open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Toshiba

**Toshiba Group** on Jaapani kontsern, mis tegeleb elektroonikaseadmete ja -komponentide tootmise, sotsiaalse infrastruktuuri loomise ja muude tegevusaladega. 

Peakorter asub Tokyos.

Ettevõte rajamise ajaks loetakse 1875. aasta, mil 76-aastane Hisashige Tanaka rajas telegraafiseadmeid tootva ettevõtte Tanaka Seiso-sho. Nimi Toshiba Corporation võeti 1984. aastal. Firma nimi jaapani keeles on (株式会社東芝) Kabushiki-gaisha Tōshiba. Jaapanipäraselt hääldub o pika vokaalina. Tōshiba kanjimärkide (東芝) tähendus on "ida muru". 

Toshiba aktsiatega kaubeldakse Tokyo, Osaka, Nagoya ja Londoni börsil.

Toshibale kuulub enamusosalus tuumkütust ja tuumareaktoreid tootvas ettevõttes Westinghouse Electric Company.

11. aprillil 2017 avaldas Toshiba oma aprilli-detsembri auditeerimata finantstulemused, mis näitasid 4,8 miljardit dollarit kahjumit.

## Viited

## Välislingid
* Toshiba veebileht
Jaapani segakiri

**Jaapani segakiri** (jaapani keeles 仮名交じり文 *kana majiri bun* 'segamini kirjaga lause(d)') on tänapäeva jaapani keele kirjasüsteem.

Selles kasutatakse mitut kirja:
**[[kanji]]* (漢字 'hani kiri'), mis pärineb hiina kirjast ja koosneb logogrammidest ja milles kirjutatakse enamasti sõnatüved. Inimeste nimed on Jaapanis reeglina *kanji*s ning ametlikes vormides küsitakse tihti ka neid veel kord foneetilisel kujul hiraganas.
*hiragana (平仮名), silpkiri, mida kasutatakse sageli sõnalõppude grammatiliste morfeemide kirjutamiseks
*katakana  (片仮名), silpkiri, mida kasutatakse peamiselt võõrsõnade kirjutamiseks
**[[rōmaji]]* (ローマ字), ladina kiri

Igal neist kirjadest on oma spetsiifilised funktsioonid ning tavatekstides kasutatakse neid koos.

## Kirja laad ja suund

Jaapanikeelses tekstis kirjutatakse sõnad tavaliselt ilma sõnavahedeta üksteise järel ning rea või tulba lõpus toimub poolitamine peaaegu mis tahes kohas ilma sidekriipsuta (poolitada ei saa ainult vahetult enne punkti või väikest kanat. Märgid kirjutatakse kujutletavatesse ruutudesse, erinevalt näiteks ladina kirjast, kus *[[i]]* on palju kitsam kui *[[m]]*, võtavad jaapani kirjas kõik tähed, sealhulgas punkt, ühepalju ruumi, sest kitsamate ja väiksemate märkide ümber jäetakse rohkem tühja ruumi.

Traditsiooniliselt kirjutatakse jaapani keelt, nagu ka klassikalist hiina keelt, ülalt alla ning tulbad järjestatakse paremalt vasakule. Niisugust kirjutamisviisi kasutatakse tänapäeval ilukirjanduses, paljudes ajaleheartiklites ja mangades. Niiviisi kirjutatud raamatud ja muud mitmeleheküljelised trükised avatakse meie mõistes "valelt poolt": raamatu selg jääb tiitellehest paremale.

Paljudes tarbetekstides ning tekstides, mis sisaldavad palju *rōmaji*, kirjutatakse enamasti läänepäraselt horisontaalridades vasakult paremale. Sellist kirjutamisviisi kasutatakse ka horisontaalsetel siltidel.

Ajalehtedes kasutatakse eri artiklites eri kirjutamissuundi.
Long-Term Capital Management

**Long-Term Capital Management** (**LTCM**) oli Ameerika Ühendriikide riskifond, mille rajas 1994. aastal John Meriwether ja mis hakkas 1998. aasta Venemaa finantskriisi järel kiiresti varasid kaotama.
Fondi juhatusse kuulusid 1997. aasta Nobeli majandusauhinna laureaadid Robert C. Merton ja Myron S. Scholes.

LTCM kasutas väga suurt finantsvõimendust (laenu- ja omakapitali suhe oli enne krahhi 25:1) ja oli esialgu väga edukas, teenides enam kui 40-protsendilist kasumit. 1998. aastal saabus krahh: paari kuuga kaotati 6/7 varade väärtusest. Suurpangad olid ahelreaktsiooni vältimiseks sunnitud ette võtma Föderaalreservi juhitud päästmisaktsiooni ning kokku panema 3,5 miljardi dollari suuruse abipaketi.

Fond suleti 2000. aastal.
Sark

Sõnal "**sark**" on mitu tähendust.
*Sark on **[[puusärk]]**.
***[[Sarki saar]]** asub Suurbritannias.

## Vaata ka
*SARK,  NSV Liidu riigiorgan Siseasjade Rahvakomissariaat
Heineken

**Heineken International** on Hollandi õlletootmisettevõte.

Heinekeni asutas 1864. aastal Amsterdamis Gerard Adriaan Heineken. Esialgne pruulikoda Amsterdamis suleti 1988. aastal, sellest tehti muuseum.

2007. aastal oli Heinekenil 119 pruulikoda 65 riigis.
Guadalcanali saar

**Guadalcanal** on saar Melaneesias, üks Saalomoni saartest. 

Saare pindala on 6500 ruutkilomeetrit. Saar on mägine, kõrgus kuni 2335 m (Popomanaseu). Kuulub Saalomoni Saartele.

Suurim asula on Saalomoni Saarte pealinn Honiara.

Eurooplastele avastas saare hispaanlane Álvaro de Mendaña 1568. aastal. 1942–1943 toimus saarel Guadalcanali lahing.
Buhhaara khaaniriik

**Buhhaara khaaniriik** (usbeki *Buxoro Xonligi*) oli 16. sajandi algusest 18. sajandi lõpuni eksisteerinud feodaalriik Kesk-Aasias.

1785. aastal sai khaaniriigist Buhhaara emiraat.
Gustaf Lundberg

**Gustaf Lundberg** (17. august 1695 Stockholm – 18. märts 1786 Stockholm) oli rootsi maalikunstnik.

Ta viljeles peamiselt pastellmaali ning maalis eelkõige portreesid.

## Välislingid
Jakob Björck

**Jakob Björck** (1726 – 1793 Stockholm) oli rootsi maalikunstnik, peamiselt portretist.

Ta oli Gustaf Lundbergi õpilane ning valmistas paljudest tema pastellmaalidest õlikoopiad.

## Välislingid

* Jakob Björck, *[[Nordisk familjebok]]*
Mati Vaarmann

**Mati Vaarmann** (sündinud 14. septembril 1951) on Eesti diplomaat.

Mati Vaarmann lõpetas 1973. aastal Tallinna Polütehnilise Instituudi ökonomistina.

Aastatel 1992–1995 töötas ta majandusnõunikuna Eesti saatkonnas Helsingis, seejärel oli 1997. aastani välisministeeriumi asekantsler. Aastatel 1997–2001 oli ta Eesti suursaadik Soomes. Seejärel töötas jälle välisministeeriumis, 2002. aastast asekantslerina.

Aastatel 2006–2010 oli ta Eesti suursaadik Tšehhi Vabariigis, 2010–2014 Eesti suursaadik Lätis.

7. septembrist 2010 oli ta Eesti suursaadik Lätis. 30. mail 2014 kutsus president Toomas Hendrik Ilves ta sellelt ametikohalt tagasi.

## Tunnustus
*2006 Valgetähe III klassi teenetemärk
*2012 Kolme Tähe III klassi orden
Jean Umiker-Sebeok

**Donna Jean Umiker-Sebeok** (sündinud 1946) on ameerika semiootik.

Ta töötas Indiana Ülikoolis Bloomingtonis.

## Pere
Tema abikaasa oli Thomas A. Sebeok.
Horisontaalne integratsioon

**Horisontaalne integratsioon** on tootmisprotsessi samas faasis tegutsevate ettevõtete ühise omaniku kontrolli alla ühendamine. Vastanduv mõiste on vertikaalne integratsioon.

Horisontaalne integratsioon peaks parandama konkurentsipositsiooni.
Adventure

"**Adventure**" (inglise keeles 'seiklus') on mitme asja nimi.

***[[Adventure (Guajaana)|Adventure]]** on asula Guajaanas, millest Gerald Durrell kirjutas raamatu "Kolm piletit Adventure'isse".
***"[[Adventure (laev)|Adventure]]**" on 1976 valminud parvlaev.
***"[[Adventure (arvutimäng)|Adventure]]"** on arvutimäng.
Alain Rey

**Alain Rey** (30. august 1928 Pont-du-Château – 28. oktoober 2020 Pariis) oli prantsuse keeleteadlane, leksikograaf ja semiootik.

Ta oli muuhulgas suure raamatusarja "Approaches to Semiotics" kaastoimetajaid.
Ahto

**Ahto** võib tähendada mitut asja.
***Ahto** ehk **[[Ahti]]** on jumalus soome mütoloogias. 
***[[Ahto (eesnimi)|Ahto]]** on mehenimi.
***[[Ahto (kuunar)|Ahto]]** on kuunar.

## Vaata ka
*Ahtõ
Harrison Schmitt

**Harrison Hagan Schmitt** (sündinud 3. juulil 1935 Santa Ritas) on Ameerika Ühendriikide geoloog ja endine astronaut. 

Harrison Schmitt osales Apollo programmi viimases Kuu-lennus detsembris 1972 Apollo 17 pardal. 12 Kuul käinud mehe seas oli ta viimane, kes Kuu pinnale astus. Ta on ainuke Kuul käinud geoloog ja esimene astronaut, kes polnud kunagi kuulunud kaitsejõududesse.

Ta alustas geoloogiaõpinguid California Tehnoloogiainstituudis, mille lõpetas 1957. aastal bakalaureusekraadiga, õppis seejärel Oslo ülikoolis ja sai doktorikraadi Harvardi ülikoolist aastal 1964. 

Harrison Schmitt valiti NASA astronautide neljandasse ehk teadlaste gruppi aastal 1965. Esialgu tegeles ta Kuu geoloogilise uurimise tehnika väljatöötamise ja astronautide väljaõppega, seejärel osales Kuult toodud kivimiproovide uurimises. Selle kõrvalt omandas ta ka piloodioskused. Ta nimetati Apollo 15 varumeeskonda ja rotatsiooni järgi oleks ta pidanud osalema Apollo 18 lennul. Apollo 18 tühistati eelarvekärbete tõttu, kuid Schmitt määrati Joe Engle'i asemel Apollo 17 kuumooduli piloodiks.

Ta viibis kosmoses kokku 12 päeva 13 tundi ja 52 minutit.

Harrison Schmitt tegi väidetavalt Apollo 17 pardal ametlikult küll terve meeskonna tööks nimetatud esimese kvaliteetse tervet Maad kujutava foto, mis sai tuntuks "Sinise marmorkuulina".

Ta kuulub Vabariiklikku Parteisse. Aastatel 1977–1983 kuulus ta New Mexico osariigi esindajana senatisse. Teiseks ametiajaks teda enam tagasi ei valitud.

Ta on Wisconsini ülikooli rakendusfüüsika professor.

## Viited

## Välislingid
Admiral Nahhimov

**[[Pavel Nahhimov]]** oli Venemaa admiral. 

Tema järgi on nime saanud: 
***[[Lahinguristleja Admiral Nahhimov]]**, Kirov-klassi ristleja
***[[Admiral Nahhimov (soomuslaev)|Admiral Nahhimov]]**, soomuslaev
***[[Admiral Nahhimov (reisilaev)|Admiral Nahhimov]]**, reisilaev
***[[Admiral Nahhimovi nimeline kalurikolhoos]]**
Ada (purjelaev)

**Ada** oli 20. sajandi algul Hiiumaal ehitatud kolmemastiline kuunar. Laev oli umbes 400-tonnise mahutavusega. 

## Ajalugu

Ada veesati arvatavalt 1908. aasta suvel. See vedas peamiselt Murmanskist Peterburi soolakala, eriti turska. Harilikult sõideti Peterburist või Liibavist propsilaadungiga Inglismaale. Sealt võeti peale soolalaadung ja viidi Murmanskisse. Suve jooksul osteti Murmanskis kokku turska, mis soolati otsekohe laeva trümmi ja sõideti sügiseks Peterburi, kus tursk talve jooksul maha müüdi. Sügisel pidi hoolas olema, et enne jää tulekut Peterburi jõuda ja vahel tuli selleks isegi poole laadungiga teele asuda. Esimese maailmasõja lõpuaastail ja Vabadussõja ajal seisis Ada Arhangelskis. Kapteniks oli kuni 1919. aastani, kui laev seisma jäi, Gustav Teng. 

1922. aastal toodi Ada Arhangelskist tagasi Eestisse. Laev sõitis seejärel Läänemeres Soome ja Taani vahel ja müüdi 1930. aastal ära. 

## Välislingid
* Ajalooline ülevaade purjelaevandusest ja laevaehitusest Hiiumaal (lk 11 räägib purjelaevast Ada) (PDF-fail)
Alexander

**[[Alexander (eesnimi)|Alexander]]** on mehenimi.

Valitsejatest on seda kandnud:

***[[Alexander (Tartu piiskop)|Alexander]]**, Tartu piiskop (suri 1268)
*Alexander, Zweibrückeni ja Veldenzi pfaltskrahv ja hertsog  (1462–1514) 
***[[Alexander (Schaumburg-Lippe vürst)|Alexander]]**, Schaumburg-Lippe vürst (1958–)
***[[Alexander, Södermanlandi hertsog|Alexander]]**, Södermanlandi hertsog (2016–)
***[[Alexander (Isenburg)|Alexander]]**, Isenburgi vürstliku perekonna pea (1969–)

Seda nime kandis ka prints **[[Alexandre (Belgia)|Alexandre]]** (1942–2009), kuningas Léopold III poeg. 

*Alexander, Saksa muusik

See on ka perekonnanimi, näiteks
*Christopher Alexander on USA arhitekt

Venemaal translitereeritakse vene nimi Александр (Aleksandr) inglise keelde Alexander. Eestis on seetõttu Alexander levikult 20. mehenimi. 2017. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis eesnimi Alexander 4334 mehel. Eesti reeglite järgi translitereeriud nimi Aleksandr on Eestis populaarseim mehenimi.

## Muud

***[[Alexander (laev)|Alexander]]** oli 19. sajandi aurulaev.
*"Aleksander" (originaalpealkiri "**Alexander**") on Oliver Stone'i 2004. aasta seikluslik draamafilm, mis räägib Makedoonia Aleksandrist. Nimiosas Colin Farrell.
*Alexander on Pädaste mõisa restoran.

## Vaata ka
*Alejandro
*Alekhsandri
*Aleksander
*Aleksandr
*Aleksandras
*Alex
*Alexandre
*Alexandros
*Aléxandros

## Viited
Samlandi piiskop

**Samlandi piiskop** oli Samlandi piiskopkonna kõrgeim hingekarjane 13.–16. sajandini.

## Katoliiklikud piiskopid
* Dietrich I 1252–1254
* Heinrich I von Streitberg 1254–1274
* Hermann I  Kölnist 1274–1276, suri 1287
* Christian von Mühlhausen 1276–1295
* Siegfried von Regenstein 1295–1318
* *1318–1320 oli piiskopikoht vakantne*
* Johann I von Clare 1320–1344
* Johann II von Bludau 1344–1358
* (Jakob Kulmist 1344–1354)
* Bartholomäus von Radam 1354–1378
* Thilo Marburgist 1378–1386
* Heinrich II Kuwal 1387–1395
* Heinrich III von Seefeld 1395–1414
* Heinrich IV von Schaumburg 1415–1416
* Johann II von Saalfeld 1416–1425
* Michael Jung 1425–1442, suri 1443
* Nikolaus I Schöneck gen. Schlotterkopf 1442–1470
* Dietrich II von Cuba 1470–1474 (mõrvati 1474. aasta augustis), 
* Johann III von Rehewinkel 1474–1497
* Nikolaus II Krender 1497–1503
* Paul von Watt 1503–1505
* Günther von Bünau 1505–1518

## Luterlikud piiskopid
* Georg von Polenz 1518–1550, alates 1523. aastast avalikult luterlik, alates 1525. aastast vaid vaimuliku võimuga
* Joachim Mörlin 1567–1571
* Tilemann Hesshus 1571–1577
Vatla mõisa park

**Vatla mõisa park** on kaitsealune park Pärnu maakonnas Lääneranna vallas Vatla ja Äila külas. Pargi pindala on 14,0 ha. Park jääb peamiselt Vatla külla Vatla põhikooli lähedale, Audru–Tõstamaa–Nurmsi tee ja Vatla–Nehatu tee ristmikust läänekaarde. 

Park rajati 19. sajandi esimesel poolel. Mõisa peahoone ümbrus on kujundatud korrapärasemalt.

Park on looduskaitse all aastast 1958 ja muinsuskaitse all alates 1998. aastast.

Vatla mõisa pargi keskkonnaregistri kood on KLO1200526.

## Vaata ka
*Vatla mõis

## Viited

## Välislingid
*
*
Walter de Gruyter

**Walter de Gruyter** on suur rahvusvaheline akadeemiline kirjastus.

Kirjastuse osadeks on valdavalt keeleteaduslikule kirjandusele pühendunud De Gruyter Mouton ning valdavalt biograafilise ja bibliograafilise kirjanduse väljaandmisega tegelev De Gruyter Saur.

## Välislingid
*Kirjastuse koduleht
De Gruyter Saur

**De Gruyter Saur** (varem **K. G. Saur Verlag**) on akadeemiline kirjastus, mis on annab välja biograafilist ja bibliograafilist kirjandust. 

Kirjastus asub Münchenis. See kuulub aastast 2006 osana kirjastusele Walter de Gruyter.

## Välislingid
*Kirjastuse koduleht
Aleksander

**[[Aleksander (eesnimi)|Aleksander]]** on mehenimi. 

* **[[Aleksander Suur]]** oli Vana-Makedoonia valitseja.
* **[[Konstantinoopoli ülempiiskop Aleksander]]**
* **[[Aleksander Nevski]]** (suri 1263) oli Novgorodi vürst ja Vladimiri suurvürst.
* **[[Süvari Aleksander]]**
* **[[Aleksander (Kaelas)]]** oli metropoliit.
* **[[Aleksander (Paulus)]]** oli metropoliit.
* **[[Aleksander (Hopjorski)]]**, Eesti õigeusu piiskop.
* Aleksander (Poola kuningas) (1461–1506), Leedu suurvürst ja Poola kuningas 

## Muud
*"**[[Aleksander (film)|Aleksander]]**" (originaalpealkiri "Alexander") on Oliver Stone'i film, mis räägib Makedoonia Aleksandrist.

## Vaata ka
*Aleksander I
*Alexander
*Aleksandr
Abhaasi keel

**Abhaasi keel** (abhaasi keeles аҧсуа бызшәа [аpʰswa bəzʃʷa], аҧсшǝа) on abhaaside rahvuskeel. Abhaasi keele lähim sugulaskeel on abasiini keel.

## Keelesugulus
Ta kuulub abhaasi-adõgee keelkonna abhaasi-abasiini rühma. 

## Levik
Abhaasi keelt kõneldakse Abhaasias ja Türgis, samuti Lähis-Idas (Jordaania, Süüria, Iraak), Venemaal ja Läänes. 

## Ametlik staatus
Abhaasi Vabariigis on abhaasi keel alates 1994. aastast Abhaasia põhiseaduse järgi riigikeel ning  koos vene keelega üks ametikeeltest. 

## Kõnelejate arv
Kõnelejate koguarv on umbes 125 000, sealhulgas Abhaasias umbes 100 000. Hinnangud, mille järgi kõnelejaid on 500 000 kuni 600 000, on väärad; võib-olla on nende hulka arvatud tšerkessid (adõgeede ja kabardide järglased).  

1989. aastal kõneles abhaasi keelt emakeelena 17,8% Abhaasia elanikkonnast (92 800 inimest). Aastal 1995, pärast Gruusia-Abhaasia konflikti, oli abhaasi emakeelega inimeste osatähtsus Abhaasias üle 50%. 

Türgis oli 1965. aasta rahvaloenduse järgi 4563 abhaasi või abasiini keelt (seal loetakse need üheks keeleks (*abaza*)) emakeelena kõnelevat inimest ning 7836 inimest, kes kõnelesid mõnda neist teise keelena. Arvatakse, et need andmed on allapoole moonutatud, sest 1993. aasta hinnangu järgi oli abhaase ja abasiine Türgis 35 000. 

2010. aasta Venemaa rahvaloenduse andmetel oskas Venemaal abhaasi keelt 6786 inimest.

Eesti 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Eestis abhaasi keel emakeeleks 4 inimesel. 

## Keelekoodid
Abhaasi keele koodid on:
*ISO 639-1 kood: 	**ab**
*ISO 639-2 kood: **abk**
*ISO 639-3 kood: **abk**

## Kirjutamissüsteem
Abhaasi keel on kirillitsat kasutanud 1862. aastast. Esimene tähestik oli 37-täheline kirillitsas, mille võttis kasutusele parun Peter von Uslar. 1909. aastal kasutati 55-tähelist kirillitsat. Vene/Gruusia keeleteadlase Nikolai Marri väljamõeldud 75-täheline ladina täht kestis 2 aastat 1926–1928 (latinaliseerimiskampaania ajal). Gruusia kiri võeti kasutusele ja seda kasutati aastatel 1938–1954, pärast seda taastati algne kirillitsa tähestik, mille kujundas 1892. aastal Dmitri Gulia koos Konstantin Matšavarianiga ja muutis 1909. aastal Aleksei Tšotšua.

kirillitsa kiri:

Ladina kiri:

## Viited

## Välislingid
Cesare Segre

**Cesare Segre** (4. aprill 1928 – 16. märts 2014) oli itaalia kirjandusteadlane, kirjanduskriitik ja semiootik.

Ta on olnud Rahvusvahelise Semiootika Assotsiatsiooni president.

## Välislingid
* Juan Paredes. "Cesare Segre (1928-2014)", in: ''Asociación Hispánica de Literatura Medieval. Miembros de Honor''
André Martinet

**André Martinet** (12. aprill 1908 Châtenay-Malabry – 16. juuli 1999) oli prantsuse keeleteadlane, strukturalistliku keeleteaduse esindaja.

Ta võttis aastal 1949 kasutusele topeltartikulatsiooni mõiste, mis on verbaalsetele keeltele iseäralik, ning arendas lekseemi ja morfeemi mõisteid.

## Pere
Tema abikaasa Jeanne Martinet oli tuntud semiootik.
Tuhat hiilgavat päikest

**"Tuhat hiilgavat päikest"** (inglise keeles *"A Thousand Splendid Suns"*) on ameerika kirjaniku Khaled Hosseini teine romaan, mis ilmus 2007. aastal. Tema esimene romaan "Lohejooksja" (*"The Kite Runner"*) ilmus 2003. aastal.

Teos räägib kahest Afganistani naisest, Mariamist ja Lailast, ja nende sõprusest Kabulis Ţālebāni ajal.

## Välislingid
Hindaste kivikülv

**Hindaste kivikülv** (ekslikult *Kadakakivi ja Hindaste kivikülv*) on kivikülv Läänemaal Lääne-Nigula vallas Hindaste külas soises metsatukas. Ala geograafilised koordinaadid on . Kivikülvi pindala on 0,2 ha. Kivikülvist umbes 900 m kirdesse ja 600 m loodesse jääb Läänemaa Suursoo maastikukaitseala, umbes 1200 m edelasse jääb Põlendmaa peakraav, umbes 1,0 km loodesse jääb Sarapiku kivi ja umbes 1,6 km loodesse jääb Kadaka kivi.

Kivikülvile on kehtestatud piiranguvöönd 50 m (1,89 ha). 

Hindaste kivikülvi keskkonnaregistri kood on KLO4001273.

## Kivikülvi iseloomustus
Rahnud paiknevad sarapuu alusmetsaga niiskes lepikus. Ala on võrdlemisi raskesti leitav ja vähekülastatav ning pole eemalt nähtav. Alast põhja ja lõuna poole jäävad põllud, kust on kõige parem alale läheneda. Rahnudekogum koosneb neljast suuremast ja nende ümbruses paiknevatest väiksematest rahnudest. Rahnud on ümarate kontuuridega ja sammaldunud. Koostiselt on nad kõik ühesugused rabakivid. Kivikülvi seisund on rahuldav, kuid väärib paremat juurdepääsuviita ning osalist võsaraiet vaadete avamiseks.

# Loodepoolseim rahn paikneb kirde-edelasuunalise väikerahnude vööndi sees. Mõõtmed: 6,1x4,9x3,2 m, ümbermõõt 17,2 m.
# Sadulja laega rahn on lõunapoolseim ja asub põlluservast vaid 7-8 m kaugusel. Mõõtmed: 6,7x5,5x2,9 m, ümbermõõt 18,8 m.
# Tahukakujuline rahn sisaldab kaguküljel õhukese graniidi soone. Kõrgus 2,5 m, ümbermõõt 15,3 m.
# Telgikujuline teravaharjaline rahn. Kõrgus 3,2 m.

Kogum tuleb tingimata säilitada ja on soovitatav detailsemalt kaardistada.

## Kivikülvi uurimine

# Esmateated Läänemaa keskkonnatalituse töötajatelt aastal 2000.
# Enn Pirrus, Agu Aaloe, 16. juuni 2004 – rahnude asendi silmamõõduline kaardistamine, mõõdistamine, suuremate rahnude põhiplaani koostamine, kivimi- ja koordinaatide määramine.

## Viited

## Välislingid
*
*Haapsalu raj. RSN TK otsus nr. 267 Looduskaitse objektide nimekirja täpsustamine
*Kaitstavate looduse üksikobjektide kaitse-eeskiri
*
Kula vald

**Kula vald** on vald Serbias Vojvodina autonoomses piirkonnas Lääne-Bačka ringkonnas.

Vallas on järgmised asulad: Kula (halduskeskus), Kruščić, Lipar, Nova Crvenka, Ruski Krstur, Sivac ja Crvenka.

2002. aasta rahvaloenduse andmetel oli valla elanikest serblasi 52%, tšernogoorlasi 16,4%, russiine 11,2%, ungarlasi 8,4% ja ukrainlasi 8,3%.
Jaagu-Mihkli kivi

**Jaagu-Mihkli kivi** (ka **Jaagu-Mihkli hiiekivi**, **Massu suurkivi**, **Ridase ohvrikivi**) on rabakivist hiidrahn ja hiiekivi Pärnu maakonnas Lääneranna vallas Ridase külas. Kivi asub Jaagu-Mihkli talu maadel. Kivi on kergesti ligipääsetav, kuid ümbritseva sarapuuvõsa tõttu eemalt mitte nähtav.

Kivi mõõdud on: pikkus 11,2 m, laius 8,2 m, kõrgus 4,3 m, ümbermõõt 30,1 m. Kivi võeti kaitse alla aastal 1958. Kivile on kehtestatud piiranguvöönd 10 m.

Kivi on lameda, lääne poole kaldu laega. Selle kirdeküljel on looduslikud astmed, mis võimaldavad rahnule tõusta. Kagukülje alla on kaevatud koopalaadne süvend.

Kivist umbes 200 m põhja poole jääb Risti–Virtsu–Kuivastu–Kuressaare maantee, umbes 1,1 km lääne poole jääb Uustalu kraav, umbes 1,0 km põhja poole jäävad Laane tammed.

Rahn on alates 1958. aastast üksikobjektina looduskaitse all.

## Pärimus

Rahnu on kasutatud jaanitule- ja tantsukohana. Sellel olevat tantsinud korraga 25 paari. Tulease oli põhjapoolsel kaldpinnal.

Muistendi kohaselt tahtnud kurjavaimu naine visata kivi Uisu sillaks, kuid põllepael katkenud. Teise muistendi kohaselt tassinud kivi Vanapagan ise, komistanud Andruse-Mihkli ja Jaagu-Mihkli piiriaiale, põllepael läks katki ja kivi jäi sinna maha.

## Uuritus

# Jaan Jung, "*[http://www.maavald.ee/hiis/yld/hiitest/203-j-jung-pyhapaikadest-iii?showall=&start=4 Muinasajateadus eestlaste maalt]*" III. Tallinn 1910, lk. 196, ohvrikivi mainimine. 
# I. Tavast, ARk. Kab. Arhiiv, 1931, (toodud asukoha andmed, pikkus, laius, kõrgus).
# Haide-Ene Rebassoo, 1956. a. uuringute andmed TA Looduskaitse Komisjoni arhiivis.
# Herbert Viiding, Karl Müürisepp, 1988. a. geoloogilised uuringud (täpsustatud mõõtmine, asendiplaan ja neli värvidiapositiivi 6×6 cm). 
# Enn Pirrus, 18.07.1992. a. ülevaatus ja põhiplaan.

## Kirjandust
*J. Anderkopp, *Eesti Loodus*. 1970, nr. 2, lk. 114-115.
*Eduard Laugaste, E. Liiv, *Muistendid Vanapaganast*. Tallinn 1970, lk. 209.
*Haapsalu rajooni TSN TK otsus nr 17 (22.04.1964) "Looduslikult kaunite kohtade, parkide, põliste puude ja teiste kaitset väärivate looduslike objektide säilitamine"

## Vaata ka
*Eesti hiidrahnude loend
*Eesti rändrahnude loend

## Viited

## Välislingid
*
*
*
*Lihula Rajooni TSN TK otsus 25.04.1958 nr. 34 Looduskaitse olukorrast Lihula rajoonis
*Kaitstavate looduse üksikobjektide kaitse-eeskiri
David Packard

**David Packard** (7. september 1912 Pueblo, Colorado, USA – 26. märts 1996 Stanford, California, USA) oli üks ettevõtte Hewlett-Packard asutajaid.

## Tunnustus
*1988 – National Medal of Technology and Innovation
Haapsalu rajoon

**Haapsalu rajoon** oli haldusterritoriaalne üksus Eesti NSV-s aastatel 1950–1989, pindalaga 2382 km2. 

Haapsalu rajoon moodustati 1950. aastal pärast maakondade likvideerimist. Hõlmas algul Läänemaa loodepoolse osa (Matsalu lahest põhja poole jäävad alad) koos Vormsi saarega, millele oli liidetud Nõva piirkond endisest Harju maakonnast.

## Territoorium
1961. aastal liideti Haapsalu rajooniga Lihula rajooni põhjaosa ja 1962. aastal liideti Kullamaa piirkond Märjamaa rajoonist. 

Seoses maakondade taastamisega nimetati Haapsalu rajoon 1. jaanuaril 1990 ümber Haapsalu maakonnaks ning 19. veebruaril samal aastal ennistati Lääne maakonna nimi.

## Külanõukogud Haapsalu rajoonis

1959. aastal  
* Tuksi külanõukogu
* Nõva külanõukogu
* Pürksi külanõukogu
* Vormsi külanõukogu
* Linnamäe külanõukogu
* Risti külanõukogu
* Palivere külanõukogu
* Ahli külanõukogu
* Kirna külanõukogu

1979. aastal
* Nõva külanõukogu
* Pürksi külanõukogu
* Vormsi külanõukogu
* Linnamäe külanõukogu
* Taebla külanõukogu
* Risti külanõukogu
* Ridala külanõukogu
* Martna külanõukogu
* Kullamaa külanõukogu
* Tuudi külanõukogu
* Hanila külanõukogu

1989. aastal.
* Nõva külanõukogu
* Pürksi külanõukogu
* Vormsi külanõukogu
* Linnamäe külanõukogu
* Taebla külanõukogu
* Risti külanõukogu
* Ridala külanõukogu
* Martna külanõukogu
* Kullamaa külanõukogu
* Lihula külanõukogu
* Hanila külanõukogu

### EK(b)P Läänemaa ja EKP Haapsalu Rajoonikomitee

*1940–1941, Aleksander Jakobson, EK(b)P Läänemaa Komitee I sekretär;
**1945*, Spiridonov, EK(b)P Läänemaa Komitee sekretär
*–1945/1946-, August Minne, EK(b)P Läänemaa Komitee I sekretär
*1963–1973, Ülo Nõmm, EKP Haapsalu Rajoonikomitee I sekretär
*1973– , Peeter Jefrossini p. Kašev, EKP Haapsalu Rajoonikomitee I sekretär
*1979–1985, Elmu Peek, EKP Haapsalu Rajoonikomitee I sekretär
*Arder Väli, EKP Haapsalu Rajoonikomitee I sekretär
**1988*, Kalju Metssalu, EKP Haapsalu Rajoonikomitee teine sekretär 

## Haapsalu rajooni RSN Täitevkomitee
*1945, Armin Lebin, Lääne maakonna TSN TK esimees
*1949. aasta juulist Läänemaa TSN Täitevkomitee esimees ja 1950. aasta 1. oktoobrist Haapsalu Rajooni TSNi Täitevkomitee esimees, Karl Ivani p. Frei
*Aleksander Sootla, Haapsalu Rajooni TSN Täitevkomitee esimees
*..1975.., Hans Mägedi, Haapsalu Rajooni RSN Täitevkomitee esimees
**1981, 1986*, Hans Mägedi, Haapsalu Rajooni RSN Täitevkomitee esimees
**1987*, Lea Tuusov, Haapsalu Rajooni RSN TK esimees

## Ajalehed
* Stalinlikul Teel, EKP Haapsalu Rajoonikomitee ja Haapsalu Rajooni TSN häälekandja 7. ak, nr 1 (929) (6. nov 1950) - 13. ak, nr 105 (1834) (1. sept 1956)
* Töörahva Lipp (Haapsalu : 1956–1988), EKP Haapsalu Rajoonikomitee ja Haapsalu Rajooni Rahvasaadikute Nõukogu häälekandja

## Vaata ka
* Lihula rajoon
* Märjamaa rajoon

## Viited
Hollandi kivi

**Hollandi kivi** on rändrahn Läänemaal Haapsalu linnas Saanika külas. Kivi geograafilised koordinaadid on . Kivi mõõdud on: pikkus 5,4 m, laius 5 m, kõrgus 3,2 m, ümbermõõt 15,9 m. Kivi võeti kaitse alla aastal 1937. Kivile on kehtestatud piiranguvöönd 50 m (0,77 ha).

Kivi koosneb rohekaspunasest graniitporfüürist ja asub Tubri koplis, Tubrimäe põhjanõlval. Kivi on munajas rahn. Kivi peal on lohke (Kalevipoja näpu- või jalajäljed). Kivi võib segamini ajada teiste lähedalasuvate suurte rahnudega, kuna muistendid ja rahvapärased nimetused nende kohta on läbi põimunud. Kivi seisund on rahuldav, kuid ümbrus on võsastunud. Läheduses asuvad Saanika rändrahn ja Vanapagana lingukivi. Kivist umbes 350 m põhja poole jääb Ridala–Nigula tee, umbes 700 m edela poole jääb Haapsalu–Laiküla maantee. Umbes 1,5 km lääneloodes asub Ridala kirik. 

Hollandi kivi keskkonnaregistri kood on KLO4000446.

## Hollandi kivi uurimine

# Robert Rägastik, *Ridala kihelkonna päevik*, 1933. Tema joonis kivist on Geoloogia Instituudi arhiivis.
# Herbert Viiding, 1952. *Välipäevik*. Tema foto kivist on Geoloogia Instituudi arhiivis.

## Kirjandust

# Aino Kumari, 1984. *Kalevipoja kive*. - Eesti Loodus, lk. 728-731.
# Priit Kohava, *Läänemaa Metsamajandi järelvalvepiirkonna looduskaitseobjektid*. Käsikiri. Tallinn 1988. Eesti Metsakorralduskeskus (geodeetiline mõõdistamine).
# *Looduskaitse I*. 1937, lk. 180.
# *Looduskaitse teatmik*. Tallinn 1960, lk. 182.
# Eduard Laugaste, A. Rõõm, *Kalevipoja jälgedel*. Tallinn 1958, lk. 20.
# Eduard Laugaste, Erna Normann, *Muistendeid Kalevipojast*. Tallinn 1959, lk. 221-222.
# Eduard Laugaste, E. Liiv, *Muistendeid Vanapaganast*. Tallinn 1970, lk. 432.

## Vaata ka
*Eesti rändrahnude loend

## Välislingid

*
*Looduskaitse nõukogu otsus üksikute puude ja rändrahnude kaitses 13. jaanuarist 1937
*ENSV MN Looduskaitse Valitsuse juhataja käskkiri nr. 25 Rändrahnude, kivikülvide ja põlispuude nimekirja kinnitamine
*Kaitstavate looduse üksikobjektide kaitse-eeskiri
*
Lihula rajoon

**Lihula rajoon** oli haldusterritoriaalne üksus Eesti NSV-s. 

Lihula rajoon moodustati aastal 1950 pärast maakondade likvideerimist. Hõlmas Läänemaa edelapoolse osa (Matsalu lahest lõuna poole jäävad alad), millele oli liidetud Koonga piirkond endisest Pärnumaast. Rajoon likvideeriti aastal 1961, mil põhjaosa liideti Haapsalu rajooniga ja lõunaosa liideti Pärnu rajooniga.

## Külanõukogud Lihula rajoonis aastal 1959

* Hanila külanõukogu
* Karuse külanõukogu
* Tuudi külanõukogu
* Kirbla külanõukogu
* Koonga külanõukogu
* Lõpe külanõukogu
* Varbla külanõukogu

## Viited
Mhedrioni

**Mhedrioni** (gruusia keeles მხედრიონი, otsetõlge 'ratsanikud', mõttele lähedasem tõlge 'rüütlid') Gruusia sõjaväestatud paramilitaarne marurahvuslik organisatsioon. Loodud kuritegeliku allilma liidri Džaba Ioseliani (seaduslik varas) poolt 1989. aastal. Organisatsiooni liikmed lugesid ennast keskaegsete Gruusia partisanide järglasteks, kes võitlesid pärslaste ja türklaste okupatsiooni vastu. Nad andsid vande kaitsta Gruusia rahvast, Gruusia õigeusu kirikut ja Gruusiat. Liikmed kandsid medaljoni, mille ühel pool oli püha Georgi kujutis, teisel küljel aga liikme nimi ja veregrupp. 

Organisatsioon mängis otsustavat rolli Zviad Gamsahhurdia kukutamisel ja Eduard Ševardnadze võimuletulekul. Organisatsioon võttis Džaba Ioseliani juhtimisel aktiivselt osa Gruusia-Abhaasia konfliktist 1992–1993. Ametlikult registreeriti see Gruusia ministrite nõukogu määrusega 3. septembril 1993 kui päästjate korpus. Organisatsiooni nimekirjades ei olnud kunagi rohkem kui 2000 isikut. Mhedrioni liikmed saavutasid eriti ebameeldiva vastase kuulsuse, olles hambuni relvastatud, osalesid nad vägivaldsetes poliitiliste vastaste hirmutamise aktsioonides. Vormiriietuse tõttu olid nad hästi äratuntavad – teksade, sviitrite ja pintsakute, aga samuti tumedate klaasidega prillide järgi, mida nad ei võtnud ära ka ruumides liikumisel. Liidrid kandsid Armani ülikonda. Mhedrionit finantseeriti suures osas ebaseaduslikest allikatest (näiteks ebaseaduslik kütuseäri) ja Moskva grusiinidest kuritegeliku allilma autoriteetide (seaduslikud vargad) poolt. Ühtlasi oli Mhedrioni ridadesse imbunud hulgaliselt varem kriminaalkorras karistatud isikuid. Mhedrioni liikmeid on süüdistatud paljude kuritegude toimepanemises: väljapressimises ehk ärimeestele „katuse pakkumises“, narkootikumide smugeldamises ja röövides. 1991. aastaks oli organisatsioonis väidetavalt umbes 1000 liiget ja 10 000 assotsieerunud liiget, s.o oluliselt rohkem kui Gruusia Rahvuskaardi väeosades. Organisatsiooni kohustuste hulka käis muuhulgas asulates avalikku korra hoidmine, abiandmine kodanikele erakorralistel juhtudel ja loodusõnnetustel. Alates 1994. aastast Mhedrioni mõju poliitikale Gruusias nõrgenes.

1995. aasta algul süüdistas Eduard Ševardnadze Mhedrionit selles, et organisatsiooni on imbunud organiseeritud kuritegevus, ja andis korralduse organisatsioon relvitustada. Pärast ebaõnnestunud atentaati (29. augustil 1995) süüdistas ta selle ettevalmistamises maffiastruktuure, kuhu tema sõnade kohaselt olevat kuulunud Džaba Ioseliani. Mhedrionit süüdistati ka muudes poliitilistes vägivallaaktides. Organisatsioon kuulutati ebaseaduslikuks ja saadeti laiali. Džaba Ioseliani mõisteti süüdi ja saadeti vanglasse.

## Viited
Eugénie Blanchard

**Eugénie Blanchard** (16. aprill 1896 – 4. november 2010) oli prantsuse ülipikaealine.

Ta oli maailma vanim inimene alates 2. maist 2010 kuni oma surmani. Ta sündis ja elas Saint-Barthélemy saarel.
Michael Dau

**Michael Dau** (ka Dhaw, Thau, Thaw) (u 1653 Marienburg (praegu Malbork), Lääne-Preisimaa − august 1710 Pärnu) oli vaimulik, koolijuht, Tartu ülikooli õpetlane ja bürgermeister.

## Elulugu
### Päritolu ja haridustee
Sündis Dirschau kooli rektori ning hilisema Liesseau, Lindenau ja Kunzendorfi pastori Michael Dau ja tema abikaasa Catharina Schaube pojana. Õppis Danzigi gümnaasiumis. Ülikoolihariduse omandas Oderi-äärsed Frankfurdi ülikoolis, kuhu ta immatrikuleeriti 1673. aastal. Ilmselt õppis ta varem ka Kieli ülikoolis.

### Tegevus Liivimaal
Pärast ülikoolistuudiumi lõppu rändas ta Liivimaale Tartusse, kus temast sai 1682. aastal Tartu Jaani koguduse diakon. Selles ametis oli ta kuni 1683. aastani. Diakon oli ta uuesti aastatel 1684−1693. Ühtlasi oli ta Tartu kuningliku kooli rektor. 1683. aastal sai temast Riia lütseumi konrektor.

### Tartu ülikooli professor
1693. aastal sai temast Academia Gustavo-Carolina ajalooprofessori kohusetäitja. 1694−1695 oli ta teoreetilise filosoofia professor. 1695. aasta suvesemestril oli esimest korda rektor. Seejärel oli kuni 1704. aastani retoorika- ja poeetikaprofessor. Pärast ülikooli üleviimist Pärnusse (1699) sai temast seal esimene Academia Gustavo-Carolina rektor; kolmandat korda valiti ta rektoriks 1702. aastal.

### Viimased eluaastad
1704. aasta kevadel valiti ta Pärnu linna justiitsbürgermeistriks, kellena oli ametis surmani. 1710. aasta juunis langes ta venelaste kätte vangi ja viidi Riiga. Kindral Rudolph Felix Baueri käsul naasis sama aasta augustis Pärnusse, kuid suri juba mõned päevad hiljem katku.

## Isiklikku
Ta oli kaks korda abielus. Esimene abikaasa (1684) oli Valga bürgermeistri tütar Margarethe Lemken (1666−1696). Pärast viimase surma naitus ta 1698. aastal Riia lütseumi rektori tütre Sophie Lauterbachiga. Esimesest abielust sündis kolm last. Tema vanem tütar Margarethe Elisabeth (1693−?) naitus Hermann Johann Wichmanniga (1682−1756), kellest sai hiljem Valga raehärra. Noorema tütre Christina (1695–1732) abikaasaks oli Rõngu Mihkli koguduse õpetaja Theophil Eichler.

## Viited

## Kirjandus
**Die evangelischen Prediger Livlands bis 1918*. Köln-Wien: Böhlau Verlag, 1977. Nr 331.
*Laakmann, Heinrich. *Die Pernauer Ratslinie*. Dorpat: Mattiesen, 1926. Lk 101−102.
*
Gabriel Herlin

**Gabriel Herlin** (10. september 1647 Kalmar, Rootsi – 20. mai 1709 Tallinn) oli Eestimaa vaimulik.

Õppis aastal 1654 Kalmari koolis, aastatel 1655–1661 Växsjö gümnaasiumis, seejärel Kalmari gümnaasiumis. Uppsala Ülikooli immatrikuleeriti ta 20. juunil 1669. Ordineeriti 16. aprillil 1671.

Oli aastatel 1671–1684 Harju-Risti koguduse abiõpetaja, aastal 1684 sai Harju-Madise koguduse õpetajaks. Vahetas 7. oktoobril 1688 elukoha Harju-Ristilt  Harju-Madisele. 29. oktoobril 1696 kutsuti /Tallinna toomkiriku rootsi koguduse õpetajaks.

Asutas Harju-Ristil talurahvakooli ja oli seal õpetaja. Trükitud jutlus 12. detsembril 1679 - rahu sõlmimise puhul Rootsi ja Taani vahel. *Een Christelig Tacksäyelse Predijkan, förmedelst den slutna Freden...* (tiitellehel oli märgitud, et jutlus tuli ette lugeda nii rootsi kui ka eesti kogudusele). Oli üks 1699 aastal ilmunud Rootsi kirikukorralduse *Kässi-ramat* korrektoreid.

## Isiklikku
Gabriel Herlin oli kaks korda abielus. Esimese naise Anna Elisabethi isa oli Harju-Madise koguduse õpetaja Johann Haquinus Forselius, naise vend oli rahvakoolide rajaja Bengt Gottfried Forselius. Teine abikaasa Margaretha Judith oli Kullamaa Püha Johannese koguduse õpetaja Heinrich Gösekeni lesk. Tema poeg Axel Julius Herlin oli Tallinna Rootsi-Mihkli koguduse abiõpetaja ja Viru-Jaakobi koguduse õpetaja, vend Peter Herlin oli Vormsi Püha Olavi koguduse abiõpetaja ja Tallinna Rootsi-Mihkli koguduse õpetaja.

## Viited
Carl Schultén

**Carl Schultén** (1677 Västmanland – 1730 Lund) oli rootsi orientalist, Academia Gustavo-Carolina professor ja rektor (1709 Pärnus), hiljem (1721) Lundi Ülikooli rektor.

## Viited
Johann Haquinus Forselius

**Johann Haquinus Forselius** (1607 Umeå Rootsi – jaanuar 1684 Harju-Madise, Harjumaa Rootsi kuningriik) oli Eestimaa pedagoog ja vaimulik.

Immatrikuleeriti Uppsala Ülikooli aastal 1626, Tartu Ülikooli 5. septembril 1636. Sai aastal 1629 magistriks. Töötas koduõpetajana ja koolmeistrina Helsingis. Kuninganna Kristiina määrusega 18. detsembrist 1634 nimetati Tallinna Toomkooli koolmeistriks-juhatajaks (rektoriks). 

Oli aastatel 1634–1641 Tallinna Toomkoguduse abiõpetaja, arvatavasti ka Tallinna Toomkoguduse rootsi-eesti koguduse pastor, nimetati Eestimaa piiskopi kolleegiks ja Eestimaa konsistooriumi assessoriks. Aastatel 1638–1641 oli Tallinna linnakooli rektor. Kutsuti augustis 1641 Harju-Madise ja Risti koguduse pastoriks, oli Eestimaa konsistooriumi assessor aastatel 1677–1684.

Piiskop Joachim Jheringi kirjas on märgitud, et Forselius õppis 1634–1638 ära eesti keele. Teatas aastal 1648 piiskopile, et kogudusele usuõpetuse  peatükkide ja pihisõnade õpetamisel on tuginenud Heinrich Stahli manuaalile.

Aastatel 1626 ja 1629 trükitud disputatsioonid. Heinrich Stahli aastal 1641 ilmunud jutlusekogule kirjutas ladinakeelse õnnitlusluuletuse. Uuris eestlaste ennemuistset usku. Tema uurimuse *Der Einfaltigen Ehsten Abergläubliche, Weisen und Gewohnheiten* andis oma nime all välja Kuusalu koguduse õpetaja Johann Wolfgang Boecler.

## Isiklikku
Tema vanim poeg Andreas Forselius (1637–1678) oli Põltsamaa koguduse pastor ja 1671–1678 Tartu praostkonna, 3. osa (Viljandi) praost,  Johannes Forselius  (1640–1665) sai 30. juunil 1664 Rostocki Ülikoolis magistriks ja õppis aastal 1665 Uppsala Ülikoolis doktori kraadi omandamiseks ning suri seejärel. Kolmas poeg Bengt Gottfried Forselius  (1660–1688) oli Eesti rahvakooli asutaja. Väimees Gabriel Herlin oli poja kaastööline rahvakoolide asutamisel ning Risti, Harju-Madise, ja Tallinna Rootsi-Mihkli koguduse õpetaja, tütrepoeg Axel Julius Herlin oli Tallinna Rootsi-Mihkli koguduse abiõpetaja ja Viru-Jaakobi koguduse õpetaja. Andrease poeg, Johannes Forselius, oli vaimulik Liivimaal, 1681–1699 Kolga-Jaani Johannese koguduse pastor

## Viited

## Kirjandus
*Aivar Põldvee: "Rektor ja pastor Johannes Forselius. Märkmeid eluloost, argielust ja pedagoogikast" Kättesaadav veebis Aivar Põldvee doktoritöö lisana.
*Aivar Põldvee, Bengt Gottfried Forselius ja rahvahariduse lätted Eesti- ja Liivimaal, Tartu Ülikool, Filosoofiateaduskond, Ajaloo ja arheoloogia instituut. Tallinn, 2010

## Välislingid
*Ylioppilasmatrikkeli 1640–1852, Helsingin yliopisto
*
Dione (purjelaev)

**Dione** oli 20. sajandi algul Saaremaal ehitatud ja hiidlasest omanikule kuulunud kolmemastiline kuunar. 

Kahvelpurjestusega kolmemastilise kuunari mahutavus oli 350 brutoregistertonni ja 252 netoregistertonni. 

## Ajalugu
### Ehitamisest teise maailmasõjani
Laeva ehitamist alustati esimese maailmasõja ajal Saaremaal Küdema lahe kaldal. Sõja tõttu jäi aga töö pooleli. Laeva ostis ära Kõpu laevaomanik ja kaugsõidukapten Jakob Teng, kes lõpetas ehitustööd. Laev veesati 1924. aasta suvel. Dionet peeti ilusaimaks Eesti saartel ehitatud purjelaevaks.

Algul oli laeva kapten Gustav Teng (suri 1930), hiljem Jakob Teng ise. Dione oli Jakob Tengile kuulunud laevadest suurim. 

1935. aastal paigaldati Dionele 120-hobujõuline abimasin Alpha.

### Okupatsiooniaeg
Nõukogude okupatsiooni ajal laev natsionaliseeriti 15. oktoobril 1940, kuid Jakob Teng jäeti edasi kapteniks. 

Nõukogude Liidu – Saksamaa sõja algul, 1941. aasta sügisel, oli Dione Orjaku sadamas remondis. Masin oli remondiks lahti võetud ja laeval polnud purjesid. Ühel päeval saabus sadamasse salk Nõukogude Punalaevastiku mereväelasi, kes käskisid laeva neile loovutada ja meeskonnal lahkuda, ähvardades vastasel korral laeva jõuga üle võtta. Punalaevastiklased soovisid laevaga merele minna. Kui selgus, et laev on sõidukõlbmatu, saeti kättemaksuks (kapteni silme all) maha laeva mastid. Saabunud punalaevastiku väiksema laevaga pukseeriti Dione sadamast välja. Et aga meremärke polnud ja veeteed olid kohalikele võõrad, jooksis laev Suurrahul karile ja jäeti sinna maha. 

Enne 1941. aasta talve saabumist, Saksa võimu ajal, tõmmati Dione kapteni organiseerimisel puksiirlaevaga karidelt lahti ja viidi tagasi Orjaku sadamasse remonti ootama. 1944. aasta sügisel pukseeriti mastideta laev jälle Orjakust välja ja jäi uuesti Suurrahu kividesse kinni, kus hukkus lõplikult. Kapten ja omanik ise põgenesid 1944. aastal Rootsi.

### Abimasina kasutamine
1950. aasta kevadel tõstsid Kärdla elektrijaama töötajad omavalmistatud tuukrivarustuse abil laeva masina kerest välja, seadsid töökorda ja panid Kärdlas elektrit tootma. Dione masin oli elektrijaamas kasutusel 1957. aastani.

## Välislingid
* Ajalooline ülevaade purjelaevandusest ja laevaehitusest Hiiumaal (lk 12 räägib purjelaevast Dione (PDF-fail)
* Hiiumaa purjelaevanduse ajaloost Halulaeva kodulehel
* Foto Dionest Hiiu Lehes
Kaabelkoi

**Kaabelkoi** on panipaik purjelaeva või paadi vööris purjevarustuse ja muude laeva tarvikute hoidmiseks.

## Viited

## Välislingid
* Kaabõlkoi Kihnu sõnaraamat
1936. aasta Eesti-Soome maavõistlus poksis

**[[Eesti]]-[[Soome]] 1936. aasta [[Eesti–Soome maavõistlused poksis|maavõistlus]] [[poks]]is** toimus Viiburis 1. novembril 1936. Soome võitis 5:3.

Kärbeskaal (kuni 50,8 kg): Olli Lehtinen (FIN) – Hans Gutman (EST) 3 – 0

Kukk-kaal (kuni 53,5 kg): Jorma Lumilahti (FIN) – Karl Käbi (EST) 2 – 1

Sulgkaal (kuni 57,2 kg): Åke Karlsson (FIN) – Harald Freimuth (EST) 3 – 0

Kergekaal (kuni 61,2 kg): Nikolai Stepulov (EST) – Tauno Lehikoinen (FIN) RSC 2

Kergekeskkaal (kuni 66,7 kg): Sten Suvio (FIN) – Nigul Karits (EST) 3 – 0

Keskkaal (kuni 72,6 kg): Anton Raadik (EST) – Urho Leskinen (FIN) 3 – 0

Poolraskekaal (kuni 79,4 kg): Bernhard Salong (EST) – Aarne Järvinen (FIN) 2 – 1

Raskekaal (üle 79,4 kg): Kaleva Sampila (FIN) – Bronislav Virsa (EST) 2 – 1
1935. aasta Eesti-Soome maavõistlus poksis

**1935. aasta Eesti-Soome maavõistlus poksis** oli poksi maavõistlus Eesti ja Soome vahel 1935. aastal. See toimus Tallinnas tollases Saksa Teatri hoones (praeguse aadressiga Pärnu maantee 5; seal asub praegu Eesti Draamateater) 3. novembril 1935. Eesti võitis 6:2.

Kärbeskaal (kuni 50,8 kg): Johannes Poska (EST) – Matti Valtasaari (FIN) 3 - 0

Kukk-kaal (kuni 53,5 kg): Harald Freimuth (EST) – Veikko Huuskonen (FIN) 2 - 1

Sulgkaal (kuni 57,2 kg): Evald Seeberg (EST) – Åke Karlsson (FIN) 2 - 1

Kergekaal (kuni 61,2 kg): Nikolai Stepulov (EST) – Arvo Siponen (FIN) 3 - 0

Kergekeskkaal (kuni 66,7 kg): Bruno Ahlberg (FIN) – Aleksei Stepulov (EST) 3 - 0

Keskkaal (kuni 72,6 kg): Aleksander Reinke (EST) – Vilho Syrjänen (FIN) 2 - 1

Poolraskekaal (kuni 79,4 kg): Hannes Koivunen (FIN) – Anton Raadik (EST) RSC 2

Raskekaal (üle 79,4 kg): Evald Lukkin (EST) – Gunnar Holmström (FIN) 2 - 1
Marco Iacoboni

**Marco Iacoboni** (sündinud 13. märtsil 1960, Roomas) on itaalia neurobioloog, kes töötab Ameerika Ühendriikides.

Ta töötab California Ülikoolis Los Angeleses.

Ta on tuntud oma uurimustega peegelneuronite alal.

## Teosed
*Iacoboni, Marco 2008. *Mirroring People: The New Science of How We Connect With Others*. New York: Farrar, Straus and Giroux.
*Iacoboni, Marco 2009. *Mirroring People: The Science of Empathy and How We Connect with Others*. Picador. (Veidi uuendatud väljaanne 2008. aasta raamatust.)

## Vaata ka

* Giacomo Rizzolatti

## Viited
Jalggolf

**Jalggolf** on Eestis 2005. aastal Gaidar Matti leiutatud seltskondlik pallimäng, kus loodusesse või tehismaastikule paigaldatud rada tuleb läbida jalaga palli võimalikult väheste löökidega pesadesse toimetades.

Jalggolf ei vaja erivarustust ega kindlat tüüpi pinda. Samuti ei nõua see erilisi oskusi ega füüsilist jõudu, tempo valib iga mängija ise. Jalggolfi saab harrastada raja- või pesamängus, sprindis, võistkondlikus või individuaalses turniirimängus jne.

### Lühireeglid
Pesadest koostatud rada läbitakse nendesse (jalg)palli võimalikult väheste löökidega jalaga lüües. Pesad asetatakse üksteisest sobivale kaugusele rea, ringi või kujundina vastavalt võimalustele, pinnasele jne. Igal mängijal on oma, teistest erinev pall. Lüüakse kordamööda, üks löök korraga, kokkulepitud või loositud järjekorras ja ikka oma palli. Tabamuseks on palli jäämine pessa. Võitjaks on kõik raja pesad tabanud ja esimesena oma palli üle lõpujoone löönud mängija. Osalejate arv sõltub vaid seltskonna suurusest, mängu autor soovitab umbes viis mängijat korraga.

Preemialöögi saab mängija täiendavalt lüüa kohe, kui tabab kaasmängija pallist põrkega pesa või kui lööb pesas oleva konkurendi palli põrkega välja nii, et oma pall jääb pessa. Preemialöögid võimaldavad liidrile järele jõuda, üldine löögijärjekord ei muutu. Pesade korduva läbimisega saab mängida ka väiksemal alal või suurendada ringil läbitavate pesade arvu.

## Ajalugu
Jalggolf sündis 10. detsembril 2005. Aprillis 2006 asutati Eesti Jalggolfi Liit MTÜ ja Jalggolf OÜ. Esimesed pesad valmisid 2006. aastal, kasulik mudel registreeriti 2008. aastal.

## Viited
* Jalggolfi koduleht
* https://ekspress.delfi.ee/artikkel/50658851
* http://www.aripaev.ee/3673/rubr_artiklid_367306.html
Eistuk

**Eistuk** (rootsi keeles *ekstock/ökstock* 'tammepalk', soome keeles *eistokka; *Saaremaal ja Hiiumaal *joll, mooses*) oli algselt ühepuuvene, hiljem laudadest lühike kiiluta kumera kujuga ja tömpide otstega rannavee kalapaat, mille põhjalaud on küljelaudadest paksem ja otstest ülespoole painutatud. Ka **lootsik**. 

Eistuk oli tüürita, 1–2 paari aerudega paat.

Algne nimetus tähistas ühepuuvenet.

## Kirjandus
*Mereleksikon, 1996. Eesti Entsüklopeediakirjastus.

## Välislingid
*Eistuk Mereviki
*Helmi Neetar, Vilja Oja: "Haabju ja eistuk" (laennimetuste päritolust) Emakeele Seltsi aastaraamat 53 (2007), 87–103
ALOS

**ALOS** (**Advanced Land Observation Satellite**, ka **Daichi**) on Jaapani Maa-seire satelliit.

ALOS viidi päikesesünkroonsele orbiidile 24. jaanuaril 2006. Orbiidi kõrgus on 690&nbsp;km, mõõtmisintervall 46 päeva. Tehiskaaslane kaalub umbes 4 tonni.

Satelliidil on kolm sensorit.

* PRISM – pankromaatne radiomeeter, millel on kolm sõltumatut optilist süsteemi. Need on suunatud nadiiri ning orbiidil 24° ette ja taha. Ruumiline lahutus on 2,5 m, skaneerimisulatus 35&nbsp;km kolme vaatesuuna korral, 70&nbsp;km ainult nadiiri vaadates.
* AVNIR-2 – nähtava ja lähi-infrapuna spektripiirkonna radiomeeter, neli spektraalkanalit (420–500&nbsp;nm, 520–600&nbsp;nm, 610–690&nbsp;nm, 760–890&nbsp;nm), ruumiline lahutus 10 m, skaneerimisulatus 70&nbsp;km. Vaatesuund võib olla kuni 44° orbiidi tasandist kõrvale.
* PALSAR – sünteetilise apertuuriga radar maapinna reljeefi mõõtmiseks, töösagedus 1270&nbsp;MHz (L-band), mitu erinevat töörežiimi, kõrgeim ruumiline lahutus 10 m.
Pärnu rajoon

**Pärnu rajoon** oli haldusüksus Eesti NSV-s aastatel 1950–1957 ja 1962–1990. 

Pärnu rajoon moodustati pärast maakondade likvideerimist. Hõlmas algul Pärnu maakonna keskosa (v.a Pärnu linn, mis oli vabariikliku alluvusega linn).

Aastatel 1952–1953 kuulus Pärnu oblasti koosseisu. 

Aastatel 1957–1962 oli Pärnu rajoon likvideeritud ja selle territoorium kuulus Pärnu linnapiirkonda. Aastal 1959 liideti sellega likvideeritud Pärnu-Jaagupi rajooni kesk- ja lõunaosa ning likvideeritud Kilingi-Nõmme rajooni lääneosa. 

1961. aastal liideti sellega likvideeritud Lihula rajooni lõunapool. Aastal 1962 liideti sellega likvideeritud Vändra rajooni kesk- ja lõunaosa ning likvideeritud Abja rajooni läänepool. Aastal 1972 liideti Pärnu rajooniga Kaansoo piirkond Viljandi rajoonist. 

Pärnu rajooni kuulusid:

* Aluste külanõukogu
* Are külanõukogu
* Aruvälja külanõukogu
* Audru külanõukogu
* Halinga külanõukogu
* Häädemeeste külanõukogu
* Jõõpre külanõukogu
* Kabli külanõukogu

* Kaisma külanõukogu
* Kastna külanõukogu
* Kihlepa külanõukogu
* Kihnu külanõukogu
* Kikepera külanõukogu
* Kilksamaa-Räägu külanõukogu
* Koonga külanõukogu
* Kõnnu külanõukogu

* Lõpe külanõukogu
* Massiaru külanõukogu
* Mihkli külanõukogu
* Paikuse külanõukogu
* Pootsi külanõukogu
* Pööravere külanõukogu
* Ristiküla külanõukogu
* Ruhnu külanõukogu

* Rõusa külanõukogu
* Saarde külanõukogu
* Sauga külanõukogu
* Seliste külanõukogu
* Seljametsa külanõukogu
* Soometsa külanõukogu
* Surju külanõukogu
* Tahkuranna külanõukogu

* Tali külanõukogu
* Tihemetsa külanõukogu
* Tori külanõukogu
* Tõhela külanõukogu
* Tõstamaa külanõukogu
* Uulu külanõukogu
* Varbla külanõukogu
* Vändra külanõukogu

Seoses maakondade taastamisega nimetati Pärnu rajoon aastal 1990 Pärnu maakonnaks.
## EKP Pärnu Rajoonikomitee

*1941, Konstantin Männikson, EK(b)P Pärnu maakonnakomitee I sekretär 
**1941, Villem Kuusik, EK(b)P Pärnu maakonnakomitee II sekretär
*7. oktoober 1944 – 1944, detsember, Villem Kuusik, EK(b)P Pärnu maakonnakomitee I sekretär 
*1944–1945, Aleksander Ovsjannikov, Ivani p., EK(b)P Pärnu maakonnakomitee I sekretär
*1946–, Andrei Torf, EK(b)P Pärnu maakonnakomitee I sekretär
*1953–, Richard Niinepuu, EK(b)P Pärnu maakonnakomitee I sekretär
**Aleksander Valkonen, EKP Pärnu Rajoonikomitee
*1964–1971 Pjotr Vassikov, EKP Pärnu Rajoonikomitee I sekretär
*1973–1978  Jan Ganzen, EKP Pärnu Rajoonikomitee I sekretär
*1978–1988, Valter Udam, EKP Pärnu Rajoonikomitee I sekretär
**1988*, Ants Rääk, EKP Pärnu Rajoonikomitee teine sekretär
*Mai Kolossova, EKP Pärnu Rajoonikomitee sekretär

## Pärnu rajooni RSN Täitevkomitee
*1941, Voldemar Miller, Pärnumaa TSN Täitevkomitee esimees 
*1944–1946, Ilmar Jürisson, Pärnumaa TSN Täitevkomitee esimees 
*1947–1949, Ilmar Jürisson, Pärnumaa TSN Täitevkomitee esimees
*Rein Kirs, Pärnu rajooni RSN Täitevkomitee esimees
*Nigul Õnnik, Pärnu rajooni RSN Täitevkomitee esimees
* V. Makarov, Pärnu rajooni RSN Täitevkomitee esimees

## Viited