saksa ordu liige, Liivimaa haru liikmena Aluliina komtuur aastatel 1474–1483.

Wennemari vanemad olid Ludolf von Fürstenberg ja Wilmold Freseken. Ta pärines Höllinghofenist.

Aastatel 1436–1456 oli ta veel Vestfaalis ilmik. Millalgi enne 1472. aastat oli ta Võnnus maafoogt. 1472 oli ta Aluliina linnusepealik ja 1474–1483 samas komtuur. Võimalik, et 1491. oli ta Kursis foogt või pigem komtuuri kohusetäitja (teada on, et toonane Kursi ordukäsknik oli Fürstenberg, kuid tema eesnime pole teada). Et Wennemar von Fürstenebrg oli Wolter von Plettenbergi sugulane, on Norbert Angermann oletanud, et ta võis kaasa aidata Plettenbergi edukale karjäärile ordus.

Wennemar von Fürstenberg lahkus aga 1490. aastatel Liivimaalt ja sai 1492. aastal Saksa ordu saadikuks Veneetsias. 1494–1501 tegutses ta orduametnikuna Vestfaalis.

## Viited


## Kirjandus
**Ritterbrüder im livländischen Zweig des Deutschen Ordens*. Köln: Böhlau, 1993. Nr. 275 (lk 242–243).
Werner von Fürstenberg

**Werner von Fürstenberg** oli Liivi ordu rüütelvend 16. sajandi esimesel poolel.

Werner oli tõenäoliselt rüütelvend Kaspar von Fürstenbergi vend, seega olid ka tema vanemad Friedrich von Fürstenberg ja Mechthild von Plettenberg ning ta pärines Watterlappest Bremeni lähedalt. 1532. aastal, kui ta vend suri, mainiti Wernerit Liivi ordu rüütelvennana.

## Kirjandus
**Ritterbrüder im livländischen Zweig des Deutschen Ordens*. Köln: Böhlau, 1993. Nr. 276 (lk 243).
Plastaken

**Plastaken** on plastist raamiga aken.

Plastakende puhul on oluline eristada neid soojusjuhtivuse järgi. Mida väiksem see on, seda soojapidavam on aken. Plastakende soojusjuhtivus jääb enamasti vahemikku 0,8–1,7 W/m2K. Samuti tuleb arvestada, et akna klaas ja raam juhivad soojust erinevalt. 

Plastaknas kasutatakse peamiselt klaaspaketti.

## Vaata ka
* Puitaken

## Välislingid
* Ehitusfüüsika õppematerjal: Hoone piirdekonstruktsioonide soojusjuhtivus ja soojapidavus
Fürstenberg (Vestfaali aadlisuguvõsa)

**Fürstenberg** on Vestfaalist Soesti lähedalt pärinev saksa aadlisuguvõsa. See ei ole suguluses Lõuna-Saksa päritolu Fürstenbergide suguvõsaga. Suguvõsa nimi tuleneb Fürstenbergi linnusest.

Esimene teadaolev suguvõsa esindaja oli *Hermannus de Vorstenberg* 1295. aastast. Järgmine mainitud liige oli *Wilhelm von Vorstenberg* 14. sajandil. 15. sajandil jagunes suguvõsa mitmeks haruks, kuid olulisim neist valitses Waterlappe linnuse üle. Fürstenbergid olid 15. ja 16. sajandil ühed kõige innukamad Saksa ja Liivi ordusse astujad, neist pärineb ka üks Liivi ordumeister, Wilhelm Fürstenberg.

1660. aastal sai üks Fürstenbergide liinidest vabahärratiitli. 19. sajandil said mitmed liinid vabahärra- ja krahvitiitleid nii Preisimaalt, Baierist kui ka Belgiast.

Kokku on teada 8 Fürstenbergide suguvõsa liini, millest 2 on välja surnud.

## Fürstenberge
*Alexander von Fürstenberg, Liivimaa ordu Kuldīga komtuurkonna Kuldīga linnusekomtuur (1498)
*Dietrich von Fürstenberg, Tallinna komtuur (1498–1500)
*Adolf von Fürstenberg, Maasilinna foogt (1499–1507) ja Pärnu komtuur
* Wilhelm von Fürstenberg (1500–1568), eelviimane Liivi ordu maameister
*Jobst (Jost, Jodokus) von Fürstenberg,  Poola kastellaan Võnnus (1562–1573)
* Friedrich von Fürstenberg, Kölni raehärra ja drost (1510/11–1567);
* Kaspar von Fürstenberg, Vestfaali maadrost (1545–1618);
* Dietrich von Fürstenberg, Paderborni piiskop (1546–1618);
* Ottilia von Fürstenberg (1549–1621) Oelinghauseni naisprior ja Heerse ilmaliku naisühenduse abtiss.
*Friedrich von Fürstenberg, Vestfaali maadrost (1576–1646)
* Caspar Dietrich von Fürstenberg (1615–1675), kunstnik, alkeemik ja vaimulik
* Vabahärra Ferdinand von Fürstenberg, Paderborni ja Münsteri piiskop (1626–1683);
* Johann Adolf von Fürstenberg (1631–1704), Paderborni ja Münsteri toompraost, Vestfaali drost, diplomaat ja Adolfsburgi lossi ehitaja.
* Vabahärra Franz von Fürstenberg, Münsteri riigimees (1729–1810);
* Vabahärra Franz Egon von Fürstenberg, Hildesheimi ja Paderborni piiskop (1737–1825).
* Krahv Franz Egon von Fürstenberg-Stammheim (1797–1859)
* Franz Egon von Fürstenberg-Herdringen (1818–1902), poliitik ja Herdringeni lossi ehitaja
* Vabahärra Elimar von Fürstenberg (1910–1981)
Fürstenberg

**Fürstenberg** (saksa keeles 'vürstimägi') on mitme koha ja isiku nimi.

## Kohad
* **[[Fürstenberg/Havel]]** on linn Oberhaveli maakonnas Brandenburgis.
* **[[Fürstenberg (Hüfingen)|Fürstenberg]]** on Hüfingeni linnaosa Schwarzwald-Baari maakonnas Baden-Württembergis.
* **[[Fürstenberg (Oder)|Fürstenberg]]** on Eisenhüttenstadti linnaosa Oder-Spree maakonnas Brandenburgis.
* **[[Fürstenberg (Weser)|Fürstenberg]]** on asula ja vald Holzmindeni maakonnas Alam-Saksimaal.
* **[[Fürstenberg (Vestfaal)|Fürstenberg]]** on Bad Wünnenbergi osa Paderborni maakonnas Nordrhein-Westfaleni liidumaal.
* **[[Fürstenberg (Lichtenfels)|Fürstenberg]]** on Lichtenfelsi linnaosa Waldeck-Frankenbergi maakonnas Hessenis.
* **[[Fürstenberg (Marktl)|Fürstenberg]]** on Marktli valla osa Altöttingi maakonnas Baieris.
* **[[Fürstenberg (Konstanz)|Fürstenberg]]** on Konstanzi osa Konstanzi maakonnas Baden-Württembergis.

## Ehitised
* **[[Fürstenbergi linnus (Hüfingen)]]**
* **[[Fürstenbergi linnus (Höingen)]]**
* **[[Fürstenbergi linnus (Rheindiebach)]]**
* **[[Fürstenbergi klooster]]**

## Mäed
* **[[Fürstenberg (Tüüringi)|Fürstenberg]]** on mägi Tüüringi metsas Stützerbachist idas Ilmi maakonnas.
* **[[Fürstenberg (Xanten)|Fürstenberg]]** on looduskaitsealune küngas Xantenis Weselini maakonnas Nordrhein-Westfaleni liidumaal.
* **[[Fürstenberg (Höingen)|Fürstenberg]]** on mägi Ense-Höingenis Soesti maakonnas Nordrhein-Westfaleni liidumaal.
* **[[Fürstenberg (Baar)|Fürstenberg]]** on mägi Baaris Hüfingeni lähedal Schwarzwald-Baari maakonnas Baden-Württembergis.

## Aadlisuguvõsad
* Fürstenberg (Švaabi aadlisuguvõsa)
* Fürstenberg (Vestfaali aadlisuguvõsa)
Martti Preem

**Martti Preem** (sündinud 5. juulil 1949) on eesti arhitekt.

Ta on lõpetanud 1967. aastal Tartu 1. Keskkooli ja 1972. aastal Tartu Riikliku Ülikooli (matemaatikateaduskonnas). 1980. aastal lõpetas ta Eesti Riikliku Kunstiinstituudi arhitektina.

Preem töötas TRÜ Tartu linna kompleksuurimise laboratooriumi vanemteadurina (1981–1988) ja RUPI Eesti Ehitusmälestiste Tartu osakonna vanemarhitektina (1988–1991). Seejärel oli ta Tartu linnaaarhitekt (1991–1995) ning Tartu Ülikooli arhitekt (1996–2000 ja 2002–2005).

Novembrist 2000 kuni 2001. aasta lõpuni töötas Pärnu linnaplaneerimise osakonna juhatajana, olles osalise koormusega edasi Tartu Ülikooli arhitekt. Aastast 2005 kuni novembrini 2011 töötas ta Tallinna Linnaplaneerimise Ameti üldplaneeringute osakonna juhatajana. Pärast seda on töötanud Maa-ameti planeeringute osakonna juhatajana.

Ta on 1985. aastast Eesti Arhitektide Liidu liige. 

Valiti 1988 Tartu linnavolikogusse, oli seal elukeskkonnakomisjoni esimees. Tartu Rotary klubi üks taasasutajatest 1992, klubi president 1994–1995. Praegu Nõmme-Tallinna Rotary klubi auliige.

## Töid
*1988 – Struwe tn 2 (G. F. Parroti elamu) hoone rekonstrueerimine Eesti Loodusuurijate Seltsi majaks
*1989 – Ropkamõisa 7 hoone rekonstrueerimine 7 korteriga elamuks
*1996/1998 – Narva mnt 1, AS DINORi ärimaja
*1996/1999 – Ropkamõisa 10 kortermaja
*1997/1999 – Ülikooli tn 17, endise trükikoja hoone rekonstrueerimine ülikooli keeltemajaks (Paabel)
*1997/2000 – Narva mnt 4, ülikooli endiste laoborihoonete rekonstrueerimine majandusteaduskonna õppehooneks (*[[Oeconomicum]]*)
*2001/2005 – villa Tartus E. Wiiralti tn 1
*2001/2007 – Lossi tn 23, endise haiglahoone rekonstrueerimine 29 korteriga elamuks
*2005/2007 – kaks korterelamut Tartus Kauna tn 43 ja 45 
*2005/2008 – villa Tartus Molberti tn 2

## Isiklikku
Tema ema on lastearst Heljo Preem ja isa on tippjuht Kaljo Preem. Vanaisa Konrad Preem (Brehm) oli pedagoog.

## Viited
 

## Välislingid
*"Martti Preem: hoonestus sõltub väärtushinnanguist", Tartu Postimees, 16. juuli 2007 
*Nils Niitra, "Martti Preem pani hooned oma kohtadele", Postimees, 17. november 2005
Kuusalu Keskkool

**Kuusalu Keskkool** on üldhariduskool Harjumaal Kuusalu vallas.

Kool asub umbes 40 km kaugusel Tallinnast Narva suunas, jääb Tallinna–Narva maantee ja Jõelähtme–Kemba tee vahele. Kooli direktor on Maia Alumaa. 

Koolis tegutsevad mudilaskoor, lastekoor, noortekoor ja näitering, võimalus on osaleda korvpalli-, kergejõustiku-, karate-, saalihoki-, tennisetreeningutel ning õppida rahva-, seltskonna- ja peotantsu. Kooli kõrval asub Kuusalu Keskkooli staadion.
## Ajalugu
17. oktoobrit 1755 loetakse Kuusalu kooli sünnipäevaks. Sellest kuupäevast pärinevad Arnold Johann Knüpfferi järgmised kirjaread: "Kuusalus on köster Jakob Johann Grönberg ning tema on hea koolmeister, kuna mõned talupojad oma lapsi tema juurde kooli tahavad anda."

Kooli nimetused läbi ajaloo:
* 1868–1902 Kiiu-Pirsallika vallakool
* 1902–1920 Kiiu kaheklassiline ministeeriumikool
* 1920–1938 Kiiu 6-klassiline Algkool
* 1938–1944 Kuusalu 6-klassiline Algkool
* 1944–1950 Kuusalu Mittetäielik Keskkool
* 1950–1962 Kuusalu 7-klassiline Kool
* 1962–1974 Kuusalu 8-klassiline Kool
* 1974–... Kuusalu Keskkool

## Välislingid
* Kooli koduleht
Wayne Static

**Wayne Static** (kodanikunimega **Wayne Richard Wells**; 4. november 1965 – 1. november 2014) oli USA muusik ja laulja *industrial metal*'i bändis Static-X.

## Lapsepõlv
Wayne Static kasvas üles Michigani väikelinnas Shelbys. Pärast seda kolis ta Chicagosse ja seejärel Californiasse. Ta sai endale esimese mängukitarri 3-aastaselt. Kui ta sai 7-aastaseks, ostsid ta vanemad talle päris kitarri (S12, algaja mudel). Ta käis muusikakoolis ja võitis kohaliku talendivõistluse, lauldes lugu "Skip to My Lou". Wayne mängis oma esimeses bändis 12-aastaselt ja sellest peale tahtis ta saada muusikuks. Suviti käis ta tööl, näiteks töötas ta asparikorjajana ja kirsside konserveerimise ettevõttes.

## Karjäär
Pärast Chicagosse kolimist lõi Wayne bändi Deep Blue Dream koos Ken Jayga. See oli lühikese elueaga bänd, sest Wayne kolis Californiase. Seal lõi ta bändi Static-X koos Tony Campose ja Koichi Fukudaga.

Wayne oli tuntud oma ebatavalise soengu poolest: tema juuksed tõusid ülespoole. Sellise soengu tegemiseks kulus keskmiselt 20 minutit.

Wayne teatas juulis 2007, et alustab uut projekti Pighammer, kuid detsembris 2007 teatas ta intervjuus saidile UltimateGuitar.com, et Pighammeriga hakkab ta tegelema siis, kui tal aega on, seniks jääb tema põhitegevusalaks Static-X.

Wayne seisab Static-X-i 2009 ilmunud 6. albumi "Cult of Static" kaanel palja ülakehaga, seljaga vaataja poole.

### Koostööd
*2002 – Jonathan Davis & Richard Gibbs feat. Wayne Static – Not Meant For Me
*2003 – Godhead & Wayne Static – The Giveaway
*2004 – Mephisto Odyssey & Wayne Static – Crash
*2004 – Skinny Puppy & Wayne Static – Use Less
*2006 – SOiL & Wayne Static – Give It Up
*2009 – My Evolution & Wayne Static – So Happy

### Esinemine videotes
* 2002 – esines hiphopkollektiivi The X-Ecutioners videos "It's Going Down" koos Mike Shinoda ja Mr. Hahniga Linkin Parkist.

## Eraelu
Wayne oli ateist ja taimetoitlane.

Ta hakkas 2007. aasta septembris käima endise pornonäitlejanna Tera Wrayga, kellega ta pärast lühiajalist tutvust 10. jaanuaril 2008 Las Vegases abiellus.

Wayne esines külalisena pornofilmis "Radium vol 2".
Aime Pärnakivi

**Aime Pärnakivi** (kuni 1937 **Jurn**; kuni 1956 **Allikvee**; 5. juulil 1935 Nuia alevik, Karksi kihelkond, Pärnumaa) on eesti bibliograaf ja spordiajaloolane.

Ta lõpetas 1954. aastal Viljandi Pedagoogilise Kooli  ja 1959. aastal Tartu Riikliku Ülikooli raamatukogunduse ja bibliograafia erialal. 

Pärast seda töötas ta 1963. aastani sealsamas, esialgu laborandi, hiljem vanemlaborandina. 1963–1967 töötas ta Tartu Riikliku Ülikooli Teaduslikus Raamatukogus, algul osakonnajuhatajana, hiljem peabibliograafina. Eesti Spordimuuseumis töötas ta alates selle loomisest 1967. aastal kuni aastani 2016 mil läks pensionile.

## Liikmesus
*1989 Eesti Olümpiaakadeemia asutajaliige

## Tunnustus
*2003 Eesti Kultuurkapitali kehakultuuri ja spordi aastapreemia (Eesti Spordimuuseumi vaimne ema selle loomisest alates, peavarahoidjana alusepanija mõtestatud ja süsteemsele tegevusele muuseumi kogude kujundamises)

## Isiklikku
Tema abikaasa oli jooksja Hubert Pärnakivi.

## Välislingid
*
*Priit Rajalo. "Muuseumihaldja rasked ajad lahenevad iseenesest". Tartu Postimees, 22. jaanuar 2004
*Aime Jõgi. "Tartlase juubel: spordiajalootundja Aime Pärnakivi tähistab juubelit kahte moodi". Postimees, 2. juuli 2015
Wennemar von Brüggenei

**Wennemar von Brüggenei** oli Liivi ordu maameister aastatel 1389–1401.

Ta oli tõenäoliselt teise ordumeistri Hermann von Brüggenei kauge sugulane, ehkki erinevalt tollest pole Wennemari kohta lisanime **Hasenkamp** teada. Wennemari lähisugulane, võimalik, et vend Rutger von Brüggenei oli 1399~1403 Kuramaa piiskop.

Wennemar oli 1381. aastal ordumeister Wilhelm von Friemersheimi kumpan. Ordumeistriks saades ajas ta väga edukat poliitikat ordu võimu kasvatamiseks, inkorporeerides Riia peapiiskopi ordusse ja võites Tartu piiskoppi Dietrich Damerowi 1396. aastal. Tema valitsusaja viimased aastad olidki Liivi ordu võimsuse kõrgajaks.

## Kirjandus
**Ritterbrüder im livländischen Zweig des Deutschen Ordens*. Köln: Böhlau, 1993. Nr. 121 (lk 148–149).
*

## Välislingid
*Russow, Balthasar: Nye Lyfflendische Chronice, Rostock 1578
Valloonia

**Valloonia** on Belgia 1. järgu haldusüksus, üks kolmest piirkonnast. Asub Belgia lõunaosas ja moodustab 55,18% riigi pindalast.

Piirkonnas on ülekaalus prantsuse keele kõnelejad.

## Haldusjaotus
Valloonia halduskeskus on Namur.

Suuremad linnad on Liège, Namur, Charleroi, Mons, La Louvière, Tournai, Verviers, Arlon, Bastogne, Wavre, Dinant, Peruwelz ja Eupen.

Valloonia jaguneb viieks provintsiks:
# Vallooni Brabandi provints
# Hainaut' provints
# Liège'i provints
# Luxembourgi provints
# Namuri provints

## Viited

## Välislingid

* Valloonia koduleht
Aet Ollisaar

**Aet Ollisaar** (sündinud 5. juulil 1966 Tallinnas) on eesti tekstiilikunstnik.

## Artiklid
*"Tikkida võib kõike", Eesti Naine, 9. märts 2002
*Sigrid Huik, Maasike Maasik, Aet Ollisaar, Tiina Puhkan "Eesti tekstiilikunst 1915–2015“ Eesti Tekstiilikunstnike Liit, 2015. ISBN 9789949385751

## Tunnustus
* 2007 – Tartu Kultuurkapitali aasta loominguline stipendium kunsti valdkonnas
* 2007 – aasta tekstiilikunstnik
* 2010 – aasta tekstiilitegu pikaajalise töö eest noortega

## Liikmesus
* alates 1993 – Eesti Tekstiilikunstnike Liidu liige 
* Eesti Kunstnike Liidu liige
* alates 1999 – Euroopa Tekstiilikunstnike Liidu (European Textile Network) liige Tartu Kõrgema Kunstikooli esindajana

## Isiklikku
Tema vanaema oli tekstiilikunstnik Ellen Hansen ja vanaisa eesti puidu- ja metallikunstnik ning kunstipedagoog Albert Hansen. Tema abikaasa on sisearhitekt Jaak Roosi.

## Viited

## Välislingid

* Silja Paavle, "Tartlase vaipu näeb Soome ja Eesti", Tartu Postimees, 28. jaanuar 2008
* "Aet Ollisaar on aasta tekstiilikunstnik", Tartu Postimees, 10. aprill 2008
* Päris oma asjast Karin Paulus, Eesti Ekspress, 10. aprill 2008
* Koduleht
Eesti Hoiupank

AS **Eesti Hoiupank** oli 1992–1998 Eestis tegutsenud pank.

Aktsiapank Eesti Hoiupank moodustati Eesti Panga Nõukogu 14. aprilli 1992 otsusega NSV Liidu Hoiupanga Eesti osakonna õigusjärglasena. Asutamisel märkis Eesti Hoiupanga kõik aktsiad Eesti Pank. 1992. aasta rahareformi ajal oli Hoiupangas 85% Eesti elanike hoiustest.

Mais 1993 viis Sotsiaalfond pensioni- ja toetusraha kogusummas ligi 1,8 miljardit krooni Sotsiaalpangast Hoiupanka.

19. juunil 1993 omandas Hansapank 1/3 Hoiupanga aktsiatest.

Justiitsministeerium vaidlustas Hoiupanga aktsiakapitali laiendamise ja osalise müügi Hansapangale ning esitas hagi selle tühistamiseks. Hagi esitamise motiiviks oli valitsuse seisukoht, et aktsiate müük pidanuks toimuma Erastamisagentuuri vahendusel avaliku enampakkumise teel. Valitsus loobus edasisest kohtuprotsessist 1994. aastal.

Juunis 1995 sai üheks Hoiupanga omanikuks Euroopa Rekonstruktsiooni- ja Arengupank (EBRD).

19. juunil 1996 müüs Eesti Erastamisagentuur RAS Eesti Kindlustuse 32,2 miljoni krooni eest Hoiupanga Elukindlustuse ASi Grupile. Hoiupanga osalus oli Eesti Kindlustuses 30. juuni 1997 seisuga 85,6%. 1998. aasta esimese kvartali lõpu seisuga oli Eesti Kindlustuse turuosa Eestis 25%.

1996. aasta juulis teatas Hoiupank, et ostab Iisraeli riigile kuuluvalt ettevõttelt TAAS Military Industries üles Eesti valitsuse poolt Iisraeli relvaostu rahastamiseks välja antud võlakirjad.

Septembris 1996 liitus Hoiupangaga Eesti Tööstuse ja Ehituse Kommertspank.

Detsembris 1996 müüs Hansapank 12,5% Hoiupanga aktsiatest Rootsi Swedbankile ja juuliks 1997 suurenes Swedbanki osalus 19,9%-ni.

1996. aasta lõpus asutati 40% Hoiupanga osalusega AS IMG Konsultant, mille peamised tegevusalad on maksukonsultatsioonid, maksufaktooring ja maksukoolitus.

30. septembril 1997 ostis Eesti Hoiupank Moskvas tegutseva FABA Panga.

1998. aasta jaanuaris algasid Hansapanga ja Eesti Hoiupanga ühinemisläbirääkimised. Sama aasta märtsis ostis Hoiupank Latvijas Zemes Banka. 

14. juulil 1998 lõpetati Hoiupanga tegevuslitsents ja 20. juulil 1998 tehti äriregistrisse ASi Hansapank kohta kanne ühinemisest ASiga Eesti Hoiupank, mis tähistas ühinemise juriidilist lõpuleviimist.

## Viited

## Kirjandus
* Raidla, P. Eesti kapitali ausammas : Hansapanga asutajate lugu. Tallinn, 2007. ISBN 9789949434145

## Välislingid
* Eesti Hoiupanga Registreerimisprospekt
* AS Eesti Hoiupank ja AS Hansapank ühinemisaruanne
* Argo Ideon "Vichmann eitab koerustükke aktsiatega" Postimees, 22. mai 1998
* Argo Ideon "Hoiupank on surnud. Elagu hoiupank.com!" Eesti Ekspress, 3. juuli 2003
Mirjam Peil

**Elo-Mirjam Peil** (neiupõlvenimega **Elo-Mirjam Annist**; 5. juuli 1939 Tartu – 17. september 2022 Tallinn) oli eesti kunstiteadlane ja kriitik.

Ta lõpetas 1958. aastal Tartu 2. Keskkooli, õppis aastatel 1958–1961 Tartu Kunstikoolis ja lõpetas 1967. aastal Tartu Riikliku Ülikooli kunstiajaloolasena. Ta oli üliõpilasorganisatsiooni EYS Veljesto liige.

1990–2005 oli ta Tallinna Ülikoolis kunstiajaloo lektor. Tegutses Ajakirjade Kirjastuse ajakirjas Kodukiri sisustustoimetajana.

## Liikmesus
*Eesti Kunstiteadlaste Ühing 

## Isiklikku
Ta oli Linda ja August Annisti tütar. Tema õde oli ajaloolane ja arhivaar Sirje Annist.

## Raamatuid
* Toomas Zupping, Mirjam Peil. "Toast tuppa: Eesti linnakodu lugu", 2013
* Mirjam Peil. "Meie kodude kraam", 2011
* Margit Kilumets, Elo-Mirjam Peil. "Elu. Kunst: Epp Maria", 2009
* Boris Bernštein. "Vana kaev. Mälestusteraamat", toimetaja Mirjam Peil, 2009
* Juhan Maiste. "Eesti kunsti lugu", toimetaja Mirjam Peil, 2007
* Mirjam Peil. "Ilus aken", Kodukiri, 2004 
* Mirjam Peil. "Avo Keerend. Album", 1981
* Mirjam Peil, koostaja "Tallinna kunstnike kevadnäitus", 1975
* Mirjam Peil, koostaja, "Ilmar Linnat, Valerian Loik, August Pulst, Henn Roode, Linda Rosin: näituse kataloog", 1974
* Mirjam Peil, koostaja, "Eesti NSV rahvakunstnik Eduard Einmann: näituse kataloog", 1973
* Mirjam Peil, koostaja "Eduard Maaser: kataloog: Tartu Riiklik Kunstimuuseum", 1969

## Välislingid

*
Regionalliga

**Regionalliga** on Saksamaa klubijalgpalli tugevuselt neljas liiga, mis jaguneb kolmeks piirkondlikuks tsooniks.

## Meeskonnad 2008/2009

### Lõunatsoon (''Regionalliga Süd'')
*SSV Reutlingen
*TSV München 1860 II
*Hessen Kassel
*Karlsruher SC II
*SC Pfullendorf
*SV Darmstadt 98
*SV Wehen Wiesbaden II
*Viktoria Aschaffenburg
*Eintracht Frankfurt II
*SC Freiburg II
*SSV Ulm 1846
*Waldhof Mannheim
*1. FC Heidenheim
*SpVgg Greuther Fürth II
*1. FC Nürnberg II
*TSV Großbardorf
*1. FC Eintracht Bamberg
*SpVgg Unterhaching II

### Läänetsoon (''Regionalliga West'')
*Rot-Weiss Essen
*Borussia Dortmund II
*SC Verl
*SV Elversberg
*FSV Oggersheim
*Borussia Mönchengladbach II
*Bayer Leverkusen II
*1. FC Köln II
*1. FC Kleve
*Preußen Münster
*VfL Bochum II
*FC Schalke 04 II
*Sportfreunde Lotte
*BV Cloppenburg
*1. FSV Mainz 05 II
*Eintracht Trier
*1. FC Kaiserslautern II
*Wormatia Worms

### Põhjatsoon (''Regionalliga Nord'')
*1. FC Magdeburg
*Energie Cottbus II
*SV Babelsberg 03
*VfB Lübeck
*Hamburger SV II
*VfL Wolfsburg II
*Holstein Kiel
*Altona 93
*SV Wilhelmshaven
*Hannover 96 II
*FC Oberneuland
*Hertha BSC II
*Hansa Rostock II
*Türkiyemspor Berlin
*Hallescher FC
*Chemnitzer FC
*VFC Plauen
*Sachsen Leipzig
Loksa vapp

**Loksa vapp** on Harju maakonnas asuva Eesti linna Loksa vapp.

Loksa vapp on kinnitatud 8. märtsil 1996. Vapi autor on Heino Prunsvelt.

## Vapi kirjeldus
Kilbi punasel taustal on kujutatud kuldset mändi, mille mõlemal küljel paiknevad kaks identset kaluripaati.

## Põhjendus
Vapil kujutatud rannamänd sümboliseerib linna asukohta mere (Hara lahe) ääres, sealset kuldset liivaranda ja seda piiravat männimetsa koos puhta vee ja õhuga (suurepäraseid elamis- ja puhkamisvõimalusi).

Kuldsed kaluripaadid peaksid näitama, et Loksa elanikkond on alati tegelnud kalapüügi, laevaehituse ja kaubaveoga.

Kilbipõhja punane värvus sümboliseerib nii Loksa kuuluvust Harju maakonda, kui linna kunagist kuulsat tellisetööstust ning Loksa ümbruskonna ajaloolist ja linna praegust sidet Taaniga (Taani hindamisraamat, taani munkade klooster, Loksa Laevatehase AS).

## Vaata ka
*Loksa lipp

## Välislingid
*Loksa sümboolika Riigikantselei lehel
SMART Technologies

**SMART Technologies ULC.** on Kanada ettevõte, mis tegeleb interaktiivsete toodete loomisega.

Ettevõtte tuntuim toode on interaktiivne puutetahvel SMART Board, mis võimaldab arvuti ja projektoriga ühendatuna jälgida arvuti ekraanil toimuvat ning seda sõrmede või spetsiaalsete kaasasolevate pliiatsite abil juhtida.

## Ajalugu

1986. aastal töötas tulevase ettevõtte kaasasutaja David Martin välja ideetoote, mis hõlmas interaktiivset tahvlit SMART Board. Samal ajal pakuti David Martinile ja Nancy Knowltonile võimalust osta LCD arendus- ja tootmisliin firmalt . Martini pidas LCD-tehnoloogiat perspektiivseks ja asus seda SMART Boardi süsteemi integreerima.

Ettevõte asutamiseni jõuti 1987. aastal. Firma alustas tegevust Ameerika Ühendriikide projektoritootja InFocuse toodete maaletoomisega Kanadas. Projektorimüügist teenitud kasum suunati SMART Boardi uurimistöösse ja arendamisse.

SMART tutvustas esimest interaktiivset tahvlit 1991. aastal. See võimaldas arvuti rakendusprogrammide puutejuhtimist ja märkmete tegemist põhilistes Microsoft Windowsi rakendusprogrammides. Ameerika Ühendriikide Patendi- ja Kaubamärgiamet väljastas SMART Boardi kohta kolm patenti. Endiselt olid menetlemisel teised selle idee patenditaotlused üle kogu maailma.

Kuna 1990. aastate alguses teadsid ja huvitusid väga vähesed interaktiivsetest tahvlitest, jäi SMART Boardi müügiedu tagasihoidlikuks. Ettevõte tegutses aktiivselt oma toote tutvustamisel ning keskendus peamiselt õpetajatele, äriinimestele ja valitsustegelastele, keda peeti põhilisteks sihtrühmadeks. Siiski viis toote vähene müügiedu firma majanduslikult ebakindlasse olukorda.

1992. aastal sõlmis SMART Technologies strateegilise koostöölepingu USA arvutihiiglase Intel Corporationiga. Koostöö tulemusena loodi ühine tootearendus ja turustamine ning Intel sai kapitaliosaluse. Kapitaliinvesteering, mille tingis varane koostöö Inteliga, aitas kiirendada nii riist- kui ka tarkvara arendustegevust. Kuigi esialgne projekt, mis tingis investeerimise vajaduse, on lõpetatud, on Intel säilitanud oma osaluse SMART Technologies ULC.-s.

 

Alates 1996. aastast on SMART Technologies suurendanud oma kogutulu iga järgneva aastaga vähemalt 50% ja teeninud kasumit. Ühtlaselt tugev kasvutempo on võimaldanud ettevõtmist laiendada peamiselt teenitud kasumi arvelt.

Ettevõtte seob oma tuleviku täielikult ruumitoodetega (*roomware*) ning selle tehnoloogia arengusuundadest sõltub seega täielikult firma edasine käekäik.

## Vaata ka
*SMART Board

## Viited

## Välislingid
* Koduleht
Mart Tuisk

**Mart Tuisk** (ka **Märt Tuisk**) VR I/3 (13. detsember 1889 Elbi, Tori vald, Pärnumaa – 30. aprill 1942 Moskva) oli Eesti sõjaväelane (kolonel). 

Mart Tuisk oli Ohvitseride Keskkogu 1936. aasta juhatuse abisekretär. 

1940. aastal, pärast juunipööret, vabastati kindralmajor Aleksander Jaakson tegelikust sõjaväe teenistusest ning Sõjavägede Staabi ülemaks nimetati 16. juulist 1940. aastal kolonel Mart Tuisk

Ta oli 22. Eesti Territoriaalse Laskurkorpuse staabiülem. Saadeti õppustele Venemaale Frunze-nimelisse Akadeemiasse. Ta arreteeriti 17. juulil 1941 Moskvas, hukati.

## Tunnustus
*Vabadusristi I liigi 3. järk, 1925
*Läti Karutapja ordeni III klass

## Viited

## Välislingid
* Ohvitseride andmebaas
* Kolonel Mart Tuisk
*
Toivo Nahkur

**Toivo Nahkur** (sündinud 5. juulil 1947 Väike-Maarja) on eesti pianist ja pedagoog, Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia professor.

Ta on pärit õpetajate perekonnast. Klaveriõpinguid alustas ta Rakvere muusikakoolis, jätkas Tallinna Muusikakeskkoolis ning seejärel Tallinna Riiklikus Konservatooriumis, kus õppis professor Bruno Luki klaveriklassis ja lõpetas 1972. aastal. Aastatel 1974–1977 täiendas Nahkur end Moskvas nimeka pianisti ja pedagoogi Maria Grinbergi juhendamisel.

## Tunnustus
* 2022 – Eesti Kultuurkapitali helikunsti sihtkapitali aastapreemia

## Raamatud
* "Vestlusi Bruno Lukiga", Eesti Raamat 1989. ISBN 5450016530
* "Muusika läbi vaimu" (I osa; "Raamat pianismist ja pianistidest"), 2006. ISBN 9949136814
* "Muusika läbi vaimu" (II osa; "Renessansist Bachini"), 2010. ISBN 9789949189137
* "Muusika läbi vaimu" (III osa; "Barokk Saksamaal. Johann Sebastian Bach"), 2014. ISBN 9789949334858
* "Vestlusi iseendaga", 2022. ISBN 9789916411988

## Isiklikku
Toivo Nahkuri abikaasa oli klaveripedagoog Anu Nahkur. Nende vanem tütar Ave Nieler töötab Saksamaal klaveriõpetajana, kaksikutest Hanna-Liis on viiuldaja Eesti Riiklikus Sümfooniaorkestris ja keelpillikvartetis Prezioso, Hando aga rahvusvaheliselt tunnustatud pianist.

## Viited
Meloodia (plaadifirma)

**Meloodia**, ka **Melodija** (vene k. *Мелодия*) oli NSV Liidu Kultuuriministeeriumi üleliiduline heliplaadifirma (21. sajandi alguses Venemaa plaadifirma), asutatud 1964. aastal. Meloodial olid stuudiod Moskvas, Leningradis, Riias (mille juures oli ka Tallinna filiaal), Vilniuses, Thbilisis, Almatõs ja Taškendis. Tehased asusid Aprelevkas, Leningradis, Riias ja Taškendis. 1980. aastate algupoolel valmistati Meloodia plaadivabrikutes aastas umbes 1200 uut heliplaati (lastikud kaasa arvatud) kogutiraažiga 190–200 miljonit.

Plaadivabriku juurde moodustati 1973. aastal ka samanimeline instrumentaalansambel, mille firma ettepanekul formeeris Georgi Garanjan.

1959. aastal avatud Tallinna Heliplaadistuudios töötas esimese helirežissöörina Heino Pedusaar.

## Vaata ka
* GOST 5289-73, GOST
* Meloodia indeks
* Tallinna helikassetitehas

## Viited

## Välislingid
*
*«Фирма Мелодия»  – koduleht
* Kultuur 98/12/05, TAMBET KAUGEMA, Entel-tenteli parimad palad
* Eesti Filmiarhiivi helikogu
* Okupatsioonimuuseum: Muusika Nõukogude Eestis
* Virve Normet "Helirežii kui tehnika, kunst ja filosoofia" – Sirp, 2. detsember 2005
* melodija – helirännakud minu lemmik melodija vinüülide seltsis
Tiiu Varik

**Tiiu Varik** (sündinud 3. detsembril 1944) on eesti laulja. 

## Haridus
Tiiu Varik lõpetas 1962. aastal Tallinna Lastemuusikakooli klaveri erialal ja 1969. aastal Tallinna Muusikakooli koorijuhi erialal. 

## Loominguline elukäik
1959. aastal kutsuti ta laulusolistina Tallinna Pedagoogilise Instituudi ansamblisse Ratex, mida esialgu juhatas Aadu Birnbaum, 1961. aastast aga Tiiu vend Vello Varik. Ansamblisse kuulusid teiste hulgas Tiit Lehto ja trummar Vello Mikk. 

Järgnesid esinemised Tallinna džässifestivalidel (1960. aastal orkestriga Mickeys, 1961. aastal Mart Lille trioga), telesaadetes (esimest korda 1961. aastal Ratexiga) ja mitmesugustel kontsertidel. 

Esimene raadiolindistus sai teoks 1962. aastal (Tony Renise «Quando» Emil Laansoo ansambli ja Eesti Raadio meeskvartetiga). 

Esimesed algupärased laulud kirjutas Varikule Uno Naissoo 1962. aastal. Neist lindistati ansambliga Stuudio 8 «Kui kord selge taeva all» ja «Viimane eksam» (Heldur Karmo tekstid). Veel on Varik laulnud orkestriga Rütm, ansamblitega Metronoom, Norma ja ETV ansambliga. 

Tiiu Varik esitas laule ("Keegi", "Kui öö on nii pime", "Südamlik lugu", "Taas üksi", "Maailm läbi lauluga" jt) Eesti Televisiooni populaarses muusikasaatesarjas Horoskoop (1968–1969). Ta kirjutas ka ise laulutekste, duette laulis tihti Kalju Terasmaaga.

Muusikat õppides töötas ta lasteringide juhendajana, võimlejate ja rahvatantsijate saatjana, aastail 1969–1975 oli ta lauluõpetaja Tallinna Spordiinternaatkoolis. Aastail 1970–1975 juhendas ta Ehitajate Klubi tütarlasteansamblit Lüübik, kes tuli 1973. aastal üleliidulise estraadi- ja tsirkuseartistide konkursi laureaadiks.

1978. aastal andis toona tuntuse tipus olev Tiiu Varik oma viimase kontserdi ja otsustas seejärel lauljatee lõpetada.

## Tuntumad laulud
*"Maailm läbi lauluga"  
*"Anna mulle maailm" 
*"Südamlik lugu" 
*"Roosiaed" 
*"Taas üksi" 
*"Laulev vahanukk" 
*"Ootamatud sõnad" 
*"Ei ole ma veel selles eas" 
*"Waterloo" 
*"Kui öö on nii pime" 
*"Quando"

## Kogumik
*Vello Orumets & Tiiu Varik. Kassett. 1976. Melodija. Tallinna helikassetitehas.

## Isiklikku
Tema vanem vend on spordipedagoog ja laulja Vello Varik, teine vend oli skulptor ja kunstipedagoog Matti Varik. Tiiu Variku abikaasa oli muusik Ants Müür, tal on poeg ja tütar.

## Viited

## Kirjandus
*Tiiu Varik: «Mina pühendasin ennast perele. Ma ei kahetse midagi.», SL Õhtuleht, 3. juuni 2004
*Tiiu Varik pidi sünnikodust lahkuma, SL Õhtuleht, 14. august 2003

## Välislingid
* Tiiu Varik & Eesti Raadio Meeskvartett - Quando (1964). Youtube.
* Quando, quando. Katkend muusikasaatest, 24. detsember 2024
Voldemar Ojansoon

**Voldemar Ojansoon** (kuni 1935 **Voldemar Ojanson**; 20. august 1897 Pataste mõis, Kudina vald (Maarja-Magdaleena kihelkond), Tartumaa – 1942 Saratovi vangla, Venemaa) oli Eesti jurist ja diplomaat. 

Õppis alates 1917. aastast Tartu Ülikooli arstiteaduskonnas ja 1917–1923 õigusteaduskonnas. Korp! Sakala vilistlane.

Võttis osa Vabadussõjast 2. diviisi staabi kirjutajana.

## Töökohad
* 1923 Eesti Vabariigi Berliini saatkonna atašee
* 1. maist 1924 Stockholmi saatkonna teine sekretär
* 1. aprillist 1926 Kopenhaageni konsulaadi asekonsul
* 1. novembrist 1926 Londoni saatkonna teine sekretär
* 8. jaanuarist 1934 oli Välisministeeriumi esimene sekretär
* 7. jaanuarist 1935 konsulaarbüroo juhataja
* 1. jaanuarist 1936 Rahvasteliidu büroo juhataja
* 15. jaanuarist 1937 poliitilise osakonna büroojuhataja
* 1. juulist 1938 kuni 26. augustini 1940 oli Moskva saatkonna nõunik

Eesti Vabariigi saatkond Moskvas töötas kuni 1940. aasta augustini. Pärast Eesti Vabariigi õigusvastast inkorporeerimist Nõukogude Liitu põgenes saadik August Rei Nõukogude Liidust Riia kaudu Rootsi. Saatkond likvideeriti ja selle varad võeti NKVD ja Välisasjade Rahvakomissariaadi bilanssi. Välisministeerium tegi Ojansoonile korralduse Eestisse naasta, mida ta ka tegi, sõites rongiga Tallinna koos abikaasa Margitiga. Nad lootsid, et on seega ohust pääsenud, kuid pärast Tallinna jõudmist arreteeris Voldemar Ojansooni NKVD. Pärast ülekuulamist mõistis okupeeriv riik VNFSV seaduste alusel Ojansoonile karistuse. Voldemar Ojansoon suri vangistuses Venemaal, täpne surma aeg ja koht on teadmata. Margit Ojansoon pääses järgnenud sõjakeerises Inglismaale, kus ta hiljem suri.

## Tunnustus
* Kotkaristi IV klassi teenetemärk (1936)
* Poola Polonia Restituta ordeni III klass
* Läti Kolme Tähe ordeni III klass 
* Leedu Vytautas Suure ordeni III klass 
* Ungari Teeneteordu komandöririst (1939)
Pakri poolsaar

**Pakri poolsaar** (varasema nimega **Leetse poolsaar**) asub Mandri-Eesti loodeosas Põhjarannikul Pakri lahe ja Lahepere lahe vahel. 
Poolsaare tipus paikneb Pakri neem. Poolsaar on üks Põhja-Eesti lavamaa merre ulatuvatest osadest.

Pakri poolsaare pikkus on 12&nbsp;km, laius kohati üle 5&nbsp;km ning pindala umbes 40&nbsp;km². Kõrgeim poolsaare punkt ulatub 31&nbsp;m üle merepinna ja poolsaart merest lahutav klindijärsak moodustab sealse kõrgeima, Pakri panga. Pakri panga piires eristatakse mõnikord omaette ka Lahepera panka, Leetse panka, Pakerordi panka, Uuga panka ja Paldiski panka. Pakri panga suurim kõrgus on umbes 25&nbsp;m üle merepinna.

Pakri poolsaarel on suuri rändrahne, sealhulgas Leetse Lodukivi ja Neosti kivikülv. Pakri poolsaare klindil avanevad allikad (Pakri poolsaare allikad).

Poolsaare saksakeelse nimekuju (*Pakerort*) järgi on nime saanud ordoviitsiumi Pakerordi lade.

Pakri poolsaarel asub Paldiski linn, seal paiknevad ka Pakri tuletorn, Pakri tuulepark ja piirivalvekordon.

Pakri poolsaare lähistel Läänemeres on optilised kaablid.

## Pildid

Pakri poolsaare idarannik.jpg|Pakri poolsaare idarannik, Lahepere pank
Pakri pank.jpg|Pakri pank
Pakri pank1.jpg|Pakri pank
Lahepere laht ja Pakri poolsaar.jpg|Lahepere laht ja Pakri poolsaar
Pakri pank 3.jpg|Pakri pank


## Viited

## Välislingid

* Pakri pank @ ut.ee
* Pakri poolsaare pankranniku ohutuse teemaline nõupidamine Harju maavalitsuses – 9. märtsil 2008 toimus Pakri panga varing
* Holger Roonemaa. Pakri poolsaarele kerkib aastaga suur tuulepark Eesti Päevaleht, 9. veebruar 2009
Speltanisu

**Speltanisu** (*Triticum spelta* L.) on kõrreliste sugukonda nisu perekonda kuuluv teravili.

Speltanisust on aretatud harilik nisu ehk pehme nisu (*Triticum aestivum* L.). Speltanisu on vahepealsest unustusest jälle moodi läinud, sest sisaldab rohkelt vitamiine ja mineraale. Speltanisust valmistatud tooted on kergelt seeditavad; nende maitse meenutab pähklit.


Pilt:Speltopakker.jpg|Speltanisu põllul
Pilt:Speltkorrels.jpg|Speltanisu terad
Pilt:Speltbrood1134.jpg|Speltanisust valmistatud sai


## Välislingid
*
Metronoom (ansambel)

**Metronoom** oli 1950. aastatel Tallinnas tegutsenud džässansambel. Ansamblis mängisid Kalju Terasmaa, Uno Loop, Hillar Kareva, Teas Kipso, Samuel Saulus (pärast eelmise surma), Mart Lille, Venda Tammann. Ansamblit juhatas algul Aleksander Rjabov ja alates 1958. aastast Uno Naissoo. Tollal suurenenud koosseisus oli veel Tiit Varts ja Eri Klas. 

Metronoom esines Tallinna džässifestivalidel (1952, 1956, 1957, 1959) ja võitis hõbemedali VI Ülemaailmsel noorsoo- ja üliõpilasfestivalil Moskvas (1957).

## Välislingid
*
Kontor (ansambel)

**Kontor** oli ETKVLi Tallinna keskuse ansambel, mis alustas tegevust Toivo Lendi eestvõttel 1981. aasta veebruaris.

## Koosseis
* Leila Miller (vokaal)
* Toivo Lend (kitarr,manager)
* Heino Seljamaa (vokaal)
* Jaak Jürisson (vokaal, klahvpillid)
* Sven Himma (löökpillid)
* Ants Õnnis (bass, saksofon)
* Uno Kõrsmaa (kitarr)
* Arne Salveer klahvid)
*

Ansambli eesotsas oli juba varem lauljana tuntud klahvpillimängija Jaak Jürisson (lõpetas Tallinna Riikliku Konservatooriumi heliloojana 1979. aastal) ja vokaalsolist-parodist Heino Seljamaa (lõpetas Tallinna Riikliku Konservatooriumi lavakunstikateedri 1978. aastal).

## Diskograafia
*1983 "Kontor" 7" LP Meloodia
: A1 "Talv" Q. Newton / L. Miller
: A2 "Nii nagu meri ja tuul" (D. Edmunds / L. Miller
: B1 "Kuke protestilaul" P. Townsheard / H. Seljamaa
: B2 "Uni"Suri-muri"" J. Jürisson / H. Seljamaa
: B3 "I Love You" J. Jürisson / H. Seljamaa

* A1 laulu õige autor: Bob Mc Dill
* A2 laulu õige autor: Hank Devito
* B1 laulu õiged autorid: David Byrne / Martina Weymouth / Christopher Frantz

*1990 "Kontor" = Дело № 1 "Kontor" MC Kuldnokk
Loksa vald

**Loksa vald** oli kohalik omavalitsusüksus Eestis Harju maakonnas.

Vabariigi Valitsuse 2005. aasta 30. juuli määrusega nr 152 moodustati senise Kuusalu valla ja senise Loksa valla baasil uus omavalitsusüksus Kuusalu vald. 

Vald moodustati 1992. aasta 10. septembril.

Loksa vallas oli 2004. aasta 1. jaanuari seisuga 1994 elanikku (993 meest ja 1001 naist). Valla pindala oli 222,3 km². Vallas oli 28 küla, neist suuremad Vihasoo, Suurpea ja Viinistu. Tegutses üks kool: Vihasoo lasteaed-algkool (2003. aastal 32 õpilast).

## Viited
Loksa valla vapp

**Loksa valla vapp** on endise Eesti kohaliku omavalitsusüksuse Loksa valla vapp. 

See kinnitati 28. jaanuaril 1997. 

## Vapi kirjeldus
Sinisel kilbil on vertikaalasendis lõhepea ja keha esimene neljandik, vapi ülanurkades kaks männikäbi – kõik hõbedased.

## Välislingid
*Loksa valla vapp Riigikantselei kodulehel
Konservatoorium

**Konservatoorium** (itaalia keelest *conservatorio* – varjupaik, kloostrikool) on kõrgem (mõnel maal keskastme) muusikaõppeasutus, mis koolitab interpreete, heliloojaid, muusikateadlasi ja -pedagooge. Sageli nimetatakse muusikakõrgkooli konservatooriumi asemel akadeemiaks, instituudiks, ülikooliks või kolledžiks.  

Nimetus "konservatoorium" tuli Itaalias 16. sajandil tegutsenud vaeslaste varjupaikadest, kus hiljem hakati andma ka muusikaõpetust. 18. sajandil kujunesid konservatooriumitest muusikaõppeasutused. Juba 16. sajandil oli Napolis mitu konservatooriumi, kuigi nad olid kaugel selle õppeasutuse hilisemast olemusest. 

Konservatooriumid tänapäevases mõttes tekkisid alates 18. sajandi lõpust: Pariisis 1795, Prahas 1811, Varssavis ja Viinis 1921, Londonis 1823, Haagis 1826, Madridis 1830, Lissabonis 1833, Genfis 1836, Rio de Janeiros 1841, Leipzigis 1843. Keiserlikul Venemaal aga asutati esimene konservatoorium 1862. aastal Peterburis. Sellele järgnes peagi ka Moskva (1866). Tallinna konservatoorium asutati 1919. aastal.
Polüvinüülkloriid

**Polüvinüülkloriid** (lühend **PVC**) on lineaarse ehitusega termoplastne polümeer ja plastmaterjalina laialdaselt kasutusel. Polüvinüülkloriidi saadakse vinüülkloriidi ehk kloroeteeni ahelpolümerisatsiooni teel.

## Liigid
PVC-materjalid jagunevad jäigaks (kõvaks) ja elastseks (pehmeks) polüvinüülkloriidiks, tähised vastavalt PVC-U (inglise keeles *unplasticized*) ja PVC-P (*plasticized*). Jäigast PVCst valmistatakse näiteks torusid, aknaraame, toruliitmikkke; plastifitseerivate ainetega pehmendatud PVCst näiteks kaabliisolatsiooni, põrandakatet, voolikuid, tehisnahka, pingelised laed (teqtum euro, bauf, msd) jm.

Eri liigi moodustab klooritud polüvinüülkloriid (tähis PVC-C või CPVC). PVC järelkloorimisega viiakse kloorisisaldus kuni 74 protsendini. Niisugune materjal on mehaaniliselt tugevam ja talub kõrgemat temperatuuri, nii et kõlbab ka näiteks keskküttetorude valmistamiseks.

## Omadused

## Terviseohud
Täielikul põlemisel (nagu see toimub PVC jäätmete tööstuslikul utiliseerimisel) moodustuvad lihtsad ohutud ühendid, nagu vesi, süsihappegaas ja vesinikkloriid. Tavalisel, harilikult mittetäielikul põletamisel aga võivad moodustuda vingugaas ja mürgised klooriühendid, näiteks fosgeen.

Elastne PVC sisaldab plastifikaatorina ftalaate, mis võivad tootest eralduda ka toatemperatuuril ja kanduda PVC-tootega (näiteks kilega) kokku puutuvatesse ainetesse ja organismi. Seepärast on keelatud niisugusest plastist mänguasjade tootmine. 


Pilt:Pure Polyvinyl Chloride powder.jpg|Puhas pulbriline PVC
Pilt:Vynil vinil 92837841.png|Vinüülplaat
Pilt:Plastic courrugated pipe.jpg|Torud
Pilt:Men's black PVC down jacket 01.jpg|Kilejakk
Pilt:Vinyl window frame 0800.JPG|Aknaraami profiil


## Vaata ka
* Vinüül
* Vinüülkloriid
* Vinüülplast
* Vinüülrühm

## Välislingid
* Mida peaks teadma PVC-plastmassist?
* Stretch ceilings PVC Teqtum, Bauf, Msd
Juliette Gréco

**Juliette Gréco** (; 7. veebruar 1927 Montpellier – 23. september 2020 Ramatuelle) oli prantsuse laulja ja näitleja, üks silmapaistvamaid šansooni interpreete. 

Ta oli Saksa okupatsiooni ajal mõnda aega vanglas, vastupanuliikumisega seotud ema ja õde saadeti Ravensbrücki koonduslaagrisse. Ta õppis pärast sõda näitekunsti, laulis alates 1949. aastast Pariisi kabarees "Boeuf sur le toit". Mõne aasta pärast sai laiemalt tuntuks, peale kontsertide ka filmide kaudu. Tema debüütalbum "Chante Ses Derniers Succes" ilmus 1952. aastal. Tema tuntumate laulude hulka kuuluvad muuhulgas "Soul le ciel de Paris" ja "Parlez-moi d'amour". Tema lauljakarjäär kestis kuni 80. eluaastateni. Ta lõpetas karjääri 2016. aastal pärast hüvastijätuturneed "Merci".

Aastatel 1948–2002 mängis Gréco paarikümnes filmis. Suurema osa tema filmidest jäi 1950. ja 1960. aastatesse. Ta mängis muuhulgas Jean Cocteau' filmis "Orpheus" ("Orphée"; 1950), Jean Renoiri filmis "Elena et les Hommes" (1956), Henry Kingi filmis "Ja päike tõuseb" ("The Sun Also Rises"; 1957), Otto Premingeri filmis "Bonjour Tristesse" (1958), John Hustoni filmis "The Roots of Heaven" (1958) ning Anatole Litvaki filmis "The Night of the Generals" (1967).

2016. aastal pälvis Gréco panuse eest kunstivaldkonda Prantsusmaa Kunstide ja Kirjanduse Ordeni. 2012. aastal sai ta Auleegioni ordeni komandöriks.

Gréco oli abielus kolm korda: aastatel 1953–1956 näitleja Philippe Lemaire'iga, aastatel 1966–1977 näitleja Michel Piccoliga ja aastast 1988. aastast kuni abikaasa surmani 2018. aastal pianisti Gérard Jouannestiga.

Ta esines omal ajal ka NSV Liidus, sealhulgas 1967. aastal Tallinnas.

## Viited
Arnold Friedrich Johann Knüpffer

**Arnold Friedrich Johann Knüpffer** (5. juuli (24. juuni vkj) 1777 Juuru kirikumõis, Harjumaa – 15. oktoober (3. oktoober vkj) 1843 Kadrina, Virumaa) oli baltisaksa päritolu Eestimaa vaimulik, rahvaluule- ja keeleuurija.

Lisaks jumalasõna kuulutamisele andis ta panuse eesti keele grammatika ja rahvaluule uurimisse. Kadrina ümbrusest kirjutas ta üles umbes 500 regivärsiteksti ja rohkesti Kalevipoja-ainelisi muistendeid. Rosenplänteri ajakirjas Beiträge avaldas ta palju ülevaateid eestlaste müütide, ajaloo, keele, rahvaluule, kooli ja muu eluolu alalt. Knüpffer rajas eesti keele tuletusõpetuse ja soovitas 1817 eesti keele grammatika aluseks võtta mitte ladina, vaid soome keele grammatika; eestikeelses luules soovitas kasutada regivärsi vormi. Ta uuris ja avaldas eesti rahvaluulet, keelt ja kombeid käsitlevaid kirjutisi. Muuhulgas tõlkis ta põhjaeesti murdesse 1832. aastal kehtestatud agenda, andes sellega aastakümneteks kuju jumalateenistuste pidamiseks.

## Elulugu
### Päriolu ja haridus
Arnold Friedrich Johann Knüpffer sündis Juuru kirikumõisas pastori Friedrich Gustav Knüpfferi ja Beata Christine Knüpfferi (sündinud Tideböhl) pojana. Tema vanaisa Arnold Johann Knüpffer oli samuti pastor.

Ta õppis Tallinna toomkoolis 1787–1794 ning aastatel 1794–1797 Jena ülikoolis teoloogiat.

### Vaimuliku ja keeleuurijana

Pärast stuudiumi oli Knüpffer koduõpetaja Eestimaal, kuni ta 1800. aastal ordineeriti Kadrina Katariina koguduse pastoriks. Sellele ametikohale jäi ta kuni surmani.

1803. aastast oli ta abielus Sophie Krafftiga.

Aastatel 1817–1833 oli ta Eestimaa konsistooriumi assessor ja esimene Eestimaa kindralsuperintendent aastatel 1833–1834. Viimasest ametist astus ta tagasi, kuna ei soovinud loobuda kogudusest.

Ta oli Friedrich Reinhold Kreutzwaldi ristija.

Knüpffer oli Rakvere linna heakorrakomisjoni esimees, Isamaaliste Sõprade Eesti Ühingu liige, Õpetatud Eesti Seltsi auliige (1841. aastast) ja Eestimaa Kirjanduse Ühingu liige (1842. aastast).

Ta suri 1843 ja on maetud Kadrina kirikuaeda.
## Kirjandus
*Kultuuri radadelt. Esimene eesti rahvaluule suurkoguja Kadrina kirikuõpetaja A. F. J. Knüpfferi 100-da surmapäeva puhul, Virumaa Teataja, nr. 110, 30 september 1943

## Välislingid

* 
* Eesti biograafiline andmebaas ISIK
* Eesti monumentide e-kataloog
*
Nedo Nadi

**Nedo Nadi** (9. juuli 1894 Livorno – 29. jaanuar 1940 Rooma) oli Itaalia vehkleja ja kuuekordne olümpiavõitja. Teda peetakse üheks läbi aegade mitmekülgseimaks vehklejaks, olles ainus sportlane, kes on tulnud olümpiavõitjaks kõigis kolmes relvaliigis: floretis, epees ja espadronis.

1920. aasta Antwerpeni olümpiamängudel võitis ta viis kuldmedalit, mis on siiani vehklemise rekordiks ühelt olümpialt. See saavutus oli ka kogu olümpialiikumise rekord, kuni ujuja Mark Spitz võitis 1972. aastal Münchenis seitse kuldmedalit. 

Nadi kandis Itaalia lippu 1920. aasta olümpiamängude avatseremoonial.

Tema vend Aldo Nadi oli samuti vehkleja.

## Viited

## Välislingid
*
Eesti notarite loend (1938)

Tallinn
*Johan Kristelstein
*Jakob Kristelstein
*Mihkel Uesson
*Eduard Juurik
*August Mahoni
*Karl Kister
*Edgar Muttikas

Nõmme
*Rudolf Tikman

Rapla
*Karl Rampe

Haapsalu
*Taavet Avarmaa

Lihula
*Siegfried Talving

Hiiumaa
*Ervin Tender

Kuressaare
*Aleksander Lulla

Rakvere
*Hans Leheste
*Valter Krimm

Paide
*Edgar Laane

Türi
*Voldemar Soome

Tapa
*Julius Martov

Jõhvi
*Aleksander Kesküla

Narva
*Johan Hansing
*Ilmar Aakre
*Aleksander Meret

Järva-Jaani
*Karl Siider

Tartu
*Ilmari Reiman
*August Siska
*Joosep Kallas
*Hugo Vihalem
*Arnold Suubi

Jõgeva
*Alfred Kissa

Tõrva
*Karl-Heinrich Perandi

Mustvee
*Egon Sild

Otepää
*Kaarel Valdsoo

Võru
*August Sermat
*Peeter Erg

Petseri
*Johan Piip
*Aksel Eiche

Valga
*Hans Tuul
*Boris Treufeldt

Elva
*Elmar Pehap

Räpina
*August Tamm

Viljandi
*Nikolai Timusk
*Johan Pill
*Elmar Joaste

Põltsamaa
*Eduard Lindeberg

Pärnu
*August Hansschmidt
*Anton Nõmm
*Tõnis Kullasepp

Vändra
*Voldemar Üprus

Mõisaküla
*Ilma Saarepera

Võhma
*Aleksander Pettai
Ōta (Tokyo)

**Ōta** (jaapani 大田) on üks 23 eriringkonnast Jaapanis Tokyos. Asub linna lõunaosas, piirneb Shinagawa, Meguro ja Setagaya ringkondadega ning Kawasaki linnaga, idas Vaikse ookeaniga.

Ōta ringkond loodi 1947. aastal Ōmori ja Kamata ringkondade liitmise teel. 

Ōta haldusalas asub kunstlikul saarel Tokyo Haneda rahvusvaheline lennujaam.

Mitmete suurettevõtete, näiteks Canon, Namco ja Sega, peakontorid asuvad Ōtas.

## Vaatamisväärsused

*Ikegami Honmon-ji budistlik tempel

## Pilte

Kamata night view.jpg|Öine vaade
Tokyu kamata sta.JPG|Kamata raudteejaam
Canon corporate headquarters, 2008.jpg|Canoni peakontor
Five-story Pagoda of Ikegami Honmon-ji Temple.jpg|Pagood Ikegami Honmon-ji's


## Viited

## Välislingid

*Ōta koduleht
Bizarre

**Rufus "Nignag" Johnson ** (sündinud 5. juulil 1976) on Ameerika Ühendriikide räppar, kes on laiemale avalikkusele tuntud oma esinejanimega Bizarre. Tuntuse on ta saavutanud kui üks räppbändi D12 liikmetest ja suure panusega Detroiti linna hiphopikultuuri.

## Diskograafia

* Attack of the Weirdos EP (1998)
* Hannicap Circus (2005)
* Blue Cheese 'n' Coney Island (2007)