open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Tiit Leito

**Tiit Leito** (sündinud 1. juunil 1949 Tilga külas Emmaste vallas Hiiumaal) on eesti ornitoloog ja loodusfotograaf.

1967. aastal lõpetas ta Haapsalu 1. Keskkooli. 1972. aastal lõpetas ta metsamajanduse insenerina Eesti Põllumajanduse Akadeemia.

Aastatel 1972–1996 oli ta Hiiumaa laidude maastikukaitseala juhataja.

Ta on põhjalikult uurinud Hiiumaa linnustikku, avaldanud loodusalbumeid ja loodusteemalisi postkaarte. Ta on koostanud mitme looduskaitseala, näiteks Endla looduskaitseala ning Soomaa ja Matsalu rahvuspargi slaidiprogramme.

Oli Eesti Kongressi liige.

## Tunnustus
* 2000 – Valgetähe V klassi teenetemärk
* 2004 – Eerik Kumari looduskaitsepreemia

## Teosed
* "Aastaring laidudel", 1984
* "Vaikuse värvid", 1994
* "Hiiumaa linnustik" (koos Aivar Leitoga), 1995
* "Vete sinisel piiril", 1999
* "Endla soostik" (koos Kai Kimmeli ja Katrin Möllitsiga), 2003 
* "Eesti kaitsealad" (koos Arne Aderi ja Kai Kimmeliga), 2007

## Isiklikku
Tiit Leito abikaasa on Karin Poola. Neil on kaks tütart. Tiit Leito vend on Vello Leito ning vennad olid Toomas Leito ja Aivar Leito, õde oli sotsioloog Aili Kelam (1935–2017).

## Viited

## Välislingid
* Koduleht
Ann Marvet

**Ann Marvet** (sündinud 21. aprillil 1939 Tartus) on eesti botaanik ja loodusajakirjanik, bioloogiakandidaat (1967).

Ta on uurinud Eesti taimekooslusi, avaldanud taimekoosluste määraja (1970), raamatu Eesti taimekooslustest (2014) ja Kõrvemaast.

Aastatel 1967–2007 töötas ajakirja Eesti Loodus toimetuses toimetajana, peamiselt botaanika ja ökoloogia ning looduskaitse valdkonnas.

1985. aastast on ta Eesti Looduskaitse Komisjoni liige.

## Tunnustus

*1989 Eesti NSV teeneline looduskaitsja
*2001 Eerik Kumari looduskaitsepreemia
*2008 Eesti Eluteaduse Hoidja
*2008 Valgetähe III klassi teenetemärk

## Isiklikku

Tema isa oli muusikapedagoog Valentin Marvet.

## Viited
Álvaro Colom Caballeros

**Álvaro Colom Caballeros** (15. juuni 1951, Guatemala – 23. jaanuar 2023) oli Guatemala ettevõtja, riigiametnik ja poliitik. 14. jaanuarist 2008 kuni 14. jaanuarini 2012 oli ta Guatemala president. 

Ta omandas kõrghariduse San Carlose Ülikoolis ja sai tööstusinseneri diplomi. Pärast seda tegutses Álvaro Colom eraettevõtjana ja töötas mitme riigiasutuse juhina. Mõnda aega oli ta Guatemala majandusministri asetäitja. 

Poliitikasse siirdus ta sotsiaaldemokraatliku partei Unidad Nacional de la Esperanza liikmena. 

Esimest korda osales ta presidendivalimistel 2003. aastal, kuid kaotas siis konservatiivist vastaskandidaadile Óscar Berger Perdomole. 

4. novembril 2007 toimunud presidendivalimiste teises voorus kogus ta 52,7 protsendi valijate toetuse, edestades selgelt oma vastaskandidaati kindral Otto Pérez Molinat. 

Álvaro Colom Caballeros vannutati Guatemala presidendiks 14. jaanuaril 2008.
Kuldmamma!

**"Kuldmamma!"** on Aleksander Heintalu ehk Vigala Sassi kirjutatud eepos, mis autori väitel põhineb eesti hõimu ehk tšuudide ning nende naabrite legendidel ajastust 5000 kuni 1500 aastat tagasi. 

Autori sõnul oli tol ajal Põhjalas emavõimne ehk matriarhaalne ühiskond ning püsiv asustus karjanduse ja põllundusega. Eepos kirjeldab emakeskse ühiskonna iseärasusi ja kadumise põhjuseid, samuti võitlusi viljakust toovate kuldmammade omamise nimel meie hõimurahvaste maadel, mis olevat olnud märksa suuremad kui eeposes "Kalevipoeg" avaldub.

## Kirjandus
* "Kuldmamma!", koost. Aleksander Heintalu. 2006.

## Välislingid
*Teose sisukord
*Vigala Sass Sirp, 19. detsember 2003
*"“Kuldmamma” kuulutab naiste võimu" Maaleht, 23. veebruar 2006
*"Kuldmammast ja estidest Sassiga" Saarte hääl, 4. aprill 2007
SENT

**MTÜ Sild Ettevõtlike Noorte Tulevikku (SENT)** on Junior Achievement Eesti (JA Eesti) majandusõppe programmi läbinud õpilaste vilistlasorganisatsioon, mille eesmärk on rääkida kaasa Eesti ettevõtlusmaastiku kujundamisel ja arenemisel. 

SENT asutati 7. oktoobril 2005 kolmeteistkümne JA Eesti õpilasfirma programmi edukalt läbinud noore poolt, tollase nimega MTÜ Young Business Talents (YBT) Estonia. 2007. aasta oktoobris võeti uueks nimeks Sild Ettevõtlike Noorte Tulevikku.

SENT on 2004. aastal loodud Euroopa Junior Achievementi vilistlasorganisatsioone koondava JA-YE (Junior Achievement Young Enterprise) Alumni Europe liige. 

## Tegevus

SENT-i liikmeskonna tegevus on suunatud noorte ja ettevõtlusmaailma vahelise silla loomisele neljal viisil:
* koolitamine (nt 24h majanduslaagrid)
* üliõpilasettevõtluse arendamine (nt üliõpilasfirmad)
* noorte ja ettevõtjate/ühiskonnategelaste vaheliste sidemete tugevdamine (nt töövarjupäev)
* ühisürituste korraldamine koostöös Junior Achievement Eestiga (nt majandusõpilaste ja -õpetajate suvekool)

Alates 2005. aastast on MTÜ SENT koostöös Junior Achievement Eestiga (JA Eesti) korraldanud töövarjupäeva. JA Eesti alustas töövarjupäeva korraldamist 1996. aastal ligi 2000 õpilasele ning üheksa aastat hiljem hakkas MTÜ SENT (endise nimega YBT Estonia) korraldama töövarjupäeva konkurssi era- ja avaliku sektori tipptegijatele.

## Välislingid
*SENT koduleht
*JA-YE Alumni Europe koduleht
*Junior Achievement Eesti koduleht
**Töövarjupäeva 2007 meediakajastusi**
* Töövarjupäev aitab rutiini murda
* Taavi Kukk lendas töövarjupäeval lennukiga pilve peale päikest võtma
* Vaid neiud said ministrite varjuks
Sent (täpsustus)

**Sent** võib tähendada mitut asja.
***[[Sent]]** on rahaühik.
***[[SENT]]** on noorteorganisatsioon Eestis.
***[[Sent (Šveits)|Sent]]** on asula Šveitsis Senti vallas.
***[[Senti vald]]** on vald Šveitsis.

## Vaata ka
*Tsent
*Senti-
Karl Ernst von Baeri preemia

**Karl Ernst von Baeri preemia** (Karl Ernst von Baeri auhind) oli auhind, mida aastail 1976–2004 andis välja Eesti Teaduste Akadeemia. 

Preemia eesmärgiks oli (22. juunil 1999 kinnitatud statuudi kohaselt) "esile tõsta Eestis saadud uurimistulemusi bioloogia, geograafia ja geoloogia erialal, mille arendamisel Karl Ernst von Baeril oli silmapaistvaid saavutusi". Preemiat anti välja iga nelja aasta tagant ning auhinnasaajad tehti teatavaks Baeri sünniaastapäevaks (28. veebruar).

2004. aastal välja antud preemia jäi viimaseks, sest Eesti Teaduste Akadeemia juhatus võttis vastu otsuse ümber kujundada see uuendatud Karl Ernst von Baeri medaliks. Baeri-nimelise medali statuut kinnitati 2006. aastal.  

## Laureaadid
* 1976 – Juhan Aul, Kalju Paaver
* 1980 – Anto Raukas, Arvi Järvekülg
* 1984 – Eino Krall
* 1988 – Evald Ojaveer
* 1992 – Elsbet Liivrand, Maie Remmel-Valt
* 1996 – Harri Karis, Viiu Nestor
* 2000 – Siim Veski
* 2004 – Erki Tammiksaar

## Vaata ka
*Karl Ernst von Baeri medal
Rahvaste Sõpruse orden

**Rahvaste Sõpruse orden** (vene keeles *oрден Дружбы народов*) oli Nõukogude Liidu ja hiljem Venemaa Föderatsiooni autasu. 

Neljast osast koosnev orden on väga ülepakutud ja keeruka kujundusega ja sellest tulenevalt oli ka tema valmistusprotsess keerukas.

Vastavalt statuudile sai ordenit anda eraisikutele, kollektiividele, asutustele, ühiskondlikele organisatsioonidele, ühendustele, liidu- ja autonoomsetele vabariikidele, kraidele, oblastitele ja autonoomsetele oblastitele, autonoomsetele ringkondadele, rajoonidele, linnadele ja teistele asustatud punktidele. Ordenit võis anda ka välismaalastele.

Eraisikutele anti ordenit välja eriti väljapaistvate teenete eest rahvusvahelise sotsialistlike maade sõpruse, koostöö ja rahu edendamise eest, väljapaistva panuse eest nõukogude rahvamajanduse arendamisel, ennastsalgava töö eest ja teiste, eriti silmapaistvate teenete eest riigile.

Esimesed autasustamised Rahvaste Sõpruse ordeniga toimusid 29. detsembril 1972. Sellel päeval autasustati ordeniga kõiki 15 liiduvabariiki, kõiki autonoomseid vabariike ja oblasteid. Kokku anti sel päeval välja 53 Rahvaste Sõpruse ordenit.

Esimeste kodanikena pälvisid 9. veebruari 1973 käskkirja järgi kõrge autasu rühm tsiviillennunduse töötajaid. Ühiskondlikest organisatsioonidest pälvis autasu esimesena Nõukogude naiste komitee, aastal 1973.

Rahvaste Sõpruse ordeniga autasustati ka paljusid ettevõtteid. Esimesena, 1976 – Leningradis asuv Kirovi tehas. Kollektiividest on autasu saanud ka näiteks Leningradi tsirkus, aastal 1978. 

Paljude linnade hulgas on ordeniga autasustatud ka Tartu linna.

Nõukogude kosmoselendurid pälvisid peale edukat kosmoselendu Nõukogude Liidu kangelase aunimetuse. Nendega ühistel kosmoselendudel kaasas olnud lääneriikide esindajaid autasustati aga Rahvaste sõpruse ordeniga.

Kokku anti aastani 1995 välja 72 760 Rahvaste Sõpruse ordenit.

Eesti NSV-s oli 1. jaanuari 1990 seisuga Rahvaste Sõpruse ordeni saanud 506 isikut ja 8 kollektiivi. Massiline autasustamine ordeniga toimus aastal 1986, kui ordeni sai 203 isikut. Viimane autasustamine Rahvaste Sõpruse ordeniga Eesti NSV-s toimus aastal 1989.

1992–1994 anti Rahvaste Sõpruse ordenit välja ka Venemaa Föderatsioonis. Nõukogude autasust erines see mõningate detailide teistsuguse kujunduse poolest. 1994 asendati autasu Sõpruse ordeniga.
Erik Tohvri

**Erik Tohvri** (kodanikunimega **Hans-Erik Laansalu**; 22. märts 1933 Rakvere – 12. juuni 2020) oli eesti kirjanik, hariduselt elektritehnik.

Hans-Erik Laansalu sündis Rakveres sõjaväelase pojana. Kolm aastat pärast poja sündi lahutasid vanemad abielu, Erik jäi vanavanemate kasvatada ja sai vanavanemate perekonnanime. Tema vanaisa oli eluaegne kooliõpetaja Alfred Liigmann (alates 1935. aastast Alfred Laansalu).

Ta õppis Rakvere 3. Algkoolis, Jägala-Joa Algkoolis ja Kodasoo koolis Harjumaal, lõpetas Tallinna Elektromehaanika Tehnikumi elektrotehnika erialal. 

Töötas ETKVL-is energeetikuna, Tallinna Elektrivõrgus valvedispetšerina, ettevõttes Harju Elekter juhtiva konstruktorina ja ettevõttes ABB HE tegevdirektorina.

## Looming
Kirjanduskatsetusi alustas ta koolipõlves. Ta on kirjutanud 12 kuuldemängu, novelle, humoreske, filmistsenaariumi ("Pihlakaväravad"). Pärast pensionile jäämist kirjutas ta põhiliselt romaane.

### Teosed

* "Majad jõe ääres" (2001)
* "Kollaste lehtede aegu" (2002)
* "Lummetallatud rada" (2003)
* "Tants läbi rukki" (2003)
* "Kaksikelu" (2003)
* "Kasevälja" (2003)
* "Kodumaja" (2004)
* "Elutöö" (2004)
* "Lepavere mõis" (2004)
* "Kaldaliiva" (2005)
* "Äravalitu" (2005)
* "Äravalitu 2" (2005)
* "Pilvehaldjad: Lugu lasteaia "Vikerkaar" sünnist" (2005)

* Triloogia 1. osa "Sügisvalgus" (2005)
* Triloogia 2. osa "Tuisune talv" (2006)
* Triloogia 3. osa "Arglik kevad" (2006)
* "Peeglikillud: meenutusi elust ja kirjutatust 1933–2006" (2006)
* "Arglik kevad" (Varrak 2006) ISBN 9985312465
* "Mürgiliblikas" (2007)
* "Rannal õitseb kibuvits" (2008)
* "Kodutute küla" 1. raamat "Ümberasujad" (2008) ISBN 9789985316856
* "Kodutute küla" 2. raamat "Sulasest sai peremees" (2008) ISBN 9789985317969
* "Kodutute küla" 3. raamat "Pilvine taevas" (2009) ISBN 9789985318980
* "Kodutute küla" 4. raamat "Läänetuul, taeva luud" (2009) ISBN 9789985319734
* "Laenatud rõõmud" (2010)
* "Naabrid" (2011)

* "E-armastus" (2011)
* "Mere taga" (2012)
* "Kaamos" (2013)
* "Veel on aega" (2014)
* "Ühe katuse all" (2014)
* "Hingevõlg" (2015)
* "Äri ja armastus" (2016)
* "Irdabielu" (2016)
* "Sõbrad ja hallikirju koerake" (2017)
* "Laanekuru saaga" (2018)
* "Elupõletajad" (2019)

## Tsitaat

## Tunnustus
*2006 – A. H. Tammsaare nimeline kirjanduspreemia ("Kaldaliiva")

## Viited

## Välislingid
*"Erik Tohvri: jant Vabadussõjast" Postimees, 27. oktoober 2008
*Peeter Ernits. "Menukite autor Erik Tohvri: Mina olen parandamatu realist" Maaleht, 12. detsember 2009. Lk 30–31
*Mari Peegel. "Laenutusedetabeli tipus troonib Erik Tohvri" Eesti Päevaleht, 2. juuli 2010
*"Erik Tohvri: demokraatia varjuküljed ehk millal diktatuur Tallinnas ületab rahva taluvuspiiri?" Postimees.ee, 20. aprill 2012
Joseph Banks

**Sir Joseph Banks** (13. veebruar (2. veebruar vkj) 1743 London – 19. juuni 1820 London) oli inglise loodusteadlane, botaanik ja teaduspatroon.

Sündis Londonis William Banksi ja Sarah Bate'i perre.

Ta osales James Cooki esimesel suurel ümbermaailmareisil (1768–1771). 

Teda peetakse esimeseks, kes läänemaailmale tutvustas eukalüpti, akaatsiat, mimoosi jpt. 

Tema kirjeldatud taksonite juurde märgitakse autorilühend **Banks.**.

Joseph Banks oli 1778. aastast kuni surmani 1820. aastal Londoni Kuningliku Seltsi president.

## Tunnustus
*Tema nime kannab umbes 80 taimeliiki (näiteks Banksi tõlvpuu (*Cordyline banksii*)). 
*Tema auks on nimetatud prootealiste (*Proteaceae*) sugukonda kuuluv perekond banksia.
*Tema nime kannab ka saar (Banksi saar) Põhja-Jäämeres Kanada Arktika saarestikus.

## Viited
Ühinenud Rahvaste deklaratsioon

**Ühinenud Rahvaste deklaratsioon** oli ühisdeklaratsioon, mille allkirjastasid 1. jaanuaril 1942 Washingtonis 26 teljeriikide vastu sõdiva riigi esindajad. 

Deklaratsiooni allkirjastanud riigid tõotasid kinni pidada Atlandi harta põhimõtetest, suunata kõik oma jõud teljeriikide purustamisse ning mitte sõlmida separaatrahu vaenlasriikidega. 

## Deklaratsiooni allkirjastajad 1. jaanuaril 1942
* Ameerika Ühendriigid
* Austraalia
* Belgia
* Costa Rica
* Dominikaani Vabariik
* El Salvador
* Guatemala
* Haiti
* Hiina
* Holland
* Honduras
* India
* Jugoslaavia
* Kanada
* Kreeka
* Kuuba
* Luksemburg
* Lõuna-Aafrika Vabariik
* Nicaragua
* Norra
* Nõukogude Liit
* Panama
* Poola
* Suurbritannia
* Tšehhoslovakkia
* Uus-Meremaa

## Hilisemad liitujad
* 1942 – Mehhiko, Filipiinid, Etioopia
* 1943 – Iraak, Brasiilia, Boliivia, Iraan, Colombia
* 1944 – Libeeria, Prantsusmaa
* 1945 – Peruu, Tšiili, Paraguay, Venezuela, Uruguay, Türgi, Egiptus, Saudi Araabia, Liibanon, Süüria, Ecuador

## Välislingid
* Declaration by United Nations
Kiskahel

**Kiskahel** (ehk **kiskja-saaklooma ahel**) on saak- ja röövloomadest moodustunud toiduahel biotsönoosis. 

Kiskahela viimase lüli moodustavad tippkiskjad. Kiskahelale on omane, et iga järgnev kiskja on oma saakloomast suurem. 

## Vaata ka
*Lotka-Volterra mudel
*saakloom
*röövloom
Apologeedid

**Apologeet** on  mingi õpetuse või süsteemi innukas kaitsja, õigustaja ja pooldaja. 

Ajalooliselt 2.–3. sajandil kristlikud kirjanikud (Justinus Märter, Athenagoras, Tertullianus jt), kes kujundasid teoreetiliselt algkiriku õpetust. Apologeedid põhjendasid ja selgitasid kristluse sisu Rooma keisritele ning kaitsesid end judaistide ja paganluse kristlusevastaste arvamuste eest.
Ökoloogiline püramiid

**Ökoloogiline püramiid** (ka **ökopüramiid**, **troofiline püramiid**, **energiapüramiid** või **Eltoni püramiid** (ökoloog Charles Eltoni järgi)) on ökosüsteemi troofilise struktuuri kujutis astmikpüramiidina. Iga ökoloogilise püramiidi aste kujutab üht troofilist taset – alt üles vastavalt primaarprodutsente (fotosünteesivaid organisme), I astme ehk primaarseid konsumente (fütofaage), II astme ehk sekundaarseid konsumente (karnivoore), III astme ehk tertsiaarseid konsumente (ülikiskjad).

Ökoloogiline püramiid on rangelt ahenev, kui troofiliste tasemete mahtu kirjeldada neid läbiva energiavoo alusel. Kui aga troofilisi tasemeid kirjeldatakse biomassi kaudu, võib püramiidi kuju olla väga erinev: enamikus maismaaökosüsteemides on see ahenev, veeökosüsteemides on aga tihti I astme konsumente (vetikatoidulisi loomi) massilt rohkem kui produtsente. Viimane tuleneb primaarprodutsentide (vetikate) oluliselt lühemast keskmisest elueast konsumentide suhtes veeökosüsteemides; maismaaökosüsteemides on produtsentide (taimede) keskmine eluiga enamasti sama suurusjärku või pikem kui konsumentidel (loomadel).

Paljudes maismaaökosüsteemides kehtib reegel, et iga järgmise taseme biomass on ligikaudu 10% eelmise taseme biomassist.  Väga ligikaudu on see seotud assimilatsiooni kasuteguriga toiduahelates (kui näiteks ahvenad on söönud ära 500&nbsp;kg noorkalu, siis nende biomass suureneb ligikaudu 50&nbsp;kg võrra; kui haugid söövad 50&nbsp;kg ahvenaid, suureneb nende biomass umbes 5&nbsp;kg).

## Vaata ka
*Aineringe
Bolšoje Kuzjomkino

**Bolšoje Kuzjomkino** ehk **Narvusi** ehk **Suuri-Narvusi** ehk **Kosemkina** (vene keeles *Большое Кузёмкино*, varem ka *Коземкина*, isuri keeles *Narusi*) on küla Kurgolovo poolsaare lõunaosas Venemaal, ajaloolisel Ingeri- ja Vadjamaal (Kosemkina kihelkond). Praeguse haldusjaotuse järgi kuulub Leningradi oblasti Kingissepa rajooni Kuzjomkino külaasundusse (vene keeles *Кузёмкинское сельское поселение*) ja on Kuzjomkino külaasunduse keskus. Küla paikneb Lauga jõe läänekaldal ja selle lisajõe Mertvitsa läänekaldal ja suudmes.

## Lühiajalugu
Asulat on kirjalikult esmamainitud 1614. aastal. See on isurite ajalooline keskus.

Luterlik kogudus asutati 1640. 1690 liideti see Narva Rootsi-Soome Mihkli kiriku soome-rootsi kogudusega. Väidetavalt on viimase järgi saanud küla ka oma isuri- ja soomekeelse nime – Narvusi. Esimene oma kirik, Narvusi Andrease kirik, ehitati 1732. aastal palkidest. Venemaa keisririigis kuulus kogudus VELK Peterburi konsistooriumiringkonda, 1879 ehitati vana kiriku asemele uus gooti stiilis kirikuhoone – Kolmainu kirik (Kosemkina kirik), mis pandi kinni 26. jaanuaril 1938 ja tegutses seejärel veel sõja-aastail 1941–1944. Kogudus taastati 1990 ja kuulub nüüd Ingeri Evangeelsesse Luterlikku Kirikusse. Kohe hakati taastama ka kirikuhoonet.

19. sajandi II poolel ehitas ettevõtja Vlas Baikov küla lähedale mõisa, mis pole praeguseks säilinud.

1887. aastal külas toimunud tulekahju tõttu elamised kaotanud pered asusid ja asutasid paari kilomeetri kugusele Lauga jõe äärde Väike-Kosemkina (soome k. Pieni Kosemkina) küla.

## Tänapäev
Bolšoje Kuzjomkinos on keskkool, lasteaed ja raamatukogu (asutatud 1897), alustatud on õigeusu kabeli ehitamist.

## Viited

## Välislingid

*Omavalitsuse koduleht
*Virtuaali-Inkeri: Kosemkina (soome keeles)
Bernard de Jussieu

**Bernard de Jussieu** (17. august 1699 – 6. november 1777) oli prantsuse loodusteadlane ja botaanik, kes pani aluse uuele taimede klassifitseerimise meetodile, mis seisnes taimede rühmitamises looduslike, eeskätt embrüo (seemnealge) anatoomiliste tunnuste järgi.

Bernard de Jussieu sündis Lyonis ja omandas meditsiinikraadi Montpellier' ülikoolis. 1720. aastal alustas ta arstipraktikat, kuid leidis peagi, et see elukutse ei vasta tema huvidele. 1722. aastal võttis ta vastu venna kutse tulla Pariisi ning asus tööle botaanikaaedades.  Ta sai tuntuks kui Jardin des Plantes'i (Kuninga botaanikaaia) taimede demonstreerija, võttes selles ametis üle Sébastien Vaillanti töö.

Bernard de Jussieu elas tagasihoidlikku ja eraklikku elu ning avaldas vähe teaduskirjandust. Tema suurim panus botaanikas seisnes taimede süstemaatika ümberkorraldamises. 1759. aastal kutsuti ta kujndama botaanikaaeda Versailles's asuvasse Petit Trianoni, kus ta kasutas omaenda loodud klassifikatsioonisüsteemi. Selle süsteemi avaldas hiljem tema vennapoeg Antoine Laurent de Jussieu teoses "Genera plantarum" (1789), mis suurel määral põhines Bernard de Jussieu töödel ja sai aluseks kaasaegsele taimede klassifitseerimismeetodile.

Bernard oli Antoine ja Joseph de Jussieu vend.

## Viited
Antoine de Jussieu

**Antoine de Jussieu** (6. juuli 1686 Lyon – 22. aprill 1758) oli prantsuse arst, botaanik ja loodusteadlane. Ta kirjutas arvukalt töid anatoomia, zooloogia ja botaanika vallas, sealhulgas uurimuse kohvipõõsa õie ja vilja kohta.

Pärast meditsiiniõpinguid Montpellier' Ülikoolis reisis ta Hispaanias, Portugalis ja Lõuna-Prantsusmaal, kogudes ulatusliku taimekollektsiooni. Aastal 1708 siirdus ta Pariisi, kus temast sai kuningliku botaanikaaia (Jardin du Roi, eesti keeles Kuninga Aed) direktor. 

Ta toimetas ja täiendas Joseph Pitton de Tournefort’ teose "Institutiones Rei Herbariae" kolme köidet (1719, "Botaanika alused"), mis tõid talle liikmestaatuse Prantsuse Teaduste Akadeemias (Académie des Sciences).

Ta kuulus kuulsasse Jussieu perekonda ning oli Bernard ja Joseph de Jussieu vend.

Tema kirjeldatud liigid on tähistatud lühendiga **Ant.Juss.**.

## Viited
Roar Ljøkelsøy

**Roar Ljøkelsøy** (sündinud 31. mail 1976 Orkdaldis) on Norra suusahüppaja. 

Ljøkelsøy oli pikka aega maailma karikasarjas kesktasemel hüppaja. Pärast seda, kui Norra suusahüppajate peatreeneriks oli saanud Mika Kojonkosken, hakkasid Ljøkelsøy tulemused paranema. Esimese maailma karikasarja etapi võitis ta 26-aastaselt 25. jaanuaril 2003.

Maailma karikasarja 2003-2004 hooajal Ljøkelsøy võitles Janne Ahoneniga sarja üldvõidu nimel kuni viimase etapini, kuid jäi siiski kümnepunktise vahega teiseks. Sama seis kordus ka järgmisel hooajal, kuid siis oli Ahonen kogu hooaja teistest kõvasti üle.

2004. aastal Ljøkelsøy tuli Planicas suusalennu MM-il nii individuaalselt kui ka meeskondlikult maailmameistriks. Sama kordus ka kaks aastat hiljem Kulmis. 2005. aasta suusatamise maailmameistrivõistlustel Oberstdorfis sai ta suurel mäel hõbemedali ja meeskonnavõistluses pronksmedali. 2006. aasta olümpiamängudel Torinos võitis ta pronksmedali nii normaalmäel kui ka meeskonnavõistluses. 2007. aasta MM-il Sapporost viis ta koju suurelt mäelt pronksi ja meeskonnavõistluse hõbeda.

## Saavutused

### [[Olümpiamängud]]el

* 2006 Torinos
**  pronksmedal suurel mäel
**  pronksmedal meeskonnavõistluses normaalmäel

### [[Suusatamise maailmameistrivõistlused|Maailmameistrivõistlustel]]

* 2005 Oberstdorfis 
**  hõbemedal suurel mäel
**  pronksmedal meeskonnavõistluses suurel mäel
* 2007 Sapporos 
**  hõbemedal meeskonnavõistluses suurel mäel
**  pronksmedal suurel mäel

### [[Suusalennu maailmameistrivõistlused|Suusalennu maailmameistrivõistlustel]]

* 2004 Planicas
**  **maailmameister** lennumäel
**  **maailmameister** meeskonnavõistluses lennumäel
* 2006 Kulmis
**  **maailmameister** lennumäel
**  **maailmameister** meeskonnavõistluses lennumäel

### [[Suusahüpete maailmakarikavõistlused|Maailma karikasarjas]]

#### Maailma karikas

*2. koht: 2004, 2005

#### Maailma karikasarja etapivõidud

Roar Ljøkelsøy on maailma karikasarja etappidel osalenud 303 korral (seisuga 15. jaanuar 2008) ja jõudnud poodiumile 32 korda, millest 11 on olnud kõige kõrgemal astmel.

## Välislingid

*Roar Ljøkelsøy koduleht
*
Maa tüüpi planeedid

**Maa-tüüpi planeedid** ehk **kiviplaneedid** ehk **Maa-sarnased planeedid** on planeedid, mis koosnevad peamiselt silikaatkivimitest. Need sarnanevad ehituselt Maaga: koosnevad täielikult või peaaegu täielikult tahketest koostisosadest ja on enamasti kihilise ehitusega: keskmes on rauast tuum, selle peal mantliks nimetatav silikaatidest ja oksiididest koosnev paks kiht ning kõige peal õhuke koor, mis koosneb samuti silikaatidest ja oksiididest, kuid sisaldab elemente, mis mantli kivimitesse ei sobi ja sealt aja jooksul "välja higistatakse" (näiteks kaalium, haruldased muldmetallid, uraan). Mõnel Maa-sarnasel planeedil on koore kohal atmosfäär, Maa puhul maakoore ja atmosfääri vahel hüdrosfäär. Ka läbimõõt, mass ja keskmine tihedus (4...6 g/cm3) on Maa omadele lähedased.

Nad erinevad oluliselt Jupiteri-tüüpi planeetidest ehk gaasplaneetidest ehk gaashiidudest. 

## Vaata ka
*Siseplaneedid
*Välisplaneedid
Pärispea (täpsustus)

**Pärispea** on mitme koha nimi:
***[[Pärispea]]** on küla Harju maakonnas Kuusalu vallas Pärispea poolsaare põhjaosas.
***[[Pärispea poolsaar]]** on poolsaar Eestis Soome lahe lõunarannikul Hara ja Eru lahe vahel.

## Vaata ka
*Pärispää ehk Pärspää on küla ajaloolisel Ingeri- ja Vadjamaal.
Habaneera

**Habaneera** on Kuuba päritolu tants, millel on iseloomulik sünkopeeritud 4/4 taktimõõdus rütm. 

Arenes 19. sajandi keskpaiku ''contradanza''<nowiki/>'st ning on oma taktimõõdu ja sünkopeeritud rütmi poolest lähedane tangole. Sajandi lõpuks oli habaneera juba tuntud nii Hispaanias kui ka ülejäänud Euroopas. 20. sajandi algul jätkus habaneera võidukäik ülejäänud maailmas. 

Tuntuim habaneera on Sebastian Yradieri "La Paloma". Sama autori teist habaneerat "El arreglito" kasutas Georges Bizet oma ooperis "Carmen".
Koopia

**Koopia** (keskladina sõnast *copia* 'küllus', 'hulk'; võrdle *cornucopia* 'küllusesarv') ehk **jäljend** on teisikeksemplar, algupärandiga täpselt ühtiv ärakiri või jäljend, originaali täpne imitatsioon. 

## Koopiad dokumendihalduses

Koopia on dokumendihalduse mõistes dokumendi täpne jäljend, mis vastab originaalile nii sisult kui ka vormilt. Dokumendi koopiat võidakse nimetada duplikaadiks. Koopiate tegemiseks kasutatakse näiteks paljundusmasinaid.

## Koopiad kunstis

Koopia on kunstiteose kordus või jäljendus enamasti originaali tehnikat kasutades, kuid mida pole teinud kunstnik ise. Koopiat tuleb eristada võltsingust, mis on tehtud pettuse eesmärgil püüdega esineda kunstniku nime all. Kunstniku enda loodud koopiat oma teosest nimetatakse repliigiks ehk autorikorduseks.

Kunstiteosest (maalist, graafilisest lehest või joonistusest) foto- või trükitehniliselt valmistatud koopiat nimetatakse reproduktsiooniks ehk reproks. 

## Koopiad muusikas

Koopia on muusikatööstuses muusikaproduktsiooni käigus originaalse fonogrammi tiražeerimisel saadud jäljend.

## Viited
Dokumendiliik

**Dokumendiliik** dokumendihalduse mõistes on ühesuguse otstarbe ja vormistuselementidega dokumentide rühm (näiteks protokollid, käskkirjad).
Monera

***Monera*** (*moneerid*) (kr. *monērēs* 'lihtne') oli varasemas süstemaatikas (viis riiki; vaata pilti) üks organismide rühm (riik). Sellesse kuulusid prokarüoodid. 

Tänapäeval on selgeks tehtud, et moneerid moodustavad kaks domeeni: bakterid ja arhed, mistõttu *Monera* taksonina on aegunud.

Nimetuse võttis kasutusele Ernst Haeckel tuumata protoplasmast koosneva lihtsaima organismi kohta.

## Vaata ka
*Prokarüoot
*Riik (bioloogia)
Protoplasma

**Protoplasma** (vanemas kirjanduses ka *elav ollus*, *alglima*) on organismi raku elusaine. Protoplasma hõlmab rakuplasma ehk tsütoplasma ja tuumaplasma ehk karüoplasma

Valkude, süsivesikute, rasvade, lipoidide, mitmesuguste soolade kolloidne süsteem või geel vees. Protoplasmas on 70–80% vett, täiskasvanud inimesel keskmiselt 73%.

Protoplasma esineb tsütoplasmana ja karüoplasmana.

## Mõiste ajalugu
Termini võttis kasutusele 1825 või 1839 Jan Purkyně ühes ettekandes, kus ta defineeris seda primitiivse ollusena taimede ja loomade lootekeha rakkudes. Analoogsed mõisted olid samuti Purkyně kasutatud "kambium" ning "sarkood", mida Félix Dujardin kasutas esimest korda 1835 ainuraksete juurjalgsete puhul. Hugo von Mohl võttis selle rakusisese moodustise kohta kasutusele sõna "protoplasma".  

19. sajandil ning 20. sajandi alguses kasutati terminit "protoplasma" laialdaselt biokeemias, meditsiinis, ensümoloogias jm. 

## Vaata ka
*endoplasma
*protoplast
*tsütoplasma

## Viited

## Kirjandus
*Otto Cohnheim."Enzymes", SIX LECTURES Delivered under the Gerter Lectureship Foundation at the University and Bellevue Hospital Medical College, 1st ed., NEW YORK: JOHN WILEY & SONS, London: CHAPMAN & HALL, 1912, Veebiversioon (vaadatud 08.mai 2013)
*Meditsiinisõnastik. Tõlkija Katrin Rehemaa, toimetajad Sirje Ootsing, Laine Trapido. Kirjastus Medicina, 2004, ISBN 9985-829-55-7.
Neomura

***Neomura*** klaadi kuuluvad sõsarrühmad eukarüoodid ja arhed.

Thomas Cavalier-Smith väidab, et eukarüoodid ja arhed pärinevad bakterite rühmast ja evolutsiooni peamine muutus seisnes selles, et rakuseina aine peptidoglükaan asendus glükoproteiiniga. Sellest ka rühma nimetus – *Neomura* 'uus sein'. Cavalier-Smith nimetab seda *Neomura*'ni revolutsiooniks, mis toimus 0,9 giga-aastat tagasi

## Morfoloogia

*Neomura* on mitmekülge rühm ja sisaldab kõiki hulkrakseid organisme. *Neomura*s on histoonid, mis aitavad DNAd raku jagunemise ajal kokku pakkida. Enamik omab ka introneid. Kõik molekulid kasutavad metioniini nagu aminohappe valgu süntees (bakterid kasutavad formüülmetioniini). Kõik *Neomura*d kasutavad mitut RNA polümeraasi, samal ajal bakterid kasutavad ainult ühte.

## Viited
Narratiiv

**Narratiiv** (< ladina keeles *narrāre* 'jutustama') ehk **lugu** on väljamõeldud või reaalsete sündmuste ajaliselt ja põhjuslikult organiseeritud esitus.  

Narratiiv võib esineda näiteks müüdi, jutustuse, muinasjutu, romaani, poeemi või ajalooraamatu kujul. 

Narratiivi olemasoluks on vajalik
* sündmus
* jutustaja
* vastuvõtja

## Vaata ka
*Looline ajalugu
*Narratoloogia
*Suured narratiivid
*Keerukas narratiiv
E. O. Wilson

**Edward Osborne Wilson** (10. juuni 1929 Birmingham, Alabama – 26. detsember 2021) oli ameerika entomoloog (mürmekoloog), sotsiobioloog, teoreetik ja loodusteadlane.

Wilson on tuntud eelkõige sotsiobioloogina: tema teadushumanistlikud ideed on läbi põimitud religioossete, moraalsete ja eetiliste küsimustega. Samuti on ta tuliselt propageerinud looduskaitset. Ta on uurinud liikide väljasuremist 20. sajandil, mida kõige suuremal määral põhjustab ürgmetsade maharaiumine, ja sel põhjusel kaitseb ta mitmesuguseid metsade säilitamise strateegiaid, sealhulgas uusi turunduse mehhanisme, mis kaitseksid metsi. Ta on loonud mõiste "teaduslik humanism", mis on tema sõnul ainus teaduse kasvavate teadmistega tõelisest maailmast ja loodusseadustest sobiv maailmavaade.

Religiooni pidas ta inimkonna jaoks tähtsaks, ehkki ta ise ühtki neist ei kuulunud. Wilson täheldas, et religioonid alluvad samasugusele evolutsioonile ja olelusvõitlusele nagu loomaliigidki, samuti võib üks religioon lahkneda mitmeks, nagu seda teevad loomaliigid. Selleski osas väärivad religioonid teaduslikku uurimist.

2007. aastani oli ta Pellegrino ülikoolis entomoloogia uurija-professor ja Committee for Skeptical Inquiry liige.

Aastal 1990 pälvis ta Crafoordi auhinna, mida annab välja Rootsi Kuninglik Teaduste Akadeemia nendes teadusharudes, mis ei ole kaetud Nobeli auhinnaga ja mida seetõttu peetakse kõrgeimaks võimalikuks auhinnaks ökoloogia vallas. Aastal 1994 pälvis ta Carl Sagani auhinna teaduse mõistmise suurendamise eest avalikkuses. Seda auhinda anti välja alles teist korda ja esimesel korral läks see Saganile endale.

## Tunnustus
*1959 – valiti Ameerika Kunstide ja Teaduste Akadeemia liikmeks
*1969 – valiti USA Rahvusliku Teaduste Akadeemia liikmeks
*1976 – valiti Ameerika Filosoofiaseltsi liikmeks
*1976 – USA teadusmedal National Medal of Science
*1979 – Pulitzeri preemia (teose "On Human Nature" ("Inimloomusest") eest)
*1990 – valiti Londoni Kuningliku Seltsi välisliikmeks
*1990 – Crafoordi auhind
*1990 – valiti Soome Teaduste Akadeemia välisliikmeks
*1991 – Pulitzeri preemia (teose "The Ants" ("Sipelgad") eest koos Bert Hölldobleriga).
*1994 – Carl Sagani auhind 
*1995 – ajakiri Time valis ta Ameerika 25 mõjukaima isiku hulka.
*1998 – Benjamin Franklini medal
*1999 – Ameerika Humanistide Assotsiatsioon valis ta aasta humanistiks
*2010 – Thomas Jeffersoni arhitektuurimedal
*2013 – Hubbardi medal

## Vaata ka

*"Half-Earth"

## Viited
Pronkssiga

**"Pronkssiga"** on Tartust pärit kujuri Mati Karmini skulptuur Tartu turuhoone ees. 

Skulptuuri tellis AS Tartu Turg Tartu turu 70. aastapäeva puhul. Skulptuur paigaldati turuhoone ette 15. jaanuaril 2008 ja avati pidulikult 17. jaanuaril 2008. Skulptuuri maksumuseks kujunes 800 000 krooni.

"Pronkssea" turupoolsel küljel on kujutatud sea tükeldamise skeem, aluse vastasküljel on aga Indrek Hirve luuletus. Skulptuuri jalamil on eestvaates kiri "17. jaanuar – tõnisepäev", taga "Sea austamise püha".

## Vaata ka
*Tartu turuhoone

## Pildid

Image:Bronze pig in Tartu 2008 3.jpg|Tekst skulptuuri alusel
Image:Bronze pig in Tartu 2008 4.jpg|Indrek Hirve luuletus skulptuuri alusel


## Viited
Rootsi teadlaste loend

**Rootsi teadlaste loend** loetleb Rootsi teadlasi.

*Anders Jonas Ångström
*Jöns Jacob Berzelius
*Arvid Carlsson
*Anders Celsius
*Gustaf Dalén
*Allvar Gullstrand
*Carl von Linné
*Alfred Nobel
*Christopher Polhem
*Ejvind Rosén
*Olof Rudbeck
*Bengt Samuelsson
*Carl Wilhelm Scheele
*Carl Schultén
*Theodor Svedberg
*Arne Tiselius
*Pehr Wilhelm Wargentin
Daniel Cohnitz

**Daniel Cohnitz** (sündinud 2. augustil 1974 Neussis) on Eestis töötanud saksa filosoof. Ta oli Tartu Ülikooli teoreetilise filosoofia professor 2008–2015.

* 2000–2006 Düsseldorfi Ülikooli filosoofia osakonna lektor.
* Kaitses oma doktoritöö (PhD) 2005 Düsseldorfi Ülikoolis.
* 2006 Tartu Ülikooli teoreetilise filosoofia erakorraline professor.
* 2008–2015 Tartu Ülikooli teoreetilise filosoofia professor.
* 2016. aastast filosoofiaprofessor Utrechti Ülikoolis Hollandis.

## Tunnustus

* 2015 Tartu Ülikooli medal

## Isiklikku
Daniel Cohnitz on *[[heavy metal]]*'i austaja.

## Publikatsioonid

### Raamatud
*Bremer, Manuel & Cohnitz, Daniel 2004. *Information and Information Flow. An Introduction*. Frankfurt/Lancaster: Ontos.
*Cohnitz, Daniel 2005. *Gedankenexperimente in der Philosophie*. Paderborn: Mentis.
*Cohnitz, Daniel & Rossberg, Marcus 2006. *Nelson Goodman*. Chesham: Acumen [Philosophy Now series].
*Cohnitz, Daniel (ed.) 2008. *Truth*. Special issue of *Studia Philosophica Estonica*, 1.1 & 1.2.
*Cohnitz, Daniel & Häggqvist, Sören (eds.) 2009. *The Role of Intuitions in Philosophical Methodology*. Special issue of *Studia Philosophica Estonica* 2.2.

## Viited


## Vaata ka
*Frege loengud

## Välislingid
* Daniel Cohnitzi koduleht
* 
* Merilyn Merisalu Välisprofessor: väikses riigis on väga raske õigustada omakeelse filosoofia magistriõppe vajalikkust ERR/UT 16.01.2016
Sanssouci loss

**Sanssouci loss** on loss, mis asub Saksamaal Berliini lähistel Potsdamis.

Seda hakati rajama 1744. aastal (arhitekt Georg Wenzeslaus von Knobelsdorff kuningas Friedrich II visandite järgi) ja õnnistati sisse 1. mail 1747. Peegligalerii (ehitatud 1755–1763) ja oranžerii (kasvuhoone; ehitamist alustati vahetult pärast lossi ehitustööde lõpetamist 1747. aastal) arhitekt oli Johann Gottfried Büring. Interjööri kujundasid teiste seas Johann August Nahl ja Johann Melchior Kambly.

## Välislingid
Theodor Schiemann

**Theodor Heinrich Christian Karl Schiemann** (5. juuli (vkj)/ 17. juuli 1847 Grobiņa, Kuramaa – 26. jaanuar 1921 Berliin) oli baltisakslasest ajaloolane, arhivaar ja harrastusarheoloog.

Ta õppis algul Gläseri koolis, seejärel aastatel 1858–1867 Jelgava kubermangugümnaasiumis. Aastatel 1867–1872 õppis ta Tartu Ülikoolis ajalugu (sai 1868. aastal kuldauraha).

Töötas 1875–1883 Liivimaa Maagümnaasiumi ajalooõpetajana Viljandis, oli Viljandi Kirjanduslik Seltsi esimene esimees.

Schiemann oli varauusaja ja uusaja uurija, ta töötas nii Tallinna linnaarhivaarina 1883–1887, kui ka Berliini ülikooli ajalooprofessorina.

Tema juhtimisel toimusid Viljandi ordulinnusel esimesed arheoloogilised kaevamised, mis paljastasid konvendihoonete keldrivõlve. Kuid võlvid jäeti lahtiselt seisma ja nõnda lagunesid need mõne aastaga. Samuti müüs Schiemann kaevamiste kulude katteks varemetelt telliseid. Siiski panid need kaevamised aluse Viljandi linnuse järjepidevale uurimisele.

Ta oli ka Saksa keisri Wilhelm II lähedane sõber ja nõuandja.

Saksa esimese okupatsiooni ajal 1918. aastal määras keiser ta Tartu Provintsiaalülikooli kuraatoriks.
## Teosed
*Koostaja Theodor Schiemann. , im auftrage der Felliner Litterarischen Gesellschaft. Reval, 1882.

## Viited

## Välislingid
*
*
Arved von Taube

**Arvid Berend Gustav Etienne von Taube** (14. oktoober 1905 Tallinn – 1978) oli baltisaksa ajaloolane.

Taube õppis Tartu Ülikoolis Arno Rafael Cederbergi käe all ajalugu ning keskendus Eesti Vabariigi kujunemise ajale (aastatele 1918–1920). Kuid ta ei suutnud selle teemaga ei Eestis ega ka mujal akadeemilist rakendust leida ning keskendus baltisaksluse uuema ajaloo vaatlemisele, asudes viimaks ümber Saksamaale. 

Teise maailmasõja ajal töötas Taube Eestis Saksa okupatsioonivalitsuses, valmistades ette uut natsionaalsotisalistlikust vaimust kantud ajalooõpetuse ja -uurimise programmi. Pärast sõda töötas ta ülikooliprofessorina Saksamaal.

## Vaata ka
*Taube

## Välislingid
* Stackelberg, Otto Magnus von, Genealogisches Handbuch der baltischen Ritterschaften, Teil Estland Band I, Görlitz, 1931
Siiami kass

**Siiami kass** (tai keeles วิเชียรมาศ) on Kagu-Aasiast pärit kassitõug.  

Esimesed ülestähendused Siiami kassist pärinevad Aasias asuvast Siiami riigist, mille hilisem nimi on Tai. Siiami kassi on esmamainitud 17. sajandil. 

Siiami kass sünnib täiesti valge karvkattega, mis hakkab kolme kuni nelja nädala möödudes omandama üle keha järk-järgult pruunikat varjundit: esimesena nina ja kõrvad, hiljem käpad ning saba. Mida vanem on kass, seda tumedam karvkate tal on. Siiami kassid võivad olla nii lühi- kui ka pikakarvalised. 

Siiami kassid on elastsed, nõtked ja aktiivsed kaslased, kellel pole kalduvust rasvumisele. Neil on sinised silmad ja hea kuulmine. Lisaks on Siiami kassid pika elueaga. 

Legendid Siiami kassi üliagressiivsusest ja inimeste ründamisest pärinevad muistsetest aegadest, kui legendi kohaselt suleti kuninga surma korral hauakambrisse ka Siiami kass, kes pidi kaitsma hauakambrit rüüstajate eest. Tõenäoliselt on selline uskumus pärit kassi eriskummalisest omadusest: kassi silmavärvus muutub ründamise, ründevalmiduse või ärrituse korral helesinisest punaseks.

## Kirjandus
*Eva-Maria Götz, Gesine Wolf. *Siam & Co. Orientalische Katzen*., Stuttgart: Eugen-Ulmer-Verlag 1999, ISBN 3-8001-7441-3
*Joanne Mattern. *The Siamese Cat*, 2000. Google'i raamat
*Marjorie McCann Collier, Karen Leigh Davis. *Siamese Cats*, 2005. Google'i raamat

## Välislingid
*Siiami kasside sait (*inglise keeles*)
Evald Blumfeldt

**Evald Valentin Blumfeldt** (25. august 1902 Taali vald, Pärnumaa – 17. juuli 1981 Stockholm) oli eesti ajaloolane.

Evald Blumfeldt uuris Eesti varauusaja (Rootsi aja) agraar- ja asustusajalugu, oli Eesti Kultuuriloolise Arhiivi juhataja. Ta oli mitme olulise koguteose (sealhulgas "Eesti ajaloo" kolme esimese köite) kaasautor. 

1944. aastal põgenes ta Rootsi ning jätkas oma uurimistööd seal.

## Viited

## Välislingid
* 
* Tartu Ülikooli üliõpilased
*Evald Blumfeldt, Rootsilisest asustusest Saaremaal, Ajalooline Ajakiri nr. 3-4/1936
Tommy Ingebrigtsen

**Tommy Ingebrigtsen** (sündinud 8. augustil 1977 Trondheimis) on Norra endine suusahüppaja.

1995. aasta suusatamise maailmameistrivõistlustel Thunder Bays tuli ta suurel mäel 17-aastaselt maailmameistriks.

2003. aasta MM-il Val di Fiemmees võitis ta hõbemedali normaalmäel ja pronksmedali meeskonnavõistluses. 2004. aastal Planicas ja 2006. aastal Kulmis suusalennu maailmameistrivõistlustel tuli ta meeskonnavõistluses maailmameistriks. 

2006. aasta olümpiamängudel Torinos sai ta pronksmedali meeskonnavõistluses.

Ingebrigtsen teatas tippsportlaskarjääri lõpetamisest 11. aprillil 2007, olles 29-aastane. Viimasel hooajal ei osalenud ta üheksal maailma karikasarja etapil. Tal oli viimastel aastatel enne tippspordist loobumist raske jõuda Norra suusahüppajate põhikoondisse, kuigi ta oli tulnud meeskonnavõistluses maailmameistriks ja võitnud olümpiamedali.

Ingebrigtsen esindas Byåsen IL klubi. Tema isa on Norras tuntud muusik Dag Ingebrigtsen. Ingebrigtseni isiklik rekord suusahüpetes on 231 meetrit, mille ta hüppas 2005. aastal Planicas.

## Saavutused

### [[Olümpiamängud]]el

* 2006 Torinos
**  pronksmedal meeskonnavõistluses suurel mäel

### [[Suusatamise maailmameistrivõistlused|Maailmameistrivõistlustel]]

* 1995 Thunder Bays 
**  **maailmameister** suurel mäel 
* 2003 Val di Fiemmes
**  hõbemedal normaalmäel
**  pronksmedal meeskonnavõistluses suurel mäel

### [[Suusalennu maailmameistrivõistlused|Suusalennu maailmameistrivõistlustel]]

* 2004 Planicas
**  **maailmameister** meeskonnavõistluses lennumäel
* 2006 Kulmis
**  **maailmameister** meeskonnavõistluses lennumäel

### [[Suusahüpete maailmakarikavõistlused|Maailma karikasarjas]]

Tommy Ingebrigtsen osales 180 korda maailma karikasarja etappidel ja jõudis poodiumile 5 korda, kuid ei saanud ühtegi võitu.  

## Välislingid

*Koduleht
*
Kääbusbullterjer

**Kääbusbullterjer** on Suurbritanniast Inglismaalt pärinev koeratõug.

Eesti Kennelliidu avaldatud standardis on kirjas: "Tõu unikaalne omadus on allapoole suunatud ovaalne peakuju. Suurusest sõltumata peavad isased koerad välja nägema maskuliinsed ja emased feminiinsed."

## Viited

## Välislingid
* Kääbusbullterjer koer.ee saidil
Eesti ajalugu (täpsustus)

**[[Eesti ajalugu]]** on Eesti ajalugu.

**"Eesti ajalugu"** on mitme raamatu pealkiri: 
***"Eesti ajalugu**", Villem Reimani kirjutatud üheköiteline üldkäsitlus
***"Eesti ajalugu"**, 1946. aastal kirjutatud üheköiteline üldkäsitlus
***"[[Eesti ajalugu (raamatusari)|Eesti ajalugu]]"**, aastast 1935 ilmuv Eesti ajaloo üldkäsitlus 
***"Eesti ajalugu"** (*Viron historia*), Seppo Zetterbergi kirjutatud üheköiteline Eesti ajaloo üldkäsitlus, mis ilmus 2007. aastal soomekeelsena ja 2009. aastal eestikeelsena.
***"Eesti ajalugu"** on ka mitme kooliõpiku pealkirjaks.
*...
Arvid Carlsson

**Per <u>Arvid</u> Emil Carlsson** (25. jaanuar 1923 Uppsala – 29. juuni 2018) oli rootsi farmakoloog, kes on tuntud eelkõige oma tööga dopamiini uurimise alal. Carlsson avastas, et dopamiinipuudus aju teatud osades võib põhjustada Parkinsoni tõbe. 2000. aastal pälvis ta koos ameeriklaste Paul Greengardi ja Eric Kandeliga Nobeli füsioloogia- või meditsiiniauhinna.

## Tunnustus
*1975 – valiti Rootsi Kuningliku Teaduste Akadeemia liikmeks
*1979 – Wolfi auhind
*1989 – valiti Academia Europaea liikmeks
*1994 – Jaapani auhind
*1996 – valiti USA Meditsiiniakadeemia välisliikmeks
*2000 – Nobeli meditsiiniauhind

## Välislingid
Gustaf de Laval

**Karl Gustaf Patrik de Laval** (9. mai 1845 Orsa – 2. veebruar 1913 Stockholm) oli rootsi leiutaja, insener ja tööstur.

Gustaf de Laval alustas 1872. aastal pärast töötamist erinevates ametites ning õpinguid Rootsis ja Saksamaal tööd koorelahutaja kallal, millest sai üks tema  tulevastest tähtsamatest leiutistest. Esimene mudel patenteeriti 1878 ning 1883. aastal loodi seadme tootmiseks ja ekspordiks ettevõte AB Separator (tänapäeval Tetra Laval). De Laval konstrueeris ka lüpsimasina, kuid tema teiseks suureks leiutiseks oli 1892. aastal valminud üheastmeline aktiivauruturbiin.
Gustaf Dalén

**Nils Gustaf Dalén** (30. november 1869 Stenstorp – 9. detsember 1937 Lidingö) oli rootsi leiutaja ja tööstur, ettevõtte AGA asutaja. Ta töötas peamiselt majakate valgustustehnika täiustamise alal ning andis olulise panuse meresõiduohutuse arengusse.

Dalén leiutas muu hulgas agamassani – aine, mis vähendas atsetüleeni plahvatusohtlikkust ja võimaldas selle turvalisemat kasutamist. Ta töötas välja ka vilkuvtule seadeldise (1906), mis võimaldas majakates kasutada perioodiliselt süttivat valgust, ning päikeselüliti (1907), mis lülitas majaka valguse automaatselt sisse pimeduse saabudes ja kustutas selle koidikul.

Arvestades Rootsi pikka ja keerukat rannajoont aitasid AGA valgusseadmed oluliselt vähendada nii majakate käitamise tööjõu- ja hoolduskulusid kui ka parandada navigatsiooni ohutust.

1912. aastal pälvis Dalén Nobeli füüsikaauhinna. Vahetult enne auhinna saamist kaotas ta aga atsetüleeniplahvatuse tagajärjel nägemise.

## Viited

## Välislingid
* Gustaf Dalén Nobeli auhinna lehel
Pehr Wilhelm Wargentin

**Pehr Wilhelm Wargentin** (22. september 1717 Sunne – 13. detsember 1783 Stockholm) oli rootsi astronoom ja statistik.

Tema isa oli vikaar Wilhelm Wargentin (1670–1735) ja ema oli Christina Aroselia.

Kui Pehr oli 12-aastane, jälgis ta täielikku päikesevarjutust, mis sütitas temas eluaegse huvi astronoomia vastu. Tema õpetaja Frösöni algkoolis pidas poissi nii arenenuks, et ta võinuks kohe ülikooli astuda, aga isa tahtis, et poiss läbiks kõigepealt keskkooli Härnösandis. Wargentin oli enese sõnul väga pettunud keskkoolis antavas puhtalt klassikalises ja teoloogilises hariduses ning loodusteaduste täielikust puudumisest, mistõttu ta neljandat klassi ei lõpetanud.

1735 astus Wargentin Uppsala ülikooli, kus tema õpitulemused olid hiilgavad. Ta lõpetas 1743 filosoofiamagistri kraadiga, mis oli tollal kõrgeim kraad, mida kunstiteaduskond välja andis. 1746 sai ta dotsendiks astronoomias ja 1748 adjunktiks.

1749 kutsuti ta Stockholmi Kuningliku Teaduste Akadeemia sekretäriks pärast eelmise sekretäri Pehr Elvius noorema surma ja sellele ametikohale jäi ta kuni surmani. Tema ametiaega peetakse akadeemia esimeseks kuldajaks. Wargentin ühendas teadlasevõimed hea organiseerimisoskusega ning arendas akadeemia tugevaks ja tunnustatud organisatsiooniks. Ta pani aluse Rootsi rahvastikustatistikale, lähtudes 1686. aasta kirikuseadusest, millega kehtestati sündide, surmade, sisse- ja väljarännete kirikuraamatus registreerimise kohustus. 1749. aastal asutati Tabeliamet (*Tabellverket*), mille juhiks sai Wargentin ning ülesandeks kirikute andmete kogumine. See tähendab, et Rootsi ja ka Soome on maailma vanima ametliku rahvastikustatistikaga riigid. Tabeliametist sai hiljem Riiklik Statistikaamet.

Juba tema eelkäija Elvius oli hakanud rajama Stockholmi observatooriumi. See valmis 1753 ja Wargentin sai selle esimeseks direktoriks.

Wargentin uuris Jupiteri kuusid ja avaldas sel teemal esimese artikli 1741 Uppsala Kuningliku Teaduste Ühingu toimetistes.

1756 abiellus Wargentin Christina Magdalena Raabiga, nad said kolm tütart. 1769. aastal suri naine nurisünnitusel.

Wargentini järgi on nimetatud 84&nbsp;km läbimõõduga kraater Kuul. Kraater on Maalt nähtav. Tema järgi on nimetatud ka Östersundis asuv gümnaasium *Jämtlands Gymnasium Wargentin* (varasema nimega *Wargentinsskolan*), mis on selle Frösönil asuva kooli õigusjärglane, mille Wargentin pooleli jättis.
Olof Rudbeck

**Olof Rudbeck vanem** (13. september 1630 Västerås – 17. september 1702 Uppsala) oli rootsi loodusteadlane, ajaloolane ja Uppsala Ülikooli rektor.

1648 asus Rudbeck õppima Uppsala ülikooli, kus juba üliõpilasena tegi 1652 oma esimese ja kõige tuntuma avastuse – lümfisooned. Seda peetakse Rootsi esimeseks oluliseks teadusavastuseks. 

1654 rajas ta Uppsalas Rootsi esimese botaanikaaia ja koostas kõigi sealsete taimede põhjaliku kataloogi. Rudbeck oli ülimalt mitmekülgne inimene; ta toetas innukalt tehnika- ja loodusteaduste õpetamist, tegeles keeleteaduse ja muusikaga, ehitas sildu, rajas veetorustikke ning õpetas paljusid aineid, sealhulgas matemaatikat, astronoomiat ja ehituskunsti. Ta oli viljakas kirjamees, kuid suur osa tema teadustekstidest hävis 1702. aasta suures Uppsala tulekahjus. Rudbecki keeleteaduslikke teooriaid arendas edasi tema poeg Olof Rudbeck noorem.

Rudbeck hakkas esimesena maa seest leitud monumentide ja hauaplaatide vanust määrama nende peale kogunenud huumusekihi paksuse järgi.

Aastail 1679–1702 kirjutas Rucbeck 3000-leheküljelise oopuse "Atlantica", milles ta püüdis tõestada, et Rootsi oli Atlantis, tsivilisatsiooni häll, ja rootsi keel oli Aadama keel, millest arenesid kõik ülejäänud keeled, sealhulgas heebrea ja ladina keel.

Juba kaasaegsed skandinaavia teadlased kritiseerisid seda teost tugevalt. Taani ajaloolane ja kirjanik Ludvig Holmberg ning rootsi arst ja kirjanik Andreas Kempe kirjutasid selle kohta koguni satiire. Denis Diderot kasutas seda oma "Entsüklopeedias" hoiatava näitena selle kohta, kuidas etümoloogiat on ekslikult seostatud müütilise ajalooga.

Kuigi see Rucbecki teooria on tänapäeval ümber lükatud, polnud see siiski täiesti mõttetu, sest ärgitas teadlasi põhjalikult uurima indoeuroopa keeli ja nende omavahelisi sugulussidemeid.
## Välislingid
* C. T. Ambrose, Rudbeck’s Complaint – A 17th-Century Latin Letter Relating to Basic Immunology, Scandinavian Journal of Immunology, 66. väljaanne, nr 4, lk 486–493, oktoober 2007, DOI: 10.1111/j.1365-3083.2007.01969.x, veebiversioon (vaadatud 04.01.2015) (*inglise keeles*)
Christopher Polhem

**Christopher Polhem** (kuni aadeldamiseni 1716. aastal **Polhammar**; 18. detsember 1661 Tingstäde, Gotland – 30. august 1751 Stockholm) oli rootsi leiutaja ja tööstur, keda peetakse rootsi mehaanikateaduse isaks.

Polhem elas murrangulisel ajal, mil ühel inimesel oli veel võimalik püüda omandada kõiki inimkonna tolleaegseid teadmisi. Kahtlemata võib Polhemi liigitada absoluutse teadmise poole pürgijate hulka. Ta konstrueeris treipinke, kelli, tööriistu ja mitmesuguseid masinaid. Oma 90 eluaasta jooksul tegi Polhem palju leiutisi ning ehitas leidlikke seadmeid. Erinevalt paljudest oma kaasaegsetest ehitas ta oma masinad ise valmis ning teostas paljud oma projektidest.

## Välislingid
*https://www.adelsvapen.com/genealogi/Polhem_nr_1514