open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Mainz

**Mainz** on linn Saksamaal, Rheinland-Pfalzi liidumaa pealinn. Asub Reini ääres.

Mainzis elas ja töötas trükikunsti leiutaja Johannes Gutenberg ning seal asub Saksamaa üks suurimaid ülikoole Johannes Gutenbergi Mainzi ülikool, millel on rohkem kui 32 000 üliõpilast ning üle 150 instituudi ja kliiniku.

Mainz on kaksiklinn. Kesklinna lähedalt läbib linna Reini jõgi, mille telg on ühtlasi Rheinland-Pfalzi ning Hesseni liidumaa piiriks. Teisel kaldal asub kohe Wiesbaden, mis on Hesseni liidumaa pealinn.

## Ajalugu
Rooma provintsipealinna *Moguntiacum*i rajati piiskopitool Vana-Rooma aegadel, kuid amet muutus tõeliselt tähtsaks pärast ülendamist peapiiskopkonnaks aastatel 780-782. Mainzi kiriklikku ja ilmalikku tähtsust dateeritakse alates Püha Bonifatiuse saamisest piiskopitoolile aastal 747. 

Mainzi peapiiskop-kuurvürst oli ka Saksamaa (üks kolmest Saksa-Rooma riigi titulaarkuningriigist, teised kaks olid Itaalia ja Burgundia) ülemkantsler ja sellisena esimene keisririigi kõigi kiriklike ja ilmalike vürstide seas ning allus ainult keisrile. Tema poliitiline roll, peamiselt osariikide ja keisri vahendajana, oli märkimisväärne.

Aastal 1793. märtsist kuni juulini eksisteeris Mainzis praeguse Saksamaa territooriumi esimene demokraatlik vabariik - Mainzi Vabariik (*Mainzer Republik*), mis asutati Prantsuse revolutsiooni mõjudel Mainzi Jakobiinide ordu *Gesellschaft der Freunde der Freiheit und Gleichheit* poolt.

Ilmalikustamistega, 1803. aasta *[[Saksamaa mediatisatsioon|Reichsdeputationshauptschluss]]* (Saksamaa mediatisatsioon), kaotas kuurvürstkond  oma vasakkalda territooriumid Prantsusmaale, paremkalda alad piki Maini Frankfurdist allavoolu Hessen-Darmstadti ja Nassau vürstidele ning Eichsfeldi ja Erfurdi Preisi kuningriigile. Kuurvürst Karl Theodor von Dalberg säilitas Aschaffenburgi ala kui Aschaffenburgi vürstkonna. Aastal 1810 ühendas Dalberg Aschaffenburgi, Frankfurdi, Wetzlari, Hanau ja Fulda, et moodustada aastal 1810 uus Frankfurdi suurhertsogkond. Dalberg astus tagasi aastal 1813 ja 1815. aasta Viini kongressiga jagati tema territooriumid Baieri kuningriigi, Hessen-Kasseli kuurvürstkonna, Hesseni suurhertsogkonna ja Frankfurdi vabalinna vahel.

Kuni teise maailmasõja lõpuni kuulusid Mainzile ka kolm linnaosa Reini teisel kaldal: Amöneburg, Kastel ja Kostheim; lisaks inkorporeeriti linna koosseisu 1930. aastal ka Reini ja Maini j.gede kokkusaamiskohas asuvad Ginsheim-Gustavsburgi ja Bischofsheimi vallad Pärast teist maailmasõda, kui liitlasväed jagasid Saksamaa okupatsioonitsoonideks, läks aga Reini-tagune ala (täna Rheinland-Pfalzi liidumaa) Prantsusmaa okupatsioonitsooni, samas tänase Hesseni liidumaa ala kuulus USA okupatsioonitsooni - Amöneburgi, Kasteli ja Kostheimi linnaosad liidendati Wiesbadeni linnaga, Ginsheim-Gustavsburg ja Bischofsheim said iseseisvateks valdadeks ja inkorporeeriti Groß-Gerau kreisi. Rheinland-Pfalzi liidumaa pealinnaks sai algselt Koblenz, Mainz sai liidumaa pealinnaks 16. mail 1950, kui sinna kolisid liidumaa valitsus ja maapäev.

## Vaata ka
*Mainzi kuurvürstkond
*Mainzi toomkirik

## Viited

## Välislingid

*Mainzi koduleht
Aktsent

**Aktsent** on keele normist erinev hääldusviis, süstemaatiline hääldusvigade kompleks. Aktsent on tavaline võõrkeele kõnelemisel, harvem tekib aktsent emakeelele pikka aega muu keele keskkonnas viibimise tagajärjel. Mõne keele puhul nimetatakse aktsentideks ka piirkondlikke või mõnele sotsiaalsele grupile iseloomulikke häälduseripärasid, näiteks lõunaosariikide aktsent Ameerika inglise keeles, kõrgklassi aktsent Briti inglise keeles.

Foneetiline aktsent tuleneb emakeelest pärit elementide kasutusest lühiajalises mälus kõne planeerimisel ning realiseerimisel artikulatoorsete lihaste abil – iga keele häälikusüsteem kasutab kõigi võimalike häälikute seast teatud valikut ning emakeele omandamise käigus tekivad alateadlikud harjumused, mis takistavad võõrkeele häälikute täpset jäljendamist. Raskusi võib tekitada kuuldavate võõrkeele häälikute eristamine (nn fonoloogiline kurtus). Hääldamisel asendatakse võõrkeele hääldusüksus selle lähedasima emakeele variandiga. Raskusi võivad tekitada välde, rõhk ja intonatsioon jm.

Näiteks inglise keeles esinevat häälikut ð (heliline hammashõõrdhäälik nagu sõnas *this*, *that*) kalduvad saksa keelt emakeelena kõnelejad hääldama d-na ja prantslased z-na. Eesti keele kõnelemisel valmistavad muukeelsetele raskusi õ-häälik ning mitmed diftongid. Kuivõrd tüüpilised püsivad hääldusvead tulenevad kõneleja emakeele foneetilistest eripäradest, on eri keelte aktsendid tihti hõlpsasti äratuntavad, näiteks inglise keel prantsuse aktsendiga või eesti keel vene aktsendiga.

Aktsendist vabaneda ja normipärast hääldust omandada aitab süstemaatiline harjutamine. Siiski mängivad siin rolli ka individuaalsed võimed. On oletatud, et aktsendivaba häälduse omandamine on hõlpsam muusikalise kuulmisega isikutel. Üldine reegel on, et mida hilisemas eas võõrkeelt õpitakse, seda tugevam võõrapärane aktsent kõneldes jääb. Keeleteadlased on erinevalt määratlenud n-ö kriitilist vanusepiiri (tavaliselt vahemikus 10–16 eluaastat), milleni on võimalik võõrkeelele omase hääldusviisi täielik omandamine. Kasuks tuleb pikaajaline kõneldava võõrkeele keskkonnas viibimine, kuid uuringud on näidanud, et alates 5–7 aastast edasi kõnes enam aktsendi märgatavat vähenemist ei toimu.

Meditsiinikirjanduses esineb näiteid, kus võõrapärane aktsent tekkis inimesel emakeelsele kõnele ajutrauma või insuldi tagajärjel. Uuringud on näidanud, et eri ajuosade kahjustused võivad põhjustada kõnelemisel hääldusmuutusi silpide pikkuses, toonis ja rõhus, mis mõjuvad võõrkeele päraselt.

Kerge või mõõdukas aktsent tavaliselt ei raskenda kõne mõistmist, kuid teatud juhtudel on aktsendil sotsiaalne konnotatsioon ning aktsendiga kõnelejasse võidakse suhtuda teisiti kui normipärase hääldusviisiga kõnelejasse.

## Vaata ka
*Hääldusalus

## Kirjandust
*Ellen Niit. Eesti keele piirkondlikud aktsendid. – *Virsu II. Suomi ja viro kohdekielinä.* Suomen ja saamen kielen ja logopedian laitoksen julkaisuja nro 24. Oulun yliopisto 2004, lk 50–61.

## Välislingid
* "Miks on venelastel eesti keelt rääkides selline aktsent?" Novaator, 14. november 2011
Observatorio

**Observatorio** (hispaania keeles *isla Observatorio*) on väike saar Atlandi ookeani edelaosas Argentina ranniku lähedal, Estadose saarest põhja pool, üks Año Nuevo saartest. 

Saare pindala on 400 hektarit. 

## Nimi
Aastatel 1902–1919 asus seal magnetismi- ja meteoroloogiaobservatoorium, mille järgi saar on praeguse nime saanud. James Cook, kes saare 1. jaanuaril avastas, nimetas ta 'Uusaastasaareks'. 

## Loodus
### Rannajoon
Rand on raskesti ligipääsetav. 

### Mullastik
Pinnas on kivine. 

### Taimed
Puid ei ole. 

### Loomad
Saarel on muuhulgas lõunakormorani, hiid-tormilinnu, patagoonia pingviini ja patagoonia merilõvi kolooniad.

## Ajalugu
Saare avastas 1. jaanuaril 1775 James Cook ning nimetas selle 'Uusaastasaareks'.

Oktoobris 1902 hakkas saarel töötama tuletorn, mis Argentina presidendi Julio Argentino Roca käsul rajati Estadose saarel töötanud San Juan de Salvamento tuletorni asemele. Sama korraldusega rajati ka magnetismi- ja meteoroloogiaobservatoorium. 

Aastal 1910 rajati andmete edastamiseks  telegraafijaam ning 1915. aastast postkontor.
Milano hertsog

**Milano hertsog** oli Milano hertsogkonna valitseja tiitel alates hertsogkonna loomisest 1395. aastal kuni Tsisalpiini vabariigi loomiseni 1797. aastal.

Esimene Milano hertsog oli Milano isand Gian Galeazzo Visconti, kes ostis tiitli 1395. aastal roomlaste kuninga Wenzeli käest 100 000 floriini eest. Viimane Milano hertsog oli Saksa-Rooma keiser Franz II (hilisem Austria keiser Franz I nime all).

## Milano hertsogite loend
Rae vald

**Rae vald** on kohaliku omavalitsuse üksus Eestis  Harju maakonnas.

Rae valla naabrid on loodes ja põhjas Tallinna linn, kirdes Jõelähtme vald, idas Raasiku vald, lõunas Kose vald ning edelas ja läänes Kiili vald.

Rae vallavanem on Tarmo Gutmann.

Rae vallas asub Rae raba.

## Asustus
Alevikud: Jüri, Vaida, Assaku, Lagedi ja Peetri.

Rae vallas on 27 küla: Aaviku, Aruvalla, Järveküla, Kadaka, Karla, Kautjala, Kopli, Koplimetsa, Kurna, Lehmja, Limu, Pajupea, Patika, Pildiküla, Rae, Salu, Seli, Soodevahe, Suuresta, Suursoo, Tuulevälja, Urvaste, Uuesalu, Vaidasoo, Vaskjala, Veskitaguse ja Ülejõe.

## Rahvastik

## Ajalugu
20. detsember 1990 nimetati Sommerlingi külanõukogu ümber Rae külanõukoguks. 11. juuli 1991 muudeti Rae külanõukogu Rae vallaks.

## Viited

## Välislingid
* Rae valla koduleht
* Karit Kaasik: Rae valla elanikud võitlevad metsa pärast, Eesti Päevaleht, 22. juuli 2008.
Chico Landi

**Chico Landi** (täisnimega **Francisco Sacco Landi**; 14. juuli 1907 – 7. juuni 1989) oli Brasiilia Vormel 1 piloot. 

Chico Landi tegi debüüdi Ferraril 1951. aasta Itaalia Grand Prix'l.
 
Kokku osales ta kuuel Grand Prix'l ja kogus 1,5 punkti.
470

**470. aasta**

Sajandid: 4. sajand - **[[5. sajand]]** - 6. sajand

Aastakümned: 430. aastad 440. aastad 450. aastad 460. aastad - **[[470. aastad]]** - 480. aastad - 490. aastad 500. aastad 510. aastad 520. aastad 530. aastad

Aastad: 465 466 467 468 469 - 470 - 471 472 473 474 475 

----

## Sündmused

* ...

## Sündinud

* ...

## Surnud

* ...
470 (jahiklass)

**470** on ühekereline ühtsusklassi svertpaat, taglastuselt luup, millel on bermuudapurjestus ning millel lubatakse kasutada ühte trapetsit ja spinnakeri. 

Paadi projekteeris prantslane André Cornu 1962. aastal glisseerivaks paadiks, mis on ehitatud klaaskiust. 1963. aastal  tutvustas autor 470-t Pariisi paadinäitusel (*Salon Nautique de Paris*), kus paat leidis hea vastuvõtu ning IYRU kinnitas 1969. aastal 470 rahvusvaheliseks svertpaadiklassiks.

Paadil võisteldakse kahe inimesega – roolimehe ja soodimehega – ning võistkonna sobiv kogukaal võiks olla 110–140 kg.

Nime on paat saanud kere üldpikkuse järgi, see on 470 sentimeetrit ehk 4,7 meetrit.
 
470 on purjetamise olümpiaklass olnud alates 1976. aastast ning alates 1988. aasta olümpiaregatist antakse meestele ja naistele eraldi medalid.

## Mõõdud

## Purjetajad

Eestlastest on selles paadiklassis olümpiamängude hõbe- ja pronksmedali võitnud Toomas ja Tõnu Tõniste.
Juunioride maailmameistriteks said aastal 2005 Agnes Lill ja Merili Randmaa.

## Välislingid

* Rahvusvaheline 470 klassiliit
* EST-20 – Marjaliisa ja Elise Umb

** Marjaliisa Umb, Eesti purjetamiskoondis, EJL, puri.ee
** Elise Umb, Eesti purjetamiskoondis, EJL, puri.ee
** Marjaliisa Umb, sport.postimees.ee
** Elise Umb, sport.postimees.ee
* EST-21 – Henri Tauts ja Marko Pomerants, MeriOn Sailing Team

*Eesti Post 1998 postmark MM purjetamises klassis 470
*Eesti Post 2002 eritempel EM olümpiajahiklassis 470
MySQL

**MySQL** on relatsioonilise andmebaasi haldamise süsteem, millesse saab päringud esitada standardiseeritult, vt SQL.
Pärast Suni ostmist on see ettevõte täielikult teise andmebaasimootori müüja, Oracle Corporationi omanduses.
Selle lähtekood on avaldatud nii GNU GPL litsentsi all kui ka mitmete kommertslitsentsidega. MySQL on kasutusel paljudes vaba tarkvara rakendustes nagu WordPress, phpBB ja Drupal, olles osa LAMP-platvormist. Seda kasutavad ka sellised suurettevõtted nagu Google, Facebook, Yahoo! ja NASA.

Andmebaasimootori haldamiseks on lisaks käsurealiidesele levinud veebipõhine phpMyAdmin.

## Kasutusvaldkonnad

MySQL on tuntud kasutuse poolest veebirakendustes, toimides LAMP-platvormi andmebaasikomponendina. Selle populaarsus on tihedalt seotud PHP programmeerimiskeele populaarsusega, mida tihti kombineeritakse MySQL-iga ning millele on pandud hüüdnimi *Dünaamiline Duo*. Veebis ja raamatutes on viiteid nende kombinatsioonile lihtne leida ("PHP and MySQL for Dummies", "PHP and MySQL Bible", "Sams Teach Yourself PHP and MySQL" jne).

Paljudes raamatutes on väidetud, et MySQL-i on kergem õppida ja kasutada kui paljusid teisi andmebaasiprogramme. Näiteks "PHP and MySQL for Dummies" väidab, et kasutajal on võimalik MySQL-ist lahkuda kas käsuga *Exit* või *Quit*, ehkki see vastab tõele ka paljude teiste andmebaasiprogrammide kohta.

## Tuntumad kasutajad

* Amazon.com – paljudes siseprojektides
* Craigslist
* Digg – tuntud uudistesait
* Facebook – peamine andmebaas
* Google – otsingumootori AdWord programmi tarvis
* LiveJournal – umbes 300 miljonit leheküljevaadet päevas
* NASA – teisendas Oracle'i-põhise hankesüsteemi MySQLi-põhiseks
* Slashdot – koos umbes 50 miljoni leheküljevaatega päevas
* Yahoo! – oma paljude missioonikriitiliste rakenduste jaoks

### 2006. aasta MySQL-i aasta rakenduse preemia võitjad
* Nokia – kasutab MySQL klastrit, et hooldada reaalaja infot mobiilivõrgu kasutajate kohta
* flickr – kasutamas MySQL-i Scale-out arhitektuuris haldamaks miljoneid fotosid ja kasutajaid
* NetQOS – integreerib MySQL-i, et hallata maailma suurimaid võrke, k.a Chevron, American Express ja Boeing.

### 2005. aasta MySQL aasta rakenduse preemia võitjad
* CNET Networks
* Friendster – rohkem kui 85 miljonit dünaamilist lehevaadet päevas, võimeline toetama rohkem kui 1,5 miljardit MySQL-i päringut päevas
* Wikipedia – rohkem kui 200 miljonit päringut ja 1,2 miljonit uuendust päevas, tippkoormusega 11&nbsp;000 päringut sekundis

## Vaata ka
* Struktuurpäringukeel – SQL
* PostgreSQL
* MariaDB

## Viited

## Välislingid

* 16. jaanuar 2008, Sun ostab MySQL AB
Herald

**Herald** võib tähendada järgmist:

* Herald (ansambel), Eesti *heavy metal*-bänd
* Herald (eesnimi)

## Vaata ka
* Heerold
* The Herald
Rhapsody

**Rhapsody of Fire** on itaalia *[[symphonic metal]]*i ansambel. 

Ansambel loodi 1993. aastal ning oli esialgu tuntud nimega **Thundercross**, seejärel nimega Rhapsody. Nüüd kannavad nad nime Rhapsody of Fire.

Rhapsody ise on oma stiili nimetanud ka *Hollywood metal*iks. Paljud nende lood põhinevad J. R. R. Tolkieni fantaasiamaadel ning neil aset leidval hea ja kurja võitlusel. Nende fantaasiaküllaste lugudega said nad ka kuulsaks. 

## Liikmed
*Giacomo Voli - vokaal 
*Roberto De Micheli – kitarr
*Alex Staropoli – klahvpillid
*Alessandro Sala – basskitarr
*Manu Lotter – löökpillid

## Plaadid
*"Legendary Tales" (1997)
*"Symphony of Enchanted Lands" (1998)
*"Dawn of Victory" (2000)
*"Rain of a Thousand Flames (2001)
*"Power of the Dragonflame" (2002)
*"Symphony of Enchanted Lands II - The Dark Secret" (2004)
*"Live in Canada 2005 - The Dark Secret" (2006)
*"Triumph or Agony" (2006)
*"The Frozen Tears of Angels" (2010)
*"From Chaos to Eternity (2011)
*"Dark Wings of Steel" (2013)
*"Into the Legend" (2016)
*"The Eighth Mountain" (2019)

## Välislingid
*Ametlik koduleht
*Rhapsody Encyclopaedia Metallumis
Christopher Lee

Sir **Christopher Lee** (27. mai 1922 London – 7. juuni 2015 London) oli inglise filminäitleja ja poplaulja. 

## Tegevus näitlejana
Ta oli tuntud peamiselt oma pikaajalise karjääri jooksul mängitud kurikaelte ja õudusfilmide tegelaskujude (eriti krahv Dracula) kaudu. Elu lõpukümnendil saavutas ta ülemaailmse kuulsuse "Sõrmuste isanda" (kehastas Sarumani) ja "Star Warsi" (krahv Dooku) filmidega.

1974. aasta Bondi-filmis "Mees kuldse relvaga" ("The Man With The Golden Gun") mängis ta Bondi vaenlast Francisco Scaramangat, kes kasutab tapmiseks kuldset relva ja kuldseid kuule.

Alates 1946. aastast mängis Christopher Lee kokku 281 filmis ja teleseriaalis.

## Tegevus poplauljana

2006. aastal andis Christopher Lee välja oma esimese sooloalbumi "Revelations". 2010. aastal järgnes sellele album "Charlemagne: By the Sword and the Cross", milles esitas oma kauge esivanema Karl Suure elukäigu sümfoonilise ''metal''<nowiki/>'i stiilis lauludes. 2013. aastal ilmus selle mõtteliseks järjeks olev "Charlemagne: The Omens of Death".

Christopher Lee oli ka jutustaja-külalislaulja itaalia bändi Rhapsody albumil "Symphony of Echanted Lands II - The Dark Secret".

## Tunnustus
2009. aastal löödi Christopher Lee rüütliks.

## Huvitav fakt
1939. aastal astus ta koos teiste Briti vabatahtlikega Soome armeesse sooviga võidelda Nõukogude Liidu vastu. Rindele ta siiski ei sattunud.

## Välislingid
*Koduleht
*Christopher Lee IMDb-s
*Christopher Lee Filmiveebis
Theodor Herzl

**Theodor Herzl** (2. mai 1860 Pest – 3. juuli 1904 Reichenau an der Rax) oli Austria-Ungaris juudi peres sündinud advokaadist ajakirjanik, keda loetakse sionismina tuntud poliitilise liikumise loojaks ja esimeseks juhiks ning ideoloogiks. Tema juudi nimi oli **Binyamin Ze'ev**.

Ta sündis eduka kaupmehe Jakob Herzli (1836–1902) ja tema naise Jeannette'i (Janet) teise lapsena. Tal oli aasta vanem õde, kes suri kaheksa-aastaselt tüüfusse.

1884. aastal lõpetas Herzl Viini Ülikooli õigusteaduste erialal. 

1896. aastal ilmus Theodor Herzl raamat "Der Judenstaat" ('juudi riik'), milles ta tegi ettepaneku iseseisva juudi riigi loomiseks.

Mais 1897 asutas Herzl Viinis ajakirja Die Welt. Ajakiri ilmus 1914. aastani algul Viinis, hiljem Berliinis. Kuni 1900. aastani oli selle peatoimetaja Erwin Rosenberger. Die Welt oli sionismi peamine häälekandja.

29.–31. augustil 1897 organiseeris Herzl suuresti oma raha eest Šveitsis Baselis Esimese sionistide kongressi. Herzl kutsus kongressi kokku ja juhatas seda. Saabus 206 delegaati ja 26 ajakirjanikku. Kongress moodustas Sionistliku Organisatsiooni, mida Herzl juhtima hakkas, ja võttis vastu Baseli programmi, mis seadis eesmärgiks juutidele uue kodumaa loomise Palestiinas.

Pärast Esimest sionistide kongressi kirjutas Herzl oma päevikus: "Baselis ma lõin Juudi riigi. Kui ma seda täna avalikult ütleksin kõigi kuuldes, oleks vastuseks üleüldine naer. Tulevikus, võib-olla viie, võib-olla viiekümne aasta pärast tunnustavad seda kõik."

Herzl ei osanud ei jidišit ega heebrea keelt ega ei avaldanud kummalegi poolehoidu. Ta eeldas, et tulevases juudi riigis räägivad juudid nende maade keelt, kust nad tulnud on, kasutades *[[lingua franca]]*'na saksa keelt.

Tema järgi on saanud nime Herzliyya linn.

## Abielu ja järglased

25. juunil 1889 abiellus Herzl 21-aastase Julie Naschaueriga (1868–1907). Abielu oli õnnetu, mida soodustas asjaolu, et mees tegeles poliitikaga, kuid naist ei huvitanud poliitika üldse. Siiski said nad kolm last: tütar Paulina, poeg Hans ja tütar Margaritha (Trude).

Paulina kannatas vaimuhaiguse ja uimastisõltuvuse all ning suri 1910. aastal 40-aastaselt heroiini üledoosi tagajärjel. Hans kasvatati üles mitteusklikuna. Pärast isa surma pöördus ta algul juudi usku, siis baptismi ja siis katoliiklusse, kuid ükski neist ei rahuldanud teda ja oma õe matuse päeval laskis ta end 39-aastaselt maha.

Noorem tütar Trude (1893–1943) abiellus endast 17 aastat vanema Richard Neumanniga, kes laostus ülemaailmse majanduskriisi ajal. Teise maailmasõja ajal hukkusid mõlemad Theresienstadti koonduslaagris. Nad saatsid oma ainsa lapse Stephan Theodor Neumanni (1918–1946) 1935. aastal Inglismaale. 1946. aastal astus ta äsjaloodud Iisraeli riigi diplomaatilisse teenistusse Washingtonis. Kui ta teada sai, et tema vanemad on holokaustis hukkunud, masendas see teda nii tugevalt, et ta tegi samal aastal enesetapu. Sellega suri Theodor Herzli suguvõsaliin välja.

## Viited

## Kirjandus
* Stefan Zweig, 1988. "Eilne maailm. Eurooplase mälestused". Tõlkinud Jaan Kross. Tallinn: Eesti Raamat, lk. 73–79.
‘Umar ibn al-Khaţţāb

**‘Umar ibn al-Khaţţāb** ehk **‘Umar al-Farūq** (Umar Lunastaja, ka **Omar**; umbes 586 – 3. november 644) oli teine Araabia kaliif aastatel 634–644. 

‘Umar oli üks siiramaid Muḩammadi järgijaid ning teda on kujutatud väga lihtsa ja jumalakartliku, ent samas tolerantse riigijuhina. Tema ajal algasid araablaste suured vallutused: tungiti Bütsantsi (Süüriasse ja Egiptusesse) ning Pärsiasse. Umar hukkus ühe mittemoslemi käe läbi.

## Vaata ka
*Kaliifide loend
Lihula vald

**Lihula vald** oli kohalik omavalitsusüksus Eestis Lääne maakonnas.

2016. aastal sõlmisid Lihula, Hanila, Varbla ja Koonga valla ühinemislepingu. 2017. aasta Eesti omavalitsuste haldusreformi käigus moodustus nende nelja valla ühinemisel uus omavalitsusüksus – Lääneranna vald.

Lihula valla naabriteks olid põhjas Martna ja Kullamaa vald, idas Vigala vald, kirdes Koonga vald ning edelas ja läänes Hanila vald.

Lihula vallavanem oli Varje Ojala-Toos.

## Asustus
### Linn
Lihula

### Külad
Lihula vallas oli 40 küla: Alaküla, Aruküla, Hälvati, Jõeääre, Järise, Keemu, Kelu, Kirbla, Kirikuküla, Kloostri, Kunila, Laulepa, Lautna, Liustemäe, Matsalu, Meelva, Metsküla, Mõisimaa, Nurme, Pagasi, Parivere, Peanse, Penijõe, Petaaluse, Poanse, Rannu, Rootsi, Rumba, Saastna, Seira, Seli, Soovälja, Tuhu, Tuudi, Vagivere, Uluste, Valuste, Vanamõisa, Võhma ja Võigaste küla.

## Ajalugu
26. septembril 1991 muudeti Lihula külanõukogu Lihula vallaks.

1999. aastal ühinesid Lihula vald ja Lihula linn ühtseks omavalitsusüksuseks Lihula vallaks.

20. jaanuaril 2014 taastati 15 endist küla.

Valla alal on kunagine Matsalu mõis.

## Vaata ka
* Penijõgi
* Penijõe kraav
* Lihula kihelkond

## Viited
377

**377. aasta**

Sajandid: 3. sajand - **[[4. sajand]]** - 5. sajand

Aastakümned: 320. aastad 330. aastad 340. aastad 350. aastad 360. aastad - **[[370. aastad]]** - 380. aastad 390. aastad 400. aastad 410. aastad 420. aastad

Aastad: 372 373 374 375 376 - 377 - 378 379 380 381 382

----

## Sündmused

* ...

## Sündinud

* ...

## Surnud

* ...
‘Uthmān ibn ‘Affān

**‘Uthmān ibn ‘Affān** [usm'aan ibn af'aan] (ka **Uthman** ja **Osman**; umbes 574 – 656) oli kolmas Araabia Rashiduni  kaliif aastatel 644–656. Ta oli esimene kaliif, kes kuulus Umaijaadide dünastiasse.

‘Uthmāni ajal vallutasid araablased lõplikult Pärsia, enamiku Põhja-Aafrikast ning tungisid Kaukaasiasse, samuti langes nende kätte Küprose saar. 

‘Uthmān ei osanud valitseda rahva enamiku soovide kohaselt ning soosis liialt oma Umaijaadide dünastia liikmeid. Seetõttu tekkis talle terav opositsioon ning lõpuks piirati kaliifi residents sisse. Pärast mõnepäevalist piiramist tungisid mässulised lossi ja tapsid ‘Uthmāni.

‘Uthmāni ajal sai oma esialgse kuju Koraan.
378

**378. aasta** oli 4. sajandi 78. aasta.

## Sündmused

* 9. juuli – Läänegoodid purustasid Rooma armee, algas barbarite ulatuslik sissetung Rooma aladele.
* 9. august – Adrianoopoli lahing

## Sündinud

* ...

## Surnud

*Valens
* ...
370. aastad

**370. aastad**

370. aastad on aastad 370–379 pKr.

Sajandid: 3. sajand - **[[4. sajand]]** - 5. sajand

Kümnendid: 320. aastad  330. aastad  340. aastad 350. aastad 360. aastad - 370. aastad - 380. aastad 390. aastad 400. aastad 410. aastad 420. aastad

Aastad: 370 371 372 373 374 375 376 377 378 379

## Sündmused ja suundumused

*...

## Tähtsad inimesed

* ...
‘Uthmān (täpsustus)

**‘Uthmān** (türgipäraselt *Osman*) on araabiakeelne nimi, mis tähendab 'noort' (ka 'loomalast') ning on saanud populaarseks eesnimeks tänu sellele, et seda kandis kolmas kaliif.

Uthmani-nimelised valitsejad olid:
*‘Uthmān ibn ‘Affān, Araabia Kalifaadi kolmas kaliif 644–656
*Uthman, Hafsiidide kaliif Ifrikijas (Tuneesias) 1435–1488
*Uthman bin Ali, Tuneesia bei 1814
***Uthmani** ehk **[[Osman]]i**-nimelised olid ka mitu Türgi sultanit
Antiikfilosoofia

**Antiikfilosoofiaks** nimetatakse õhtumaist filosoofiat selle algusest kuni uusplatonismi lõpuni.

Antiikfilosoofiat võib periodiseerida eelsokraatiliseks (ehk varahelleni filosoofiaks), klassikaliseks antiikfilosoofiaks ehk klassikaliseks helleni filosoofiaks, hellenistlikuks ja rooma filosoofiaks.

Samal ajal õhtumaise filosoofiaga tekkisid sarnased mõttesuunad ka India ja Hiina aladel. Neid mõtlemise tavasid tavatsetakse mõnikord samuti filosoofiaks nimetada (vaata ida filosoofia), kuigi nad erinevad oma suunitluse poolest vanakreeka filosoofiast (vaata philosophia).

Tuntumad antiikfilosoofid on Sokrates, Platon ja Aristoteles.

## Vaata ka
*Filosoofia ajalugu
Väike printsess (film 1995)

**"Väike printsess"** ("A Little Princess") on USA-s 1995. aastal valminud koguperefilm väikesest tüdrukust. 

Film tugineb Frances Hodgson Burnetti (1849–1924) samanimelisele romaanile ja on suurel määral mõjutatud 1939. aasta filmiversioonist Shirley Temple'iga peaosas. Tegevustik on üle viidud Esimese maailmasõja aegsesse New Yorki. 

Film oli nomineeritud kahele Oscarile.
Väike printsess

**"Väike printsess"** (inglise "A Little Princess"; täieliku pealkirjaga "A Little Princess; being the whole story of Sara Crewe now told for the first time") on Frances Hodgson Burnetti (1849–1924) enda 1888. aastal valminud teose "Sara Crewe" põhjal kirjutatud romaan. 

Algmaterjali juurde pöördus Burnett tagasi 1902. aastal, mil valmis kolmevaatuseline näidend "A Little Un-fairy Princess", mis jõudis lisaks Londonile lavale ka New Yorgis, kus see oli Broadwayl päris edukas. Ilmselt see edu sundiski Burnetti veel kord materjali juurde tagasi tulema ja nii ilmus 1905. aastal juba täispikk romaan.

Raamat räägib Indiast Inglismaale kolinud väikesest tüdrukust Sara Crewe'st. Eesti keeles ilmus see noorsooraamat "Looduse kuldraamatu" sarjas 1933. aastal Marta Strandbergi tõlkes (2. trükk 1994).

Selle raamatu järgi on valminud ka hulk filme. Olulisemad neist:

* "A Little Princess" (1917), peaosades Mary Pickford ja Katherine Griffith
* "A Little Princess" (1939), peaosades Shirley Temple ja Mary Nash
* "A Little Princess" (1975), peaosades Deborah Makepeace ja Ruth Dunning
* "A Little Princess" (1986), peaosades Amelia Shankley ja Maureen Lipman
* "Väike printsess" (1995), peaosades Liesel Matthews ja Eleanor Bron

## Välislingid
*Raamatu tekst Gutenbergi projekti lehel (inglise keeles)
Alfonso Cuarón

**Alfonso Cuarón Orozco** (sündinud 28. novembril 1961    México linnas) on Mehhiko filmirežissöör.

## Filme

## Välislingid

*
Segamajandus

**Segamajandus** (ingl *mixed economy*) on territoriaalriigi majandussüsteem, milles on samaaegselt ametnikele allutatud tsentraliseeritud plaanimajanduse kui ka sõltumatult tegutseva turumajanduse elemente. Ettevõtted võivad olla nii riigi kui ka eraisikute omanduses.   

Segamajanduse turumajanduslikeks tunnusteks on eraomandus ja hinnamehhanism. Plaanimajanduse tunnusteks on taas riiklike institutsioonide omanduses olevad ettevõtted ning teenuste tasuta või doteeritud hindadega osutamine maksutuludest saadud ressursse kasutades. Turu tegevust suunatakse seadustega ja piiratakse järelevalveorganite tegevusega ning kehtestatud korra rikkujaid karistatakse mitte tehtud kahju hüvitamisega ohvrile, vaid rahatrahvidega riigile või vabaduse kaotusega vanglas.

21. sajandil on praktiliselt kõikides riikides segamajandus, kuid turu- ja plaanimajanduse osakaal nendes varieeruvad suures ulatuses. 

## Vaata ka
* Plaanimajandus 
* Turumajandus 

## Viited
Täkk

**Täkk** on kastreerimata isane hobune või muu kabjaline, enamasti siiski hobuslase (nt eesel, sebra, kulaan, tarpan), kuid ka kaameli isasloom.

Täkk elab 25–30 aastaseks. 

## Vaata ka
* Sugutäkk – tõuaretushobune
* Mära – täiskasvanud emane hobune
* Ruun – kastreeritud isane hobuslane
Taara (täpsustus)

**Taara** on mitmetähenduslik sõna. 

*Taara on pseudomütoloogiline eestlaste jumal
*Taarapita (*Tharapita*, *Tarapita*, *Taara*) oli saarlaste muinasaegne jumal 
*Taara oli Eesti suurtükipaat Peipsi Laevastiku Divisjonis.
*
*Taara oli Jurjevi jalgrattasõitjate selts. 
*Taara on rahvantsurühm.
*Taara on perekonnanimi. 
*Taara on pakendid (kogumina).

## Vaata ka
*Tarapita
*Tarapita (täpsustus)
Zyzzyva (ajakiri)

**Zyzzyva** on kirjanikele ja kunstnikele mõeldud ingliskeelne ajakiri, mida antakse välja USAs Californias alates 1985. aastast. 

Ajakiri avaldab ainult USA lääneranniku autoreid. Sellest ajakirjast on tuule tiibadesse saanud mitmed California kirjanikud, sealhulgas Robert Clark Young. 

Zyzzyva avaldab ka romaane ja luuleantoloogiaid. 

## Välislingid
*Ajakirja koduleht
Ameerika Ühendriikide kõrgkoolide loend

''Siin on loetletud suuremaid Ameerika Ühendriikide kõrgkoole.

## A

*  Alabama Ülikool
*  Arizona Ülikool

## B

*  Bostoni Ülikool 
*  Browni Ülikool

## C

*  California Ülikool 
*  Carnegie Mellon Ülikool 
*  Chicago Ülikool
*  Columbia ülikool 
*  Cornelli Ülikool

## D
*  Delaware'i ülikool
*  Duke'i ülikool

## E
*  Emory Ülikool

## G
* Georgia osariigi ülikool
* Georgia Tehnoloogiainstituut

## H

*  Harvardi ülikool

## I

*  Illinoisi Ülikool 
*  Indiana Ülikool
*  Iowa ülikool

## J

*  Johns Hopkinsi Ülikool
*  Juilliard School

## L
*Loras' Kolledž
*Lõuna-California Ülikool

## M

*  Marylandi Ülikool 
*  Massachusettsi Tehnoloogiainstituut
*  Minnesota Ülikool

## N

*  New Yorgi Ülikool
*  Northwesterni Ülikool 
* Notre Dame'i ülikool

## P
*  Pennsylvania Osariigi Ülikool
*  Pennsylvania Ülikool
*  Pittsburghi Ülikool 
*  Princetoni Ülikool
* Põhja-Carolina Ülikool

## R

*  Rice Ülikool 
*  Rochesteri Ülikool

## S
*Saint Vincenti Kolledž
*Stanfordi Ülikool 
*St. Thomas'e Ülikool

## T

*  Texase Ülikool 
*  Tufts Ülikool 

## V
* Vanderbilti Ülikool
*  Virginia Ülikool

## W

*  Washingtoni Ülikool 
*  Wisconsini Ülikool 

## Y

*  Yale'i Ülikool
Zyzzyva

***Zyzzyva*** on perekond Ameerika troopikas elavaid  kärsaklasi (mardikalisi). 

Nad elavad sageli palmidel. 

Perekonda kirjeldas Casey 1922.

## Välislingid
Notre Dame'i ülikool

**Notre Dame'i ülikool** on roomakatoliku kõrgkool South Bendi lähedal Indianas Ameerika Ühendriikides.

## Viited

## Välislingid

*Notre Dame'i ülikool
Neil Gaiman

**Neil Richard Gaiman** (sündinud 10. novembril 1960 Portchesteris Inglismaal) on juudi päritolu inglise ulmekirjanik ja koomiksiautor. 

2005. aasta seisuga elas ta Wisconsinis Madisoni ja Minneapolise vahel Minnesotas USAs.

Neil Gaimani tuntuim teos on koomiksisari "Sandman", mille peategelane, gootiliku (ja Gaimanit ennast meenutava) välimusega Morpheus on une mütoloogiline kehastus või jumal.

Gaimani abikaasa oli laulja Amanda F. Palmer.

## Auhinnad
* 1991 World Fantasy Award "A Midsummer Night's Dream" ("Suveöö unenägu") nimelise "Sandmani" osa eest. (Pärast seda on auhinna väljaandmise reegleid muudetud ning seetõttu on Gaiman ainus koomiksistsenarist, kes selle auhinna on võitnud).
* 2002 Hugo auhind "Ameerika jumalate" eest.
* 2002 Nebula auhind "Ameerika jumalate" eest.
* 2003 Hugo parima lühijutu auhind "Coraline'i" eest.
* 2004 Hugo parima lühijutu auhind loole "A Study in Emerald".
* Kokku 13 Eisner Awardi koomiksite eest, kaks Nebula auhinda ja kolm World Horror Awardi.
* Comics' Buyer's Guide Award parimale kirjanikule 1992 ja 1993, ära märgitud 1997, 1998, 1999 ja 2000.

## Eestikeelseid tõlkeid
* "Head ended" [Koos Terry Pratchettiga] (Tallinn: Tänapäev 2001). Tõlkinud Tiina Randus. ISBN 9985-62-029-1
* "Ameerika jumalad" (Tallinn: Tänapäev 2003). Tõlkinud Tiina Randus. ISBN 9985-62-181-6
* "Coraline" (Tallinn: Tiritamm 2004). Tõlkinud Aivo Lõhmus. ISBN 9985-55-185-0
* "Tähetolm" (Tallinn: Tiritamm 2010). Tõlkinud Sash Uusjärv. ISBN 9789985552766
* "Ja tee lõpus on ookean" (Tallinn: Varrak 2013). Tõlkinud Lauri Vahtre. ISBN 9789985329184
* "Kalmisturaamat" (Tallinn: Tiritamm 2014). Tõlkinud Sash Uusjärv. ISBN 9789985552988
* "Eikusagi" (Tallinn: Varrak 2016). Tõlkinud Sash Uusjärv. ISBN 9789985339527
* "Põhjala müüdid" (Tallinn: Varrak 2018). Tõlkinud Allan Eichenbaum. ISBN 9789985342510
* "Suits ja peeglid" (Tallinn: Fantaasia 2021). Tõlkinud Sash Uusjärv, Tatjana Peetersoo, Triin Loide, Eva Luts. ISBN 9789949661992

## Välislingid

* Neil Gaimani veebileht
** Neil Gaimani ajaveeb
* Sandman – koomiks, mis on parem kui ''sliced bread''. Noorus märts-aprill 1996 lk. 24-25.
Kaisma valla vapp

**Kaisma valla vapp** on endise Kaisma valla vapp.

Vapp oli kasutusel 13. oktoobrist 1995 kuni 27. oktoobrini 2009, mil ühinesid Kaisma vald ja Vändra vald ühtseks Vändra vallaks. 

Vändra ja Kaisma valla liitumislepingus on öeldud: "Kehtima jääb Vändra valla sümboolika. Kaisma valla senise sümboolika kasutamine lõpetatakse liitumise jõustumisest. Kaisma valla senine sümboolika antakse hoiule Vändra vallavalitsusele kuni edaspidise otsustamiseni. Mittevajalikku sümboolikat kandev asi hävitatakse vastava komisjoni otsusel ja vastavalt kehtivale korrale."

## Vapi kirjeldus
Kaisma valla vapp on sinine kuldse äärisega vapikilp, mille sinisel väljal on hõbedane kuldse noka ja jalgadega seisev luik. Luige tiivad on tõstetud ja avatud.

Kuldne ääris viitab Pärnumaale ning kilbi sinine värvus märgib Kaisma järvi, luik on vallas väga levinud lind.

## Vapi kasutamise kord
Kaisma valla vappi kasutatakse:
#Valla lipul.
#Vallavalitsuse pitsatil.
#Volikogu ja valitsuse õigusaktide plankidel.
#Volikogu liikmete ja valla ametnike visiitkaartidel.
#Vallavalitsuse poolt välja antud trükistel, reklaamidel ja meenetel.
#Muudel juhtudel valitsuse loal.

## Vaata ka
*Kaisma valla lipp
2002. aasta Rootsi parlamendivalimised

**2002. aasta Rootsi parlamendivalimised** olid Riksdagi (Rootsi parlamendi) valimised pühapäeval, 15. septembril 2002.

## Tulemused
Ajakirjade loendid

*Eesti ajakirjade loend
**Eesti kultuuriajakirjade loend
**Eesti teadusajakirjade loend
*Välismaa ajakirjade loend
**Norra ajakirjade loend

## Vaata ka
*ajalehtede loendid
Roopi Hallimäe

**Roopi Hallimäe** (kuni 1935 **Robert Johann Grauberg**; 7. mai 1908 Väinjärve vald, Järvamaa – 3. juuli 1969 Puhmu, Koeru külanõukogu, Paide rajoon) oli eesti kooliõpetaja, kirjanik ja astronoom.

Ta lõpetas 1927. aastal Järva Maakonna Paide Ühisgümnaasiumi. Õppis aastatel 1933–1934 Tartu Ülikooli matemaatika-loodusteaduskonnas, seejärel vabakuulaja, uuesti veel 1948. aastal. Akadeemiliselt kuulus ta üliõpilasselts Veljestosse.

Ta osales 1934–1938 suviti Sõjavägede Staabi topo-hüdrograafiaosakonna välitöödel, oli 1938–1940 Petserimaal Lugi koolis ja Roodva koolis õpetaja, 1940–1948 Tartu tähetorni laborant, vanemlaborant ja noorem teaduslik töötaja, 1948–1963 Tartu 2. Keskkooli ja 1963–1967 Palamuse Keskkooli õpetaja.

1940. aastal abiellus Roopi Hallimäe Helene-Mathilde Selteriga (1899–1986), oma algkooliaegse õpetajaga Puhmust. 

## Teoseid
*1932 "Rahuunelm". Kapu 1932 (lastenäidend)
*1933 "Hommikune leid" (luulekogu)
*1935 "Päikese maja" (luulekogu) 
*1935 "Astronoomilisi vaatlusi". Tartu 1935 https://www.digar.ee/viewer/et/nlib-digar:371021/320289

## Liikmesus
*1933 Eesti Rahvuskirjanike Ühingu asutajaliige

## Viited

## Kirjandus
*Ülo Tonts. "Hallimäe, Roopi". // Eesti kirjarahva leksikon. Tallinn 1995. Lk 105

## Välislingid
*
*''Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918-1944''
*Haud Koeru uuel kalmistul
Zythos

**Zythos** on Belgia õllesõprade ühing. See asutati ühingu Objectieve Bierproevers (OBP) asemele, mis läks 2002 laiali.  

OBP-lt on Zythos päranduseks saanud palju kohalikke ja piirkondlikke ühinguid. 

Zythos annab välja ajalehte *[[De Zytholoog]]* ja korraldab Belgia suurimat õllefestivali *Zythos Bier Festival*, mis toimub igal aastal märtsis Sint-Niklaasi linnas. Peale selle kaitseb ühing õlut kui kultuuriväärtust, muuhulgas tutvustades traditsioonilisi kohalikke õllesid ja protesteerides väikeste õllevabrikute sulgemise vastu suurte kontsernide poolt.  

Hollandi analoogiline ühing on PINT. 

## Välislingid
*Koduleht
Zythos (koi)

***Zythos*** on koilaste sugukonda kuuluv perekond liblikalisi.

Nad elavad Kalimantanil ja Malaka poolsaarel. 

## Liigid
* *[[Zythos avellanea]]*
* *[[Zythos obliterata]]*
* *[[Zythos strigata]]*
* *[[Zythos turbata]]*

## Välislingid
Sonoma

**Sonoma** on linn Ameerika Ühendriikides California osariigis Sonoma maakonnas. 

1846. aastal heisati seal esmakordselt California lipp.

Sonoma on veinitootmise keskus. 

## Välislingid

*Sonoma koduleht
Oakland

**Oakland** on linn Ameerika Ühendriikides California osariigis, Alameda maakonna halduskeskus. 

Oakland asub San Francisco lahe ääres San Francisco vastas.

Oakland on asutatud 1852. aastal.

## Sport

Oaklandis tegutseb NBAs mängiv korvpalliklubi Golden State Warriors, NFL-is mängiv Ameerika jalgpalli klubi Oakland Raiders ja MLB-s mängiv pesapalliklubi Oakland Athletics.

## Vaata ka
*Oaklandi rahvusvaheline lennujaam

## Välislingid

*Oaklandi koduleht
Uusaja filosoofia

**Uusaja filosoofiaks** nimetatakse õhtumaa filosoofia perioodi, mis algab esimeste loodusteaduse printsiipide sõnastamisega vastanduvalt keskaja skolastilisele filosoofiale ning lõppeb tänapäeva filosoofiaga. Enamasti ei nimetata uusaja filosoofiaks 20. sajandi filosoofiat ega tänapäeva filosoofiat.

Uusaja filosoofia eripäraks peetakse eelkõige "mõistuse võidukäiku" mitmesugustes valdkondades. Loodusega seoses väljendub see eksperimentaalse loodusteaduse filosoofilises põhjendamises, ühiskonna puhul valgustuses ja valgustusfilosoofias, religiooni ja inimesekäsitluse puhul humanismi filosoofilises positsioonis. Uusaja filosoofiat on peetud inimese- ja mõistusekeskseks ning oma põhjenduslaadi poolest subjektifilosoofiaks. Uusaja filosoofiaga kaasneb ka epistemoloogia esiletõus filosoofilise uurimise põhiharuna.

Esimeste uusaja filosoofidena nimetatakse enamasti Francis Baconit ja Galileo Galileid kui esimesi empiristliku loodusteaduse põhjendajaid, riigi- ja poliitikafilosoofia osas Niccolò Machiavellit, humanistliku inimesekäsitluse teoloogilise käsitlusega seoses Rotterdami Erasmust.

Uusaja filosoofia ajaline piiritlemine ja periodiseerimine on väga kõikuv. Eri traditsioonides võidakse pidada uusaja filosoofiaks nii kogu filosoofiat alates renessansifilosoofiast kuni tänapäevani kui ka ainult 17. ja 18. sajandi filosoofiat. Seoses vaidlustega modernismi ja postmodernismi mõiste üle on uusaja filosoofia ajastuline ja sisuline piiritlemine ise filosoofiline probleem.

Tuntumateks uusaja filosoofideks võib pidada René Descartesi, Immanuel Kanti ja Georg Wilhelm Friedrich Hegelit.

## Vaata ka
*Ratsionalism
*Empirism
*Filosoofia ajalugu
Vändra valla vapp

**Vändra valla vapp** on endise Eesti haldusüksuse Vändra valla vapp.

Vapp kinnitati 22. veebruaril 1996.

## Vapi kirjeldus
Vändra valla vapi kuldsel kilbil on roheline, ülalt kuuselõikeline, alt lainelõikeline tõusev kaldtala, milles samasuunaline hõbedane laineline varras.

## Põhjendus
Kilbi kuldne värvus viitab Pärnumaale, roheline põllumajandusele. Kuuselõige sümboliseerib valla metsarikkust ning lained valla jõgesid. Hõbedane varras sümboliseerib vallamaid ühendavaid teid.

## Vapi kasutamise kord
Vapi kujutist kasutati:
#Vändra valla lipul.
#Valla esindusruumides.
#Valla vapimärgil.
#Vändra vallavalitsuse pitsatite, dokumendiplankide, trükiste, embleemide ning siltide kujunduselemendina.
#Suuremate maanteede ääres valla piire tähistavatel märgistustel.
#Vändra valla poolt üleantavatel meenetel.
#Muudel juhtudel selleks antud loa alusel. Loa annab vallavanem igal üksikjuhul selleks esitatud kirjaliku taotluse alusel.

## Vaata ka
*Vändra valla lipp

## Välislingid
*Vändra valla sümboolika valla kodulehel
*Vändra valla sümboolika Riigikantselei kodulehel
Epistemoloogia mõisteid

*Siin on loetletud [[epistemoloogia]] mõisteid.


==A==
**A posteriori*
**A priori''
*Abduktsioon
*Adverbiaalne tajuteooria
*Aksioom
*Alususkumus
*Analüütiline otsustus
*Aposterioorne mõiste 
*Aposterioorne teadmine
*Aposterioorne tõde
*Aposterioorne õigustus
*Aposterioorsus
*Aprioorne mõiste
*Aprioorne otsustus
*Aprioorne teadmine
*Aprioorne tõde
*Aprioorne õigustus
*Aprioorsus
*Apriorism

## B
*Baasuskumus
## D
*Deduktsioon
## E
*Eksternalism (epistemoloogia)
*Empiiriline mõiste
*Empiiriline teadmine
*Empiiriline tõde
*Empiiriline õigustus   
*Empirism 
*Enesestmõistetavus

## F
*Feministlik epistemoloogia
*Fundatsionalism

## G
*Gettieri probleem
## I
*Induktsioon 
*Induktsiooniprobleem 
*Intellektuaalne alandlikkus
*Internalism (epistemoloogia)
*Iseenesestmõistetavus

## K
*Kahtlus 
*Keeleline relativism
*Kindlus
*Kogemus
*Koherentism

## L
*Loogiline empirism
## M
*Metoodiline kahtlus
*Mõistus

## O
*Otsene realism

## P
*Parima seletuse järeldamine
*Põhjend
*Põhjuslik tajuteooria

## R
*Ratsionaalsus 
*Ratsionalism 
*Relativism 
## S
*Skeptitsism 
*Sotsiaalepistemoloogia
*Sünteetiline otsustus

## T
*Taju 
*Teadmine 
*Teoreem
*Tunnistus
*Tunnetusrelativism 
*Tõde 
*Tõejärgsus
*Tõenäolisus 
*Tõesus
*Tõsikindlus

## U
*Unenäoargument
*Usk 
*Uskumus

## V
*Voorusepistemoloogia
*Välismaailma probleem

## Õ
*Õigustus
Valgustus

"**Valgustus**" võib tähendada erinevaid asju, seisundeid jne. 

* **[[Valgustus (tehnika)|Valgustus]]**, valguse rakendamine soodsate nägemistingimuste loomiseks 
* **[[Valgustus (filosoofia)|Valgustus]]**, uusaegne ratsionalism
* **[[Valgustus (religioon)|Valgustus]]**, meeleseisund, eesmärk paljudes usundites
* **[[Valgustusajastu]]**
Sémillon

**"Sémillon"** on Prantsusmaalt Bordeaux'st pärinev valge viinamarjasort.

"Sémillon" on levinud kogu maailmas, eriti aga Austraalias.

## Veini omadused
"Sémillon" on üsna vähehappeline ning sellest valmistatud veinid on täidlased, suure viskoossusega, kuid suhteliselt nõrga mee- ja virsikuaroomiga. Seetõttu segatakse seda tihti "Sauvignon Blanci" või "Chardonnayga", puhast sordiveini tehakse "Sémillonist" harva.
Aero Airlines

Aktsiaselts **Aero Airlines** oli Eesti lennufirma, kes opereeris aastatel 2002–2008 koostöös Finnairiga Tallinna–Helsingi lennuliinil. Firma omanikud olid algselt Aero Holding (51%) ja Finnair (49%). Mõne aasta jooksul omandas Finnair Aero Airlinesis sajaprotsendilise osaluse.

## Ajalugu
Aero Airlines asutati aastal 2000, äriregistrisse registreeriti jaanuaris 2001. Esimene lend toimus 2002. aastal.

Viimane Aero Airlinesi opereeritud lend tõusis õhku 6. jaanuaril 2008, mille järel alustati ettevõtte likvideerimist. Kogu lennukipark müüdi maha, viimased kaks lennukit ostis Venemaa lennufirma UTair. Eesti-Soome vahelisi lende hakkas Finnair opereerima oma Soome tütarettevõttegaa Finnish Commuter Airlines (Finncomm airlines). Praegu lendavad Tallinna ja Helsingi vahel Flybe Nordicu lennukid.

## Sihtkohad
Aero Airlines lendas algusaastatel Helsingi, Joensuu, Jyväskylä, Kajaani, Kittilä, Kokkola/Pietarsaari, Kuopio, Maarianhamina, Riia, Tallinna, Tampere, Turu, Vaasa ja Vilniuse vahel. Detsembriks 2007 olid alles jäänud Helsingi, Tallinna, Turu ja Vaasa liinid.

## Lennukipark

Aero Airlines opereeris kaheksa 68-kohalise lennukiga ATR 72-201, mis varem olid lennanud Finnairi kasutuses. Lennukite kiirus oli 509 km/h, lennata sai kuni 1528 km kaugusele.

## Teenindus
Kõik lennukid olid varustatud ekraanidega, mis näitasid kaarti ja piloodivaadet. Reisi kestel pakuti väikest suupistet, milleks olid tavaliselt kommid.
Air Livonia

Aktsiaselts **Air Livonia** oli Pärnumaal tegutsev Eesti ettevõte.

Ettevõtte eelkäija asutati 1994. aastal aktsiaseltsi **Baltic Aeroservis** nime all, aktsiaselts Air Livonia alustas ametlikult tegevust septembris 1997. Aastatel 1994–2006 tegeles ettevõte tellimus-, kauba- ja liinilendudega, selle kodulennujaamaks oli Pärnu lennujaam. Lennufirmana oli Air Livonia ICAO koodiks **LIV**.

Esimestel tegevusaastatel kasutas ettevõte rahvuslikult lennufirmalt Estonian Air renditud lennukeid. 1995. aastal hakati tegema regulaarlende Kihnu saarele. 1996. aastal lisandus ka marsruut Pärnu–Ruhnu–Kuressaare, kus esialgu veeti ainult kaupa, hiljem aga ka reisijaid. Aastatel 2001–2003 osutati lennuteenust ka liinil Tallinn–Kärdla.

1990. aastate lõpul ostis ettevõte kolm Nõukogude Liidus valmistatud lennukit: 2 Antonov An-28 ja 1 Antonov An-2. 

Air Livonia lõpetas regulaarlennud 30. aprillil 2006, põhjendades seda liinide vähese kasumlikkusega ja An-tüüpi lennukitega seotud kõrgete kuludega Euroopa Liidus.

Hiljem tegeles ettevõte kütuse jaemüügi ja tellimuslendudega. Äriregistri andmetel tegutseb ettevõte praegugi, kuid selle täpsema tegevuse kohta andmed puuduvad.

Aktsiaseltsi Air Livonia omanikuks ja tegevjuhiks on Ants Aringo. Esimestel tegevusaastatel oli ettevõtte ametlik aadress Pärnu linn, alates 2000. aastast on ettevõte registreeritud Sauga vallas asuvas Eametsa külas.

## Lennukipark

## Sihtkohad
Sihtkohad olid regionaalsed: Eesti saared Kihnu, Ruhnu, Saaremaa, Hiiumaa ja Pärnu.

## Viited
Zygostates

***Zygostates*** [züg'ostatees] on perekond käpalisi Ameerika troopikas. 

## Liigid

**[[Zygostates alleniana]]*
**[[Zygostates apiculata]]*
**[[Zygostates aquinoi]]*
**[[Zygostates bradei]]*
**[[Zygostates chateaubriandii]]*
**[[Zygostates cornigera]]*
**[[Zygostates cornuta]]*
**[[Zygostates ligulata]] 
**Zygostates costaricensis*
**Zygostates crinitum*
**Zygostates dasyrhiza
**[[Zygostates duchii]]
**Zygostates dusenianus*
**Zygostates grandiflora* (*Zygostates grandiflorus*)
**Zygostates greeniana*
**Zygostates intermedia
**[[Zygostates kuhlmanni]]*
**[[Zygostates leptosepala]]*
**[[Zygostates ligulata]]*
**[[Zygostates lindmanii]]*
**[[Zygostates linearisepala]]*
**[[Zygostates lunata]]*
**[[Zygostates multiflora]]*
**[[Zygostates obliqua]]*
**[[Zygostates octavioreisii]]*
**[[Zygostates ovatipetala]]*
**[[Zygostates papillosa]]*
**[[Zygostates paranaensis]]*
**[[Zygostates pellucida]]*
**[[Zygostates pustulata]]*
**[[Zygostates riefenstahliae]]*
**[[Zygostates rotundiglossa]]*

## Välislingid
Sauvignon Blanc

**Sauvignon Blanc** on levinud valge viinamarjasort.

Sauvignon Blanci parimaks kasvukohaks peetakse traditsiooniliselt Prantsusmaad, täpsemalt Bordeaux'd ja Loire'i jõe orgu. Tegelikult kasvatatakse seda üsna laialdaselt mujalgi, silmapaistvaid saavutusi on saanud näiteks Uus-Meremaa. USA-s tuntakse seda viinamarja ka nimega Fume Blanc.

Sauvignon Blanc kannatab kuumemat kliimat kui paljud teised viinamarjasordid.

## Sauvignon Blancist valmistatud veinid
Sauvignon Blancist tehtud veinid on aromaatsemad kui Chardonnayst ja neis on enamasti värske ja erk happesus. Aroomis hinnatakse valdavalt "rohelisi" ehk värskete rohttaimede ja põõsaste lõhnu.

Veinitegemisel segatakse parema maitse huvides Sauvignon Blanci tihti väikese koguse Sémilloniga.

Veini on mõistlik juua noorelt, Sauvignon Blanc ei võida vananemisega üldiselt midagi.

Traditsiooniliselt soovitatakse Sauvignon Blanci eriti just mereandide kõrvale.
Avies

**Avies** oli 1991. aastal asutatud Eesti lennufirma, mis baseerus Tallinnas ning tegeles liini-, tellimus- ja kaubalendudega. 26. juunil 2015 kuulutas Harju maakohus välja ettevõtte pankroti, millest hoolimata jätkati lennutegevust. 1. aprillil 2016 peatas Eesti lennuamet kuueks kuuks ettevõtte tegevusloa.

Avies opereeris Eestis lende Tallinnast Kärdlasse ja Kuressaarde.

## Regulaarlennud

Avies sooritas regulaarlende järgmistel liinidel: 
*Tallinn–Kärdla
*Tallinn–Kuressaare
* Tallinn-Stockholm Arlanda
* Tallinn-Pajala
* Pajala-Lulea
*Stockholm Arlanda–Mora–Sveg
*Stockholm Arlanda–Hagfors–Torsby

## Lennukipark

## Uurimine ja kriitika
Eesti lennufirma Avies on sattunud Rootsis uurimise ja kriitika alla. Rootsi lennuamet on Eestist küsinud ka informatsiooni, kui põhjalikult on lennufirmat inspekteeritud, sest lennukid ei ole piisavalt täpsed ning osad reisid jäetakse ära. Märtsis 2015 tühistas Rootsi lennuamet liiniveolepingud ning keeldus sõlmima uusi, tuues põhjenduseks puudujäägid teeninduses ning suutmatuse tagada ohutust ning kvaliteetseid lende.

Samuti peatas Eesti lennuamet 1. aprillil 2016 kuueks kuuks ettevõtte tegevusloa, sest ettevõttel oli lahendamata 47 puudust, mille kõrvaldamise tähtaeg oli 24. märtsil 2016.

## Vaata ka
* Ettevõtte koduleht
* "Kruuda ja Piilmann ostsid lennufirma Avies" ERR, 29. jaanuar 2009
* "Eesti suurtöösturite lennufirma probleemid Rootsis süvenevad" Ärileht, 18. november 2014
* "Ülirikastele omanikele kuuluv Eesti lennufirma jättis maksud maksmata" Ärileht, 16. november 2014
* "Tallinna-Kuressaare lendude vedaja ei nõustu leppetrahviga" Delfi, 10. juuli 2014
* "Maavalitsus kostitas trikitavat Aviest taas kord trahviga" Maaleht, 19. juuni 2014
* "Eesti saartele on plaanis lendama tuua uudne lennuk" Delfi, 23. mai 2014
* "Lennuühendus Hiiumaaga toimib säästurežiimil" Delfi, 14. jaanuar 2014
* "Lennuamet ettekirjutuses: Aviesiga lennuõnnetuse toimumise tõenäosus on suur" ERR, 11. november 2015
* Toomas Peterson: Kas Aviesi saaga kurb lõppmäng? Postimees 1. aprill 2016

## Viited