open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Huayan

***Huayan*** (hiina keeles 華嚴; jaapani keeles *kegon*) on hiina budismi filosoofiline koolkond, mis kujunes 7.–8. sajanditel. Koolkonna nimi pärineb "Vanikusuutra" (sanskriti keeles *Avataṃsaka-sūtra*) hiinakeelsest pealkirjast (華嚴經, "Huayan jing")

*Huayan*i esimeseks patriarhiks peetakse Dushuni (557–640), kuid koolkonna tegelik rajaja oli kolmas patriarh Fazang (643–712), kes pani sellele aluse oma "Vanikusuutra" tõlke ja kommentaaridega. Patriarhide järjestusse kuuluvad veel teine patriarh Zhiyan (602–668), neljas Chengguan (738–820 või 838) ning viies ja viimane patriarh Zongmi (780–841). 

9. saj lõpus koolkond hääbus, kuigi õpetajaliinid on kestnud tänapäevani.

*Huayan*i filosoofia rõhutab kõikide nähtuste vastastikust seostatust ja läbipõimumist (hiina keeles *wu ai*). Laialdaselt kasutatakse selleks olemuse (hiina keeles *li*) ja nähtumuse ehk sündmuse (hiina keeles *shi*) mõistete dialektikat.

*Huayan*’i neljas ja viies esiõpetaja ehk patriarh (kellest viimane oli ühtlasi ka *[[chan]]*’i koolkonna õpetaja) rõhutasid peale "Vanikusuutra" ka teisi tekste nagu „Mahajaana usu tärkamine“, „Vimalakīrti suutra“, „Teemantsuutra“ ja „Nirvaanasuutra“ ning lisasid *huayan*’i õpetusse palju *[[Tiantai koolkond|tiantai]]*’st ja ''chan''’ist laenatut. Nagu *tiantai* ja *chan*, jõuab ka huayan äkilise virgumise meetodi tunnistamiseni.

Nagu „Lootossuutra“, nii rõhutab ka Vanikusuutra kõikides olendites peituvat budaloomust, kuid filosoofilisemas plaanis on tegu „Lootossuutrast“ oluliselt keerukama teosega. Suutra üks kandvaid ideid peitub tõdemuses, et kõiksus moodustab ühe täielikult lõimunud terviku, mille kõik osad on orgaaniliselt teineteisega seotud. 

Fazang näitlikustas seda Buddha kuju ja kümne peegli abil. Ta paigutas tõrvikuga valgustatud Buddha kuju ümber, alla ja kohale üksteise poole suunatud peeglid, nii, et peeglites ei peegeldunud mitte ainult Buddha kuju, vaid ka peegeldused teistest peeglitest, samuti peegelduste peegeldused ja peegelduste peegelduste peegeldused ning nõnda lõputult edasi.

## Vaata ka

* Hiina budism
* Tiantai koolkond
* Chan

## Viited
Željko Joksimović

**Željko Joksimović** (serbia keeles Жељко Јоксимовић; sündinud 20. aprillil 1972 Belgradis) on Serbia laulja.

2004. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ta Serbia ja Montenegrot lauluga "Lane moje". Finaalis sai ta 263 punktiga teise koha.

2008. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel oli ta koos Jovana Jankovićiga õhtujuht.

2012. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ta Serbiat lauluga "Nije ljubav stvar". Finaalis sai ta 214 punktiga kolmanda koha.

## Välislingid
* Laulja koduleht
Rambo Amadeus

**Rambo Amadeus** (serbia keeles Rambo Amadeus / Рамбо Амадеус, kodanikunimi **Antonije Pušić**; sündinud 14. juunil 1963 Kotoris) on Montenegro laulja.

2012. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ta Montenegrot lauluga "Euro Neuro". Ta sai oma poolfinaalis 20 punktiga 15. koha ega pääsenud finaali.
Dovilė Garlaitė

**Dovilė Garlaitė** (sündinud 1982) on leedu alpinist.

Ta on esimene Leedu naisalpinist, kes on tõusnud Ismoili Somoni mäetippu.

Tema koos Paulius Jakutavičiusega 2008. aastal sooritatud tõus Han-Tengrile põhjaküljelt Solomatovi marsruuti mööda (Vene süsteemi järgi raskuskategooria 5A–5B) hinnati Baltikumi meistrivõistlustel mägironimises kõrgalpinismi kategoorias esikoha vääriliseks.

## Tõusud seitsmetuhandeliste tippu
*2008 – Han-Tengri (7010 m)
*2010 – Korženevskaja (7105 m)
*2010 – Ismoili Somoni mäetipp (7495 m)

## Tunnustus
*2010 – valiti Leedu parimaks alpinistiks

## Viited

## Välislingid
*Geriausia Lietuvos alpiniste pirmą kartą tapo moteris. 22.11.2010. delfi.lt
*Mano kalnai. 25.01.2011. kelionesirpramogos.lt
Paulius Jakutavičius

**Paulius Jakutavičius** (sündinud 1978) on leedu alpinist.

Tema koos Dovilė Garlaitėga 2008. aastal sooritatud tõus Han-Tengrile põhjaküljelt Solomatovi marsruuti mööda (Vene süsteemi järgi raskuskategooria 5A–5B) hinnati Baltikumi meistrivõistlustel mägironimises kõrgalpinismi kategoorias esikoha vääriliseks.

Jakutavičius lõpetas 1997. aastal Kaunase Tehnoloogiaülikooli gümnaasiumi. Ta tegutseb ka fotograafina.

## Tõusud seitsmetuhandeliste tippu
*2008 – Han-Tengri (7010 m)
*2010 – Korženevskaja (7105 m)

## Viited

## Välislingid
*Paulius Jakutavičius. Fotografija kalnuose. 11.02.2009. kalnai.lt
Šerkšnėnai

**Šerkšnėnai** (žemaidi *Šerkšnienā*) on küla Leedus Mažeikiai rajoonis, Šerkšnėnai valla halduskeskus. 

Külas on postkontor, algkool ja raamatukogu, samuti asub seal kaks kalmistut. Šerkšnėnai asub Šerkšnė jõe kaldal, küla juures asub jõel väike Šerkšnėnai hüdroelektrijaam. Küla maadele jääb Šerkšnėnai lennuväli.

Asula nimi tuleneb Šerkšnė jõest.

## Ajalugu

Šerkšnėnaid on esmamainitud 1558. aastal ja seejärel 1568. aastal (*Szerksnany*). 1596. aastal läks küla Žemaitija piiskopkonna kapiitlikooli valdusse.

XIX sajandi alguses oli külas Šerkšnėnai mõis. Külas oli ka vesiveski. 1920. aastal avati külas algkool, mis 2009. aastast on Tirksliai keskkooli osakond.

Nõukogude perioodil oli küla Šerkšnė kolhoosi keskasulaks. 1947. aastal asutati sinna klubi-lugemistuba, millest 1956. aastal kasvas välja kohalik raamatukogu. 1957. aastal valmis kultuurimaja.

1984. aastal rajas Mažeikiai aviatsiooniklubi Šerkšnėnaisse lennuvälja. 1997. aastal rajati külla hüdroelektrijaam võimsusega 64 kW.

## Elanikkond


* 336 (1859)
* 179 (1902)
* 508 (1923)
* 600 (1959)
* 456 (1970)
* 460 (1979)

* 400 (1987)
* 386 (1989)
* 473 (2001)
* 400 (2011)
* 340 (2021)


Serksnenai,_2006-09-02.jpg|Külavaade
Serksnenu_pradine_mokykla.jpg|Algkooli hoone
Serksnenu_kapinaites.jpg|Kalmistu


## Viited

## Välislingid
*Küla portaalis vietoves.Lt
*Küla Mažeikiai piirkonna entsüklopeedias
PS Kemi Kings

**PS Kemi Kings** (ka *PS Kemi*) on Soome jalgpalliklubi, mis tegutseb Kemis. Klubi mängib 2017. aastal Veikkausliigas.

Klubi on varem kandnud nime *PS Kemi Kings*, millest tuleneb ka nende hüüdnimi *Kingit*.

## Ajalugu
Klubi loodi 21. augustil 1999 Kemin Palloseura, Kemin Pallotoveriti ja Visan Pallo ühinemisel.

## Saavutused
***[[Ykkönen]]** 
: **Võitja (1):** 2015
***[[Kakkonen]]**
: **Võitja (4):** 2003, 2007, 2013, 2014
: **2. koht (1):** 2006, 
: **3. koht (2):** 2005, 2012

***[[Suomen Cup]]i väike finaal** 
: **Võitja (1):** 2015

## Viited

## Välislingid
*PS Kemi Veikkausliiga lehel
1. järgu major

**1. järgu major** ehk **premier-major** oli mitme riigi sõjaväeline auaste. 

## Venemaa keisririik
Venemaal kehtestati 1. järgu majori (vene keeles *премьер-майор*) auaste 1716. (teistel andmetel juba 1711.) aastal, mil majori auaste jagati kaheks. See oli kõrgem 2. järgu majorist ja madalam alampolkovnikust. Teenistusastmete tabelis oli see aastatel 1731−1797 VIII klassi, kaardiväes aga aastatel 1748−1797 VI klassi auaste.

1. järgu major oli polgukomandöri ehk polkovniku abi ja polgu tähtsuselt kolmas ohvitser. Tema vastutas väeosa rividrilli ja inspekteerimise eest. Ühtlasi oli ta polgu 1. pataljoni tegelik komandör (pataljoni šeff oli polkovnik). Kui polkovnik või tema asetäitja alampolkovnik ei saanud polku juhtida, võis neid kohuseid täita 1. järgu major.

Majori auastme kaheks jagamine kaotati keiser Paul I ajal 1797. aastal ja kõik 1. ja 2. järgu majorid said majori auastme.

## Vaata ka
*2. järgu major
Viešvėnai I

**Viešvėnai I** (ka lihtsalt **Viešvėnai**) on küla (endine alev) Leedus Telšiai rajoonis, Viešvėnai valla halduskeskus. Külas on postkontor, põhikool ja raamatukogu.

## Ajalugu

Arheoloogilistel andmetel oli küla ümbruskond asustatud juba kiviajal. Küla kuulus kuralaste Ceklise muinasmaakonda. Viešvėnaid mainiti kirjalikes allikates esimest korda aastal 1253 Liivi ordu ja Kuramaa piiskopkonna piirilepingus (*Wieswe*, *Versevene*). XV sajandil läks asula Leedu valdusse. Aastal 1567 sai Viešvėnaist alev. Aastal 1758 ehitati sinna esimene kirik.

Aastal 1831 osalesid sealsed elanikud Novembriülestõusus. Asula kohta olid tsaariajal vene keeles kasutusel nimekujud Вѣшвяны ja Вешвяны. Aastal 1852 ehitati vana kiriku asemele uus. Aastal 1908 sealne kihelkond likvideeriti, ent see taastati taas aastal 1924. Nõukogude ajal oli Viešvėnai kohaliku kolhoosi keskasulaks. Aastal 2007 püstitati külla kaks metallist risti, mälestamaks Nõukogude võimude poolt toime pandud Rainiai massimõrva ohvreid.

## Viited

## Välislingid

*Küla portaalis vietoves.Lt
Knez

**Knez** (Knez / Кнез; kodanikunimi **Nenad Knežević**; sündinud 5. detsembril 1967 Cetinjes) on Montenegro laulja.

Ta esindas Montenegrot 2015. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel Viinis. Finaalkontserdil sai ta 44 punktiga 13. koha.
Eva Sršen

**Eva Sršen** (sündinud 1951 Ljubljanas) on Sloveenia laulja.

Ta esindas Jugoslaaviat 1970. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel lauluga "Pridi, dala ti bom cvet". Finaalkontserdil sai ta nelja punktiga 11. koha.

## Viited
2000. aasta Soome presidendivalimised

**2000. aasta Soome presidendivalimistel** valiti Soome president aastateks 2000–2006. 
Valimiste esimene voor toimus 16. jaanuaril 2000. Kuna ükski kandidaat ei saanud üle 50 protsendi häältest, toimus 6. veebruaril 2012 kahe enim hääli saanud kandidaadi –  Tarja Haloneni ja Esko Aho – osalusel teine voor. Valimised võitis Tarja Halonen.

Valimiskandidaate oli kokku 7.
Upyna (Telšiai)

**Upyna** on küla Leedus Telšiai rajoonis, Upyna valla halduskeskus. Külas on postkontor, põhikool ja raamatukogu. Upyna asub Upyna jõe kaldal. Vaatamisväärsusteks on aastal 1807  valminud kirik ja selle kellatorn. Aastast 1924 on Upyna kohaliku kihelkonna keskuseks.

Upyna,_gatvė.JPG|Külatänav
2010_09_05_13Upyna2.JPG|Vaade Upynale
Upynos_upelis.JPG|Upyna jõgi
2010_09_05_13Upyna4.JPG|Upyna kirik


## Viited

## Välislingid

*Küla portaalis vietoves.Lt
Tereza Kesovija

**Tereza Ana Kesovija** (sündinud 3. oktoobril 1938 Dubrovnikis) on Horvaatia laulja.

Ta esindas Monacot 1966. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel lauluga "Bien plus fort". Finaalkontserdil jäi ta 0 punktiga viimasele 17. kohale.

1972. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ta Jugoslaaviat lauluga "Muzika i ti ning tuli 87 punktiga 9. kohale.

## Viited

## Välislingid
* Koduleht
Aleksander Rudolf Laane

**Aleksander Rudolf Laane** (13. märts 1910 Triigi mõis, Avanduse vald, Virumaa – 13. jaanuar 1973 Põikva küla, Paide rajoon) oli eesti tõstja ja metsavend.

## Elukäik
Aleksander Laane õppis Avinurme koolis. Tõstmist hakkas harrastama Esna spordiseltsis Kalju. Eestit esindas ta juba 1935. aastal võistlustel Lätis ja 1937. aastal Rootsis. Tuli aastatel 1934–1944 tõstmise keskkaalus viis korda Eesti meistriks.

Tulemuste poolest võinuks ta osaleda 1936. aasta Berliini olümpiamängudel, kuid seal jäi käimata rahanappuse tõttu. Ta oli esimene Eesti meister Järvamaal. Eesti Vabariigi lõpul 1940 oli ta Eesti kõigi aegade edetabelis oma kaalus kolmandal kohal. Isiklik rekord kolmevõistluses 325&nbsp;kg (1937).

Enne Teist maailmasõda töötas politseis. Sõja ajal oli rindel politseipataljonis. Osales 1941–1944 Omakaitse tegevuses, varjas end 1945–1949 metsavennana. 1949. aastal ta arreteeriti, oli Karagandõ oblastis vangilaagris, vabanes 1958. aastal. Eestisse naasnud, elas ja töötas ta Põikva külas Järvamaal, seejuures mitu aastat ilma elamisloata. Tegutses ka tõstespordi kohtunikuna.

## Sportlikud saavutused

## Isiklikku
Tema tütrepoeg René Laane on jõutõstja, treener ja endine Eesti kaitseväelane.

## Mälestuse jäädvustamine
31. mail 2014 toimusid Albus esimesed Aleksander Rudolf Laane I mälestusvõistlused. Iga-aastasi võistlusi korraldab tõstja ja tõstesporditreener Ahti Uppin.

## Viited

## Kirjandus
* Freimann, Jüri. Tõstesport Järvamaal läbi aegade. 2013
* Poljakov (Laane), Merike. Tuntud inimesi minu suguvõsas. 2014
* Poljakov (Laane), Merike. Killukesi Põikva külast Järvamaal. 2016

## Välislingid
* Biograafia ESBL-is
* http://www.tosteliit.ee/index.php?page=151
Ledina Çelo

**Ledina Çelo** (sündinud 9. veebruaril 1977 Tiranas) on Albaania laulja ja modell.

Ta esindas Albaaniat 2005. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel lauluga "Tomorrow I Go". Finaalkontserdil tuli ta 53 punktiga 16. kohale.

## Viited
Soome Akadeemia

**Soome Akadeemia** on riiklik teadusuuringute rahastusasutus Soomes. Asutuse peakontor asub Helsingis. 

Aastas haldab akadeemia üle 260 miljoni euro Soome teadusuuringute raha. 

Akadeemia on küll ainult rahastus-, mitte õppeasutus, aga sellele vaatamata kannavad selle liikmed tiitlit "professor".

Aastatel 2012–2022 oli asutuse president Heikki Mannila (sündinud 4. jaanuaril 1960). Aastast 2022 on akadeemia president Paula Eerola (sündinud 10. jaanuaril 1962). 

## Viited
Juliana Pasha

**Juliana Pasha** (sündinud 20. mail 1980 Tiranas) on Albaania laulja.

Ta esindas Albaaniat 2010. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel lauluga "It's All About You. Finaalkontserdil saavutas ta 62 punktiga 16. koha.

## Viited
Frederik Ndoci

**Frederik Ndoci** (sündinud 9. veebruaril 1960 Shkodëris) on Albaania laulja ja laulukirjutaja.

Ta esindas lauluga "Hear My Plea" Albaaniat duetis koos Aida Ndociga 2007. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel Helsingis, kus nad said poolfinaalis 17. koha ja edasi finaali ei pääsenud.

## Viited
Ryškėnai

**Ryškėnai** on küla Leedus Telšiai rajoonis, Ryškėnai valla halduskeskus. Küla asub Telšiai serval. Ryškėnais on kabel, põhikool ja raamatukogu.

## Viited

## Välislingid
*Küla portaalis vietoves.Lt
Õnnemaa suutrad

**Õnnemaa suutrad** ehk **Puhta Maa suutrad** (sanskriti keeles *Sukhāvatīvyūha-sūtra*; tiibeti keeles *bde ba can gyi bkod pa’i mdo*) on mahajaana budismi pühakirjad, mis on eriti olulised õnnemaa ehk puhta maa koolkondades. Nendes kirjeldatakse Sukhāvatīt ehk Õnnemaad ning seal sündimise tingimusi ja võimalusi.

Indias või Sise-Aasias umbes 2. või 3. saj algupäraselt sanskriti keeles loodud suutrast on mitmeid versioone.

* Pikemas, "Igavese elu" või "Pika eluea Buddha mõtluse suutras" jutustab Buddha Ānandale Amitābha kunagistest tõotustest ning tema tegevusest bodhisattvana kuni budaks saamise ja omaenda budavälja, Sukhāvatī loomiseni, milles sündimine annab ideaalse võimaluse nirvaanasse jõudmiseks.

* Lühem, "Amitābha suutra" annab Sukhāvatī budavälja detailse kirjelduse.

* Kolmas Õnnemaa suutra, *Amitāyurdhyāna Sūtra*, on tõenäoliselt loodud hiljem hiinakeelsena ja seejärel (tagasi) tõlgitud sanskriti keelde. 

Suutrad kirjeldavad Amitābha puhastatud budavälja ehk puhast maad. Bodhisattva Dharmākara annab 46 tõotust, millega ta lubab rajada puhta maa, kus olendid saaksid erakordselt hõlpsasti Buddha õpetust järgida. Bodhisattva Dharmākara täidab oma tõotused, temast saab buda Amitābha ning tema puhas maa kannab nime Sukhāvatī ehk "Õnnemaa".

Olendid saavad Sukhāvatī'sse ümber sündida ennast buda Amitābha'le pühendades, Amitābha nime korrates ning Sukhāvatī'd kujustades.

Õnnemaa suutrad on eriti populaarsed Hiina ja Jaapani puhta maa koolkondades, kuid Amitābha kultus on levinud ka mujal. Amitābhat mainib juba mahajaana tuntuim teoreetik Nāgārdžuna, keda Hiinas peetakse ühtlasi ka puhta maa koolkonna esimeseks esiõpetajaks.

*Sukhāvatīvyūha-sūtra *lühem versioon on ilmunud eesti keeles pealkirja all «Õnneliku maa suutra» Maret Kargi tõlkes (1975).

## Vaata ka

* Budistlik kosmoloogia

## Viited
Jankai

**Jankai** on küla Leedus Kazlų Rūda omavalitsuses, Jankai valla halduskeskus. Külas on postkontor, põhikool ja raamatukogu.

Jankaid mainiti kirjalikes allikates esimest korda aastal 1701. Algselt kandis see nime *Slabotka*, aga aastast 1830 kandis see nime *Janki*.  Nõukogude ajal oli Jankai kohaliku kolhoosi keskasulaks.

## Viited

## Välislingid

*Küla portaalis vietoves.Lt
500 eKr

**Aasta 500 enne Kristuse sündi** ehk meie ajaarvamist. 

## Sündmused
*Vana-Rooma konsuliteks olid Servius Sulpicius Camerinus Cornutus ja Manius Tullius Longus.
* ...

## Sündinud
* ...

## Surnud
* ...
Lahden kisapuisto

**Lahden kisapuisto** on jalgpallistaadion, mis asub Soomes Lahtis. FC Lahti kasutab staadioni oma Soome kõrgliiga (Veikkausliiga'') kodumängudeks. Staadion mahutab 3187 pealtvaatajat. 

## Ajalugu
Lahden Kisapuisto jalgpallistaadion ehitati 1952. aasta suveolümpiamängude tarvis ning see võõrustas kahte olümpia eelmängu ja ühte põhimängu. Esimesed olid Poola-Prantsusmaa vaheline kohtumine 15. juulil ja Luksemburgi-Suurbritannia vaheline kohtumine 16. juulil ning põhiturniiri mäng oli Türgi-Curaçao 21. juulil.

1967. aastal püstitati staadionil publikurekord, kui kohalikku liigamängu oli jälgimas 8144 pealtvaatajat.

29. oktoobril 2003 põles osa tribüünist maha, kui suitsetavad teismelised tüdrukud panid tribüüni kogemata põlema.
Degaičiai

**Degaičiai** on küla Leedus Telšiai rajoonis, Degaičiai valla halduskeskus. Külas on kultuurimaja, põhikool ja raamatukogu. Degaičiais asub Telšiai lennuväli.

Aastani 1940 asus küla kohal Degaičiai mõis, millest on säilinud park. Nõukogude ajal rajati sinna kohaliku kolhoosi keskasula, samuti asus külas Anulėnai linnukasvatussovhoos. Aastal 1994 rajati kultuurimaja juurde kabel, aastal 1912 valmis aga sealne kirik.

Degaičiai,_bokštas.JPG|Veetorn
Degaiciu_koplycia.jpg|Kirik
Degaičiai,_akmuo_prie_parko.JPG|Park


## Viited

## Välislingid

*Küla portaalis vietoves.Lt
Plutiškės

**Plutiškės** on küla Leedus Kazlų Rūda omavalitsuses, Plutiškėse valla halduskeskus. Külas on postkontor, keskkool ja raamatukogu.

Aastal 1791 rajati külla kabel. Algselt allus see Prienai kihelkonnale. Aastal 1839 ehitati sinna kabeli asemele kirik. Aastast 1915 on küla kohaliku kihelkonna keskuseks.

Plutiškių mokykla.JPG|Koolimaja
Plutiskiu baznycia.jpg|Kirik
Plutiškės, tvenkinys.JPG|Paisjärv


## Viited

## Välislingid

*Küla portaalis vietoves.Lt
Wiklöf Holding Arena

**Wiklöf Holding Arena** (endise nimega **Idrottsparken**) on mitmeotstarbeline staadion, mis asub Soomes Ahvenamaa pealinnas Maarianhaminas. 
IFK Mariehamn kasutab staadioni oma Soome kõrgliiga (Veikkausliiga) kodumängudeks.

## Enim pealtvaatajaid
* Veikkausliigas: 4535 (23. november 2016, IFK Mariehamn – Ilves)
* Liigacupil: 2064 (9. november 2004, IFK Mariehamn – FC Jazz)
* Ykkönenis: 1952 (29. august 2004, IFK Mariehamn – KuPS)
* Kakkonenis: 1713 (22. august 1999, IFK Mariehamn – FF ÅIFK)
* Sõprusmängul: 3448 (2. juuni 2009, IFK Mariehamn – Atlético Madrid)
APN

**APN** (akronüüm venekeelsest fraasist Агентство печати «Новости» ('pressiagentuur Novosti')) oli Nõukogude Liidu uudisteagentuur, mis moodustati 1961 Nõukogude Infobüroo (Sovinformbjuro) baasil. APN oli Nõukogude ajal juhtivaid uudiseid ja ajakirjandust vahendav agentuur. 

APNi peaülesanne oli välispoliitiline propaganda, mis pidi Nõukogude Liidu vabariikidest, Nõukogude inimestest ja Nõukogude eluolust looma välisriikides positiivse kuvandi. APNil olid välisesindused rohkem kui 120 riigis. APN andis välja 60 ajalehte ja ajakirja 45 keeles. 

27. juulil 1990 moodustati APN baasil **informatsiooniagentuur Novosti** (vene Информационное агентство «Новости», lühend ИАН (IAN)). Septembris 1991 korraldati IAN ümber Venemaa riiklikuks uudisteagentuuriks ehk RIA Novostiks.
Antanavas

**Antanavas** (poola keeles *Antonowo*) on küla Leedus Kazlų Rūda omavalitsuses, Antanavase valla halduskeskus. Külas on postkontor, põhikool ja raamatukogu. Antanavas asub Pilvė jõe kaldal. Külas tegutseb piiritusevabrik, seal ammutatakse mineraalvett. Vaatamisväärsusteks on mõisa park ja XVIII sajandil ehitatud puidust kabel.

Antanavase mõis rajati XVIII sajandil, samast ajast pärinevad ka piiritusevabrik ja kabel. Algselt kuulus küla Jan Antoni Chrapowickile. Tema teise nime järgi on küla ka nime saanud. Küla elanikud osalesid Jaanuariülestõusus. 1923. aastal tükeldati suurem osa mõisa maadest talukruntideks. Teise maailmasõja järel tegutsesid küla ümbruskonnas Leedu metsavennad. Nõukogude ajal oli Antanavas nii kohaliku kolhoosi kui ka sovhoosi keskasula.

## Viited

## Välislingid
*Küla portaalis vietoves.Lt
Adler

**Adler** on linnaline asula Venemaal Krasnodari krais Sotši linna Adleri rajoonis. Adleris elab 100 000 inimest. Asula jääb Musta mere äärde ja Mzõmta jõe suudmesse.

Tänapäeval on Adler populaarne kuurortlinn, seal korraldatakse ka rahvusvahelisi üritusi. 2014. aasta taliolümpiamängude ajal oli Adler üks võistluste toimumiskohti. Adleris asub Põhja-Kaukaasia raudtee suurim raudteejaam, millest sai Abhaasia ja Gruusia konflikti tõttu rööbastee lõppjaam.

## Ajalugu
Adlerit on allikates esimest korda mainitud 1641. Venelased ehitasid 1837. aastal sinna Püha Vaimu (*Святого Духа*) kindluse. Enne seda oli seal Lieši linn, kus elas abhaaside sadzi rahvarühm. Genova vabariik asutas seal 12. sajandil Layso tehase. Tol ajal kuulus see maa sadzi soost printsessile Aredbale. Türklased nimetasid seda kohta *Artlar*iks või *Arti*ks. Venelased tuletasid sellest valesti hääldades *Adler*i, mis pärineb saksa keeles kulli tähendavast sõnast *Adler*. Teise teooria sõnul tuleneb nimi prikklaeva nimest *Adler*. Adleri linn asutati 1869.

## Topograafia
Adleris asub kruusane ja kitsas rand, mida läbib raudtee.

Adleris on Kolmainsuse ja Püha Vaimu Vene Õigeusu kirik ning Armeenia Saint Sarkise toomkirik.

Veel asub linnas Adleri rajooni ajaloomuuseum ja *Южные культуры* park.

## Viited
*  reisibrošüür Wikivoyage'is
Vapnjarkõ

**Vapnjarkõ** (ukraina keeles Вапнярки) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Tomašpili rajoonis. Elanike arv on 765. Pindala on 2,238 km².
Wayde van Niekerk

**Wayde van Niekerk** (sündinud 15. juulil 1992 Kaplinnas) on Lõuna-Aafrika kergejõustiklane. Ta on 400 meetri jooksu maailmarekordi omanik.

2015. aasta maailmameistrivõistlustel Pekingis võitis Niekerk kuldmedali ajaga 43,48.

2016. aasta olümpiamängudel Rio de Janeiros võitis ta kulla Kirani Jamesi ees maailmarekordiga 43,03.

2017. aasta maailmameistrivõistlustel Londonis võitis ta 400 meetri jooksus esikoha 43,98-ga. Lisaks võitis ta 200 meetri jooksus 20,11-ga hõbemedali.

Ta kandis 2016. aasta suveolümpiamängude avatseremoonial Lõuna-Aafrika Vabariigi lippu.

## Isiklikud rekordid

## Välislingid
*
Tammela staadion

**Tammela staadion** (soome keeles *Tammelan stadion*) on jalgpallistaadion Soomes Tampere linnas. 

Tampere Ilves kasutab staadioni oma Soome kõrgliiga (Veikkausliiga) kodumängudeks. Oma kodumänge peavad seal ka TPV (Kakkonen), Ilves-Kissat (Kolmonen) ja Ilvese naiste võistkond, kes mängib Naisten liigas.

## Ajalugu
1926. aastal võttis linna nõukogu vastu otsuse ehitada Tammelasse jalgpalliväljak. Ehitus kestis rahapuuduse tõttu kaua; staadion avati küll 1931. aastal, kuid tribüün valmis alles 1937. aastal. Praegune tribüün ehitati 1993. Ainult peatribüünil on nummerdatud istmed, kokku on seal 1300 istekohta.

Staadioni publikurekord pärineb 2. oktoobrist 1994, kui TPV ja HJK vahelist kohtumist oli jälgimas 5490 pealtvaatajat.
Yuan Shikai

**Yuan Shikai** (hiina keeles 袁世凱, *Yuán Shìkǎi*; 16. september 1859 Xiangcheng, Henan – 6. juuni 1916 Peking) oli Hiina revolutsionäär, Hiina Vabariigi teine president.
Savon Sanomat Areena

**Savon Sanomat Areena** (endise nimega *Kuopion keskuskenttä*, endine sponsornimi *Magnum Areena*) on jalgpallistaadion, mis asub Kuopios Soomes.

KuPS kasutab staadioni oma Soome kõrgliiga (Veikkausliiga) kodumängudeks.

## Pildigalerii

File:KuPS vs JIPPO soccer draw.jpg|KuPS Kuopio vs. JIPPO Joensuu
File:Magnum Areena Kuopio 2007.jpg|KuPS Kuopio vs. JIPPO Joensuu


## Viited
Ecuadori linnade loend

Siin on loetletud Ecuadori linnad.

## Loend
### Tähestikulises järjestuses
* Ambato
* Arajuno
* Babahoyo
* Bahía de Caráquez
* Baños de Agua Santa
* Cuenca
* Durán
* Esmeraldas
* Guaranda
* Guayaquil
* Ibarra
* La Libertad
* Latacunga
* Loja
* Macas
* Machala
* Manta
* Milagro
* Nueva Loja
* Portoviejo
* Piñas
* Pintag
* Quevedo
* Quito 
* Riobamba
* Santo Domingo de los Colorados
* Salinas
* Shell Mera
* Tulcán

### Rahvaarvu järgi
Sauvosaaren Urheilupuisto

**Sauvosaaren Urheilupuisto** on jalgpallistaadion, mis asub Kemis Soomes. 

PS Kemi kasutab staadioni oma Soome kõrgliiga (Veikkausliiga) kodumängudeks.
Natalia Barbu

**Natalia Barbu** (sündinud 22. augustil 1979 Bălțis) on Moldova laulja.

Ta esindas Moldovat 2007. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel lauluga "Fight". Finaalkontserdil tuli ta 109 punktiga 10. kohale.
2024. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ta Moldovat lauluga "In the Middle", kuid finaali ei pääsenud.

## Viited
General Electric Building

**General Electric Building**, algse nimega **RCA Victor Building**, on 50-korruseline pilvelõhkuja New Yorgi kesklinnas Manhattanil Midtownis St. Bartholomew' kiriku kõrval aadressil 570 Lexington Avenue.

195 meetri kõrguse äripindadega hoone projekteeris arhitektuuribüroo Cross & Cross, mis projekteeris samuti 20 Exchange Place'i. Hoone valmis aastatel 1929–1931 ning see on kujundatud uusgootika nüanssidega *[[art déco]]* stiilis. See on üks parimad *art déco* suuna näiteid maailmas. Selle tornitipu kroon on mõeldud kujutama elektrijõudu ja raadiolaineid, seda eriti öövalgustuses.

Hoone ehitamise algatas RCA, mis oli siis General Electricu tütarettevõte. RCA kolis ise aga aadressile 30 Rockefeller Plaza, mis sai seejärel tuntuks kui RCA Building, ning aastatel 1933–1974 kasutas General Electric hoonet enda peakontorina. 1993. aastal annetas General Electric hoone Columbia ülikoolile ning aastatel 1993–1995 läbis see ulatusliku renoveerimise.

Aastal 1985 arvas New York City Mälestusmärkide Säilitamise Komisjoni selle kaitsealuseks mälestusmärgiks (*New York City Landmark*). Aastal 2004 kanti see Ameerika Ühendriikide Ajalooliste Paikade Riiklikusse Registrisse (*National Register of Historic Places*) kui USA Rahvuslik Ajalooline Mälestusmärk (*National Historic Landmark*).

## Pildigalerii

570 Lexington Avenue (General Electric Building) 002.jpg|Vaade tänavapinnalt
570 Lexington Avenue2.JPG|General Electric Buildingu tornitipu kroon
General Electric Building entry detail.jpg|General Electric Buildingu dekoor
570 Lexington Ave 2 (4690741959).jpg|Ühe sissepääsu kohal asuv dekoor
A Deco Masterpiece.jpg|Hoone vestibüül


## Välislingid

*General Electric Buildingu hoone kirjeldus ja pildid veebilehel www.nyc-architecture.com
Nelly Ciobanu

**Nelly Ciobanu** (sündinud 28. oktoobril 1974 Canias) on Moldova laulja.

Ta esindas Moldovat 2009. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel lauluga "Hora din Moldova". Finaalkontserdil tuli ta 69 punktiga 14. kohale.

## Viited
2016.–2017. aasta Tour de Ski

**2016.–2017. aasta Tour de Ski** oli 11. Tour de Ski, mis toimus 2016.–2017. aasta murdmaasuusatamise maailma karikasarja raames. See toimus 31. detsembrist 2016 kuni 8. jaanuarini 2017 neljas paigas (Val Müstair, Oberstdorf, Dobbiaco ja Val di Fiemme) ja kolmes riigis (Šveits, Saksamaa ja Itaalia).

## Ajakava

## Punktide jagamine
Tour de Ski üldvõitja saab 400 punkti ja iga etapi võitja 50 punkti, mis on tavalisest MK-sarja etapivõidust pool. Kokku on võimalik teenida 750 punkti.

## Tulemused
### Mehed
#### Vabatehnikasprint
31. detsember 2016 Val Müstair, Šveits
Tulemused. Üldseis.

### 10 km klassikatehnikas (ühisstart)
1. jaanuar 2017 Val Müstair, Šveits
Tulemused. Üldseis.

### Naised
#### Vabatehnikasprint
31. detsember 2016 Val Müstair, Šveits
Tulemused. Üldseis.

### 5 km klassikatehnikas (ühisstart)
1. jaanuar 2017 Val Müstair, Šveits
Tulemused. Üldseis
Harju staadion

**Harju staadion** (soome keeles *Harjun stadion*) on mitmeotstarbeline staadion, mis asub Soomes Jyväskyläs. Jalgpalliklubi JJK kasutab staadioni oma Soome kõrgliiga (Veikkausliiga) kodumängudeks.

## Välislingid
*Harjun Stadion linnavalitsuse lehel
*Staadioni andmed JJK kodulehel
Rovaniemen keskuskenttä

**Rovaniemen keskuskenttä** on mitmeotstarbeline staadion, mis asub Rovaniemis Soomes. Jalgpalliklubi Turu Inter kasutab staadioni oma Soome kõrgliiga (Veikkausliiga) kodumängudeks. Staadionil on kokku 2800 istekohta, millest 2000 on peatribüünil ja 800 teisel tribüünil. Kogu mahutavus on üle 5000. 

Staadionil on alates 2008. aastast uued valgustid, mille valgustihedus on 1000 luksi. 2009 vahetati väljaku muru välja uue kolmanda generatsiooni kunstmuruga, ning alla pandi soojendussüsteem. Staadioni renoveerimine läks maksma 1,5 miljonit eurot.
2014-2015 ehitati uus peatribüün, mille siseruumides on uued riietusruumid ja vajalikud muud olmeruumid ning mahutab 2000 pealtvaatajat. Uue peatribüüni ehitus läks maksma kokku 4,8 miljonit eurot.

Publikurekord on 8543 pealtvaatajat, mis pärineb 4. novembri 1987 Euroopa Karikavõitjate Karika mängult, kui RoPS võõrustas Albaania klubi Shkodëri Vllaznia. 
Kohaliku liiga rekordpublik on 5471 pealtvaatajat RoPSi ja HJK vahelisel mängul 1981.

## Pilte

Rovaniemen keskuskenttä 2012.jpg|Staadioni vana tribüün aastal 2012
Rovaniemen_keskuskenttä,_uudistettu.jpg|Staadioni uus tribüün aastal 2015


## Viited
500 Fifth Avenue

**500 Fifth Avenue** on pilvelõhkuja New Yorgis Manhattanil Midtownis tänavate West 42nd Street ja West 43rd Street vahel Bryant Parki kõrval.

Hoonel on 60 korrust. 216,1 meetri kõrguse äripindadega hoone projekteeris arhitektuuribüroo Shreve, Lamb & Harmon, kelle looming on ka Empire State Building. Hoone valmis aastatel 1929–1931 ning see on kujundatud *[[art déco]]* stiilis. Linnapildis on see vähemärgatav ja seda peetakse New Yorgi üheks anonüümsemaks pilvelõhkujaks.

Aastal 2010 kuulutas New Yorgi Mälestusmärkide Säilitamise Komisjon selle ehitise kaitsealuseks mälestiseks (*New York City Landmark*).

## Viited

## Välislingid

*Ametlik koduleht
*500 Fifth Avenue hoone kirjeldus ja pildid veebilehe www.nyc-architecture.com
Elina Orumaa

**Elina Orumaa** (sünninimi **Elina Kress**; sündinud 22. juulil 1976) on eesti jurist. 

Ta lõpetas 1994. aastal Tallinna 4. Keskkooli ja 1998. aastal Tartu Ülikooli õigusteaduskonna. Ta kaitses Tallinna Tehnikaülikoolis 2001. aastal väitekirja ning sai sotsiaalteaduste magistrikraadi.

Ta töötas aastatel 1998–2004 Politseiametis juristina ning 2004–2016 Sisekaitseakadeemias õppejõuna ja ametnikuna.

## Teoseid
*2006 Elina Rikken. "Politseiteenistusõigus". Sisekaitseakadeemia kirjastus. Tallinn
*2011 Kasemets, A.; Orumaa, E.; Tabur, L. "Siseministeeriumi sotsioloogiline perepilt 2011: valmisolek muutusteks". // Sisekaitseakadeemia Toimetised. Toimetajad Lauri Tabur ja Annika Talmar-Pere. Lk 90−109 
*2014 Valk, Anne; Orumaa, Elina; Kratovitš, Mairit; Järvet, Shvea; Luik, Sirli. "Eelduste loomine Sisekaitseakadeemia sisejulgeoleku kutse- ja kõrghariduse erialaõppejõudude jätkusuutliku karjääri- ja rotatsioonimudeli väljatöötamiseks Siseministeeriumi haldusalas". // Sisekaitseakadeemia Toimetised: Lisa. Lk 7−29

## Välislingid
*
Mercantile Building

**Mercantile Building** on äripindadega kõrghoone New Yorgis Manhattanil Murray Hillis aadressil 10 East 40th Street.

Hoonel on 48 korrust ja see on 189 meetrit kõrge. Hoone on uusrenessanslike nüanssidega *[[art déco]]* stiilis. See valmis aastatel 1928–1929 ning oli valmides maailma kõrguselt neljas hoone.

## Välislingid
*Mercantile Building hoone kirjeldus ja pildid veebileheküljel www.nyc-architecture.com
OmaSp staadion

**OmaSp staadion** (soome keeles **OmaSp Stadion**, ka **Seinäjoki stadion**) on jalgpallistaadion, mis asub Seinäjokis Soomes. 

SJK kasutab staadioni oma Soome kõrgliiga (Veikkausliiga) kodumängudeks.

## Viited

## Välislingid
*Ametlik koduleht
*Staadioni andmed, StadiumDB.com
Nikolaus Harnoncourt

**Nikolaus Harnoncourt** (täisnimega **Johann Nicolaus Graf de la Fontaine und d’Harnoncourt-Unverzagt**; 6. detsember 1929 Berliin – 5. märts 2016 St. Georgen im Attergau) oli Austria dirigent ja tšellist. 

Ta oli Berliini Filharmoonikute auliige ja maailma juhtivaid barokkmuusika spetsialiste.

## Tunnustus
* 1980 – Erasmuse preemia
* 1993 – Léonie Sonningi muusikaauhind
* 1994 – Polari muusikaauhind

## Viited

## Välislingid

* Nikolaus Harnoncourti koduleht
* Marju Riisikamp, "Nikolaus Harnoncourt: “Ma dirigeerin “ainult esmaesitusi!””", Muusika 4, 2010.
* Vapp
Elisa staadion

**Elisa staadion** (soome keeles Elisa Stadion, endise nimega **Hietalahden jalkapallostadion**) on jalgpallistaadion, mis asub Vaasas Soomes. VPS kasutab staadioni oma Soome kõrgliiga (Veikkausliiga) kodumängudeks.

## Välislingid
*Hietalahden jalkapallostadion VPSi lehel
Darja Švajger

**Darja Švajger** (sündinud 16. juunil 1965 Mariboris) on Sloveenia laulja.

Švajger esindas Sloveeniat 1995. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel lauluga "Prisluhni mi" ning sai 84 punktiga seitsmenda koha. Teist korda esindas ta Sloveeniat 1999. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel lauluga "For a Thousand Years" ning tuli 50 punktiga 11. kohale.
Tanja Ribič

**Tanja Ribič** (sündinud 28. juunil 1968 Trbovljes) on Sloveenia laulja ja näitleja.

Esindas Sloveeniat 1997. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel lauluga "Zbudi se". Ta sai finaalkontserdil 60 punktiga 10. koha.
Otto II (Pfalz-Mosbach)

**Otto II Mathematicus** (26. juuni 1435 – 8. juuni 1499) oli aastatel 1461 kuni 1499 Mosbach-Neumarkti pfaltskrahv.

## Elulugu

Otto sündis aastal 1435 Mosbach-Neumarkti pfaltskrahvi Otto I vanima pojana. Ta oli oma isa järglane aastast 1461 ja veetis enamuse oma elust Neumarktis. Ta suutis lõpetada Wolfsteini vaidluse (samade õigustega loss ja linn Neumarkti vastas, mida valitsesid Wolfsteinid) pärast panditud lossi omandamist Neuschönenbergidelt. Otto II tundis ka suurt huvi astronoomia ja matemaatika vastu, mis andis talle lisanime "Mathematicus", ja ta rajas Neumarkti lossi observatooriumi. Aastal 1490 loobus ta Mosbach-Neumarkti aktiivsest valitsemisest ja andis selle üle Pfalzi kuurvürstile Philippile ning veetis oma ülejäänud elu teadusega tegeledes.

Otto suri aastal 1499 Neumarktis lastetuna ja maeti Püha Maarja kirikusse. Mosbach-Neumarkt läks pärast tema surma Pfalzi kuurvürstkonnale.
Nele Siitam

**Nele Siitam** (kandnud ka nime **Nele Parrest**; sündinud 22. oktoobril 1978 Pärnus) on Eesti jurist, riigikohtunik.

Nele Siitam töötab avalikus teenistuses 2001. aastast: algul Justiitsministeeriumi õigusloome osakonna avaliku õiguse talituse nõunikuna ja 2004. aastast õiguskantsleri nõunikuna. 2005–2008 oli Parrest õiguskantsleri kantseleis III osakonna juhataja. 16. septembril 2008 nimetati ta Riigikogu otsusega õiguskantsleri asetäitjaks-nõunikuks.

2005. aastal kaitses ta magistritöö "Menetlus- ja vormivigade õiguslikud tagajärjed haldusmenetluses".

23. veebruaril 2016 nimetas Riigikogu Nele Parresti riigikohtunikuks alates 2. maist 2016. Otsuse poolt hääletas 52 Riigikogu liiget, vastu oli 9 ja erapooletuid 2. Ametivande andis ta 21. aprillil 2016. Ta on Riigikohtu halduskolleegiumi liige.

Ta oli 2006–2010 Tallinna Tehnikaülikooli haldusõiguse lektor. Aprillis 2012 asus ta Tartu Ülikooli haldusõiguse lektoriks.

## Haridus

*1986–1994 Pärnu 4. Keskkool
*1994–1997 Pärnu Ühisgümnaasium (kuldmedal)
*1997–2001 Tartu Ülikool, õigusteaduskond, *baccalaureus artium* (*cum laude*)
*2001–2005 Tartu Ülikool, õigusteaduskond, *magister iuris*
*2009–... Tartu Ülikool, õigusteaduskond, doktorantuur

## Töökäik
*01.07.2001–09.08.2004 Justiitsministeerium, nõunik
*10.08.2004–30.04.2016 Õiguskantsleri Kantselei (2004–2005 nõunik; 2005–2008 III osakonna juhataja; 2008–2016 asetäitja-nõunik)
*01.01.2007–31.12.2012 Euroopa Liidu Põhiõiguste Agentuur, haldusnõukogu liige
*01.01.2008–07.04.2015 Vabariigi Valimiskomisjon, asendusliige
*07.04.2015–30.04.2016 Vabariigi Valimiskomisjon, liige
*01.01.2011–30.04.2016 avaliku teenistuse tippjuhtide valikukomisjoni liige
*02.05.2016–... Riigikohtu halduskolleegiumi liige

## Tunnustus
* 2025 – Valgetähe IV klassi teenetemärk

## Viited
Merikilk

**Merikilk** (*Saduria entomon* ehk *Mesidotea entomon*) on liik vees elavaid kakandilisi.

Merikilk on levinud Põhja-Jäämere ja Atlandi ookeani põhjaosa rannikuvees. Reliktina leidub merikilki ka Läänemeres, Kaspia meres ning mõnedes Põhja-Euroopa järvedes aladel, mis olid hilisjääajal kaetud meredega (näiteks Laadoga, Vänern ja Vättern). Võõrliigina on merikilk sisse toodud Musta merre.

Merikilk on üks Läänemere suurimaid vähilaadseid. Isasloomad võivad kasvada 8 cm pikkuseks, emasloomad on väiksemad. Tema keha on lapik, ovaalne, halli või hallipruuni värvi. 

Merikilk toitub teistest väikestest selgrootutest põhjaloomadest (kirpvähilised, hulkharjasussid, surusääsklaste vastsed jms), aga ka liigikaaslastest ja surnud kaladest. Merikilk on tursa ja võldaslaste toiduks.

## Välislingid
*
Mango Paaver

**Mango Paaver** (22. mai 1923 Narva-Jõesuu – 14. aprill 1976) oli Võru ajakirjanik, kes joonistas vahel ka karikatuure.

Maetud Võru kalmistule.

## Töökohad
* 1946–1948 noorteajakirja Noorus peatoimetaja
* Kolhoosi Elu toimetaja Antslas
* 1959–1976 ajalehe Töörahva Elu toimetaja

## Viited

## Välislingid
* www.e-kultuur.ee - Suure Isamaasõja veteran Mango Paaver. 
* Joonistus-karikatuur Mango Paaverilt 1967. a. "Ülemus kalal"., VK _ 1062:1 Ar 456:1, Võrumaa Muuseum
Otto I (Pfalz-Mosbach)

**Otto I** (24. august 1390 – 5. juuli 1461) oli Mosbachi pfaltskrahv aastatel 1410–1448 ja Mosbach-Neumarkti pfaltskrahv aastatel 1448–1461.

## Elulugu

Otto sündis 1390. aastal Mosbachis Saksa kuninga Ruprechti noorima pojana. Aastal 1410 pärast isa surma jaotati Pfalzi territooriumid tema nelja poja vahel; Otto sai territooriumi Mosbachi ja Eberbachi ümbruses. Ta tegi Mosbachi oma pealinnaks ja hakkas sinna uut residentsi ehitama. Otto sai Pfalzi kuurvürstkonna regendiks ja oma vennapoja Ludwig IV eestkostjaks pärast seda, kui tema vend Ludwig III tuli palverännakult Jeruusalemma tagasi raskelt haigena ja varsti pärast seda suri. Ta valitses regendina aastani 1442.

Aastal 1448 päris ta poole hääbunud Pfalz-Neumarkti liini territooriumist ja ostis teise poole oma vennalt Stefanilt, ning ta rajas ka residentsi Neumarkti. Otto suri aastal 1461 Reichenbach am Regenis ja maeti benediktlaste Reichenbachi kloostrisse.

## Abielu

Otto abiellus jaanuaris 1430 Baieri-Landshuti hertsogi Heinrich XVI tütre Johannaga ja nad said järgmised lapsed:

# Margarethe (2. märts 1432 - 14. september 1457)
# Amalie (22. veebruar 1433 - 5. detsember 1488)
# Otto (26. juuni 1435 - 8. juuni 1499)
# Ruprecht (25. november 1437 - 1. november 1465)
# Dorothea (24. august 1439 - 15. mai 1482)
# Albrecht (6. september 1440 -  20. august 1506)
# Anna (1441 - ?)
# Johann (1. august 1443 - 4. oktoober 1486)
# Barbara (juuli 1444 - ?)
Armastuse Ühendriigid

**"Armastuse Ühendriigid"** on 2016. aastal valminud Poola mängufilm.

## Sisu
Filmi tegevus toimub Poolas 1990. aastal. Saabunud on uued ja vabamad ajad, kuid elu on hall ja tulevik ebaselge. Filmi peategelasteks on neli naist, kes kõik ei ole oma eluga rahul ja tahavad seda muuta, kuid ei ole selleks suutelised. Videolaenutuses töötav Agata on oma mehest tüdinenud ja tal on suhe katoliku preestriga. Koolidirektor Iza on oma õpilase isa armuke. Üksildane vanem vene keele õpetajanna Renata tahab tuttavaks saada oma naabrinaise Marzenaga. Iza õde Marzena töötab koolis kehalise kasvatuse ja tantsu õpetajana. Ta on neli aastat tagasi osalenud edukalt missivõistlusel ja tahaks alustada fotomodelli karjääri. Tuntud fotograaf, kes pealinnast kohale sõidab, uimastab ta ja kuritarvitab teda.

## Osatäitjad
*Julia Kijowska – Agata
*Magdalena Cielecka – Iza
*Dorota Kolak – Renata
*Marta Nieradkiewicz – Marzena
*Tomasz Tyndyk – Adam
*Andrzej Chyra – Karol
*Łukasz Simlat – Jacek
*Marcin Czarnik – Robert
*Jędrzej Wielecki – Piotrek
*Julia Chętnicka – Wioletta
*Małgorzata Majerska – Małgosia
*Igor Bejnarowicz – Marek
*Zuzanna Bernat – Marysia
*Lech Łotocki – preester Andrzej

## Tunnustus
2016. aasta Berliini filmifestivalil võitis film parima stsenaariumi Hõbekaru.

## Viited
Kotka TP

**Kotka TP** (soome keeles *Kotkan Työväen Palloilijat*, **KTP**) on Soome jalgpalliklubi, mis tegutseb Kotkas. Klubi mängib 2017. aastal Kakkonenis (3. liigatase).

## Eesti ja eestlased
### Eesti mängijad

## Saavutused
***[[Mestaruussarja]]/[[Veikkausliiga]]**
: **Võitja (2):** 1951, 1952
: **3. koht (2):** 1947, 1964

***[[Suomen Cup]]**
: **Võitja (4):** 1958, 1961, 1967, 1980
: **2. koht (3):** 1966, 1968, 2000

* **[[Liigacup]]
: **2. koht (1):** 1999

***Ykkönen**
: **2. koht (4):** 1978, 1995, 1996, 1998

***Kakkonen**
: **Võitja (2):** 1977, 1993
: **2. koht (1):** 1975
: **3. koht (3):** 1974, 1976, 1991

***Kolmonen**
: **Võitja (3):** 2005, 2007, 2010
: **3. koht (3):''' 2002, 2004, 2006

## Vaata ka
*FC KooTeePee (FC KTP)
## Viited

## Välislingid
*Klubi koduleht
*Suomen Cup
*KTP fännide foorum
Ellinoora

**Ellinoora **(kodanikunimega **Anni Ellinoora Leikas**; sündinud 26. jaanuaril 1994) on soome laulja-laulukirjutaja. 

2016. aasta septembris ilmus tema debüütalbum "Villi Lapsi".

## Diskograafia
### Albumid
* Villi lapsi (2016) 

### Singlid
* Sellainen mies (2013) 
* Ei hävittävää (AEIOUAO) (2015)
* Minä elän (2015)
* Carrie (2015)
* Leijonakuningas (2016)
* Rakkauden kesä (2016)
* Elefantin paino (2016)
Adjunkt (keeleteadus)

**Adjunkt** on keeleteaduses vastupidi argumendile lause või osalause mittekohustuslik element. Näiteks sõna 'sööma' juurde peavad lauses olema nimetatud sööja ja söödu, kuid adjunktid võivad, aga ei pea tingimata seal juures olema. Nendeks on näiteks aeg, koht ja viis.

Näitelauses *Poiss sõi köögis aeglaselt putru* on adjunktideks 'köögis' ja 'aeglaselt'.

## Viited
Valgeranna terviserada

**Valgeranna terviserada** on terviserada Valgeranna külas Pärnu maakonnas Pärnu linnas ning seda haldab sihtasutus Eesti Terviserajad.

## Loomine

Terviseraja loomise Audru valda algatas 2011. aastal MTÜ Lindi Külaselts, kes kirjutas projekti lumerajamasina ja jäljelõikefreesi ostmiseks ning sai vastava toetuse PRIA-lt. 

Tartu Ülikooli Pärnu Kolledži tehtud uuringu põhjal soovis 64% küsitletutest, et uus terviserada oleks Valgerannas. Teine eelistatuim koht oli Audru park. Terviserada hakati looma 2012. aasta suvel ning see avati sama aasta sügisel. Raja loomisel oli abiks Pärnumaalt pärit suusataja Andrus Veerpalu, Audru vallavalitsuse töötaja Maris Moorits, Valgeranna Seikluspargi peremees Tõnu Valdur ja RMK metsnik Ahti Umbsaar.

## Tänapäev
Valgeranna terviserada on avatud aasta läbi ning seal on märgitud maha 500-meetrine ning 1- ja 3-kilomeetrised ringid. Kaks lühemat ringi on pimedal ajal valgustatud. Talvel lükatakse piisava koguse loodusliku lume korral sisse kõikidele ringidele suusarajad.

2016. aasta suvel alustati kettagolfiklubi Hole In One kettagolfiraja ehitamist Valgeranna terviserajale. 18-rajaline kettagolfirada avati sama aasta sügisel.

## Viited

## Välislingid
*Valgeranna terviserada SA Eesti Terviserajad koduleht
Pask-In

**Pask-In** oli huumoriajakiri, mis ilmus septembrist 2004 kuni detsembrini 2005.

Ajakirja andis välja Olliwood OÜ ja selle vastutav toimetaja oli Indrek Silver Einberg. Pask-In ilmus 1 kord kuus (igal kolmandal teisipäeval) 48-leheküljelisena ja trükiarvuga 10 000 eksemplari, kokku ilmus 18 numbrit.

## Viited

## Välislingid
*"Just, Pask-In ja pask just in", Pärnu Postimees, 17. september 2004
*"Homme ilmub kaks uut ajakirja: humoorikas Pask-in ja seltskonnaelu kajastav Just". Õhtuleht, 1. september 2004
Catherine Cortez Masto

**Catherine Cortez Masto** (sündinud 29. märtsil 1964 Las Vegases) on Ameerika Ühendriikide poliitik, Demokraatliku partei liige, senati liige alates 3. jaanuarist 2017.

Ta on hariduselt jurist ning töötas 2007–2015 Nevada osariigi peaprokurörina. 

Pärast seda, kui senaator Harry Reid otsustas mitte kandideerida 2016. aasta Kongressi valimistel, toetas ta kandidaadina Cortez Mastot. Cortez Masto võitis valimistel 47% häältest (520 658 häält). Tema konkurent vabariiklane Joe Heck sai 45% häältest.
Leevi Reinaru

**Leevi Reinaru** (sündinud 7. aprillil 1957 Rõuges Võru rajoonis) on eesti vaimulik, 2015–2019 Lääne praostkonna praost. 

Ta lõpetas 1975. aastal Tallinna 4. Keskkooli ning õppis aastatel 1976–1994 ja 2003–2007 Usuteaduse Instituudis. 

Ordineeriti aseõpetajaks 6. septembril 1978 ja õpetaja õigused anti 2. detsembril 1994. Aastatel 1980–1982 teenis ta Nõukogude armees.

## Teenistuskäik
### Kirikuõpetajana
*1978–1980 Avinurme õpetaja ja Tudulinna Rahu koguduse hooldajaõpetaja
*1982–2022 Lääne-Nigula Püha Nikolause koguduse õpetaja, alates 2022 abiõpetaja 
*1983–2007 ja 2015–2022 Noarootsi Püha Katariina koguduse hooldajaõpetaja 
*1994–2006 Nõva Püha Olevi koguduse hooldajaõpetaja

### Lääne praostkonnas
*1992–1995 Lääne praostkonna abipraosti kohusetäitja 
*1995–2015 abipraost 
*2015–2019 Lääne praostkonna praost

### EELK-s
*1992– EELK kirikukogu liige 
*1993–1997 ja 2002–2015 välissuhete nõukogu liige
*1997–2001 revisjonikomisjoni liige 
*1997–2007 ning 2010–2025 Misjonikeskuse juhataja 
*2010– misjonikomisjoni liige 
*2015– oikumeenia ja diasporaatöö komisjoni liige 
*2016– EELK esindaja eestikeelse kogudusetöö Soomes koostöökomisjonis

## Isiklikku
Tema isa Karl Reinaru (1915–2003) oli Rannamõisa ja Randvere koguduse õpetaja; lell Rudolf Reinaru oli Püha, Rõuge ja Lakewoodi Püha Vaimu koguduse õpetaja ning USA Esimese praostkonna praost; teine lell Joosep Reinaru oli arstiteadlane ja epidemioloog.

## Tunnustus
* 2003 – EELK aukiri
* 2007 – EELK Teeneteristi III järk
* 2014 – EELK Teeneteristi II järk
* 2017 – EELK Kuldrist 
* 2018 – EELK aasta vaimulik.
* 2023 – Valgetähe V klassi teenetemärk

## Viited

## Välislingid
*Eesti Evangeelse Luterliku Kiriku vaimulike leksikon
Sulu hoiuala

**Sulu hoiuala** on hoiuala Rapla maakonnas Märjamaa vallas. Hoiuala pindala on 254,2 ha.

Hoiuala loodi selleks, et kaitsta lamminiitusid, puisniitusid, vanu loodusmetsi, samuti hariliku võldase ja püst-linalehiku elupaiku.

## Viited

## Välislingid
*
Sulustvere oja

**Sulustvere oja** on oja Jõgeva maakonnas Põltsamaa vallas.

Oja pikkus on 10,5 km, valgla pindala 38,3 km². Oja suubub vasakult Umbusi jõkke.

## Viited

## Välislingid
*
Udria oja

**Udria oja** (ka **Utria oja**) on oja Ida-Viru maakonnas Narva-Jõesuu linnas.

Oja on 7 km pikk, valgla pindala on 15,1 km². Oja suubub merre.

## Viited

## Välislingid
*
Gribskovi vald

**Gribskovi vald** (taani keeles *Gribskov Kommune*) on 2. järgu haldusüksus Taanis Pealinnapiirkonnas, mis moodustati 2007. aasta haldusreformiga Græsted-Gilleleje vallast ja Helsinge vallast. Asub Sjællandi põhjaosas.

Aastal 2016 elas Gribskovi vallas 41 100 inimest ja valla pindala oli 279,47 km<sup>2</sup>. Valla keskus asub Helsinges. Suuremad asulad on veel Gilleleje ja Græsted.

## Välislingid

* Gribskovi valla koduleht
Vardja oja

**Vardja oja** on oja Harju maakonnas Kose vallas.

Oja pikkus on 6,1 km ja valgla pindala 8,4 km². Oja suubub vasakult Pirita jõkke.

## Viited

## Välislingid
*
Kõrgessaare-Mudaste hoiuala

**Kõrgessaare-Mudaste hoiuala** on hoiuala Hiiu maakonnas Hiiumaa vallas. Hoiuala kogupindala on 1232,4 ha, millest maismaa alla jääb 1009,9 ha.

Hoiuala loodi eesmärgiga kaitsta mitmesuguseid elupaigatüüpe (nt rannaniite, alvareid, liigirikkaid madalsoid), samuti paljude kaitsealuste linnuliikide elupaikasid (nt sarvikpütt, hüüp, tõmmuvaeras).

## Viited

## Välislingid
*
Linnumängu hoiuala

**Linnumängu hoiuala** on hoiuala Rapla ja Järva maakonnas. Hoiuala kogupindala on 754,9 ha.

Hoiuala loodi eesmärgiga kaitsta mitmesuguseid elupaigatüüpe (nt rabasid, vanasid loodusmetsi, siirdesoometsi).

## Viited

## Välislingid
*
Emajõe suudmeala hoiuala

**Emajõe suudmeala hoiuala** on hoiuala Tartu maakonnas. Hoiuala kogupindala on 11369,2 ha, millest siseveekogude alla jääb 11215,6 ha.

Hoiuala loodi eesmärgiga kaitsta mitmete linnuliikide elupaikasid (nt suur-laukhani, punapea-part, väikekoskel).

## Viited

## Välislingid
*
Nulltuletus

**Nulltuletus** ehk **konversioon** on nähtus, kus uus lekseem moodustatakse ilma liidet lisamata ja kasutatakse teise sõnaliigi vormide moodustamiseks sama tüve. Nimisõnatüve on võimalik kasutada tegusõna vormide moodustamiseks. Samamoodi on võimalik tegusõnatüvedest saada nimisõnatüve.

Täpselt samasuguse tüvega käändsõna ja verbi tuletussuhe võib väljenduda kahte moodi:
# Käändsõnast on tuletatud verb
#* *kruvi > kruvima*, *puur > puurima*, *liim > liimima*, *saag > saagima*, *parkett > parkettima*; *hari:harja > harjama*, *julge > julgema*, *kuiv > kuivama*

# Verbist on tuletatud käändsõna
#* *jooksma > jooks*, *mõjuma > mõju*, *kuluma > kulu*, *levima > levi*, *uskuma > usk*, *sundima > sund*, *kõndima > kõnd*, *röövima > rööv*, *jahtima > jaht*
Nulltuletust esinebki peamiselt verbide ja käändsõnade vahel. Eesti keelde on tulnud palju ühesuguse struktuuriga nimisõnu ja verbe inglise keelest: *klikk* ja *klikkima*, *meil* ja *meilima*, *rokk* ja *rokkima*, *breik* ja *breikima*.

## Viited
Nõlvassoo hoiuala

**Nõlvassoo hoiuala** on hoiuala Rapla maakonnas Kehtna vallas. Hoiuala kogupindala on 672,7 ha.

Hoiuala loodi eesmärgiga kaitsta Nõlvassoos teatud elupaigatüüpe: huumustoitelisi järvi ja järvikuid, rabasid, rohunditerikkaid kuusikuid, soostuvaid ja soo-lehtmetsi ning siirdesoo- ja rabametsi.

## Viited

## Välislingid
*