open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Elmar Raidal

**Elmar Raidal** (kuni 1935. aastani **Elmar Glück**; 18. oktoober (6. oktoober vkj) 1889 Jäärja mõis, Jäärja vald – 9. august 1943 Sevurallagi vangilaager, Sverdlovski oblast) oli Eesti õpetaja, koolijuht ja ühiskonnategelane.

Küüditati juuniküüditamisel 14. juunil 1941 Nõukogude Liitu, suri GULAG-i vangilaagris.

## Haridus
Õppis Jäärja Alliku vallakoolis ja Saarde kihelkonnakoolis. Omandas algkooliõpetaja kutse Sindi pedagoogilises klassis 1909. aastal. Jätkas õpinguid Treffneri gümnaasiumis ja omandas 1910. aastal kodukooliõpetaja kutse matemaatikas. Täiendas end ise ja ka mitmetel kursustel. Läks mobiliseerituna Esimesse maailmasõtta, lõpetas 1916. aastal Moskva Aleksei sõjakooli.

## Töökäik
Aastatel 1908–1910 õpetas Tarvastus Mõnnaste vallakoolis, kui 1911. aastal valiti ta Mõisaküla haridusseltsi eesti erakooli juhatajaks. Juhatajana erakoolis töötas kuni 1919. aastani (välja arvatud sõjast tingitud vaheajad). Aastatel 1919–1941 oli Mõisaküla 6-klassilise algkooli juhataja.

## Ühiskondlik tegevus
Oli Mõisaküla tuletõrje- (1933. aastast) ja haridusseltsi esimees, Mõisaküla ühispanga asutaja ning juhatuse liige (1912. aastast), Mõisaküla ühiskaupluse (tarbijate kooperatiivi kaupluse) asutaja ja juhatuse liige (ka esimees), Pärnumaa Õpetajate Liidu esimees 1921–1924 ja 1926–1941, linnavolikogu liige, Noorte Kotkaste malevkonna vanem, kaitseliidu tegelane, Eesti Õpetajate Liidu juhatuse liige.

## Tunnustus
* 1938 Eesti Punase Risti V klassi teenetemärk (24.02.1938)

## Isiklikku
Sündis sepa pojana.

Tema poeg Arvo Raidal töötas samuti mh õpetajana (Kanadas). Tema tütar Valve Raidal-Klavins oli psühhiaater.

Esimeses maailmasõjas võttis sõjategevusest osa kompanii- ja majandusülemana. Rahvuslike väeosade loomisel astus Tartu tagavarapataljoni. Vabadussõjast võttis osa kompaniiülemana, hiljem teenis veidi ka kindralstaabis.

## Viited

## Välislingid
*Ohvitseride andmekogu: Elmar Raidal
*Geni: Elmar August Glück → Raidal
Allaži mõis

**Allaži mõis** (saksa keeles *Allasch*, läti keeles *Allažu muiža*, ka *Allažu muižas pils*) oli rüütlimõis Liivimaal Riia kreisis Allaži kihelkonnas. Tänapäeval asub mõisasüda Lätis Sigulda piirkonnas Allaži vallas.
Inčukalnsi mõis

**Inčukalnsi mõis** (saksa keeles *Hinzenberg*, läti keeles *Inčukalna muiža*) oli rüütlimõis Liivimaal Riia kreisis Allaži kihelkonnas. Tänapäevase haldusjaotuse järgi asub mõisasüda Lätis Inčukalnsi piirkonnas Inčukalnsi vallas.

## Pildid

File:Bm04095am.jpg|Inčukalnsi mõis 1789. aastal. Johann Christoph Brotze kogu
File:Bm04182am.jpg|Inčukalnsi mõis 1791. aastal
File:BM06071Am.jpg|Inčukalnsi mõis 1794. aastal
Jūdaži mõis

**Jūdaži mõis** (saksa keeles *Judasch*, läti keeles *Jūdažu muiža*) oli rüütlimõis Liivimaal Riia kreisis Allaži kihelkonnas. Tänapäeval asub mõisasüda Lätis Sigulda piirkonnas Sigulda vallas. Mõisa hooned põletati 1905. aastal maha.
Plānupe mõis

**Plānupe mõis** (saksa keeles *Planup*, läti keeles *Plānupes muiža*) oli rüütlimõis Liivimaal Riia kreisis Allaži kihelkonnas. Tänapäevase haldusjaotuse järgo asub mõisasüda Lätis Sigulda piirkonnas Allaži vallas.
Šķiliņi mõis

**Šķiliņi mõis** (saksa keeles *Schillingshof*, läti keeles *Šķiliņu muiža*) oli rüütlimõis Liivimaal Riia kreisis Allaži kihelkonnas.
Henrik Ahven

**Henrik Ahven** (14. november 1935 Viljandimaa – 2. november 2000 Pärnu) oli eesti koolijuht.

Aastatel 1970–1977 oli ta Pärnu Linnakutsekooli nr 13 (1976. aastast Pärnu Kutsekeskkool nr 13) vanemmeister, 1977–1983 sama kooli erialaõpetaja, 1983–2000 oli ta Pärnu Kutsekeskkooli direktor.

Ta on maetud Pärnu Alevi kalmistule.

## Tunnustus
*1989 Eesti NSV teeneline õpetaja

## Viited
Pirusi

**Pirusi** on endine küla Jõgevamaal Äksi kihelkonnas Koogi-Pirusi tee ääres. Tänapäeval jääb endine küla Tartu maakonna Tartu valla territooriumile.

Geograafilised koordinaadid on
Ernst von Blanckenhagen

**Ernst Johann Gottlieb von Blanckenhagen** (20. juuni (vkj) 1860 − 1. (ukj 14.) oktoober 1917 Tartu) oli Liivimaa põllumees ja mõisaomanik.

## Elulugu
Ta oli rittmeister Johann Otto Gottlieb von Blanckenhageni (1830−1875) ja tema abikaasa Luise Auguste Elisabeth von Maydelli (1838−1917) poeg. 

Õppis 1873−1878 Tartu kubermangugümnaasiumis. 1890. aastal omandas Lätimaa Sigulda piirkonnas Akenstaka ja   Kniediņi mõisa, mis olid tema käes 1909. aastal; suviti elas ta Riias, suvel aga Kniediņis. 

Ta valiti 1896. aastal Liivimaa Üldkasuliku ja Ökonoomilise Sotsieteedi tegevliikmeks. ning oli Lõuna-Liivimaa läti osa Võnnu-Volmari-Valka-Riia kreiside mõisnikke ühendava Lõuna-Liivimaa Üldkasuliku Põllumajandusseltsi aseesimees 1892–1903 ja viimane seltsi esimees.

## Vaata ka
*Blanckenhagen
*Akenstaka mõis
*Kniediņi mõis
*Liivimaa Üldkasuliku ja Ökonoomilise Sotsieteedi liikmeskond

## Viited
Karl Elken

**Karl Elken** (sündinud 28. veebruaril 1932) on eesti õpetaja ja koolijuht.

1956. aastal lõpetas ta Tartu Riikliku Ülikooli füüsika erialal.

Seejärel töötas Alatskivi Keskkooli füüsikaõpetajana. Aastatel 1959–1997 oli ta Alatskivi Keskkooli direktor. 

1985. aastast oli ta Eesti Looduskaitse Seltsi Alatskivi osakonna esimees.

Aastatel 1993–1996 ja 2002–2006 oli ta Alatskivi vallavolikogu liige.

1994. aastast oli ta Eestimaa Rahvaliidu liige, nüüd Eesti Konservatiivse Rahvaerakonna liige.

## Tunnustus
* 1988 Eesti NSV teeneline õpetaja
* 1998 Valgetähe IV klassi teenetemärk
* 1998 Alatskivi valla teenetemärk

## Viited
Eesti Kindlustusseltside Liit

**Eesti Kindlustusseltside Liit** (lühend EKsL) on Eesti mittetulundusühing, mis ühendab kõiki Eestis tegutsevaid kindlustus. 

EKsL-i põhikirjaline eesmärk on "esindada ja kaitsta  EKsL-i liikmete huve, aidata luua ja edendada ühiskonnas kindlustusala arengut soodustavaid tingimusi, ühtlustada ja ajakohastada liikmete kindlustustehnilist praktikat ja kahjude ennetusabinõusid, tagades sellega tervetel alustel tegutseva ja kaasaegsetele rahvusvahelistele nõuetele vastava kindlustussüsteemi".

EKsL on Euroopa Kindlustusandjate Liidu liige.

## Vaata ka
*Eesti Liikluskindlustuse Fond

## Viited

## Välislingid
*EKsL-i koduleht
Eesti Laevaomanike Liit

**Eesti Laevaomanike Liit** (lühend ELL; inglise Estonian Shipowners’ Association, lühend ESA) on Eesti laevaomanikke ühendav liit.

Liit (tollase nimega *Laevaomanikkude Ühisus*) tegutses aastani 1940. Pärast Teist maailmasõda tegutses liit eksiilis 1970. aastateni. Liit taasloodi 1993.

## Viited

## Välislingid
*
Eesti Masinatööstuse Liit

**Eesti Masinatööstuse Liit** (inglise Federation of Estonian Engineering Industry) on Eesti mittetulundusühing, mis ühendab masina-, metalli- ja aparaaditööstuses tegelevaid ettevõtjaid Eestis.

Liidu põhikirjaline eesmärk on "tootmise, ettevõtluse ja turunduse arendamine metallitööstuses, masina- ja aparaadiehituses ning sel alal oma liikmetele soodsate tingimuste loomine ..."

## Viited

## Välislingid
*Liidu koduleht
Eesti Rõiva- ja Tekstiililiit

**Eesti Rõiva- ja Tekstiililiit** on Eesti mittetulundusühing, mis ühendab rõiva- ja tekstiilitootmisega tegelevaid juriidilisi ja füüsilisi isikuid Eestis. Liidu peaeesmärk on arendada Eesti rõiva- ja tekstiilitööstust ning esindada ja kaitsta rõiva- ja tekstiilitootjate ühiseid huvisid.

Liit asutati 1993.

Liitu kuulub 51 ettevõtet (2017).

## Viited

## Välislingid
*Liidu koduleht
Eesti Turbaliit

**Eesti Turbaliit** on Eesti mittetulundusühing, mis ühendab turvast tootvaid, töötlevaid ja turustavaid ettevõtjaid Eestis. Liidu tegevdirektor on Erki Niitlaan.

## Viited

## Välislingid
*Liidu koduleht
Eesti Turvaettevõtete Liit

**Eesti Turvaettevõtete Liit** (lühend ETEL) on Eesti mittetulundusühing, mis ühendab Eesti ühiskonna turvalisusega seotud ettevõtjaid. Liit loodi 1993.

Liidu juhatuse esimees on Tannar Tiitsar (Viking Security AS).

## Viited

## Välislingid
*Liidu koduleht
Eesti Õliühing

**Eesti Õliühing** on Eesti mittetulundusühing, mis ühendab naftasaadustega tegelevaid ettevõtjaid Eestis. Ühing asutati 20. mail 1993. 

Ühingusse kuulub 13 liiget.

## Viited

## Välislingid
*Ühingu koduleht
Farsi

**Farsi** võib tähistada:
* Fārsi provintsi Iraanis;
* Pärsia keelt (iraani ehk läänefarsi keel), dari keelt (on kasutatud ka nimetust idafarsi keel) ja edelafarsi keelt (Fārsi provintsis kõneldavad murded);
* Jalaleddin Farsi, iraani poliitik;
* Sepideh Farsi;
*...
Eesti NSV Kabeföderatsioon

**Eesti NSV Kabeföderatsioon** oli kabe spordialaliit Eesti NSV-s.

Eesti NSV Kabeföderatsioon asutati 1959. aastal.

Eesti NSV Kabeföderatsiooni presiidiumi esimehed:
*1959–1968 Elmar Osvald Kalme
*1969–1976 Valter Johanson
* ...

Eesti NSV Kabeföderatsioon lõpetas tegevuse 1990. aastal, selle asemel alustas tegevust Eesti Kabeliit.

## Viited
Cyrillus Kreegi nimeline Haapsalu Muusikakool

**Cyrillus Kreegi nimeline Haapsalu Muusikakool** on muusikakool Lääne maakonnas Haapsalus aadressil Kastani tänav 7. 

Kool asutati 1954. aastal **Haapsalu Laste Muusikakoolina**. Helilooja Cyrillus Kreek oli Haapsalus väga tuntud muusikaõpetaja, aastatel 1921–1932 töötas ta selles ametis Läänemaa Õpetajate Seminaris ja 1954–1956 ka Haapsalu Laste Muusikakoolis. 

Kool alustas tegevust Haapsalu Rajooni Kultuurimajaga ühistes ruumides aadressil Lossiplats 1. Aastatel 1988–1994 tegutses kool aadressil Lossiplats 6. 1994. aastast asub kool aadressil Kastani tänav 7. 

Helilooja mälestuseks kannab kool 2014. aastast Cyrillus Kreegi nime.
## Pedagoogid
Muusikakoolis on õpetajatena töötanud ka näiteks Heljo Talmet, Alice Kansa, Mall Padil, Päivi Tõldsepp, Voldemar Rõõmus, Erich Meister, Pärt Ellerhein, Cyrillus Kreek, Magda Pirker, Loit Lepalaan, Marina Sillaste, Heljo Talmet, Jüri-Ruut Kangur, Sirje Kaasik jt.

## Haapsalu muusikakooli kammerorkester
Muusikakooli juures tegutseb kammerorkester, kus mängib 20 muusikakooli õpilast, õpetajat ja vilistlast ning mis loodi 1994. aasta märtsis sümfoniettorkestrina. Dirigent oli kuni 1999. aasta detsembrini Jüri-Ruut Kangur. Alates 2000. aastast on dirigent Lehari Kaustel.  

## Direktorid
* 1954–1981 Aade Nurme
* 1981–1990 Peeter Saar
* 1990–2017 Andres Kase
* 2017. aastast Jaak Vasar
* 2025.aastast Liina Viiret

## Vilistlasi

* Neeme Birk (trompet)
* Katri Rebane (Hallik)
* Katrin Lehismets (klaver, laul)
* Taavi Kuntu (trompet)
* Jaak Vasar (trompet)
* Madis Kari (klarnet)

## Viited

## Välislingid
*Cyrillus Kreegi nimelise Haapsalu Muusikakooli koduleht
Jõgeva Kunstikool

**Jõgeva Kunstikool** on kunstikool Jõgeval aadressil Piiri tänav 1. Kooli haldab Jõgeva vallavalitsus. Kooli direktor on Kaia Lukats.

Kool asutati 1996. aastal.

## Viited

## Välislingid
*Kooli koduleht
Jõhvi Muusikakool

**Jõhvi Muusikakool** on muusikakool Ida-Viru maakonnas Jõhvis aadressil Pargi tänav 40.

Kool asutati 1953. aastal Ahtmes. 1956. aastal kolis kool Jõhvisse.

Koolis õpib 2017. aasta seisuga 200 õpilast ja töötab 22 pedagoogi.

## Ajalugu
Jõhvi Muusikakool asutati 1953. aasta detsembris Ahtmes, kus kooli tarbeks anti kaks klassiruumi vastvalminud keskkoolihoones. Õpetajatena asusid tööle kaks noort Tallinna Muusikakooli lõpetajat – direktor ja klaveriõpetaja Silva Nirk ning akordioni ja muusikateooria õpetaja Juta Orav (Bock). Sisseastumiseksamitega võeti kooli vastu 27 õpilast, neist 14 klaveri ja 13 akordioni erialale. 1954. aasta sügisel sai kooli direktoriks Juta Orav. 1956. aastal koliti kool Jõhvi. Õpilaste ja õpetajate arvu suurenedes tuli veel mitu korda asukohta vahetada, kuni 1970. aastal jõuti hoonesse, mis oli koolile koduks 35 aastat. 2005. aasta oktoobris sai muusikakool enda kasutusse uued ruumid vastvalminud Jõhvi kontserdimajas.

1958. aastal avati viiuliklass, 1959. aastal puhkpilliklass, 1969. aastal kitarriklass, 1970. aastal ettevalmistusklass, 1976. aastal tšello- ja kandleklass, 1988. aastal kooriklass vene õpilastele, 1996. aastal üldosakond eesti õpilastele, 2000. aastal löökpilliklass, 2006. aastal alustas tööd vabaõppe osakond, 2007. aastal täiskasvanute vabaõppe osakond ning mudilaste laulu-mängukool.

Suurematest kollektiividest tegutsevad koolis *bigband*, keelpilliansamblid, akordionistide orkester, kitarriansamblid, mudilaskoorid, poiste- ja lastekoor.

## Vilistlasi
Jõhvi Muusikakooli on teiste hulgas lõpetanud Jüri Tallinn, Anu Tallinn, Henn Rebane, Tõnu Raadik, Mare Puusepp, Margus Vaher, Iive Joamets, Kaupo Uibo, Anneli Tohver, Margit Tohver, Alfia Kamalova, Aleksandra Kamenskaja, Rain Rämmal.

## Direktorid

* 1953–1954 Silva Nirk
* 1954–1986 Juta Orav
* 1986–1990 Külli Rohioja
* 1990–2002 Anne Kaljuvee
* alates 2002 Margit Raag

## Viited

## Välislingid
*Jõhvi Muusikakooli veebisait
*Jõhvi muusikakool kaardil
Bruno Liljefors

**Bruno Andreas Liljefors** (14. mai 1860 Uppsala – 18. detsember 1939 Stockholm) oli rootsi maalikunstnik.

Ta õppis aastatel 1879–1882 Kuninglikus Kaunite Kunstide Akadeemias. Ta on täiendanud ennast Düsseldorfis animalisti Carl Friedrich Deikeri juures.
Kaiu Muusikakool

**Kaiu muusikakool** oli muusikakool Rapla maakonnas Rapla vallas Kaiu alevikus. Kool suleti 1. juulil 2022, kui see liideti Kaiu Kooliga.

## Viited

## Välislingid
*Muusikakoolist Kaiu valla kodulehel
Karksi-Nuia Muusikakool

**Karksi-Nuia muusikakool** on muusikakool Viljandi maakonnas Karksi-Nuias aadressil Tartu tänav 31. 

Kool asutati septembris 1975 *Nuia lastemuusikakoolina*.

Koolis õpib üle 80 õpilase ja seal töötab 12 pedagoogi. 

Alates 2007. aastast töötab Karksi-Nuia Muusikakooli direktorina 
Margus Põldsepp.

## Viited

## Välislingid
*Kooli koduleht
Keila Muusikakool

**Keila Muusikakool** on muusikakool Harju maakonnas Keilas aadressil Ehitajate tee 1.

Kool asutati 1976. aastal. Kool alustas õppetööd 1. septembril 1976 Keila Algkooli ruumides. Hiljem toimus õppetöö algkooli, keskkooli ja kultuurimaja ruumides. 1986. aastal sai Keila Muusikakool oma käsutusse osa ruume Keila 1. Keskkooli internaadis aadressil Haapsalu mnt 25. 

1994. aastast sai kool maja täielikult enda käsutusse. Selles oli väike kontserdisaal ja 16 klassi. Muusikakool tegutses seal kuni 21. oktoobrini 2011. 

31. oktoobrist 2011 tegutseb Keila Muusikakool Keila Kooli D-tiivas. Kool asub kolmel korrusel, on olemas kontserdisaal, kammersaal ja 25 klassiruumi.

1987. aastast on Keila Muusikakooli direktor Andres Teppo.

## Viited

## Välislingid
* Keila Muusikakooli veebisait
Kilingi-Nõmme Muusikakool

**Kilingi-Nõmme Muusikakool** on muusikakool Pärnu maakonnas Kilingi-Nõmmes. Kooli direktor on Katrin Läll.

Kool asutati 1984.

## Viited

## Välislingid
*Kooli koduleht
Kuressaare Muusikakool

**[[Joosep Aavik|Joosep Aaviku]] nimeline Kuressaare Muusikakool** on muusikakool Saare maakonnas Kuressaares aadressil Komandandi tänav 9. Kooli direktor on Tarmo Berens.

Kool asutati 1950. aasta sügisel ja asus siis Uus-Roomassaare tänaval (tollal Gustav Jõgi tänav). Alates 1979. aastast asub kool aadressil Komandandi tänav 9.

Koolis õpetab 25 pedagoogi.

## Viited

## Välislingid
*Kooli koduleht
Lihula Muusika- ja Kunstikool

**Lihula Muusika- ja Kunstikool** on muusika- ja kunstikool Lääne maakonnas Lihulas aadressil Tallinna maantee 25. Kooli direktor on Piia Saak.

Kool asutati 1986. aastal *Lihula muusikakoolina*. Kooli direktoriks määrati üleviimisega Lihula Keskkoolist muusikaõpetaja Õie Liiv, kes töötas Lihula Muusika- ja Kunstikoolis kevadeni 2012. 1991. aastal moodustati kooli juurde ka kunstiosakond ning kool nimetati ümber **Lihula Muusika- ja Kunstikooliks**.

## Viited

## Välislingid
*Kooli koduleht
Valentina

**Valentina** on naisenimi.  Nime esineb Venemaal, Itaalias, Kreekas, Makedoonias, Rumeenias, Hispaanias, Horvaatias, Sloveenias ja mujal. Ukrainapärane variant on **Valentõna**.

Valentina on naissoost variant Vana-Rooma mehenimest Valentinus.

1. jaanuari 2017 seisuga elas rahvastikuregistri andmetel Eestis 9357 Valentina-nimelist inimest. See oli populaarsuselt 6. naisenimi Eestis.

Valentina oli Eestis keskmiselt 67 aasta vanune (mediaanvanus on 67). Kõige populaarsem oli eesnimi Valentina vanuserühmas 75–79, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 261,96.

1. jaanuari 2024 seisuga oli eesnimi Valentina 7576 naisel. Valentina oli populaarsuselt 7. naisenimi. Valentina oli keskmiselt 71 aasta vanune (mediaanvanus on 73). Kõige populaarsem oli eesnimi Valentina üle 85-aastaste vanuserühmas, kus neid on 10 000 elaniku kohta 232,48.

## Nime kandjaid

* Valentina Golubenko
* Valentina Matvijenko
* Valentina Ossejeva
* Valentina Tereškova
* Valentina Tolkunova

## Viited
Religion and Dharma

**"Religion and Dharma"** ('Religioon ja dharma') on õde Nivedita raamat, mis ilmus 1915. aastal. Selles raamatus arutleb Nivedita indiviidi ja ühiskonna kasvu ühiste põhimõtete üle vastavalt dharma seadusele.

## Raamatu taust
Nivedita kolis Indiasse aastal 1898. Ta oli lähedalt seotud India õpilaste kogukonnaga, eriti Bengali omaga. Tavaliselt tõlgitakse sõna *dharma* inglise keelde sõnaga *religioon*, aga selles raamatus kirjutab autor, et need kaks asja on erinevad ja et dharmal on laiem ja keerukam tähendus. See raamat on esseede kogumik. Nivedita käsitleb selles hinduismi mitmeid aspekte, nagu näiteks hinduistlikud rituaalid, *[[mukti]]*, "hinduism ja organisatsioon", sektantlus, loobumine, religioon ja rahvuslik edu jne.
Verhnedonski rajoon

**Verhnedonski rajoon** (vene keeles *Верхнедонской район* on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Rostovi oblasti põhjaosas. Rajooni keskus on Kazanskaja staniitsa.

Rajoon piirneb kirdes Volgogradi oblastiga, idas Šolohhovi rajooniga, kagus Bokovskaja rajooniga, lõunas Kašarõ rajooniga, kagus Tšertkovo rajooniga ja loodes Voroneži oblastiga.

Rajooni pindala on 2675 km². Elanike arv oli 2012. aastal 19 900, 2009. aastal 20 937 ja 2002. aastal 23 327.

Verhnedonski rajooni asulad kuuluvad kümne külaasunduse koosseisu.

Rajooni tähtsaim jõgi on Don.

## Viited
Otepää Muusikakool

**Otepää Muusikakool** on muusikakool Valga maakonnas Otepääl aadressil Koolitare 7. Kooli direktor on Helen Kirsi.

Otepää Keskkooli juures tegutsenud muusikaklasside baasil välja kujunenud *Otepää Lastemuusikakool* avati 1975. aastal. 1992. aastal nimetati kool ümber **Otepää Muusikakooliks**.

Kool alustas tööd Otepää Keskkooli ruumides. Aastatel 1990–2003 toimus õppetöö Virulombi tänava õppehoones, alates 2004. aasta algusest tegutseb Otepää Muusikakool nüüdisaegselt renoveeritud vanas keskkooli majas.

## Direktorid

* 1975–1999 Vello Soots
* 1999–2005 Pirika Sööt
* 2005–2016 Tuuli Vaher
* 2016–2018 Tanel Soovares
* alates 2019. aasta septembrist Helen Kirsi

## Viited

## Välislingid
*Otepää Muusikakooli õpilased konkursil edukad
*Otepää Muusikakool tähistas 45.aastapäeva
Kivi-Vigala rahvamaja

**Kivi-Vigala rahvamaja** on rahvamaja Rapla maakonnas Märjamaa vallas Kivi-Vigala külas. Rahvamaja juhataja on Heli Lints.

Rahvamaja asutati 1945.

## Vaata ka
*Vana-Vigala rahvamaja

## Viited

## Välislingid
*Rahvamajast Vigala valla kodulehel
*Rahvakultuuri Keskuse andmebaasis
Minha formação

**Minha formação** ('Minu kujunemine' või 'Minu haridus') on Brasiilia kirjaniku, diplomaadi ja abolitsionisti Joaquim Nabuco autobiograafiline raamat. See anti esimest korda välja aastal 1900 ning seda loetakse klassikaliseks Brasiilia kirjanduseks. Autobiograafia räägib 19. sajandi Brasiilia orjapidamisest ja autori reisidest Euroopasse ning Ameerika Ühendriikidesse. Samuti on raamatus ulatuslikud kõrvalekaldumised filosoofia, poliitika ja abolitsionismi teemadel. See kirjeldab tema kohtumisi Leo XIII, George Sandi ja Ernest Renaniga.
The Negro

**The Negro** ('Negriid') on W. E. B. Du Boisi raamat, mis ilmus 1915. aastal. Elektroonilise versiooni andis välja Gutenbergi projekt aastal 2011. See on ülevaade afroameeriklaste ajaloost, alates algsetest Sahara tagustest kultuuridest, nagu Zimbabwe, Ghana ja Songhai. Samuti on juttu Ameerika Ühendriikide ja Kariibi mere regiooni orjakaubandusest ning aafriklaste ajaloost nendes piirkondades.
Trangviksposten

**Trangviksposten** oli väljamõeldud Norra väikelinna ajalehe satiiriline paroodia, mis ilmus aastatel 1899–1907 ajalehe Aftenposten pühapäevanumbritena. Selle autor ja toimetaja oli Jacob Hilditch, illustraatorid muuhulgas Olaf Gulbransson, Theodor Kittelsen ja Øyvind Sørensen. Trangviksposten anti välja ka kolme raamatuna ajavahemikus 1900–1907. Aastal 1927 tehtud tummfilmi "Den glade enke i Trangvik" aluseks olid Hilditschi lood ja tegelaskujud.
Szilágy vármegye monográfiája

**"Szilágy vármegye monográfiája"** ('Sălaj maakonna monograafia') on raamat, mille toimetaja oli Mór Petri. 

Kõik 6 köidet anti välja Budapestis aastatel 1901–1904. Monograafia hõlmab Szilágy maakonna ajaloo põhijooni.
A Winter Pilgrimage

**"A Winter Pilgrimage: Being an Account of Travels through Palestine, Italy, and the Island of Cyprus in 1900"** ('Talvine palverännak: aruanne reisidest läbi Palestiina, Itaalia ja Küprose saare aastal 1900') on reisiraamat mille autor oli H. Rider Haggard. See ilmus aastal 1901 Suurbritannias.
Wa‘id

**Ḩanān Bakr Yūnīs** (araabia keeles حنان بكر يونس‎) on Saudi Araabia laulja ja meelelahutaja Lähis-Idas. Ta on laialt tuntud lavanimega **Wa‘id**, mis tähendab araabia keeles 'lubadus'. 

## Elulugu
Wa‘id ( وعد ) sündis ja kasvas üles Saudi Araabias. Tema isa on Bakr Younis, üks Saudi Araabia ringhäälingu ja televisiooni asutajaid, ning ta ema on Iraagi päritolu. Juba lapsena nautis Wa‘id muusika kuulamist ning unistas saada lauljaks. Wa‘idi esimene esinemine televisioonis oli siis, kui ta laulis 7-aastaselt lastesaates. Keskkooliõpingute ajal esines ta juba paljudes saadetes ja klubides ning ka heategevusorganisatsioonide kontsertidel. Wa‘idi hääl paistab silma sellepoolest, et sellel on võime väljendada tema olemust ja esitust. See võimaldas tal laulda paljude Saudi heliloojate, näiteks Mohamed Abdu ja Talal Almaddahi kirjutatud lugusid. Wa‘id on esinenud ja andnud intervjuusid paljudele televisiooni- ja raadiojaamadele kogu araabiakeelses maailmas.

## Diskograafia
* 2001 – "Jonoun"
* 2004 – "Wejhat Nazar"
* 2008 – "Ya Ahlahoum"
Vilve Männa

**Vilve Männa** (sünninimi **Vilve Pukspuu**; sündinud 2. septembril 1934 Raplas) on eesti õpetaja.

1952. aastal lõpetas ta Tallinna 7. Keskkooli. 1956. aastal lõpetas Tallinna Pedagoogilise Instituudi emakeele ja kirjanduse õpetajana. Aastatel 1962–1964 õppis kaugõppes Tartu Riikliku Ülikooli saksa keele osakonnas.

Aastatel 1956–1965 töötas ta Orissaare Keskkooli eesti keele ja kirjanduse õpetajana. 1965. aastast töötas ta Viktor Kingissepa nimelises Kingissepa Keskkoolis saksa keele õpetajana, aastatel 1967–1996 oli ta sama kooli (hiljem Kuressaare 1. Keskkool ja Saaremaa Ühisgümnaasium) õppealajuhataja, ühtlasi andis eesti keele ja saksa keele tunde. Aastatel 1989–1990 oli ta direktori kohusetäitja.

2004. aastast Isamaaliidu liige, hiljem Isamaa ja Res Publica Liidu ning tänini Isamaa erakonna liige.

## Tunnustus
*1989 Eesti NSV teeneline õpetaja
*1998 Valgetähe medaliklassi teenetemärk
*2006 Kuressaare linna teenetemärk

## Viited
Asīl ‘Umrān

**Asīl ‘Umrān** (araabia keeles أسيل عمران‎) (sündinud 12. novembril 1989 Al-Khubaris) on Saudi Araabia laulja, kes sai kuulsaks   Saudi Araabias ja paljudes Lähis-Ida maades, kui võttis osa tõsielusarjadest "Gulf Stars" ja "Heya wa Huwa". Ta kirjutas alla lepingule Rotanaga, mis on Araabia suurim plaadifirma.

## Elulugu
Tema perekond on pärit Al-Qaţīfist, aga nad kolisid Al Khubari, kuna ta isa töötas sõjaväes. Asīl on meedia esitleja Lojain ‘Umrāni õde. Ta läks tõsielusarja "Gulf Stars", et kiiremini kuulsaks saada. Hiljem abiellus ta Bahreini televisiooni ülekandja Khaled Al-Shaeriga. Asīli noorus ja lapselik nägu tegid temast esimese noorte staari Saudi Araabias. Fännide sõnul, kes alati temast uudiseid loevad, on tal karismaatiline iseloom ja ainulaadne anne. 25. juulil 2007 andis Asīl välja oma esimese stuudioalbumi "Khajlanah", et alustada oma lauljakarjääriga. Album tutvustas teda laiemale publikule. 2008. aastal ilmus tema teine stuudioalbum "Allah Yhannini", mille väljaandjaks ning levitajaks oli Saudi Araabia plaadifirma Rotana. Alates 23. septembrist 2010 hakkas Middle East Broadcasting Center (MBC) näitama tõsielusarja "Huwa Wa Heya", mis on 24/7 vaatega filmitud saade Asīl ‘Umrāni ja tema abikaasa Khaled Alsaheri igapäevastest tegevustest. Aastal 2011 andis ta välja oma kolmanda stuudioalbumi "Mo Bessahel". 9. juunil 2016 andis RedOne välja muusikavideo suure populaarsusega laulule "Don't You Need Somebody". Laul viis Asīli araabia muusika edetabelite tippu ja kindlustas talle koha araabia muusika superstaaride seas.

## Diskograafia
* 2007: "Khajlanah"
* 2008: "Allah Yhannini"
* 2011: "Mo Bessahel"
Shama‘ Ashnā

**Shama‘ Ashnā** (puštu keeles شمع اشنا‎; sündinud 23. märtsil 1985) on Afganistani laulja. Ta laulab puštu ja dari keeles.

## Elukäik ja karjäär
Shama sündis Jalālābādis, aga elab nüüd Kabulis, kus ta sai ka hariduse. Ta on etniline puštu. Shama oskab puštu, urdu ja pärsia keelt. 

Tema soolokarjäär algas 2007. aasta lõpupoolel ja kohe hittlauludega. Singel Afganistani rahvusarmeest murdis populaarsuse rekordeid. Tema puštukeelne album Afganistani kriketimeeskonnast sai kiiresti hitiks pärast selle ilmumist. Järgmine album, "Tappay", saavutas edu samanimelise lauluga . Samal aastal avaldas Shama veel ühe puštukeelse albumi Peshawaris Pakistanis. Shama on öelnud, et ainus vahe debüütalbumi ja uute albumite vahel on puštu muusika arranžeerimine. Tema lemmiklauljad ja -inspireerijad on Karan Khan, Naghma ja Baryalai Samadi. Shama huvitub heategevuslikust tööst, aga ta ei armasta annetusi küsida. Ta kogus tähelepanu ka India publiku seas lauluga "Da Kirkat Millai Lobgharhi", mida on esitanud mitmed tuntud puštu lauljad. Hiljem kaverdasid seda laulu India lauljad. Shamal on siiani väike fännibaas Indias.
Alatskivi valla teenetemärk

**Alatskivi valla teenetemärk** oli Alatskivi valla kõrgeim aumärk, mida anti Eesti Vabariigi kodanikele või välismaalastele Alatskivi vallale osutatud eriliste teenete eest aastail 1998–2017.

2008. aastast anti teenetemärk igal aastal vaid ühele isikule.

## Alatskivi valla teenetemärgi kavalerid
*1998 Karl Elken
*1999 Albert Lauri, Lembit Kukk
*2000 Elma Uibu, Lembit Holst
*2001 Endel Zirk, Meeme Nugin
*2002 Eldur Edela, Gösta Lidbo
*2003 Virve Jõgeva
*2004 Tiiu Müürsepp
*2005 Helle-Maris Kiiss
*2006 Karl Mangusson
*2008 Eha Annast
*2009 Jaan Pöör
*2010 Maret Rätsep
*2011 Maie Nisu
*2012 Anne Elken
*2013 Külli Must
*2014 Reet Kruup
*2015 Jüri Talvet
*2016 Margus Paapsi
*2017 Andu Tõrva

## Viited
Ibtisam Lutfi

**Ibtisam Lutfi** (sündinud 28. septembril 1951; araabia keeles: ابتسام لطفي‎‎) on pime Saudi Araabia poplaulja. Ta sündis Khayriyyah Qurbanis (araabia keeles: خيرية قربان‎‎) Ta'ifis Saudi Araabias. 

Ta on üks esimesi naislauljaid selles riigis. Ta alustas oma lauljakarjääri 1960. aastatel Jiddah' linnas toimunud pulmapidudel esinedes. Järgmise kahe kümnendi jooksul sai ta kuulsaks oma kodumaal ja Egiptuses. Ibtisam loobus lauljakarjäärist 1980. aastate keskel oma ema surma tõttu. Kuid 2013. aasta 17. novembri telefonikõnes al-arabya channeli telekanaliga kinnitas Ibtisam, et kavatseb oma lauljakarjääri jätkata.
Aimi Säremat

**Aimi Säremat** (sündinud 3. aprillil 1946) on eesti õpetaja ja koolijuht.

Ta on lõpetanud 1964. aastal Põlva Keskkooli. 1993. aastal lõpetas ta kaugõppes Tartu Ülikooli filosoofiateaduskonna pedagoogika erialal, diplomitöö "Haridusoludest ja kooli arengust Käina kihelkonnas 18. sajandi algusest kuni 1918. aastani".

Ta on töötanud 1970. aastatest Käina 8-klassilise Kooli õpetajana ning direktori asetäitjana õppe- ja kasvatustöö alal. Aastatel 1982–2008 oli ta sama kooli (hilisemad nimed Käina Põhikool, Käina Gümnaasium ja Käina Kool) direktor ja vene keele õpetaja, hiljem kuni 2018. aastani sotsiaalpedagoog.

Aastatel 2004–2016 oli ta Eesti Keskerakonna liige.

## Tunnustus
*1974 – Eesti NSV Haridusministeeriumi ning Haridusala, Kõrgemate Koolide ja Teaduslike Asutuste Töötajate Ametiühingu Eesti Vabariikliku Komitee aukiri
*1989 – Eesti NSV teeneline õpetaja
*2001 – Valgetähe medaliklassi teenetemärk
*2012 – Käina valla aukodanik

## Viited

## Välislingid
*TLÜ Eesti Pedagoogika Arhiivmuuseum. Käina 8-kl Kooli direktor Aimi Säremat (1987)
Jasmine Thompson

**Jasmine Ying Thompson** (sündinud 8. novembril 2000) on Suurbritannia laulja ja Youtube'i kuulsus.  

Thompson alustas karjääri 10-aastaselt, filmides ennast laulmas ning laadides videod Youtube'i.  

Aastal 2014 tegi ta koostööd Saksamaa deep house'i produtsendi Robin Schulziga laulus "Sun Goes Down". Laul jõudis esikümnesse paljude riikide edetabelites, sealhulgas Austraalias, Saksamaal, Austrias ja Šveitsis. 2017. aasta augusti seisuga on tal 2,8 miljonit jälgijat ja üle 460 miljoni vaatamise. Tema akustiline kaver Chaka Khani laulust "Ain't Nobody" jõudis 32. kohale Suurbritannia singlite edetabelis; see edu viis selleni, et tema kaverit kasutati Sainsburys reklaami taustalauluna. Remiks DJ Felix Jaehni poolt aastal 2015 sai suureks hitiks; remiks tuli Suurbritannias teisele kohale ning jõudis edetabelisse veel mitmes riigis. Tema häält on kirjeldatud sõnadega *kummaline*, *pehme* ja *hõõguv*. 

## Elu
Thompson sündis 8. novembril 2000 Londonis. Ta on pooleldi inglane (isa poolt) ja pooleldi hiinlane (ema poolt). Pereliikmed ja fännid on Thompsonit kirjeldanud nii: "Ta on alandlik, kaastundlik ja väga armastav inimene." 

Aastal 2017 avas Thompson avalikkuse ees vanemate abielulahutuse teemat, mis inspireeris teda muusika kirjutamisel. Intervjuu tehti Thompsoni EP "Wonderland" ilmumise puhul.
Võsupere raamatukogu

**Võsupere raamatukogu** on raamatukogu Lääne-Viru maakonnas Haljala vallas Võsupere külas. Raamatukogu jagab ühte hoonet Võsupere lasteaia ja Võsupere külastuskeskusega.

Raamatukogu juhataja on Aili Raudla.

## Viited
Šolohhovi rajoon

**Šolohhovi rajoon** (vene keeles *Шолоховский район* (aastani 1984 *Vjošenskaja rajoon* (*Вёшенский район*)) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Rostovi oblasti põhjaosas. Rajooni keskus on Vjošenskaja staniitsa.

Rajoon piirneb põhjas ja idas Volgogradi oblastiga, lõunas Bokovskaja rajooniga ja läänes Verhnedonski rajooniga.

Rajooni pindala on 2527 km². Elanike arv oli 2012. aastal 26 987, 2009. aastal 28 780 ja 2002. aastal 29 629.

Šolohhovi rajooni asulad kuuluvad üheksa külaasunduse koosseisu.

Rajooni tähtsamad jõed on Don, Dubrovaja ja Rešetovka.

## Viited
Aizkuja mõis

**Aizkuja mõis** (saksa keeles *Aiskuje*, läti keeles *Aizkujas muiža*) oli rüütlimõis Liivimaal Võnnu kreisis Cesvaine kihelkonnas. Tänapäevase haldusjaotuse järgi jääb mõisakompleks Madona piirkonna Sarkaņi valla Aizkuja külla.

## Mõisa suurus
Bienenstammi andmetel oli mõisa suurus 1816. aastal koos Cesvaine, Bučauska, Lode ja Kraukļi mõisaga 54 ja 1/2 adramaad, nendele allus 2579 mees- ja 2711 naishinge.

## Viited
Apeltiene mõis

**Apeltiene mõis** (saksa keeles *Appelthen*) oli rüütlimõis Liivimaal Võnnu kreisis Cesvaine kihelkonnas.

## Mõisa suurus
Bienenstammi andmetel oli mõisa suurus 1816. aastal 1 ja 3/8 adramaad, sellele allus 62 mees- ja 69 naishinge.

## Viited
Graši mõis

**Graši mõis** (saksa keeles *Alt-Geistershof*, varem *Geistershof* ja *Brinckenhof*, läti keeles *Grašu muiža*) oli rüütlimõis Liivimaal Võnnu kreisis Cesvaine kihelkonnas.

## Mõisa suurus
Bienenstammi andmetel oli mõisa suurus 1816. aastal 3 ja 3/4 adramaad, sellele allus 185 mees- ja 210 naishinge.

## Viited
W87

**W87** on Ameerika Ühendriikide termotuumalõhkepea.

See loodi paigaldamiseks mandritevahelisele ballistilisele raketile LGM-118A Peacekeeper, mis pidi korraga kandma kuni 12 W87-lõhkepead. Aastatel 1986–2005 oli relvastuses 50 W87-lõhkepeaga Peacekeeperit. Alates 2007. aastast, seoses Peacekeeperite relvastusest mahavõtmisega 2005. aastal, laaditi 250 W87-lõhkepead ümber vanematele Minuteman III rakettidele, üks lõhkepea raketi kohta.

## Ajalugu
W87 väljatöötamine algas 1982. aasta veebruaris Lawrence Livermore'i riiklikus laboris ning neid toodeti 1986. aasta juulist 1988. aasta detsembrini.

Kõigi relvastuses olevate W87 "eluiga" pikendati 2004. aasta paiku veel kolmekümneks aastaks Riikliku Tuumajulgeoleku ameti läbi viidud "Life Extension Refurbishment Programi" raames.

## Vaata ka
* Tuumarelvade loend

## Viited

## Välislingid
* W87 The Nuclear Weapon Archive'is. (inglise keeles)
Kārkli mõis

**Kārkli mõis** (saksa keeles *Neu-Geistershof*) oli rüütlimõis, hiljem Graši karjamõis Liivimaal Võnnu kreisis Cesvaine kihelkonnas.

## Mõisa suurus
Bienenstammi andmetel oli mõisa suurus 1816. aastal 2 ja 3/8 adramaad, sellele allus 89 mees- ja 118 naishinge.

## Viited
Kroņamuiža mõis

**Kroņamuiža mõis** (saksa keeles *Kronenhof*, läti keeles *Kroņamuiža*) oli rüütlimõis, hiljem Dzelzava karjamõis Liivimaal Võnnu kreisis Cesvaine kihelkonnas.
Kūrēni mõis

**Kūrēni mõis** (saksa keeles *Engelhardtshof, Urdau, Urtau*) oli rüütlimõis, hiljem Graši karjamõis Liivimaal Võnnu kreisis Cesvaine kihelkonnas.
Kārzdaba mõis

**Kārzdaba mõis** (saksa keeles *Kerstenbehm*) oli riigimõis Liivimaal Võnnu kreisis Cesvaine kihelkonnas.

## Mõisa suurus
Bienenstammi andmetel oli mõisa suurus 1816. aastal 8 adramaad, sellele allus 255 mees- ja 300 naishinge.

## Viited
Pärnu Kunstikool

**Pärnu Kunstikool** oli kunstikool Pärnus aastatel 1980 kuni 2020. 2020. aastal liideti kool Pärnu Kunstide Majaga, mille uueks nimeks sai ''Pärnu Kunstide Kool.

Kool asus Pärnus aadressil Kerese tänav 3. Kooli direktor oli Kristel Kallau. Kooli haldas Pärnu linnavalitsus.

## Viited
Vägeva raamatukogu

**Vägeva raamatukogu** oli raamatukogu Jõgeva maakonnas Jõgeva vallas Vägeva külas. 

Raamatukogu asutati 1948. aastal ja suleti 2019.

Raamatukogu juhataja on Maret Hurt.

## Viited

## Välislingid
*Vägeva raamatukogust Põltsamaa raamatukogu kodulehel
Oļi mõis

**Oļi mõis** (saksa keeles *Ohlenhof*) oli rüütlimõis Liivimaal Võnnu kreisis Cesvaine kihelkonnas.

## Mõisa suurus
Bienenstammi andmetel oli mõisa suurus 1816. aastal 5 ja 1/4 adramaad, sellele allus 152 mees- ja 175 naishinge.

## Viited
Saku Muusikakool

**Saku Muusikakool** on muusikakool Harju maakonnas Saku vallas Saku alevikus aadressil Tallinna mnt 10. Kooli direktor on Tauno Valdna.

Kool alustas tegevust 1. septembril 1979. aastal Saku Keskkooli hoones kaheksa õpetaja ja 68 õpilasega. Kolm aastat hiljem eraldati muusikakoolile oma maja (endine Saku Keskkooli internaadihoone aadressil Aiandi tänav 2b), mis kohandati muusikakoolile sobivaks. Ruumipuudusel töötasid mõned õpetajad ka Saku õlletehase administratsiooni hoones ja kodus.

2002. aasta jaanuaris valmis aadressil Tallinna maantee 10 spetsiaalselt muusikakoolile ehitatud maja 12 klassiruumi, kammersaali ja muude kooli tööks vajalike ruumidega.

Ajavahemikul 1979–2022 on Saku Muusikakooli lõpetanud 372 õpilast. Muusikakooli direktor oli aastatel 1979–2009 Jaak King.

## Vilistlasi

* Kairi Kosk – helilooja
* Reet Kanger – muusikaõpetaja, koorijuht
* Toomas Uustalu – tromboonimängija
* Tiina Tartlan – koorijuht
* Diana Põld – Saku Gümnaasiumi muusikaõpetaja, koorijuht
* Eha Sõelsepp – saksofoniõpetaja
* Andrus Poolma – RAMi laulja
* Marge-Ly Rookäär – koorijuht, Klassikaraadio tegevtoimetaja
* Matis Leima - helilooja

## Viited

## Välislingid
*Kooli koduleht
Rudolf Tobiase nimeline Kärdla muusikakool

**Rudolf Tobiase nimeline Kärdla Muusikakool** on muusikakool Hiiu maakonnas Kärdlas aadressil Uus tänav 4. 

Kool asutati 1960. aastal ja see on nimetatud eesti helilooja Rudolf Tobiase järgi. 

Kuni 2007. aastani tegutses kool Kärdlas aadressil Vabrikuväljak 6. 2007. aastal restaureeriti põhjalikult tollase Kärdla Ühisgümnaasiumi nn vana koolimaja aadressil Uus tänav 4 ja Kärdla Muusikakool koliti sinna. 

## Direktorid

* 1960-1965 Viiu Pitk-Õunapuu
* 1965-1970 Tiia Järg 
* 1970-2010 Enna Nilsson
* alates 1. jaanuarist 2012 Arvo Haasma

## Viited

## Välislingid
*Rudolf Tobiase nimeline Kärdla Muusikakool Facebookis
Viljandi Muusikakool

**Viljandi Muusikakool** on muusikakool Viljandis aadressil Carl Robert Jakobsoni tänav 16.

Kooli asutas 5. veebruaril 1945 Augustin Pung, kes oli ühtlasi ka kooli esimene direktor. Algul kandis kool nime **Viljandi Lastemuusikakool**. 

Nõukogudeaegsete muusikakoolide õppekavad jäid ajale jalgu ja sisuliste muudatuste tegemiseks oli ainuke võimalus taotleda näidiskooli nimetust. 1980. aastal leiti, et kooli kaasaegne ainebaas, nõuetele vastav metoodiline pagas ning lastesõbralik õpikeskkond võimaldab anda koolile **näidislastemuusikakooli** nimetuse. Selle kinnitas Eesti NSV kultuuriministeerium. Uus staatus ei toonud kaasa mingeid ainelisi eeliseid, kuid andis suurema iseseisvuse katsetamiseks õppeplaanide ja -ainetega. Õppeaeg ühtlustati kõigil erialadel: nüüd sai muusikakoolis nagu üldhariduskooliski õppida kaheksa aastat ja seejärel edasi minna keskastmesse. Eriti andekad ja töökad õpilased (Heli Meibaum-Saard, Ene-Mai Salumäe, Jana Perens-Allik jt.) said eriprogrammi alusel õppides ettevalmistuse otse Tallinna Konservatooriumi minekuks.

1991. aastal nimetati kool ümber **Viljandi Muusikakooliks**.

Kool tegutseb 19. sajandi lõpul ehitatud Vana-Võidu mõisniku Georg von Stryki linnaresidentsis. Aastatel 2016–2017 läbis maja põhjaliku renoveerimise ja ümberehituse, ning avati uuesti 5. mail 2017.

## Direktorid
* 1945–1966 Augustin Pung
* 1966–2003 Kalle Tamra
* 2003–2022 Tonio Tamra
* 2023–2025 Maarja Soomre
* 2025–... Kristi Oolo

## Vaata ka
*Viljandi Kammerkoor
*Viljandi Muusikakooli Puhkpilliorkester
*Viljandi Noorte Sümfooniaorkester

## Viited

## Välislingid
*Kooli koduleht
Tartu II Muusikakool

**Tartu II Muusikakool** on muusikakool Tartus aadressil Kaunase puiestee 23. Kooli direktor on Aile Parmsoo.

Kool asutati 1976. aastal. Tollal tegutses kool A. H. Tammsaare nimelise Tartu 1. Keskkooli (tänapäeval Hugo Treffneri Gümnaasium) ruumides. 1994 sai kool ruumid aadressil Kaunase puiestee 23, kuid esialgu kuulus koolile vaid maja teine korrus (esimene korrus olu Tartu Invaühingu käsutuses). Maja esimene korrus saadi enda käsutusse siis, kui Tartu Invaühing sealt välja kolis.

## Viited

## Välislingid
*Kooli koduleht
Rakvere Muusikakool

**Rakvere Muusikakool** on muusikakool Lääne-Viru maakonnas Rakveres aadressil Carl Robert Jakobsoni tänav 8.

Kool asutati 19. märtsil 1945 *Rakvere Muusikaalgkoolina*. Idee algataja ja eestvedaja oli muusikapedagoog Jaan Pakk, kes ka ise kooli pikka aega juhtis. Täitevkomitee eraldas poole elumajast aadressil Kalinini tänav 59 (tänapäeval Pikk tänav 59). Riiklikust klaverifondist saadi kolm "poolpidust" klaverit. 1948. aasta kevadel anti välja esimesed lõputunnistused: lõputunnistuse nr 1 sai hilisem muusikapedagoog ja Tallinna Riikliku Konservatooriumi õpetaja Valve Lepik ja nr 2 hilisem tuntud koorijuht Kuno Areng. Arvo Pärt lõpetas Rakvere Lastemuusikakooli 1953. aastal. 

1. oktoobril 1945 alustas Kiviõlis tööd Rakvere Muusikaalgkooli filiaal.

1949 nimetati kool ümber *Rakvere Lastemuusikakooliks*. 1991 nimetati kool ümber **Rakvere Muusikakooliks**.

1960. aastal kolisid viimased elanikud majast välja. Muusikakooli käsutusse sai terve maja. Et aga maja oli omal ajal ehitatud elumajaks, siis kooli vajadustele see ei vastanud. Klassid olid läbikäidavad. Saaliks oli maja kõige suurem tuba, kaks klassi asusid akendeta ruumides ja kõikjal kostis muusika.

1991. aasta veebruaris nimetati Eesti Vabariigi lastemuusikakoolid muusikakoolideks ja kool sai nimeks **Rakvere Muusikakool**.

1. juulil 1993 sai Rakvere Muusikakool enda käsutusse endise lasteaia maja aadressil Posti 6b (tänapäeval Carl Robert Jakobsoni tänav 8).

2023. aastast on kooli direktor Mart Aus.

## Direktorid

* 1945–1963 Jaan Pakk
* 1963–1979 Väino Steinberg
* 1979–2000 Liivi Lukas
* 2000–2002 Tõnu Klomann
* 2002-2023 Toivo Peäske
* alates 2023 Mart Aus

## Tuntud vilistlasi
*Valve Lepik
*Kuno Areng
*Arvo Pärt
*Eda-Ines Etti
*Uuno Taremaa
*Kadri Voorand

## Viited

## Välislingid
*Kooli koduleht
Võru Muusikakool

**Võru Muusikakool** on muusikakool Võrus aadressil Vabaduse tänav 5. Kooli direktor on Märt Metsla.

Kool asutati 1956. aastal *Võru Lastemuusikakoolina*. Lõputunnistuse nr 1 sai 1957. aastal Oivo Rein. 

Kool tegutses kuni 1957. aasta jaanuari lõpuni Võru rajooni kultuurimaja Kannel hoones. Seejärel anti koolile üürilepingu alusel kasutada Võru täitevkomitee endised ruumid aadressil Lenini tänav 17 (tänapäeval Jüri tänav). Alates 1990. aasta novembrist tegutseb kool aadressil Vabaduse tänav 5.

## Võru Muusikakooli orkester
Alates 2002. aastast tegutseb Võru Muusikakoolis keelpilliorkester, mille dirigent on Jaan Randvere.

## Direktorid

* 1956–1981 Hendrik Juurikas
* ...
* 1992–2003 Ilmar Kudu
* 2003–2011 Celia Roose
* 2011–2014 Neeme Punder
* 2014–2023 Piret Rips-Laul
* alates 2023 Märt Metsla

## Viited

## Välislingid
*Võru Muusikakooli veebisait
Peetri lasteaed-põhikool

**Peetri lasteaed-põhikool** on lasteaed-põhikool Harju maakonnas Rae vallas Peetri alevikus.

Õppeasutuse kooli osa (s.t põhikool) avati 1. septembril 2009 ja teine osa (s.t lasteaed) avati 5. oktoobril 2009.

## Viited

## Välislingid
*Õppeasutuse koduleht
Risti Põhikool

**Risti põhikool** on põhikool Lääne maakonnas Lääne-Nigula vallas Risti alevikus. Aastast 2023 on kooli direktor Kaidi Uueda.

9. novembril 1921 avati Ristil endises kauplusehoones *Rõuma algkool*. 1924 nimetati kool ümber *Risti algkooliks*. 1944 nimetati kool ümber *Risti Mittetäielikuks Keskkooliks*. 1960 nimetati kool ümber *8-klassiliseks Risti kooliks*. 1989 nimetati kool ümber **Risti põhikooliks**.

## Vaata ka
*Risti raamatukogu

## Viited

## Välislingid
*Kooli koduleht
August Kõrbe

**August Kõrbe** (25. september 1933 – 28. aprill 2013) oli eesti õppejõud ja tööõpetuse metoodik.

1956. aastal lõpetas ta Tallinna Polütehnikumi.

1961. aastast töötas ta Tallinna Pedagoogilises Instituudis puidutöö õppejõuna, hiljem oli õppejõutöö kõrval ka üldtehniliste distsipliinide kateedri juhataja, matemaatika-füüsikateaduskonna prodekaan ning tööõpetuse ja metoodikakateedri juhataja.

Ta koostas (nii üksi kui ka kaasautorina) tööõpetuse õpikuid ja metoodilisi materjale.

Ta on maetud Pärnamäe kalmistule.

## Tunnustus
*1987 – Eesti NSV teeneline õpetaja
*2006 – Valgetähe IV klassi teenetemärk

## Viited
Helgi Klein

**Helgi Klein** (sündinud 17. juunil 1947) on eesti eripedagoog ja koolijuht.

1972. aastast töötas ta kõne- ja kuulmispuudega lapsi õpetava Tartu I Eriinternaatkooli eesti keele ja kirjanduse õpetajana, hiljem kooli õppealajuhatajana. 1984. aastast oli ta Tartu I Eriinternaatkooli ja aastatel 1996–2017 Tartu Hiie Kooli direktor.

## Tunnustus
*1987 Eesti NSV teeneline õpetaja
*2008 Tartumaa Kuldne Tammeoks
*2011 Valgetähe IV klassi teenetemärk
*2014 UNICEF-i Sinilinnu preemia

## Viited
Laskemoon

**Laskemoon** on  tulistamiseks vajalik materjal (munitsioon): padrunid, kuulid, haavlid, mürsud, miinid, reaktiivmürsud jms. Reeglina on seotud mingi relva/relvaliigiga (heite-, või tulirelv).

## Vaata ka
*Aluslekkiv laskemoon
## Viited
Bokovskaja rajoon

**Bokovskaja rajoon** (vene keeles *Боковский район* on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Rostovi oblasti põhjaosas. Rajooni keskus on Bokovskaja staniitsa.

Rajoon piirneb põhjas Šolohhovi rajooniga, idas Volgogradi oblastiga, kagus Sovetskaja rajooniga, lõunas Kašarõ rajooniga ja läänes Verhnedonski rajooniga.

Rajooni pindala on 1927 km². Elanike arv oli 2017. aastal 14 155.

Bokovskaja rajooni asulad kuuluvad seitsme külaasunduse koosseisu.

Rajooni tuntuim jõgi on Tšir.

## Viited
Richard Kress

**Richard Kress** (1. august 1896 Kastre-Võnnu vald, Tartumaa – 26. august 1975 Tallinn, teistel andmetel 1896–1976) oli eesti õpetaja, toimetaja ja tõlkija..

## Haridus
1904–1908 Otepää kihelkonnakool, 1908–1913 Nuustaku (Otepää) 2-klassiline ministeeriumikool, 1913–1918 Rakvere Õpetajate Seminar. 1921 lõpetas Kress õpetajate kursused Tartu Ülikoolis.

## Töökäik
1918–1923 oli Richard Kress õpetaja Otepää Progümnaasium, 1918–1919 asendusõpetaja Vana-Otepää Algkoolis, 1923–1924 ja 1929–1930 õpetaja E. Lenderi Eragümnaasiumis, 1924–1928 ja 1930–1931 õpetaja Kaarli Koguduse Eragümnaasiumis, 1930–1944 õpetaja Tallinna Linna Poeglaste Humanitaargümnaasiumis, 1944–1950 õppealajuhataja (1944 ka direktori kohusetäitja) Tallinna 1. Keskkoolis, 1950–1973 toimetaja Eesti Riiklikus Kirjastuses ja kirjastuses Valgus, samuti Eesti Raadios. 1928–1930 tegi Kress Eesti raadio esimesed keelesaated.

Nii 1920. aastail Otepää gümnaasiumist kui ka 1930. aastail Tallinna Poeglaste Humanitaargümnaasiumist (hilisem Gustav Adolfi Gümnaasium) meenutasid õpilased Kressi keeleuuenduse pooldajana, kes oli Johannes Aaviku isiklik sõber: "Seepärast ehtisid tema kõnet -*nd* ja -*tet*, nagu *õppind* ja *kirjutet*, ning paljud uudissõnad. Tahvlile kirjutades kasutas ta alati soomepärast *[[Y|y]]*-aabet. Ei olnud siis ime, et õppureile said omaseks tolle ajal uudissõnad *kolp*, *lünk*, *malbe*, *siiras*, *evima* jne. Meie kaustikuis hakkas võimutsema *y* (*fyysika*, *polyyp*, *yrgaeg*)." (Kirjanik Ilmar Sikemäe, GAG vilistlane 1935.)

Samuti meenutati Kressi rahuliku ja autoriteetse, kuid ka iroonilisena: ""Peremees" (hüüdnimi) oli rahu ise; rahusse aga oli segatud tubli annus irooniat, mis pani koolipoisid Kressi kartma. Talle ei julgenud keegi midagi teha, ikka oli karta, et muutud ise Peremehe sõnade pilkealuseks. Tema tundides valitses kord, ilma et korda oleks tulnud nõuda." (Ajaloolane ja aimekirjanik Heino Gustavson, progümnaasiumi vilistlane 1938.) Ka sõjajärgseil aastail Tallinna 1. Keskkoolis iseloomustati teda "suure autoriteediga" õpetaja ja kooli tugisambana: "Suurim autoriteet oli meie jaoks Richard Kress. Olgugi et meie teda kartsime, oli ta ikkagi autoriteet ja võis tulla ükskõik mis tundi, kui mõni aineõpetaja puudus ning küsida: "Noh, kus poisid pooleli jäid?" ja rääkida pooleliolevast ainest väga huvitavalt, olgu siis matemaatika, ajalugu või mõni muu aine." (A. Põdra, lõpetanud 1951. aastal.) Teiste õpilaste sõnul oli ta "eestimeelne ja isamaalise hoiakuga".

Kirjastustes töötades toimetas Kress kesk- ja kõrgkooli keele ja kirjanduse õpikuid, sõnaraamatuid, "Õigekeelsussõnaraamatu" (1960), "Võõrsõnade leksikoni" (1961), erialasõnastikke ja teaduslikke väljaandeid, kuid ka Eesti Raadio keelesaateid.

Richard Kress on maetud Otepää uude surnuaeda.

## Viited

## Kirjandus
* Endel Susi. Vana-Otepää – seitsme professori noorpõlvemaa. Pärnu, 2014

## Välislingid
* Richard Kress, Valgamaa kodulooline andmebaas ISIK
Yuhi VI

**Yuhi VI** (Emmanuel Bushayija; sündinud 20. detsembril 1960) on Rwanda titulaarne kuningas alates 9. jaanuarist 2017.

Ta pagendati koos oma perekonnaga 1961. aastal Ugandasse, naasis Rwandasse 1994. aastal ja alates 2000. aastast asus Suurbritanniasse. Ta on Suurbritannia kodanik ja elab Sales. Kuningaks valiti ta pärast Kigeli V surma 16. oktoobril 2016.