Joruba keel

**Joruba keel** on Nigeri-Kordofani hõimkonda Benue-Kongo keelte hulka kuuluv keel. Seda keelt räägitakse peamiselt Lääne-Aafrikas. See üks enam levinud keeltest Edela-Aafrika aladel, kus seda kõneleb umbes 19,4 miljonit inimest. 

Joruba keel kasutab ladina kirjaviisi.

## Iseloomustus

Joruba keel kuulub Lääne-Benue-Kongo keelerühma ja on osa Nigeri-Kordofani hõimkonnast. See on emakeeleks rohkem kui kahekümnele miljonile inimesele Nigeerias peamiselt Oyo, Oguni, Ondo, Osuni, Kwara ja Lagose osariikides. Kuigi suurem osa joruba keele kõnelejatest asuvad Nigeeriast edelasse jäävatel aladel, hajutatud kogukondi võib täheldada ka Benini ja Togo aladel. Kaasaegsed jorubad töötavad üldiselt käsitöölistena, kaup- või talumeestena. Üks põhiline põllusaak on näiteks kakao. Tänapäevases joruba ühiskonnas on talutöö üks levinumaid ning sellega tegelevad üldiselt meessoost isikud. Naised tegelevad rohkem turustussüsteemidega. Keeleoskus üldiselt piirdubki ainult emakeelega, üksikud valdavad ka mingit muud keelt.

Joruba keele kõnelejaid leidub ka Sierra Leones, Suurbritannias ning Ameerika Ühendriikides. Üle maailma kõneleb seda keelt 19 380 800 inimest, mis on umbes 0,27% maailma rahvastikust.

Selle **dialektid on**: Akono, Ào, Awori hõimu dialekt, Aworo, Punu, Egba, Ekiti, Gbedde, Igbonna, Ijebu, Ijesha, Ikale, Ila, Ilaje, Iworro, Jumu, Ondo, Owe, Oyo, Onijan, Yagba.

## Arvsõnad

Põhiarvsõnad: 
*üks      ọkan/mení
*kaks     méjì 
*kolm     mẹta 
*neli     mẹrin 
*viis     màrún 
*kuus     mẹfà 
*seitse   méje 
*kaheksa  mẹjọ 
*üheksa   mẹsan 
*kümme    mẹwa

Järgarvsõnad:
*(esimene)  èkíní
*(teine)    èkejì 
*(kolmas)   ẹkẹta 
*(neljas)   ẹkẹrin 
*(viies)    èkarùn 
*(kuues)    ẹkẹfà 
*(seitsmes) èkeje 
*(kaheksas) ẹkẹjọ 
*(üheksas)  ẹkẹsàn 
*(kümnes)   ẹkẹwà

Teatud numbritel võib olla ka mitu vormi, näiteks number 9 'mêsan' võib samuti esineda kui 'êsan'.

## Keele struktuur
**Joruba tähestik ja nasaalsed täishäälikud**
### Fonoloogia, süntaks ja morfoloogia

Joruuba keel on kaunikõlaline ning seda võib käsitleda kui tonaalset keelt, mille puhul on selgelt võimalik eristada kolme erinevat tooni: madal, keskmine ja kõrge. Eristamine toimub kasutades erinevaid akuudimärke – näiteks à ja á hääldus on erinev.

**Madalad helid** on äratuntavad oma sünge heli ja helilanguse poolest; neid tähistatakse järgnevate häälikutega: à, è, ẹ̀, ì, ò, ọ̀ ja ù. 

**Keskmised toonid** on äratuntavad oma tasase ja tasakaalus heli poolest – neid ei tähistata akuudimärkidega.

**Kõrged toonid** on äratuntavad oma helitõusude poolest ning väga täpse ja konkreetse häälduse tõttu; neid tähistatakse järgnevate häälikutega: á, é, ẹ́, í, ó, ọ́ ja ú.

**Süntaksi/morfoloogia poolest** on joruba keel võrdlemisi isoleeriv, seda eelkõige selle tõttu, et iga üksiku sõna kohta on väga vähe morfeeme. Kuigi morfeeme on kasinalt, on selle keele puhul võimalik vähesega öelda palju.

Näiteks: tegusõna "ra" tähendab ostma, kaduma, mädanema, magama, liikuma, grillima, väsima millestki, kahtlustama. Selliseid sõnu on keeles mitmeid.

**Näited subjekt-verb-objekt (SVO) lausetest**
*Ó/ rá/ bàbà, mis tähendab "Ta (meessoost) kiidab."
*Ó/ rã/ bàbà/, mis tähendab "Ta (meessoost) ostis vaske."
*Ó rã Õúnjẹ, mis tähendab "Ta (meessoost) ostis toitu."
**Näiteid subjekt-verb (SV) lausetest**
*Ó rá, mis tähendab "Ta haihtub."
*Ó rà, mis tähendab "See on mädanenud/see on paha."
*Õ ràà, mis tähendab "Ta (meessoost) ei ostnud seda."

### Sõnaliigid

Sõnaliigid:
*Nimisõna
*Asesõna
*Tegusõna
*Määrsõna
*Omadussõna
*Sidesõna
*Eessõna
*Hüüdsõna

## Keelenäited
# "Mo ni fe" tähendab "ma armastan sind"
# Gbogbo ènìyàn ni a bí ní òmìnira; iyì àti ẹ̀tọ́ kọ̀ọ̀kan sì dọ́gba. Wọ́n ní ẹ̀bùn ti làákàyè àti ti ẹ̀rí-ọkàn, ó sì yẹ kí wọn ó máa hùwà sí ara wọn gẹ́gẹ́ bí ọmọ ìyá tähendab "Pidades silmas, et inimkonna kõigi liikmete sünnipärase väärikuse ning nende võrdsete ja võõrandamatute õiguste tunnustamine on vabaduse, õigluse ja rahu alus maailmas".

## Ortograafia

Joruba keele ortograafia sai alguse 1850. aastate alguses. Sellest alates on see olnud järkjärgulises muutumises. Joruba keel kasutab ladina tähestikku, milles on 30 tähemärki.

Selles keeles on tekste kirjutatud 19. sajandi algusest. 1960. aastatel moodustas Lääne-Nigeeria haridusministeerium kaks komiteed eesmärgiga luua ühtne ortograafia süsteem Joruba keele jaoks. Aastal 1966 tutvustas nendest kahest mõjuvõimsam, Joruba Ortograafia Komitee, oma leide ning sellest kujunes keelele baasortograafia, mida hakati standardina koolides õpetama.

## Vaata ka
*jorubad

## Viited

## Välislingid
* Veebipõhine joruba keele õppekeskkond (1)
* Joruba fraase (1)
* Joruba tähestik ja nasaalsed häälikud