open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Christian Lindner

**Christian Wolfgang Lindner** (sündinud 7. jaanuaril 1979 Wuppertalis) on Saksamaa poliitik. Ta oli 8. detsembrist 2021 kuni 6. novembrini 2024 Saksamaa rahandusminister.

Ta sündis Nordrhein-Westfaleni liidumaal Wuppertalis. Pärast gümnaasiumi lõpetamist 1998. aastal viibis ta asendusteenistuses. Aastatel 1999–2006 õppis ta Bonni ülikoolis politoloogiat.

1995. aastast on ta Vaba Demokraatliku Partei liige. Alates 2013. aasta detsembrist on ta partei esimees.

Saksamaa parlamendi liige on ta olnud aastatel 2009–2012 ja alates 2017. aastast.
Artemi Pops

**Artemi Pops** (1. november 1906 Suuremõisa – 2. juuni 1963 Pärnu) oli eesti õigeusu vaimulik – köster-kooliõpetaja, diakon, preester, ülempreester, samuti pedagoog-usuõpetaja ja koorijuht.

Pops sündis 1906. aastal Läänemaal Suuremõisa vallas preester Mihail/Mihkel Popsi peres, lõpetas Läänemaa Ühisgümnaasiumi, õppis Tartu Ülikooli usuteaduskonnas 1929–1932 (ei lõpetanud), osales vaimuliku-kandidaatide kursusel Tallinnas ja sooritas vaimuliku kutseeksami Eesti Apostlik-Õigeusu Kiriku Sinodi juures 1932. aasta novembris.

Artemi Popsi pere: abikaasa Valentina Pops (Kahju), nende lapsed: Lembit (sünd 01.04.1940), Vello (18.01.1936–1998), Kalju (sünd 08.10.1944).

Ta töötas lisaks kooliõpetajana Alavere koolis 1938–1942, oli Tartu Ülikooli õigeusu õppetooli juures sekretär ja koorijuht. 1944 sai haavata.

Pops suri 1963. aastal Pärnus ja on maetud Pärnu Alevi kalmistule.

## Teenistuskäik
* köster-kooliõpetaja Seli-Tõstamaa Püha Vassilius Suure koguduses
* köster-kooliõpetaja Kastna Püha Arseniuse koguduses 1927–1928
* praktikant Tartu Neeva Aleksandri koguduses 1929–1930
* pühitseti diakoniks Tallinna ja kogu Eesti metropoliit Aleksandri poolt Tallinna Issandamuutmise kirikus 21.10.1933
* pühitseti preestriks Tallinna ja kogu Eesti metropoliit Aleksandri poolt Tallinna Issandamuutmise kirikus 22.10.1933
* preester Mäemõisa Püha Nikolaose koguduses 22.10.1933–25.10.1934
* preester Lelle Püha Kolmainu koguduses 25.10.1934–1938
* kogudust hooldav preester Mäemõisa Püha Nikolaose koguduses 25.10.1934–01.01.1935
* kogudust hooldav preester Paide Uspenski koguduses 15.12.1936–1938
* preestriametist vaba 1938
* preester Kõrgessaare Kristuse sündimise koguduses 28.05.1943–1945
* preester Kullamaa Püha Nikolai koguduses 05.11.1946–01.03.1947 ülempreester alates 1960
* preester/ülempreester Kalli Ristija Johannese koguduses 01.07.1947–23.05.1963
* kogudust hooldav preester/ülempreester  Tõhela-Murro Ristija Johannese koguduses 01.07.1947–06.03.1963
* kogudust hooldav preester/ülempreester  Paadrema Püha Kolmainu koguduses 21.01.1949–30.09.1950; 16.05.1950–23.05.1963
* kogudust hooldav preester  Seli-Tõstamaa  Püha Vassilius Suure koguduses 13.02.1954–23.05.1957; 24.12.1957–21.03.1958
* kogudust hooldav preester/ülempreester Kastna Püha Arseniuse koguduses 13.02.1954–23.05.1957; 24.12.1957–23.05.1963
* Erus alates 23.05.1963

## Autasud
* puusaehe
* teenistusmüts
* teenistuskübar
* rinnarist
Madame Butterfly

"**Madame Butterfly**" (itaaliakeelse originaalpealkirjaga "Madama Butterfly") on Giacomo Puccini aastatel 1903–1904 valminud kahe vaatusega ooper. Ooperi libreto kirjutasid Luigi Illica ja Giuseppe Giacosa John Luther Longi samanimelise novelli ainetel. 

Ooper kanti esimest korda ette 17. veebruaril 1904 Milano teatris La Scala. Ooperi tegevus toimub 20. sajandil Jaapanis Nagasakis.

Ooperi peategelane on geiša Cio-Cio-san hüüdnimega Butterfly (jaapani keeles 蝶々 *chōchō*, 'liblikas'), kellesse armub USA mereväelane B. F. Pinkerton.
Montmartre'i kannike

"**Montmartre'i kannike**" (saksakeelse originaalpealkirjaga "Das Veilchen vom Montmartre") on Imre Kálmáni aastal 1930 valminud kahe vaatusega operett. 

Opereti libreto kirjutasid Julius Brammer ja Alfred Grünwald. Operett põhineb Henri Murgeri raamatul "Scènes de la vie de bohème". Operett kanti esimest korda ette 21. märtsil 1930 Viinis Johann Straussi teatris ja Eestis sama aasta 27. novembril Tallinnas Estonia teatris.
Juri Prokopjev

**Juri Nikolajevitš Prokopjev** (vene keeles Юрий Николаевич Прокопьев; 14. juuli 1932 Njurba rajoon, Jakuudi ANSV – 21. detsember 2003 Jakutsk) oli jakuudi rahvusest Jakuudi ANSV parteitegelane ja Sahha poliitik, filoloogiakandidaat.

Ta oli Sahha parlamendi Il Tümene II koosseisu (1998–2003) rahvasaadik ja parlamendi majanduspoliitika komitee esimees.  2002. aastal pälvis ta Sahha (Jakuutia) Vabariigi aukodaniku aunimetuse.

Nõukogude võimu ajal oli ta aastatel 1982–1991 NLKP Jakuudi oblastikomitee esimene sekretär ja 1986–1990 NLKP Keskkomitee liige.

## Päritolu, haridustee ja töökäik
Juri Prokopjev oli pärit Kesk-Jakuutiast. Ta lõpetas Jakutski pedagoogilise instituudi ja hiljem NLKP Keskkomitee juures asuva Ühiskonnateaduste Akadeemia. 1956. aastast oli ta komsomoli- ja parteitööl. Ta on kaitsnud filoloogiateaduste kandidaadi kraadi. 1966. aasta augustist 1967. aasta märtsini töötas ta NSV Liidu TA Siberi osakonna Jakuudi filiaali keele, kirjanduse ja ajaloo instituudis nooremteadurina. 1967. aastal määrati ta NLKP Jakuudi Oblastikomitee propagandaosakonna juhatajaks. Aastatel 1978–1982 oli ta NLKP Jakutski Linnakomitee esimene sekretär ja 1982–1991 NLKP Jakuudi Oblastikomitee esimene sekretär.

Ta oli NLKP liige  aastatel 1958–1990 ja NSV Liidu rahvasaadik 1989–1991.

## Tunnustus
*1997 – Sahha (Jakuutia) Vabariigi rahvamajanduse teeneline töötaja 
*2000 – Nerjungri ulussi aukodanik 
*2002 – Sahha (Jakuutia) Vabariigi aukodanik 

## Mälestuse jäädvustamine
Tema auks antakse välja riiklikku preemiat – Sahha (Jakuutia) Vabariigi Prokopjevi-nimelist riiklikku preemiat

## Viited

## Välislingid
*Прокопьев Юрий Николаевич. ysia.ru
Aarend Sepp

**Jüri-Aarend Sepp** (27. detsember 1943 – 15. juuli 2021) oli eesti karikaturist, kirjakunstnik, multifilmioperaator ja tsirkuseartist.

## Elulugu
Ta töötas Tallinnfilmis multifilmioperaatorina. Nooruses (vanuses 17–23) esines tsirkusekollektiiviga Säde akrobaatilise klounina ja mustkunstnik-illusionistina.

1975–1980 töötas Projekteerimise Instituudi EKE Projektis informatsiooni ja kujundusgrupi juhatajana, peakunstniku ülesannetes.

1977 lõpetas Villu Tootsi kirjakunstikooli.

## Näitused
2014 osales Tallinnas Metropoli galerii aastanäitusel "Kunstnikud valmistuvad sõjaks".

2022. aastal oli Jüri-Aarend Sepa ja Endel Saarepuu ühisnäitus "Võta rahulikult. Ära ärritu." galeriis Metropol.

## Karikatuurid
* 1964 –1969 avaldati tema karikatuure ajakirjas Pikker.
* 1967 – "Karikatuure sõnadeta" – koostaja Edgar Spriit. Tallinn, ajakirja Pikker väljaanne
* 1968 – "Fatamorgaana" (huumorivalimik) – koostaja Edgar Spriit. Kunst. Tallinn

## Filmograafia
* 1972 – "Vari. Tee". Tallinnfilmi animafilm (operaator)
* 1972 – "Veekandja". Tallinnfilmi animafilm (operaator)

## Auhinnad
1963. aastal oli Üleliidulise Tsirkusekunsti festivali konkursi laureaat. Talle avaldas tunnustust filminäitleja ja kloun Juri Nikulin, kes oli festivali žüriis.

1975. aastal pälvis Õhtulehe – Vetšernii Tallinna toimetuse ja Tuletõrje Valitsuse korraldatud tuletõrjekuu karikatuurivõistluse ergutuspreemia.

## Isiklikku
Tema poeg on kunstnik Meeland Sepp.

## Viited
Tori Põhikool

**Tori Põhikool** on põhikool Pärnu maakonnas Tori vallas Tori alevikus. Kooli direktor on Pille Usin.

Toris on kooliharidust antud aastast 1728, kui seal tegutses köstrikool.

Tori Põhikooli eelkäija on Tori kihelkonnakool. 1936 sai kooli nimeks Virula kool. 1962 sai kooli nimeks Virula 8-klassiline kool. 1980-1991 kandis kool nime Tori 8-klassiline kool. Aastast 1991 on kooli nimi **Tori Põhikool**.

## Viited

## Välislingid
*Kooli koduleht
Haeska ohvrikivi

**Haeska ohvrikivi** (ka **Arstimiskivi**) on ohvrikivi Lääne maakonnas Haapsalu linnas Haeska külas. Kivi on arvele võetud kultuurimälestisena.

Kivi on põhiplaanilt rombjas ja selle pealmine osa on peaaegu lame. Kivi suurim läbimõõt (maapinna lähedalt) on 6,5 m ja suurim kõrgus (maapinna lähedalt) vaid 0,38 m.

Kivi tuntakse ka **Arstimiskivi**, **Nõiakivi**, **Maa-aluste kivi** ja **Kalevipoja kivi** nime all. 

## Viited

## Välislingid
*Ohvrikivist portaalis Läänemaa Arheoloogia
*
Jalukse ohvripuud

**Jalukse ohvripuud** on viis ohvripuud (liigiliselt tammed) Lääne maakonnas Lääne-Nigula vallas Jalukse külas. Puud on arvele võetud kultuurimälestisena.

Tammed on 25-30 m kõrgused. Tammede ümber asub kivivare, mille kõrgus on 2,5 m.

Ohvripuude moodustatavat hiit dateeritakse 18.-19. sajandisse.

## Viited

## Välislingid
*Ohvripuudest portaalis Läänemaa Arheoloogia
*
800 mm rööpmelaius

**800 mm rööpmelaiusega** rööbastee on kitsarööpmeline raudtee, mille relsside sisekülgede vahekaugus on **800&nbsp;mm**. 

Rööpmelaius on kasutusel mitmel ratasajamiga mägiraudteel, millest kuus asuvad Šveitsis.

Šveitsi trasside seas on maailma suurima kaldega (suurim kalle 48%, keskmine kalle 35%) ratasajamiga raudtee (Pilatuse raudtee) ja maailma pikim ratasajamiga raudtee (19,11&nbsp;km pikkune Wengernalpbahn Alpides).

Sama rööpmelaius on ka Valais' kantonis asuval Euroopa kõrgeimal (kõrgeim punkt 2222&nbsp;m), 675,31&nbsp;m pikkusel trammiliinil (Riffelalptram).


Pilatus1.jpg|Pilatusbahn 
Wengen-Wengernalp.jpg|Wengernalpbahn
Riffelalptram.jpg|Riffelalptram


## Viited
Kirbla kivikalmed

**Kirbla kivikalmed** on kivikalmed Pärnu maakonnas Lääneranna vallas Kirbla külas Kirbla pangal. Kalmed on arvele võetud kultuurimälestisena.

Kivikalmed on kahes grupis Ergu talu varemete lähedal.

Kalmeid kasutati 11.-12. sajandil.

## Vaata ka
*Kirbla kalmistu
*Kirbla vana kalmistu

## Viited

## Välislingid
*Kivikalmetest portaalis Läänemaa Arheoloogia
*
Matrena Nogovitsõna

**Matrena Stepanovna Nogovitsõna**, ka **Rena Nogovitsõna**,  (vene keeles Матрёна Степановна Ноговицына; sündinud6. novembril 1991 Mugudais Tšuraptša ulussis Jakuudi-Sahha NSV-s) on jakuudi kabetaja, maailmameister, rahvusvaheline suurmeister.  

Ta on võitnud maailmameistrivõistlustelt rahvusvahelises kabes kaks medalit: 2010. aastal Ufas pronksmedali ja 2011. aastal Rivnes hõbemedali. Euroopa meistrivõistlustelt rahvusvahelises kabes tõi ta kolmel korral pronksmedali (2004, 2008, 2016).

Lühema ajakontrolliga kabevõistlustel on ta olnud veelgi edukam. Ta on tulnud kahel korral maailmameistriks naiste välkkabes (2013, 2017), kahel korral naiste kiirkabes (2015, 2016), Euroopa meistriks naiste välkkabes (2016) ja 2016. aastal İzmiris peetud esimestel Euroopa naiste karikavõistlustel supervälkkabes sai ta esikoha. 

Tema treenerid onNikolai Kõtškin noorem ja Aleksandr Georgijev.

## Haridustee
Ta lõpetasKorkini-nimelise Tšuraptša Vabariikliku Spordiinternaatkooli kuldmedaliga. Seal arendas ta kabetajameisterlikkust Nikolai Kõtškin vanema, Marija Bõrdõnnõrova ja Nikolai Kõtskin noorema käe all. 

2008. aastal asus Nogovitsõna õppimaPeterburi Riiklikku Majandusülikooli.

## Viited

## Välislingid
*Якутянка Матрена Ноговицына – четырехкратная чемпионка мира!. 10. mai 2017. sportsakha.com
Nagu teile meeldib

"**Nagu teile meeldib**" (originaalpealkirjaga "As You Like It") on William Shakespeare'i komöödia, mille ta kirjutas aastal 1599 või 1600. Komöödia ilmus trükis esimest korda alles 1623. aastal ilmunud kogumikus "First Folio". "Nagu teile meeldib" põhineb Thomas Lodge'i pastoraalromaani "Rosalinda" ainetel. Komöödia sisaldab Shakespeare'i ühte tuntuimat ja tsiteerituimat fraasi "Kogu maailm on lava ning meie vaid näitlejad seal sees ..."

Komöödia ilmus esimest korda eesti keeles 1960. aastal, kui Eesti Riiklik Kirjastus andis välja Georg Meri tõlgitud kogumiku "Komöödiad. 2."
Karl Robert Saluri

**Karl Robert Saluri** (sündinud 6. augustil 1993 Kuimetsas Raplamaal) on eesti kergejõustiklane (kümnevõistleja) ja treener.

## Haridus

Ta on lõpetanud 2013. aastal Audentese Spordigümnaasiumi ning 2018. aastal toiduturunduse erialal ja 2019. aastal põllumajandusäri magistrina Georgia ülikooli Ameerika Ühendriikides.

## Sportlastee
### Treenerid
2005. aastast treenis Saluri Kose Spordikoolis Ando Algre käe all, aastatel 2011–2013 Audentese Spordigümnaasiumis Tõnu Kaukise ja 2014–2020 USA-s Georgia Ülikoolis Petros Kyprianou juhendamisel. 

### Saavutused
2011. aasta juunioride Euroopa meistrivõistlustel kergejõustikus sai ta 8. koha 7453 punktiga (tollane isiklik rekord).

Aprillis 2016 püstitas ta isikliku rekordi punktisummaga 8108, täites napilt olümpianormi. 2016. aasta suveolümpiamängudel saavutas ta 23. koha 7223 punktiga.

Augustis 2017 sai ta 2017. aasta kergejõustiku MM-il 8025 punktiga 13. koha (üksikalad 10,55 - 7.49 - 13.98 - 1.84 - 47.76 - 15,36 - 40.43, 5.00 - 57.12 - 4.31,31), mis on tema isiklikust rekordist 83 punkti vähem.

2018. aasta Euroopa meistrivõistlused kergejõustikus katkestas pärast kettaheite ebaõnnestumist.

Märtsis 2019 osales kergejõustiku Euroopa sisemeistrivõistlustel, kus ta samuti katkestas. Esimesel alal, 60 meetri jooksus, püstitas uueks sise-EMi rekordiks 6.75. 

Aastatel 2013–2019 kuulus Eesti kergejõustikukoondisse.

Mais 2020 teatas tippsportlaskarjääri lõpetamisest.

2022. aasta veebruaris oli Eesti meistrivõistlustel esmakordselt kavas 4x400 meetri segateatejooks. Kartl Robert Saluri tuli Tartu spordiseltsi Kalev võistkonna koosseisus Eesti sisemeistriks (võistkond püstitas Eesti rekordi ajaga 3.30,57).

### Isiklik rekord

Saluri isiklik rekord kümnevõistluses on 7. juunil 2018 USA üliõpilaste meistrivõistlustel Eugene'is saavutatud 8137 punkti (10.50/+0.5 - 7.70/+2.7 - 14.41 - 1.83 - 48.14 - 15.25/-0.7 - 42.95 - 4.81 - 56.91 - 4:24.49).

### Blogi Kuimetsa Kuld
Karl Robert Saluri ema Iiris Saluri on alates 2010. aastast kajastanud poja sportlaskarjääri blogis Kuimetsa Kuld.

#### Mälestuskild: tippsportlase esimesed treeninguvahendid

## Treenerikarjäär
2021. aastast töötab Karl Robert Saluri kergejõustikutreenerina, 2021. aasta teisest poolest on üks tema juhendatavaid Karel Tilga.

## Isiklikku
Ema Iiris Saluri, isa Priidik Saluri, Robertil on kaks õde ja vend, ning kaks poolõde.

## Viited

## Välislingid
* Karl Robert Saluri blogi
*
Vikipeedia blokeerimine Türgis

**Vikipeedia blokeerimine Türgis** toimus 29. aprillil 2017, kui Türgi valitsus tõkestas ligipääsu Vikipeediale kõikides keeltes ning kestis kuni 15. jaanuarini 2020.

Türgi valitsus blokeeris ligipääsu Vikipeediale pärast seda, kui Vikipeedia keeldus kustutamast ning muutmast artikleid, mis seostasid Türgi valitsust terroriorganisatsioonide toetamisega.

26. detsembril 2019 otsustas Türgi konstitutsioonikohus, et Vikipeedia blokeerimine rikub inimõigusi ning käskis blokeeringu eemaldada.

## Vaata ka
* Tsensuur internetis
* 2016. aasta riigipöördekatse Türgis
* Vikipeedia tsenseerimine

## Viited

## Välislingid
* Wikipedia blocked in Turkey. *Turkey Blocks*, 29 aprill 2017. Kasutatud 9 august 2017. Inglise keeles.
* Monitors: Turkey Blocks Access to Wikipedia. *VOA News*, 29 aprill 2017. Kasutatud 9 august 2017. Inglise keeles.
Kuluse hiiemägi

**Kuluse hiiemägi** (ka **Hiiemumuga mägi**) on hiiemägi Lääne maakonnas Lääne-Nigula vallas Kuluse külas endisaegse Jaagu talu maal.

Hiiemägi kasutati arvatavasti kesk- ja uusajal.

## Kirjandust
*Mati Mandel. Martna ümbruse vanemast asustusloost. Kuluse – Martna kirikumõisa küla. Kodulooline uurimus. Juuru 2008, 348-355

## Viited

## Välislingid
*Hiiemäest portaalis Läänemaa Arheoloogia
Dmitri Kudrjavski

**Dmitri Nikolajevitš Kudrjavski** (vene Дмитрий Николаевич Кудрявский; 6. november (vkj. 25. oktoober) 1867 Peterburi – 9. november 1920 Voronež) oli vene keeleteadlane ja indoloog.

Ta töötas aastail 1898–1918 Tartu ülikoolis, seejärel Voroneži Ülikoolis. 

Tema õpilaste seas olid Dmitri Zelenin, Jānis Endzelīns, Villem Ernits jpt.

## Teoseid
*1904. *Исследования в области древнеиндийских домашних обрядов*. Юрьев. 
*1912. *Введение в языкознание*. Юрьев.  (Väga laialt kasutusel olnud õpik, korduvalt hiljem välja antud, veel aastal 2009 Moskvas.)
*1917. *Начальный курс санксритского языка. Грамматика. Хрестоматия. Словарь*. Юрьев (Дерпт).

## Kirjandus
Savvati Smirnovi väitekiri on Kudrjavskist.

## Mälestuse jäädvustamine
Tartus Veski tn 55 maja seinale on paigaldatud Kudrjavskile mälestustahvel.

## Viited
Astroosakestefüüsika

**Astroosakestefüüsika** on füüsika haru, mis uurib füüsikaliste osakeste omadusi ja nende mõju astrofüüsikalistes ja kosmoloogilistes protsessides ning kosmiliste kiirtega seotud nähtustes. Astro-osakestefüüsika on küllaltki noor füüsikaharu, mis tegutseb osakestefüüsika, astrofüüsika ja kosmoloogia piirimail sageli kombineerides mõõtmis- ja vaatlustulemusi ning meetodeid kõigist neist valdkondadest. Astro-osakestefüüsika esiletõus 2000. aastate alguses oli seotud uute neutriino- ja tumeainega seotud eksperimentidega ning paljude uute kosmoseeksperimentidega. Valdkonna kiiret arengut soodustab asjaolu, et osakestefüüsikas tavapäraste kiirendieksperimentide maksumus on oluliselt suurenenud ja nende ehitamise aeg on pikenenud aastakümneteni. Seega on paljud osakestefüüsikud asunud otsima uusi füüsikanähtusi astrofüüsikalistest ja kosmoloogilistest protsessidest.

Astroosakestefüüsika muudab keeruliseks asjaolu, et antud valdkonnas tuleb sageli käsitleda koos väga erinevaid ja keerulisi matemaatilisi ning eksperimentaalseid uurimismeetodeid. Teooria poolelt hõlmab see nii kvantväljateooria, statistilise füüsika kui üldrelatiivsusteooria. Eksperimendid varieeruvad maa-alustest eksperimentidest (IceCube, Xenon1T jt) ja suurtest komposiitteleskoopidest maapinnal (CTA, SKA jt) kuni kosmoseeksperimentideni (Fermi, Planck, AMS02 jt).

## Vaata ka
*Astrofüüsika
*Kosmoloogia

## Kirjandus
* Andi Hektor, Kristjan Kannike. *Füüsika : Higgsi bosoni lugu*, MTÜ Loodusajakiri, 2013. ISBN 9789949942015

## Välislingid
*Astroparticle Physics European Consortium (*inglise keeles*)
*Kõrge energia ja arvutusfüüsika labor, Keemilise ja Bioloogilise Füüsika Instituut, Tallinn (*inglise keeles*)
Kristjan Kannike

**Kristjan Kannike** (sündinud 27. oktoobril 1978) on eesti füüsik. 

Tema teadustöö põhisuunad on osakestefüüsika, kosmoloogia ja varajase Universumi füüsika. Ta on rohkem kui 120 teadusartikli ja paljude populaarteaduslike kirjutiste kaasautor.

Ta kaitses 2008. aastal Tartu Ülikooli juures doktoritöö "Implications of Neutrino Masses" ("Järeldused neutriinode massidest"; juhendaja Martti Raidal). Aastatel 2010–2013 oli järeldoktor Scuola Normale Superiore di Pisa juures Itaalias. Praegu töötab vanemteadurina Keemilise ja Bioloogilise Füüsika Instituudis (KBFI).

Kristjan Kannike on aktiivne osakestefüüsika populariseerija. Koos Andi Hektoriga on ta kirjutanud raamatu "Higgsi bosoni lugu", mille eest pälvisid autorid 2013. aastal teaduse populariseerimise auhinna II preemia kategoorias "Teaduse populariseerimine trükisõna abil".

## Viited

## Välislingid
* Kõrge energia ja arvutusfüüsika labor, Keemilise ja Bioloogilise Füüsika Instituut, Tallinn (*inglise keeles*)
Kivivõllaste mets

**Kivivõl(l)aste mets** (ka **Lihula ohverdamiskoht**) on metsane ala Pärnu maakonnas Lääneranna vallas Lihulas, kus keskajal asus võllaga hukkamiskoht. Koht on arvele võetud kultuurimälestisena.

1780 on mainitud, et endisest võllast on veel alles vundamendiosa ja üks sammas. Hiljem on kohta rahvasuus nimetatud ka hiiekohaks. Koha kasutamisest ohverdamiskohana pole andmeid teada.

## Kirjandust
*Harri Moora. Läänemaa muinasaeg. Tartu, 1942. Lk 20.
*Mati Mandel. Lihula muinas- ja keskaeg. Tallinn, 2000. Lk 74

## Viited

## Välislingid
*Ohverdamiskohast portaalis Läänemaa Arheoloogia
*
Geri Halliwell

**Geraldine Estelle Horner** (sündinud **Halliwell**; tuntud kui **Geri Halliwell**; sündinud 6. augustil 1972 Watfordis) on inglise poplaulja, rõivadisainer ja näitleja.

Ta sai tuntuks tüdrukutebändi Spice Girls liikmena; teda nimetati ka **Ginger Spice'iks**. Bändist lahkus ta 1998, alustas soolokarjääri 1999. 

Ta abiellus 2015. aastal Christian Horneriga ja tal on kaks last.
Linnamäe ohvrikivi

**Linnamäe ohvrikivi** on ohvrikivi Lääne maakonnas Lääne-Nigula vallas Oru külas. Ohvrikivi on arvele võetud kultuurimälestisena.

Kivi on ristkülikukujulise põhiplaaniga ja selle pealmine osa on peaaegu lame. Kivi pikkus on 5,3 m, laius 2,6 m, kõrgus 1,7 m ja suurim ümbermõõt 14 m.

Kivi asukoha tegi arheoloogidele teatavaks 1977 koduloolane Ilmar Allikmaa.

## Viited

## Välislingid
*
Indoloogia

**Indoloogia** on humanitaarteadus, mis tegeleb Hindustani poolsaare kultuuride, ajaloo ja keelte uurimisega.

Indoloogia on orientalistika haru.

## Eesti tegutsenud indolooge
*Leopold von Schroeder
*Dmitri Kudrjavski
Peanse ohvrikivi

**Peanse ohvrikivi** on ohvrikivi Pärnu maakonnas Lääneranna vallas Peanse külas Aadu-Mihkli talu maal. Kivi on arvele võetud kultuurimälestisena.

Ohvrikivi on väike: pikkus 50 cm, laius 30 cm ja kõrgus 20 cm.

On oletatud, et seda kivi kasutati ohverdamiskohana vaid lokaalselt (vaid ühe majapidamise poolt).

## Viited

## Välislingid
*Ohvrikivist portaalis Läänemaa Arheoloogia
*
Poanse kultusekivi

**Poanse kultusekivi** on kultusekivi Pärnu maakonnas Lääneranna vallas Poanse külas Jaagu talu lähedal. Kivi on arvele võetud kultuurimälestisena.

Kivi ümbermõõt (maapinna lähedalt arvestades) on 9 m. Kivil on 42 korrapärast kunstlikku lohukest.

## Viited

## Välislingid
*Kultusekivist portaalis Läänemaa Arheoloogia
*
Janne Rydberg

**Janne Rydberg** [rü:dbärj] (inglispäraselt *Johannes Robert Rydberg*; 8. november 1854 Halmstad – 28. detsember 1919 Lund) oli rootsi füüsik (aatomifüüsik). 

Ta oli 1901. aastast Lundi Ülikooli professor. Tema peamine uurimisvaldkond oli aatomispekrite süstemaatika. Tema järgi on nimetatud aatomifüüsikas konstant aatomite energiatasemete ja spektrijoonte seeriate valemites (Rydbergi konstant), energiaühik rüdberg ning Rydbergi valem.

Teda on kahel korral (1917, 1920)  esitatud Nobeli füüsikaauhinna saamiseks, kuid 1917. aastal auhinda välja ei antud ja 1920. poleks ta auhinda saanud, sest postuumselt seda auhinda ei anta.

## Haridus- ja töökäik
Ta lõpetas 1875. aastal Lundi Ülikooli bakalaureusekraadiga. 1879. aastal sai ta Lundi ülikoolist litsentsiaadikraadi matemaatika-alase väitekirjaga "Konstruktioner af kägelsnitt i 3- och 4-punktskontakt". Ta sai Lundi ülikoolis 1880. aastal matemaatikadotsendiks ning 1882. aastal füüsikadotsendiks. 1897. aastal esitas ta taotluse täisprofessori ametikoha saamiseks, kuid taotlust ei rahuldatud. Sellegipoolest, professoriks ta sai – 1901. aastal erakorraliseks ja 1909. aastal täisprofessoriks.

## Tunnustus
*1919 – valiti Londoni Kuningliku Seltsi välisliikmeks

## Viited

## Välislingid
Bruno Le Roux

**Bruno Le Roux** (sündinud 2. mail 1965 Gennevilliersis) on Prantsusmaa poliitik, ta on Sotsialistliku Partei liige. Ta oli 6. detsembrist 2016 kuni 21. märtsini 2017 Prantsusmaa siseminister.

Ta on lõpetanud magistrina Pariisi 10. Ülikooli. Lisaks on ta õppinud HEC Parisi äriülikoolis ja ESSEC Business Schoolis.

Ta oli 6. detsembrist 2016 kuni 21. märtsini 2017 Prantsusmaa siseminister.
Nikolai Kõtškin (vanem)

**Nikolai Nikolajevitš Kõtškin** (vene keeles Николай Николаевич Кычкин; 26. märts 1940Megino-Kangalassõ rajoon, Jakuudi ANSV – 2009) oli jakuudi kabetreener ja kabetaja.

Ta on Kõtškinite treenerite dünastia pea. Koos abikaasa Marija Bõrdõnnõrovaga töötas ta Õtõk-Küölis, Tšuraptšas ja Jakutskis, kus nad koos kasvatasid üles arvukalt vabariigi juhtivaid sportlasi. Kõtškin oli korduvalt valitud Sahha aasta parimaks treeneriks. Kabetajana on ta neljal korral tulnud Jakuudi ANSV meistriks rahvusvahelises kabes (1965, 1971, 1972, 1982).

Koos abikaasa Marija Bõrdõnnõrovaga ja poeg Nikolai Kõtškiniga töötas ta 1992. aastal taasavatud Korkini-nimelise Tšuraptša Vabariikliku Spordiinternaatkooli kabeosakonnas. Iga aastaga läksid seal sportlikud tulemused järjest paremaks. Nende kasvandike hulgast on sirgunud üks rahvusvaheline suurmeister (viiekordne maailmameister Gavril Kolesov), kolm rahvusvahelist meistrit, viis FMJD meistrit, kolm Venemaa meistersportlast ja 200 meistrikandidaati, kes kõik kokku on toonud 56 medalit maailma-, 45 Euroopa ja 310 Venemaa tasandi kabevõistlustelt.

Kõtškin on töötanud Ammossovi-nimelises Jakutski Riiklikus Ülikoolis kehakultuuri ja spordi kateedris dotsendina.

## Mälestuse jäädvustamine
2010. aastast peetakse Jakutskis Nikolai Kõtškin vanema mälestuseks iga-aastast turniiri rahvusvahelises kabes. 2011. aastal oli see rahvusvaheline kabeturniir. Tuntumad osalejad olid siis näiteks Peterburi kabetaja, viiekordne maailmameister Aleksandr Georgijev ja valgevene kabetaja, kadettide maailmameister Andrei Toltšikov.

## Tunnustus
*1990 – Jakuudi ANSV teeneline treener
*1997 – Sahha (Jakuutia) Vabariigi teeneline treener
*2000 – Venemaa Föderatsiooni teeneline treener
*2004 – Sahha (Jakuutia) Vabariigi Korkini-nimeline riiklik preemia

## Isiklikku
Tuntud kabetreenerid on abikaasa Marija Bõrdõnnõrova ja poegNikolai Kõtškin noorem. Treener on ka minia Aija Kõtškina. Noorem poeg Vassili Kõtškin, minia Matrena Kõtškina ja vanema poja tütar Aijanika Kõtškina on kabetajad.

## Viited
Tuhu hiiekivi

**Tuhu hiiekivi** (ka **Tuhu ohvrikivi**, **Litrikivi**) on hiiekivi Pärnu maakonnas Lääneranna vallas Tuhu külas endisaegse Hinsu (Insu) talu maal. Kivi on arvele võetud kultuurimälestisena.

Kivi pikkus on 95 cm, laius 90 cm ja kõrgus 90 cm. Kivi nimetus (Litrikivi) tuleb sellest, et see koosneb jämedatest kristallidest "litritest".

## Kirjandust
*Harri Moora. Läänemaa muinasaeg. Tartu 1942. Lk 16.

## Viited

## Välislingid
*Ohvrikivist portaalis Läänemaa Arheoloogia
*
Vatla asulakoht

**Vatla asulakoht** (ka **Vatla Ainuvälja asulakoht**) on asulakoht Pärnu maakonnas Lääneranna vallas Vatla külas Ainuvälja talu maal. Asulakoht on arvele võetud kultuurimälestisena.

Asulakohta pole veel teaduslikult uuritud. Selle kõige paksem kultuurkiht ulatub 50–60&nbsp;cm-ni. Asulakohast loodes 300–400&nbsp;m kaugusel asuvad Vatla kivikirst ja Vatla tarandkalmed. Arvatakse, et Vatla asulakohta on kasutatud I aastatuhandest eKr kuni 16.–17. sajandini.

## Viited

## Välislingid
*Asulakohast portaalis Läänemaa Arheoloogia
*
Maksatsirroos

**Maksatsirroos** (ladina keeles *cirrhosis hepatis*) on krooniliste maksahaiguste lõppfaasiks pöördumatud muutused maksakoes ehk maksatsirroosi teke.

Maksatsirroos on kogu maksa haarav struktuurimuutus, millele on iseloomulik maksarakkude hävimine ja maksa sidekoestumine. Häirub maksa tavapärane vereringe ja sünteesivõime. Haiguse sümptomid sõltuvad vereringehäirest (vererõhust maksa värativeenis) ja maksarakkude talitlushäire raskusest (sünteesivõime langusest). Suurenenud portaalrõhk (st vererõhk värativeenis) põhjustab söögitoru veenilaiendite tekke ning vedeliku kogunemise kõhuõõnde, põrn suureneb. Samuti võib esineda naha kollasus, maksa suurenemine, iseeneslikud veritsused või verejooks söögitoru veenilaiendeist, palavik. Oluline on inimese seerumalbumiini ja vere hüübimistegurite sünteesi langus maksas.

Maksatsirroosihaigel võivad tekkida kesknärvisüsteemi häired (nt entsefalopaatia), mis süvenevad maksapuudulikkuse ja selle kõige raskema vormi – maksakooma kujunemiseni. Sagedasemaks tüsistuseks on verejooks söögitoru veenilaiendeist. Astsiit ehk vesikõht võib maksatsirroosihaigel omakorda tüsistuda astsiidivedeliku infitseerumisega, kujuneb spontaanne ehk isetekkiv bakteriaalne peritoniit ehk kõhukelmepõletik. Maksatsirroosi ravi on eelkõige sümptomite ravi, mida korraldab arst.
Uus Meie Mats

**Uus Meie Mats** oli satiiri- ja huumoriajakiri, mis ilmus 1906. aastal Tallinnas.

Ajakiri ilmus pärast seda, kui Jakob Jaason oli Meie Matsi väljaandmisel Jakob Ploompuust lahku löönud. Jakob Ploompuu hakkas aga välja andma eri pealkirjaga Matse, millest üldiselt ilmus vaid üks number.

Ajakirja trükiti Tallinnas A. Laurmanni trükikojas. Ilmus vaid üks number.

## Vaata ka
"Meie Mats" (1902) > "Nalja Madis" (1903) > "Nalja Liisa" (1904) > "Meie Matsi vastane" (1905) > "Uus Meie Mats" (1906) > "Meie Mats" > "Päris Meie Mats" (1907) > "Matside Mats" (1907) > "Sakste Mats" (1908) > "Matsi poeg Ats" (1908) > "Matsi poeg Mats" (1908) > "Meie Mats Ise" (1908) > "Vana Meie Mats" (1914)

## Viited
Blackpink

**Blackpink**, stiliseeritult **BLACKPINK** või **BLΛƆKPIИK** (korea keeles 블랙핑크), on Lõuna-Korea tüdrukuteansambel. Bänd koosneb neljast liikmest: Jennie, Lisa, Jisoo ja Rosé. Nende ametlik debüüt oli 8. augustil 2016 albumiga "Square One".
Nende uusim album on 'BORN PINK', millel on 8 laulu.

BLACKPINKi asutas YG Entertainment ja ansambel tegutseb praegugi selle all.

BLACKPINKi fänniklubi nimi on BLINK või BLIИK.

## Diskograafia

### Albumid

* The Album (2020)
* Born Pink (2022)

#### Singlealbumid

* Square One (2016)
* Square Two (2017)

##### EP-d

* Square Up (2018)
* Kill This Love (2019)

## Välislingid
* Ansambli koduleht
Nikolai Kõtškin

**Nikolai Kõtškin** on olnud mitme tuntud inimese nimi:
***[[Nikolai Kõtškin (vanem)|Nikolai Kõtškin]]** (1940–2009), jakuudi kabetreener ja kabetaja
***[[Nikolai Kõtškin (noorem)|Nikolai Kõtškin]]** (1974–), jakuudi kabetreener ja kabetaja
Akbaş

**Akbaş** on Türgist pärinev koeratõug, üks Türgi rahvuskoertest. Tema nimetus tuleneb türgikeelsest sõnast *akbaş* ehk valge pea. Tegu on haruldase koeratõuga.

Koeratõug on tunnustatud Türgi Kennelliidu poolt.


Akbash Dog in CA.jpg|
Turkish Akbash.jpg|


## Viited

## Kirjandus
**The Mini-Atlas of Dog Breeds* by Andrew DePrisco and James B. Johnson
**Livestock Protection Dogs by Orysia Dawydiak and David E. Sims, 2nd edition, 2004.*
* 
* 
**The Atlas of Dog Breeds of the World* by Bonnie Wilcox, DVM, and Chris Walkowicz
*Nelson, David [toim] Judy (1983), *The Akbash Dog : A Turkish Breed for Home and Agriculture*, Delaware.

## Välislingid

* Akbaš koer.ee saidil
Vatla ohvriallikas

**Vatla ohvriallikas** (ka **Äiasilma allikas**) on ohvriallikas Pärnu maakonnas Lääneranna vallas Vatla külas. Allikas on arvele võetud kultuurimälestisena.

Allikalohu läbimõõt on 5 m ja allika sügavus on umbes 1 m. Allikast saab alguse kraav, mille pikkus on 35 m ja laius 2 m. Kraav suubub magistraalkraavi.

## Viited

## Kirjandus
*Harri Moora. Läänemaa muinasaeg. Tartu 1942. Lk 16.

## Välislingid
*Ohvriallikast portaalis Läänemaa Arheoloogia
*
Uugla asulakoht

**Uugla asulakoht** on asulakoht Lääne maakonnas Lääne-Nigula vallas Uugla külas Veskimäe talu lähedal. Asulakoht on arvele võetud kultuurimälestisena.

Asulakohta kasutati IV-I aastatuhandeni eKr.

Asulakohast umbes 100 m eemal asus Uugla rauasulatuskoht. Asulakoha lähedale jäävad Uugla kivikalmed.

## Kirjandust
*Mati Mandel. Über die Forschung der Siedlung Uugla Veskimäe. Arheoloogilised välitööd Eestis 2005. Tallinn 2006. Lk 61-64
*Mati Mandel. Von den Forschungen am Bodendenkmal zu Uugla. Arheoloogilised välitööd Eestis 2006. Tallinn 2007. Lk 119

## Viited

## Välislingid
*Asulakohast portaalis Läänemaa Arheoloogia
*
Uugla lohukivi

**Uugla lohukivi** on lohukivi Lääne maakonnas Lääne-Nigula vallas Uugla külas endise Uugla mõisasüdame lähedal. Kivi on arvele võetud kultuurimälestisena.

Kivi pikkus on 3,5&nbsp;m, laius 2,0&nbsp;m, läbimõõt maapinna lähedalt 8,5&nbsp;m ja kõrgus 1,1&nbsp;m. Kivi pinnal on 13 kunstlikku lohukest.

## Kirjandust
*Vello Lõugas. Väikeste lohkudega kultusekivid. Eesti Loodus, 1972, nr. 12, 729-732
*Andres Tvauri. Eesti lohukivid. Arheoloogilisi uurimusi 1. Tartu Ülikooli Arheoloogia Kabineti Toimetised 9. Tartu 1997, 11-53.

## Viited

## Välislingid
*Lohukivist portaalis Läänemaa Arheoloogia
*
Uugla rauasulatuskoht

**Uugla rauasulatuskoht** on rauasulatuskoht Lääne maakonnas Lääne-Nigula vallas Uugla külas Veskimäe talu lähedal. Rauasulatuskoht on arvele võetud kultuurimälestisena.

Rauasulatuskoht avastati 1977. Seal toimus ka raua töötlemine. Rauasulatuskohta kasutati 12.–14. sajandini.

Rauasulatuskoha ja raua töötlemisega seotud ala suurus on umbes 10 ha.

Rauasulatuskohta lähedal asub Uugla asulakoht.

## Viited

## Kirjandust
*Mati Mandel. Mida arheoloogid Uuglast leidsid? Lääne Elu, 14. august 2007.
*Mati Mandel. Uugla – kas muistne sepapada? Lääne Elu, 19. juuli 2008.

## Välislingid
*Rauasulatuskohast portaalis Läänemaa Arheoloogia
*
Keiler ja poeg

**Keiler ja poeg** oli trükikoda, mis tegutses 1899. aasta septembrist Tallinnas Väikese Rannavärava Schumanni majas. Omanikeks olid K. A. Keiler ja tema poeg E. K. Keiler.

## Viited
Seitse tippu

**Seitse (mäe)tippu** (inglise keeles Seven Summits) on kuue mandri kõige kõrgemad mäetipud. Kuna Euroopa ja Aasia loetakse eraldi (faktiliselt on nad maailmajaod), siis on tippe kokku seitse, mitte kuus.

Need tipud on järgmised:
*Džomolungma (Aasia)
*Aconcagua (Lõuna-Ameerika)
*Denali (Põhja-Ameerika)
*Kilimanjaro (Aafrika)
*Elbrus (Euroopa)
*Vinson (Antarktis)
*Puncak Jaya (Australaasia) või Kosciuszko mägi (Austraalia)

Need seitse tippu vallutanud alpinistid on moodustanud mitteametliku klubi: **seitsme (mäe)tipu klubi**. Idee vallutada seitse tippu tekkis 1981. Seisuga 2011 oli seitse tippu vallutanud 231 alpinisti, sh 33 naisalpinisti.

## Vaata ka
*maailma kõrgeimate mägede loend
*kaheksatuhandeline
Transformice

**"Transformice"** (lühendatult **TFM** või **T4M**) on veebipõhine mitme mängijaga tasuta mängitav platvormimäng.

Mängu lõid prantsuse mängudisainerid, kes on tuntud varjunimedega Melibellule ja Tigrounette. Melibellule toodab mängu kunstiteoseid ja graafikat, samal ajal kui Tigrounette programmeerib mängu funktsioonie ja mehaanikat. Mäng ilmus algselt 1. mail 2010, mängitav brauseris kui brauserimäng "Transformice" ilmus Steam-i 30. jaanuaril 2015 tasuta mängimiseks.

## Viited
Issidor Barahhov

**Issidor Nikiforovitš Barahhov** (vene keeles Исидор Никифорович Барахов; 12. veebruar (vkj 31. jaanuar) 1898 Verhneviljuiski uluss, Jakuudi oblast  – 15. september 1938 Moskva oblast) oli jakuudi rahvusest Jakuudi ANSV partei- ja riigitegelane.
 
Ta oli bolševik alates 1917. aasta septembrist. Koos Platon Oiunski ja Maksim Ammossoviga andis ta olulise panuse Jakuudi ANSV  moodustamisel. Ta oli aastatel 1922–1924 Jakuudi ANSV Rahvakomissaride Nõukogu esimees ja 1926–1928 ÜK(b)P Jakuudi Oblastikomitee juht (vastutav sekretär).

Barahhov lõpetas 1933. aastal Punase professuuri instituudi. Pärast seda töötas ta ÜK(b)P Keskkomitee aparaadis Ida-Siberi ja Kaug-Ida põllumajandussektori juhatajana.

1938. aastal Barahhov ebaseaduslikult represseeriti. Hukati samal aastal. Rehabiliteeriti 1956. aastal

## Viited

## Välislingid
Oliver!

**"Oliver!"** on Lionel Barti 1960. aastal valminud muusikal. Muusikali süžee põhineb Charles Dickensi romaanil "Oliver Twist". Muusikali esmaettekanne oli 1960. aastal Londonis West Endis. 1963. aastal lavastati muusikal ka New Yorgis Broadwayl ja 1963. aastal pälvis see Tony auhinna parima algupärase muusika kategoorias (*Best Original Score*).

Eestis on muusikali lavastatud kaks korda. Vanemuise teatris Ülo Vilimaa lavastuses 1993. aastal olid peaosades teiste seas Rolf Roosalu (Oliver Twist), Hannes Kaljujärv (Bill Sikes) ja Ülle Tinn (Nancy). 2003. aastal etendus muusikal Tallinna Linnahallis Georg Malviuse lavastuses. Peaosades olid Evelin Samuel ja Ele Millistfer (Nancy), Mait Malmsten (Bill Sikes) ja Aivar Tommingas (Fagin).

1968. aastal tehti muusikali põhjal samanimeline film.
NLKP Jakuudi Oblastikomitee

**NLKP Jakuudi Oblastikomitee** (vene keeles Якутский областной комитет КПСС) oli NLKP Jakuudi ANSV parteiorganisatsiooni kõrgeim kollektiivne juhtorgan, mis allus NLKP Keskkomiteele. Oblastikomitee liikmeid valiti regulaarselt, tavaliselt iga nelja aasta tagant Jakutskis peetud NLKP vabariiklikel parteikonverentsidel. Oblastikomitee pleenum valis oblastikomitee büroo, mis oli Jakuudi ANSV võimutasandi võimukese. Tähtsamad parteijuhid olid esimene sekretär, teine sekretär ja sekretärid.

Oblastikomitee eksisteeris aastatel **1922–1991**. Aastatel 1922–1925 kui **VK(b)P Jakuudi Oblastikomitee**, 1925–1952 **ÜK(b)P Jakuudi Oblastikomitee** ja 1952–1991 NLKP Jakuudi Oblastikomitee.

20. septembril 1990, s.o nädal enne deklaratsiooni Jakuutia riiklikust suveräänsusest vastuvõtmist, reorganiseeriti NLKP Jakuudi Oblastikomitee **Vene NFSV Kommunistliku Partei Jakuudi vabariiklikuks komiteeks**. Pärast Augustiputši Vene NFSV Kommunistliku Partei tegevus peatati.

Esimesi partei Jakuudi oblastikomitee juhte oli Maksim Ammossov (1923. aasta jaanuarist märtsini) ja Issidor Barahhov (1926–1928). 14 aasta vältel juhtis vabariigi parteiorganisatsiooni Semjon Borissov (1951–1965). Viimane Jakuudi oblastikomitee juht oli Juri Prokopjev (1982–1991).

## Viited
Sahha (Jakuutia) Vabariigi pea

**Sahha (Jakuutia) Vabariigi pea** (kuni 2014 **Sahha (Jakuutia) Vabariigi president**; jakuudi keeles Саха Өрөспγγбγлγкэтин Ил Дархана, Ил Дархан; vene keeles Глава Республики Саха (Якутия)) on Sahha (Jakuutia) Vabariigi kõrgeim riigiametnik, vabariigi täidesaatva võimu juht.

Ameti staatus on määratud Sahha (Jakuutia) Vabariigi põhiseaduse viienda peatükiga, mille kohaselt Sahha (Jakuutia) Vabariigi pea on rahvuslik-riikliku staatuse, Sahha (Jakuutia) Vabariigi territoriaalse terviklikkuse ja põhiseadusest kinnipidamise garant.

Sahha (Jakuutia) Vabariigi pea valitakse iga viie aasta tagant Sahha (Jakuutia) Vabariigi kodanike poolt üleüldise võrdse ja otsese valimisõiguse alusel salajasel hääletamisel viieks aastaks. Üks ja sama isik ei või olla Sahha (Jakuutia) Vabariigi pea ametikohal üle kahe ametiaja järjest.

Sahha (Jakuutia) Vabariigi põhiseaduse viienda peatüki alusel nimetab Sahha (Jakuutia) Vabariigi pea Sahha (Jakuutia) Vabariigi Riigikogu (Il Tümene) nõusolekul Sahha (Jakuutia) Vabariigi Valitsuse esimehe, tema asetäitjad ja ministrid.

Venemaa Föderatsiooni president omab õigust usalduse kaotuse korral Sahha (Jakuutia) Vabariigi pea volitused ennetähtaegselt lõpetada. Sellisel juhul määrab ta Sahha (Jakuutia) Vabariigi pea ajutise kohusetäitja.

## Sahha (Jakuutia) Vabariigi president
1991. aasta juunis seati sisse Vene NFSV presidendi ametikoht. Enne aasta lõppu viidi presidendivalimised läbi veel seitsmes vabariigis, sealhulgas 20. detsembril Jakuudi-Sahha NSV-s. Esitatud oli kaks kandidaati. Valimised võitis Jakuudi-Sahha NSV Ülemnõukogu esimees Mihhail Nikolajev, kes kogus 76,7% valijate häältest, teine kandidaat sai vaid 7,3% valijate häältest. Valimistel osales 74,9% hääleõiguslikust elanikkonnast. Nikolajevi valimise vastu hääletas poliitilineliikumine Demokraatlik Jakuutia. Asepresidendiks valiti Vjatšeslav Štõrov.

27. detsembril 1991 võttis Jakuudi-Sahha NSV Ülemnõukogu vastu määruse vabariigi ümbernimetamiseksSahha (Jakuutia) Vabariigiks. 4. aprillil 1992 võeti vastu Sahha (Jakuutia) Vabariigi põhiseadus.

25. aprillil 2014 andis Venemaa Föderatsiooni president Vladimir Putin välja seadluse Jegor Borissovi presidendivolituste ennetähtaegsest lõppemisest ning tema määramisest Sahha (Jakuutia) Vabariigi pea ajutiseks kohusetäitjaks. 2014. aasta septembris toimunud Sahha (Jakuutia) Vabariigi pea vabariiklikel valimistel võitis Jegor Borissov, kes töötas sellel ametikohal kuni 28. maini 2018.

## Sahha (Jakuutia) Vabariigi presidendid ja pead
* 1991–2002 Mihhail Nikolajev (president)
* 2002–2010 Vjatšeslav Štõrov (president)
* 2010–2014 Jegor Borissov (president)
* 2014–2018 Jegor Borissov (Sahha (Jakuutia) Vabariigi pea)
* 2018– Aissen Nikolajev (Sahha (Jakuutia) Vabariigi pea)


NikolaevME.jpg|Mihhail Nikolajev
ShtyrovVA.JPG|Vjatšeslav Štõrov
Yegor_Borisov,_August_2010.jpeg|Jegor Borissov
Aysen Nikolaev portrait.jpg|Aissen Nikolajev


## Sahha (Jakuutia) Vabariigi asepresidente
* 1991–1994 Vjatšeslav Štõrov
* 2002–2007 Aleksandr Akimov
* 2007–2010 Jevgenija Mihhailova
* 2010–2014 Dmitri Gluško

## Viited

## Välislingid
* Koduleht glava.sakha.gov.ru
Kalju Vainola

**Kalju Vainola** (19. juuni 1930 – 10. veebruar 2021) oli eesti elektroonikainsener ja teadlane, kes on tegutsenud teadusaparatuuri väljatöötamise ja tootmise alal.

Ta õppis raadiotehnika eriala Tallinna Elektromehaanika Tehnikumis, lõpetades selle aastal 1949. Seejärel lõpetas ta Tallinna Polütehnilise Instituudi elektrotehnikateaduskonna raadioaparatuuri konstrueerimise ja tehnoloogia erialal 1969. aastal.

Ta töötas tehases Punane RET Peakonstruktori osakonnas ja seejärel Tallinna Raadio-Elektroonika Konstrueerimisbüroos (TREKB) ajavahemikus 1954–1965.

Ta osales radioolade Estonia projekteerimises koos Jüri Raudsepa, Kalju Kaljulätte ja teistega.

Pikemat aega oli ta Eesti NSV Teaduste Akadeemia Spetsiaalse Konstrueerimisbüroo (TA SKB) peakonstruktor ja direktor.

Kalju Vainola oli Tallinna Teadlaste Maja asutajaliige, Tallinna Teadlaste Maja nõukogu liige ja nõunik.

## Tunnustus
1988. aastal sai ta Eesti NSV Teaduste Akadeemia mälestusmedali.

## Viited
Sergei Markin

**Sergei Nikolajevitš Markin** (vene keeles Сергей Николаевич Маркин; 29. august 1926 Tšita, Vene SFNV – 3. veebruar 2014 Moskva) oli Jakuudi ANSV riigitegelane, Põhjatähe ordeni kavaler.

Ta oli aastatel 1979–1989 Jakuudi ANSV Ministrite Nõukogu esimees. Ta oli  aastatel 1960–1990 NLKP Jakuudi Oblastikomitee liige ja 1966–1989 NLKP Jakuudi Oblastikomitee büroo liige.

Pensionärina elas ta Moskvas. Ta oli aktsiaseltsi Sever (peakorter Jakutskis) asutajaid.

## Haridus- ja töökäik
Markin lõpetas 1948. aastal Irkutski Mäenduse ja Metallurgia Instituudi ja hiljem NLKP Keskkomitee juures asuva Kõrgema Parteikooli. 

1948. aastast töötas ta tootmisjuhina mäendusettevõtetes, hiljem oli parteitööl. Aastatel 1962–1966 oli ta NLKP Jakuudi Oblastikomitee tööstusosakonna juhataja, 1966–1670 NLKP Jakutski Linnakomitee esimene sekretär, 1977–1979 NLKP Jakuudi Oblastikomitee teine sekretär ja aastatel 1979–1989 Jakuudi ANSV Ministrite Nõukogu esimees.

## Tunnustus
*1995 – Jakutski aukodanik
*2002 – Põhjatähe orden

## Viited
Eesti NSV Teaduste Akadeemia Spetsiaalne Konstrueerimisbüroo

**Eesti NSV Teaduste Akadeemia Spetsiaalne Konstrueerimisbüroo** (lühend **TA SKB**) oli 1963. aastal loodud teadusaparatuuri projekteerimise ja eksperimentaalse tootmise ettevõte.

Üheks oluliseks toodanguartikliks olid eksimeerlaserid. Esimene direktor oli Henno Aherma, pikka aega oli direktor Kalju Vainola. TA SKB Tartu filiaal loodi 1972. aastal.

## Viited
Babymetal

**Babymetal** (stiliseeritult BABYMETAL) on Jaapani kawaii-popi (J-pop + metal = idol metal, cute metal, J-pop metal, kawaiicore) ja heavy metal'i ansambel, mis sai alguse 2010. aastal.

Ansambel koosneb kolmest teismelisest neiust.

## Albumid
* Babymetal (2014)
* Metal Resistance (2016)
* Metal Galaxy (2019)
* 10 BABYMETAL YEARS (2020)
* THE OTHER ONE (2023)

## Viited

## Välislingid

*Jaapani tüdrukutebänd püüab vallutada maailma lavasid, ERR, 27. august 2014
Nalja Märt

**Nalja-Märt** oli huumoriajakiri, mis ilmus 1930. aastal Tartus. 

Ajakirja väljaandja oli A. Kuusik. Ajakirja trükiti Tartus trükikojas "Ed. Bergmann".

## Vaata ka
* Nalja Mart

## Viited
Pähkküla

**Pähkküla** (ka **Pähküla**) oli küla Läänemaal Kullamaa vallas; kihelkondlikult Kullamaa kihelkonnas. 1970. aastatel liideti küla Üdruma külaga.

1919 leiti külast Jüri-Mardi talu maalt pronksiaegne odaots. See leid on senini Läänemaa ainus pronksiaegne metallese.

## Viited
Tarō Kōno

**Tarō Kōno** (jaapani keeles 河野 太郎 *Kōno Tarō*; sündinud 10. jaanuaril 1963 Hiratsukas) on Jaapani poliitik, ta on Liberaaldemokraatliku Partei liige. Ta oli 3. augustist 2017 Jaapani välisminister ja seejärel 11. septembrist 2019 kuni 16. septembrini 2020 Jaapani kaitseminister. 2022–2024 oli ta digitaalse ülemineku minister.

Ta sündis 1963. aastal Hiratsukas Kanagawa prefektuuris. Pärast keskkooli lõpetamist õppis 1981. aastast Keiō ülikoolis majandust, 1985. aastal lõpetas Georgetowni Ülikooli bakalaureusekraadiga.

Seejärel töötas ettevõttes Fuji Xerox. 1991. aastal asus tööle ettevõtte filiaalis Singapuris, 1993. aastast töötas ettevõttes Nippon Tanshi.

1996. aastal valiti ta esimest korda Jaapani Parlamendi alamkoja liikmeks. Ta valiti sinna tagasi aastatel 2000, 2003 ja 2005.

## Isiklikku
Ta on abielus ja tal on poeg. Tema isa Yōhei Kōno oli aastatel 1994–1996 ja 1999–2001 Jaapani välisminister ning aastatel 2003–2009 Jaapani Parlamendi alamkoja spiiker. Nii tema isa Yōhei Kōno kui ka vanaisa Ichirō Kōno ja vanaonu Kenzō Kōno olid Jaapani kergejõustiklaste assotsiatsiooni presidendid.

2002. aastal, kui isa Yōhei Kōno jäi 30 aasta tagusest C-hepatiidi viiruse nakkusest haigeks, pakkus Tarō Kōno talle siirdamiseks osa oma maksast. See tõi kaasa avaliku väitluse, kuna isa keeldus pakkumisest. Lõpuks isa nõustus ja 2002. aasta aprillis toimuski 15-tunnine operatsioon. Kōno on sellest ajast toetanud elundidoonorluse seaduse muudatusi.
Itsunori Onodera

**Itsunori Onodera** (jaapani keeles 小野寺 五典 *Onodera Itsunori*; sündinud 5. mail 1960 Kesennumas) on Jaapani poliitik, ta on Liberaaldemokraatliku Partei liige. Ta oli aastatel 2012–2014 ja 2017–2018 Jaapani kaitseminister.

Ta sündis 1960. aastal Kesennumas Miyagi prefektuuris. Ta lõpetas aastal 1983 bakalaureusena Tokyo Mereteaduse ja -tehnoloogia Ülikooli (:en:Tokyo University of Marine Science and Technology). Lisaks õppis ta Tōkyō Ülikoolis politoloogiat.

Ta on valitud mitu korda Jaapani Parlamendi alamkoja liikmeks. Esimest korda oli ta Jaapani kaitseminister 26. detsembrist 2012 kuni 3. septembrini 2014. Teist korda oli ta Jaapani kaitseminister 3. augustist 2017 kuni 2. oktoobrini 2018.

## Isiklikku
Ta on abielus ja tal on kaks last.
Raasepori linnus

**Raasepori linnus** (soome keeles Raaseporin linna, rootsi keeles Raseborgs slott) on keskaegne linnus Soomes.

Linnus asub Snappertuna aleviku lähedal Raasepori jõe (rootsi keeles Raseborgs å) ääres Lääne-Uusimaal. See jääb kümme kilomeetrit Raasepori (rootsi keeles Raseborg) linnast kirdesse ja kaheksa kilomeetrit Karjaa (rootsi keeles Karis) linnast lõunasse. Umbes ühe kilomeetri kaugusel lookleb graniitküngastest ümbritsetud vana rannatee, mida juba keskajal kasutati Soome lõunarannikuäärse ühendusteena.

## Nimekujud
*Rasaborg

## Ajalugu
Esialgne pealinnus valmis arvatavasti aastatel 1373–1378. Linnus rajati Rootsi suurmaaomaniku, riiginõuniku ja droosti Bo Jonsson Gripi juhtimisel. Bo Jonssonile kuulus tollal läänina kogu Soome.  on linnust mainitud dokumentides esimest korda kirjalikult 1378. aastal.

17. detsembril 1520 hukati Raasepori linnuse kõrval Galgbackeni mäel Taani kuninga Christian II käsul Rootsi riigitegelane ja Linköpingi piiskop Hemming Gadh.

1533. aastal jäeti Raasepori linnus maha. Maakerke tõttu ei olnud linnus enam merelaevadele ligipääsetav. 1570. aastal läänistas kuningas Johan III linnuseala Lewenhaupti suguvõsale. 17. sajandi alguses läänistati Raasepori maakond Moritz Stensson Leijonhufvudile, kes oli ka Raasepori (rootsi k.  Raseborg) krahv.

1890. aastatel hakati linnust restaureerima ja linnuseala avati avalikuks kasutuseks.

## Ehitus
Raasepori linnus on mantelringmüür linnus, mille graniitkaljukünka kuju järgiva väliskaitsemüüri sisekülgede hoonetiibadesse on sulandunud ka kaks flankeerimatut nelinurkset torni. Ümar suurtükitorn linnuse kaguküljel on arvatavasti hilisem juurdeehitis. Pealinnusel on olnud sadamakoha kaitseks ka majandushoovidega eeslinnus.

## Praegune seisukord
Keskaegsest linnusest on säilinud küllaltki ulatuslikud varemed. Alles on peaaegu kogu hoonetiibade väliskaitsemüür ja peasuurtükitorni alumised korrused. Hävinud on hoonetiibade sisehoovimüürid ja ristikäigud, enamjaolt eesväravaehitis ja *zwinger’*i-laadsed eeslinnuseõued, ning eeslinnusemüür sadamakoha kaitseks. Meri on taganenud umbes kahe kilomeetri kaugusele, sest selles piirkonnas on olnud maakerge alates 13.–14. sajandist peaaegu kolm meetrit.

## Viited
Kelpie

**Kelpie** on Austraaliast pärinev koeratõug.

Koera iseloomustab "loomupärane instinkt ja anne lammastega töötamiseks, nii avamaastikul kui aedikus."

Kelpie walking across the backs of sheep.jpg|
Backing sheep at sheepdog competition.jpg|
Kelpie1.jpg|


## Viited

## Välislingid

* Kelpie koer.ee saidil
Judaistika

**Judaistika** on teadusharu, mis tegeleb juutide kultuuri uurimisega.

Judaistika iseseisva teadusena sai alguse Saksamaalt.

## Judaistika Eestis
1934. aastal avati Tartu Ülikoolis judaistika õppetool. Kuni 1940. aastani tegutses see professor Lazar Gulkowitschi (1898–1941) juhtimisel. Neil aastatel oli see ainus koht Mandri-Euroopas, kus oli võimalik õppida judaistikat peaainena kolmes õppeastmes doktorikraadini välja.

## Vaata ka
*judaism

## Viited