open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Aime Ruus

**Aime Ruus** (kuni 2008 **Aime Pajumägi**; sündinud 30. augustil 1968 Viljandis) on eesti tehnikateadlane, Tallinna Tehnikaülikooli inseneriteaduskonna ehitusmaterjalide ja -füüsika õpperaja kaasprofessor ning Tartu kolledži direktor.

## Elulugu
Ta lõpetas 1986 Põltsamaa Keskkooli, 1991 Eesti Põllumajanduse Akadeemia maainseneriteaduskonna maaparanduse erialal, 1991–1993 EPMÜ maaehituse instituudi magistrant, tehnikamagister (2001, EPMÜ), väitekiri "Veiste sügavallapanul külmlautade sobivusest Eestis" (Tartu, 2001), Ph.D. (maaehitus, 2007, EMÜ), väitekiri "*Unisolated cowsheds. Ventilation and aspects of building physics*" (Tartu, 2007). 

Oli 1991–92 EPMÜ ehitusmehaanika kateedri laborijuhataja, 1995–96 maaehituse instituudi assistent, 1996–99 OÜ Geotar maamõõtja, 1999–2005 EPMÜ maaehituse instituudi lektor, 2005–2008 EMÜ metsandus- ja maaehitusinstituudi lektor.

Aastast 2008 töötab Tallinna Tehnikaülikooli Tartu kolledžis: dotsent 2008-2022, alates 2022 kaasprofessor ja kolledži direktor.

## Teadustöö
Uurimisvaldkond: veiste külmlaudad – ehitusfüüsikalised aspektid, ventilatsioon, lehmade heaolu automaatse hindamise võimalused nendes. Üle 10 teaduspublikatsiooni.

## Teoseid
*"Soojustamata vabapidamislauda sisekliima". Kaasautor. // Agraarteadus 14 (2003) 1
**"Indoor climate of uninsulated cowsheds during summertime"*. Kaasautor. // Actual Tasks on Agricultural Engineering. 31. Zagreb 2003
**"Temperature and humidity regime in summer in large uninsulated loose housing cowshed with non-asbestos fiber-cement roof"*.  Kaasautor Jaan Miljan. // Actual Tasks on Agricultural Engineering. 33. Zagreb 2005
**"Spatial microclimate patterns in reconstructed and new large unisolated loose housing cowshed"*. Kaasautor. // Building and Environment. 42 (2007) 1

## Viited

## Kirjandus
*

## Välislingid
*
*Aime Ruusi publikatsioone
Herbert Pajupuu

**Herbert Pajupuu** (19. aprill 1928 Kose vald Harjumaa – 2. september 2011) oli Eesti põllumajandusteadlane ja -juht.

## Elulugu
Lõpetas 1949 Olustvere Põllumajandustehnikumi, 1954 Eesti Põllumajandusakadeemia agronoomiateaduskonna, majanduskandidaat (1968), väitekiri "Turvasväetiste tootmise ja kasutamise majanduslikust efektiivsusest" (Tallinn, 1968). Oli 1960–1974 EMMI ökonomistika sektori noorem- ja vanemteadur, 1974–1977 Eduard Vilde nimelise kolhoosi aseesimees, 1977–1980 Kahala sovhoosi asedirektor, 1980–1990 MI vanemteadur.

## Teadustöö
Uurimusi väetistest, nende tootmisest ja kasutamisest; töö tulemuste hindamisest põllumajanduses.

## Teoseid
* Ammoniaakvee väetisena kasutamisest. Tallinn, 1961
* Turvas-ammoniaakväetise valmistamine ning kasutamine kolhoosides ja sovhoosides. Tallinn, 1962
* Turvasväetiste tootmise ja kasutamise majanduslikust efektiivsusest Eesti NSV-s. Tallinn, 1966
* Ettevõttesisene majandusmehhanism: töö lõpptulemuste hindamine põllumajanduses. Tallinn, 1987

## Viited

## Kirjandus
* Eesti majanduse biograafiline leksikon. Tallinn, 2000, 350
* Eesti Maaviljeluse Instituut 1946–2006. Saku, 2006, 76
*
Valter Pakk

**Valter Pakk** (sündinud 29. augustil 1933 Tallinnas) on eesti tehnikateadlane.

## Elulugu
Valter Pakk on ehitustöölise poeg.

Lõpetas 1951 Tallinna 2. Keskkooli, 1956 Tallinna Polütehnilise Instituudi masinaehituse tehnoloogia erialal. Oli 1956 ENSV Kohaliku, Põlevkivi- ja Keemiatööstuse Ministeeriumi TUI insener, 1956–1960 EPA metallide tehnoloogia ja masinate remondi kateedri vanemõpetaja, 1960–1961 Tartu Kontrollaparatuuri Tehase insener ja 1961–1962 peatehnoloogi asetäitja, 1962–1988 EPA masinate remondi kateedri vanemõpetaja, 1988–1994 dotsent, 1994– EPMÜ mehaanika ja masinaõpetuse instituudi lektor. Õpetanud metallide ja puidutehnoloogia, metallograafia ja termilise töötlemise, konstruktsioonimaterjalide tehnoloogia, materjaliõpetuse jt kursusi. Olnud EPMÜ Spordiklubi juhatuse liige ja volikogu esimees.

## Teadustöö
Uurimisvaldkonnad: materjaliõpetus, metallograafia, konstruktsioonimaterjalide tehnoloogia, tampoongalvaniseerimine, autobusside hooldus- ja remonditööde mehhaniseerimine. 44 teaduspublikatsiooni, üks autoritunnistus.

## Teoseid
* Remondimaterjalid. Tallinn 1983, 2. trükk 1989
* Remonditöökojajuhataja käsiraamat (kaasautor). Tallinn 1983
* Metallide termiline ja termokeemiline töötlemine. Tallinn 1990

## Viited

## Kirjandus
* Eesti Põllumajanduse Akadeemia õppe-teadusliku koosseisu bio-bibliograafiline teatmeteos 1951–1981. Trt, 1981, 143–144
* Eesti Põllumajanduse Akadeemia töötajad ja vilistlased 1981–1990. Trt, 1991, 172
* Eesti Põllumajandusülikool: audoktorid, töötajad ja vilistlased 1991–1995. Trt, 1996, 144
* Agraarteadus (1993) 3

## Välislingid
*
Ernst Paklar

**Ernst Paklar** (6. oktoober 1908 Zlatoust, Orenburgi kubermang – 11. juuni 1950 Tartu) oli Nõukogude Liidu ning Eesti ajaloolane ja pedagoog.

## Elulugu
Ernst Paklar oli telegrafisti poeg.

Lõpetas 1926 Samaras keskkooli ja 1931 Leningradi Pedagoogilise Instituudi. 

Oli 1928–1929 Põhja-Kaukaasias Livonia eesti asunduse mittetäieliku keskkooli vene keele õpetaja, 1931 NSVL TA Rahvuste Uurimise Instituudi nooremteadur, 1932–1934 Leningradi Herzeni-nimelise Instituudi õppejõud, 1933–1935 Leningradi Ülikooli ajaloo-keeleteaduskonna filosoofia instituudi Lääne-Euroopa keskaja kateedri aspirant, 1935–1937 Petroskois Karjala Pedagoogilise Instituudi ajalooteaduskonna dekaan.

Petroskois valmis ajalookandidaadi väitekiri "Хроника Генриха Латышcкого как источник периода германской экспансии в Прибалтике", mis jäi kaitsmata arreteerimise tõttu. 1937–1947 oli Komi ANSV-s koonduslaagris sunnitööl. 

Vabanes oktoobris 1947 invaliidina, oli aastatel 1947–1950 Tartus Teaduste Akadeemia Ajaloo Instituudi nooremteadur.

## Teadustöö
Uuris eesti asunduste ajalugu Venemaa keisririigis ja NSV Liidus, soome-ugri rahvaste etnoloogia probleeme ning Ida-Baltikumi keskaega. Selgitas välja Jäälahingu asukoha Peipsil.

## Teoseid
Ligemale 20 teaduspublikatsiooni, suur osa töödest jäi käsikirja.
* К вопросу о лифляндских кревингах. // Бюлл. Ленинградского общества исследований культуры финно-угорских народов (ЛОИКФУН). Ленинград 1929
* Неопубликованные материалы из архива князя С. А. Шаховского. // Бюлл. ЛОИКФУН. Ленинград 1930
* Eesti asundused NSV Liidus. Statistika-demograafilised materjalid. // "Külvaja" kalender. Leningrad 1931
* Эсты в СССР. // Советская этнография. АН СССР, 1932
* Eesti "Ajutine Valitsus" Ufas 1918. a. // Leegid. 1935

## Isiklikku
Tema tütar oli muusikapedagoog Volita Paklar.

## Viited

## Kirjandus
* Volita Paklar. "Ernst Paklari 100. sünniaastapäeva puhul". Tuna 3/2008. Lk 97–100
* TA Arhiiv, f 22, n 4, s 30

## Välislingid
*
Eerik-August Pakosta

**Eerik-August Pakosta** (26. oktoober 1931 Tartu – 8. november 2020) oli eesti majandusteadlane.

## Elulugu
Eerik-August Pakosta oli pangadirektori poeg.

Lõpetas 1949 Tartu 1. Keskkooli, 1954 Eesti Põllumajanduse Akadeemia agronoomiateaduskonna aianduse erialal, aastast 1965 EPA kaugõppeaspirant, majanduskandidaat (1975, Tartu Riiklik Ülikool), väitekiri "Köögivilja tootmise majanduslikud alused Eesti NSV-s". 

1954–1957 töötas Vasalemma, Viljandi ja Tallinna MTJ-ides, oli 1957–1960 Kose rajoonis kolhoosiesimees, aastast 1963 Eesti NSV Ministrite Nõukogu vanemkontrolör, Ministrite Nõukogu esimehe asetäitja ja abi, 1965–1977 Eesti NSV MN Asjadevalitsuse põllumajandus- ja varumisosakonna juhataja asetäitja, 1977–1980 Eesti NSV Rahvakontrolli Komitee põllumajandusosakonna juhataja, 1980–1990 Eesti Maaviljeluse Instituudi teadusdirektor, 1990–1993 taimekasvatuse uurimiskeskuse katsetööde grupijuht. Maaviljeluse Instituudis tegeles katsemajandite töö juhtimisega.

## Teadustöö
Uurinud peamiselt köögiviljakasvatust ja selle majandusliku efektiivsuse tõstmist. Üle 20 teaduspublikatsiooni.

## Teoseid
* Köögivilja tootmise ja realiseerimise struktuur ning hooajalisus. // Sotsialistlik Põllumajandus (1973) 8
* Опыт работы овощеводческих совхозов Эстонской ССР. // Картофель и овощи (1973) 12
* Структура производства и потребления овощей в Эстонской ССР и ее перспективное развитие. // Научн. тр. ЭСХА 85 (1974)
* Köögiviljakasvatuse kontsentreerimise majanduslikust efektiivsusest Eesti NSV-s. // Teaduse saavutusi ja eesrindlikke kogemusi põllumajanduses (1975) 7
* Toota köögivilja rohkem ja odavamalt. Tallinn, 1976

## Viited

## Kirjandus
*
Guido Palias

**Guido Palias** (9. august 1933 Tapa – 8. oktoober 2013) oli eesti päritolu matemaatik.

## Elulugu
Läks 1944 Rootsi, sealt edasi Kanadasse. Keskhariduse omandas Torontos, lõpetas 1958 Toronto Ülikooli, teoreetilise füüsika magister (1960, samas), matemaatikadoktor (1967, Pariisi Ülikool), väitekiri "Sur la catégorie des applications quasi-uniformes". Töötas aastast 1961 Montreali linnavalitsuses, oli aastast 1967 Sorbonne'i Ülikooli matemaatika abiprofessor.

## Teadustöö
Tema uurimisvaldkonnad olid kategooriate teooria ja topoloogia.

## Teoseid
* Structures quasi-métriques. // Diagrammes (1981) 6

## Viited

## Kirjandus
* Eesti teadlased väljaspool kodumaad: biograafiline teatmik = Estonian scholars and scientists abroad: biographical directory. Stockholm, 1984, 87
* VE (1976) 5. X, 7
*
Oksana Palikova

**Oksana Palikova** (sündinud 27. augustil 1969 Kohtla-Järvel) on Eesti vene filoloog.

## Elulugu
Oksana Palikova on töölise tütar.

Lõpetas 1986 Kohtla-Järve 16. Keskkooli, 1992 Tartu Ülikooli vene ja slaavi filoloogia osakonna, 1992–2000 TÜ magistrant, filoloogiamagister (2000, TÜ), väitekiri "Идиоматичность семантики производного слова (на материалах русских существительных со значением лица)". Oli 1993–2000 TÜ vene ja slaavi filoloogia osakonna lektor, 2000– doktorant ning vene keele õppetooli assistent ja teadur. Õpetanud praktilist vene keelt (grammatikat), semasioloogiat, fraseoloogiat, leksikoloogiat, leksikograafiat, tuletusõpetust, arvutil teksti vormistamise aluseid.

## Teadustöö
Uurimisvaldkonnad: semantika, tuletusõpetus, leksikoloogia, leksikograafia. Eesti Slavistide Komitee liige. 10 teaduspublikatsiooni.

## Teoseid
* "Семантическое приращение" или "идиосема"? // Русск. филол. (1995) 6
* Коннотативный аспект семантики слов родного и неродного языка (на материале русского и эстонского языков). // Язык и культура. Вып. 2. Т. II. Киев, 2000
* Коннотативный компонент семантики слова как объект лексикографирования в двуязычных словарях. // Emakeel ja teised keeled III. Tartu, 2002
* Sünonüümidest tõlkesõnaraamatus. // Emakeel ja teised keeled IV. Tartu, 2004
* Деривационные связи слова и их отражение в двуязычном словаре. // Valoda – 2004. Valoda dažādu kultūru kontekstā. Daugavpils, 2004

## Viited

## Kirjandus
* Tartu Ülikooli õppe-teaduskoosseisu biobibliograafia nimestik 1981–1995 (käsikiri), 133
* EUPT
* 

## Välislingid
*
Jakob Palk

**Jakob Palk** (28. märts 1908 Halinga, Pärnumaa – 15. detsember 1991 Abja-Paluoja, Viljandimaa) oli eesti puuviljandusteadlane ja sordiaretaja.

## Elulugu
Jakob Palk oli talupidaja poeg.

Lõpetas 1927 Vana-Vigala Põllunduskooli, 1930 Jäneda Põllutöökeskkooli, 1944 Kehtna Aianduse Instituudi, põllumajanduskandidaat (1963, EMMI), väitekiri "Õuna- ja ploomipuu pookealused Eesti NSV-s". 

Oli 1931–1936 Eesti Seemnevilja Ühisuse Jõgeva ja Luunja seemnekasvandustes aedvilja seemnekasvanduse abijuhataja ja aastast 1938 juhataja. 1936–1938 puukoolipraktikal Lätis ja Saksamaal. 1944–1945 Riikliku Seemnevilja Trusti agronoom, 1945–1964 EMMI Polli katsebaasi teadur, 1964–1972 vanemteadur.

## Teadustöö
Uurinud viljapuude agrotehnikat, aretanud õunapuu vegetatiivaluseid (E53, E56, E75 jt, kokku 10 alusetüüpi). Avaldanud töid viljapuude pookealustest, võrakujundamisest ja agrotehnikast. Nõukogude Eesti preemia (1967, kollektiivis). Üle 80 teaduspublikatsiooni, sh mitu monograafiat.

## Teoseid
* Puuvilja- ja marjaaia rajamine. Tallinn, 1949
* Puuvilja- ja marjaaedade rajamise ning hooldamise agrotehnika (kaasautorid J. Parksepp, A. Toomel, A. Siimon). Tallinn, 1953
* Eesti NSV-s sobivad viljapuude pookalused. Tallinn, 1964
* Viljapuude pookimine. Tallinn, 1980
* Viljapuude paljundamine. Tallinn, 1984
* Ploomi- ja kirsipuude kasvatamine. Tallinn, 1984
* Õuna- ja pirnipuude kasvatamine. Seemned, pookealused, istikud. Tallinn, 1987

## Viited

## Kirjandus
* Eesti entsüklopeedia 14, 354
* Eesti aianduse biograafiline leksikon. Tallinn, 1998, 99
* Sotsialistlik Põllumajandus (1968) 9, 426
* Eesti Maaviljeluse Instituut 1946–2006. Saku, 2006, 64–65
* Kask, K. Puuviljandusteadlane Jakob Palk. // Aiandus. Mesindus (1989) 5
* 

## Välislingid
* "Jakob Palk 100" Sakala, 1. aprill 2008
Imre Pall

**Imre Pall** (sündinud 17. veebruaril 1951 Tartus) on eesti informaatikateadlane.

## Elulugu
Lõpetas 1969 Tallinna 7. Keskkooli, 1974 TPI arvutustehnikainseneri erialal, 1981 aspirantuuri Leningradi V. I. Lenini nim Elektrotehnika Instituudis, tehnikakandidaat (1981, samas), väitekiri "Логическое проектирование процессора, выполняющего элементарные операции обработки данных структурированного типа".

Oli 1974–1976 Teadusliku Uurimise ja Projekteerimise Instituudi insener, 1976–1977 nooremteadur, 1982–1985 Küberneetika Instituudi Arvutustehnika Erikonstrueerimisbüroo juhtivkonstruktor, 1986–1987 grupijuht, 1988–1992 projekti peakonstruktor, 1992–1999 arvutifirma ComputerLand müügijuht, 1999– arvutifirma IT Grupp AS projekti konsultant, ostujuht.

Õpetanud TPI-s/TTÜ-s valikkursusi spetsialiseeritud arvutite arhitektuurist.

## Teadustöö
Uurimisvaldkond: arvutustehnika – arvutite arhitektuur, struktuur, spetsialiseeritud arvutid mittenumbriliseks andmetöötluseks. Uurimistöö põhitulemused on esitatud arvutustehnika erikonstrueerimisbüroo EKTA uurimistööde aruannetes.

## Teoseid
*Модель процессора для работы с многосвязными цепными списками (kaasautor B. C. Фомичёв). Л, 1981
*Организация внутренней памяти специализированного процессора для обработки данных структурированного типа. // Eesti TA Toim. Füüsika. Mat 31 (1982) 1

## Isiklikku
Tema isa oli Valdek Pall.

## Viited

## Kirjandus
*Eesti TA Küberneetika Instituut 1990. Tallinn 1990, 46

## Välislingid
*
Peeter Pall

**Peeter Pall** (sündinud 12. veebruaril 1965 Tartus) on eesti mikrobioloog.

## Elulugu
Peeter Pall on inseneri poeg.

Lõpetas 1983 Tartu 2. Keskkooli, 1990 TÜ bioloogiaosakonna, bioloogiamagister (1993, TÜ), väitekiri "Saprobakterid ja nende arvukust mõjutavad tegurid Eesti jõgedes" 

Oli 1990–93 ZBI insener ja vanemlaborant, 1993 TÜ ZHBI õppeülesande täitja, 1994–99 doktorant, aastast 1998 EPMÜ ZBI hüdrobioloogiaosakonna ning EMÜ põllumajandus- ja keskkonnainstituudi teadur. Loenguid vee mikrobioloogiast.

## Teadustöö
Uurimisvaldkond: vooluvete ökoloogia, vee mikrobioloogia. Osalenud ekspeditsioonidel Eesti jõgedele. Eesti Mikrobioloogia Seltsi asutajaliige (1992) ja juhatuse liige (1992–94). Üle 10 teaduspublikatsiooni.

## Teoseid
* A classification of river reaches on the bases of water quality with reference to streams of Saaremaa island. // TA Toim. Biol. Ökol 46 (1997) 1 / 2
* Chironomid larvae (Diptera, Chironomidae) as indicators of water quality in Estonian streams (kaasautor A. Seire). // Eesti TA Toim. Biol. Ökol 49 (2000) 4
* Half of century of oligochaete research in Estonian running waters (kaasautorid T. Timm, A. Seire). // Hydrobiol. 463 (2001)
* Eesti vooluvete elustiku liigirikkus ja hüdrobioloogilised kontseptsioonid (kaasautor). // Kaasaegse ökoloogia probleemid. Tartu, 2003
* Realtions of supporting elements to biota in Estonian rivers. How to assess and monitor ecological quality in freshwaters (kaasautor M. Viik). // TemaNord 547 (2003)
* Macroflora in the watercourses of Saaremaa Island (Estonia) (kaasautor T. Trei). // Boreal Envir. Res. 9 (2004) 1

## Viited

## Kirjandus
* Zooloogia ja Botaanika Instituut 1947–1997. Trt, 1997, 63
* Tartu Ülikooli õppe-teaduskoosseisu biobibliograafia nimestik 1981–1995 (käsikiri), 124
* 

## Välislingid
*
Uuno Pall

**Uuno Pall** (28. juuni 1935 Laius-Tähkvere vald, Laiuse kihelkond, Tartumaa – 8. oktoober 2008) oli eesti ehitus- ja tehnikateadlane ning ehitustegelane.

## Elulugu
Uuno Pall oli käsitöölise poeg.

Lõpetas 1954. aastal kiitusega Tartu Ehitustehnikumi, 1962. aastal kaugõppes Tallinna Polütehnilise Instituudi (TPI) ehitusteaduskonna tööstus- ja tsiviilehitusinsenerina, 1974 Üleliidulise Patendinduse Keskinstituudi (Tallinna filiaali) patentoloogina, 1975–1979 Tallinna Polutehnilise Instituudi aspirant, tehnikakandidaat (1983, TPI), väitekiri "Реологические свойства ячейстобетонной массы для осуществления её безподдонной транспортировки".

Oli 1959–1972 ja 1984–1998 RPI Eesti Projekt insener-konstruktor ja juhtivprojekteerija, 1973–1983 Silikaatbetooni TUI labori juhataja, 1998–2004 Inseneribüroo Uuno Pall; 1993–1997 osales Eesti ehitusalases õigusloomes (oli ehitusseaduse koostamise töörühma juht) ja projekteerimisnormide koostamisel.

## Looming
*Narva veetorn-elamu
*Projekteerinud ja ehitanud hotelli Viru, Eesti esimese kõrghoone vundamendi ja konstruktsiooni, korraldanud vundamendi kasutusaegsed vajumisvaatlused ja nende analüüsi
*Paljude hoonete, sh seismilistel aladel (Taškent, Spitak) ehitatud elamute konstruktsiooni autor

## Teadustöö
Uurimisvaldkonnad: vundamendiehitus ja ehituskonstruktsioonid, gaasbetooni tehnoloogia. Välja arendanud gaasbetooni lõiketehnoloogias kasutatava aluseta toorgaasbetoonimassi transportimise meetodi, töötanud välja selle teoreetilised alused.

## Teoseid
40 teaduspublikatsiooni, sh 1 monograafia; 1 autoritunnistus.
* Karkass-paneelkonstruktsiooniga kõrghoonete arvutusmeetodid. // Abiks projekteerijale (1967) 2
* Koorikvaiadest alus "Inturisti" hotelli kõrghoonele. // Ehitus ja Arhitektuur (1969) 1
* *Возведение многоэтажных зданий (гостиница "Виру" в Таллине)*. Kaasautor K. Ehala. Мoskva 1975
* Monoliitbetooni kasutamise otstarbekusest Eestis kõrgelamute ehituses. Kaasautor H. Rohtmaa. // Ehitus ja Arhitektuur (1977) 1
* *Реологические основы безподдонного транспортирования ячейстобетонного массива*. Kaasautor G. Kunnos. // Бетон и железобетон (1981)
* *Транспортирование ячейстобетонного массива сырца без поддона*. Kaasautor G. Kunnos. // Строительные материалы (1983) 5
* Hotell "Viru" alusdeformatsioonidest maapinna lokaalvajumise taustal. Kaasautorid L. Sapar, L. Arbeiter. // VIII Eesti geotehnika konverents. Tallinn 1984
* Kuidas projekteerisime hotelli "Viru". // Ehitusinsenerid Tallinna Polütehnilisest Instituudist. Tallinn 1986. Lk 158–165

## Tunnustus
*Nõukogude Eesti preemia (1972, kollektiivis)

## Viited

## Kirjandus
* Ehitusinsenerid TPI-st. Tallinn 1986. Lk 220

## Välislingid
*
*Haud Tallinna Rahumäe kalmistul
Laur Palgi

**Laur Palgi** (19. mai 1935 Tartu – 7. juuli 2016) oli eesti füüsikateoreetik.

## Elulugu
Laur Palgi oli kirjandusteadlase Daniel Palgi poeg.

Lõpetas 1953 Elva Keskkooli, 1958 Tartu Riikliku Ülikooli füüsika osakonna, oli 1958–1961 TRÜ aspirant, füüsika-matemaatikakandidaat (1964, TRÜ), väitekiri "Влияние промежуточного векторного бозона на некоторые процессы слабого взаимодействия в мю-мезоатомах". Oli 1961–1965 FAI nooremteadur, 1965–73 vanemteadur; 1973–2002 FI vanemteadur ja teadur. Pidanud loenguid aatomifüüsikast ning tuuma- ja elementaarosakeste teooriast.

## Teadustöö
Uurimisvaldkond: osakestefüüsika, peamiselt neutriinofüüsika ning standardmudelite laiendused. Arendanud neutriinode ostsillatsiooniteooriat, analüüsinud nende ostsillatsioonide avastamise võimalusi. Tõlkinud aimeraamatuid (Steven Weinbergi "Esimesed kolm minutit", J. B. Zeldovitši "Minu Universum", koos Jaak Lõhmusega). 45 teaduspublikatsiooni, 20 aimeartiklit.

## Teoseid
* О необходимости дополнительной экспериментальной проверки нарушения СР-инвариантности. // Ядерная физ. (1975) 22
* Sissejuhatus ühendatud elektronõrga vastasmõju teooriasse. Tartu, 1982
* Osakestest osakestes. Kaasaegsetest ettekujutustest mateeria struktuuri kohta (kaasautor J. Lõhmus). Tallinn, 1985
* Solar neutrino fluxes and anthropic principle. // Proc. of the 2nd Tallinn Symposion on Neutrino Physics. Tallinn, 1994
* Neutriino '98 järgselt neutriino massidest ja segunemistest (kaasautor H. Kaasik). // EFS aastaraamat (1998). Tartu, 1999

## Viited

## Kirjandus
* Eesti entsüklopeedia 14, 354
* 

## Välislingid
* "Laur Palgi 70. sün­niaastapäeva näitus" Universitas Tartuensis, 20. mai 2005
Veli Palge

**Veli Palge** (sündinud 27. juunil 1941 Sindis) on eesti agrotehnikateadlane.

## Elulugu
Ta lõpetas 1959 Tihemetsa Metsatehnilise Tehnikumi, 1965 Eesti Põllumajandise Akadeemia põllumajanduse mehhaniseerimise teaduskonna, 1969–1973 Moskva Põllumajanduse Mehhaniseerimise Instituudi aspirant, tehnikamagister (1992, EPMÜ), väitekiri "Kasvuhoonete matemaatiline modelleerimine", tehnikadoktor (2004, EPMÜ), väitekiri "Angaarkasvuhoone soojusvahetusprotsesside analüüs MatLab'i ja Scilab'i abil". 

Oli 1960 Abja RTJ-i tehnilise järelevalve inspektor, 1964–1969 EPA elektrifitseerimise kateedri vanemlaborant ja vaneminsener, 1973 noorem- ja 1974–1975 vanemteadur, 1975–1992 vanemõpetaja, 1992– EPMÜ põllumajandusenergeetika õppetooli dotsent. Õpetanud automaatika aluste, elektrotehnika, elektervalgustuse ja -kiirituse, elekterkuumutuse ja elektrotehnoloogia, elektroonika, mikroprotsessortehnika kasutamise ja programmeerimise ja muid loengukursusi.

## Teadustöö
Uurimisvaldkonnad: elektrimootorite kaitsmine, kasvuhoonete sisekliima ratsionaalne kujundamine, sh mikroprotsessortehnikal baseeruvate seadmete kasutamisega, taastuvenergia kasutamine. Üle 30 teaduspublikatsiooni.

## Teoseid
* Mikroprotsessorkomplekti KP580 baasil koostatud veisefarmide heinahoidlate ventilatsiooni juhtimise seade. Tartu, 1988
* Mikroprotsessorid Eesti talupidamises. Tartu, 1993
* Soojusprotsesside matemaatilised mudelid ja energiakulu (kaasautor). Tartu, 1998
* Algoritm niiske õhu H-x-diagrammi parameetrite arvutamiseks (kaasautor V. Treier). // Põllumajandustehnika, -ehitus ja -energeetika 204 (1999)
* Päikesekollektori energiabilanss. // Taastuvate energiaallikate uurimine ja kasutamine. Tallinn, 2001
* Tuulegeneraatori abil saadava energia koguse prognoosimine (kaasautor). // Taastuvate energiaallikate uurimine ja kasutamine. Tallinn, 2003

## Isiklikku
Veli Palge on töölise poeg.

## Viited

## Kirjandus
* Eesti Põllumajanduse Akadeemia õppe-teadusliku koosseisu bio-bibliograafiline teatmeteos 1951–1981. Trt, 1981, 144
* Eesti Põllumajanduse Akadeemia töötajad ja vilistlased 1981–1990. Trt, 1991, 172–173
* Eesti Põllumajandusülikool: audoktorid, töötajad ja vilistlased 1991–1995. Trt, 1996, 145
* 

## Välislingid
*
Toomas Pallo

**Toomas Pallo** (sündinud 30. detsembril 1963 Võrus) on eesti keskkonnateadlane.

## Elukäik
Toomas Pallo on töölise poeg.

Ta on lõpetanud 1982. aastal Tartu 8. Keskkooli, 1989 Tartu Ülikooli geograafia osakonna; saanud magistrikraadi (1993, Amsterdami Ülikool), väitekiri "Cleaner production in metal processing industry". Täiendanud end 1990–1992 Joensuu Ülikoolis, 1998 Prahas, 1994–1995 Rootsis jm. 

Töötanud aastatel 1989–1993 TA ökoloogia instituudis tehniku ja teadurina, 1993–1995 AS-i AREA Keskkonnakonsultatsioon direktorina, 1995–1998 Stockholmi Keskkonnainstituudi Tallinna Keskuse teadurina, 1998–2000 programmijuhina, 2000–2002 sealsamas, kuid uue nimega Säästva Eesti Instituudis, programmijuhina. 2002. aastast on ta Estonian, Latvian & Lithuanian Environment OÜ (ELLE OÜ) juhataja, litsentsitud keskkonnaaudiitor; selle kõrvalt oli aastatel 2000–2011 Tartu Ülikooli Türi Kolledži ja on 2001. aastast Tartu Ülikooli Euroopa Kolledži lektor (õpetanud keskkonnakorralduse vahendite kursust).

## Teadustöö
Uurimisvaldkonnad: keskkonnapoliitika, -korraldus, -juhtimine ja -seisund. Üle 10 teaduspublikatsiooni, aimeartikleid.

## Teoseid
* Eesti tulevikustsenaariumid (kaasautor). Tallinn-Tartu, 1997
* Ökologie und Umweltsschutz Estlands (kaasautor T. Stein). // Handbuch Baltikum Heute. Berlin, 1998
* Keskkonnaauditeerimine. Käsiraamat auditikliendile. Tallinn, 1998
* Socio-economic background (kaasautor). // Possible energy sector trends in Estonia. Context of climate change. Tallinn, 1999
* Keskkonnakaitse kaitsejõududes (kaasautor). Tallinn, 2002

## Viited

## Kirjandus
*
Väino Pallum

**Väino Pallum** (31. juuli 1931 Aru vald, Tartumaa – 10. detsember 2023) oli eesti aiandusagronoom.

## Elulugu
Väino Pallum oli talupidaja poeg.

Ta lõpetas 1950. aastal Elva Keskkooli ja 1955. aastal Eesti Põllumajanduse Akadeemia agronoomiateaduskonna aianduse erialal. 

Töötas Vabariiklikus Taimekaitsejaamas, sh oli aastatel 1966–1969 vanemagronoom-toksikoloog, 1970–1979 vanemagronoom katmikkultuuride taimekaitse alal, 1980–1986 tehnoloogialabori peaagronoom, 1987–1993 labori juhataja, 1994–1995 Riigi Taimekaitseameti (hiljem Taimetoodangu Inspektsioon) järelevalveosakonna nõunik, 1996. aastast oli peaspetsialist.

## Teadustöö
Temalt on ilmunud taimekahjustajate tõrje kohta üle 70 teaduspublikatsiooni, sealhulgas üle 10 monograafia ja brošüüri.

## Teoseid
* Uusi insektitsiide. Tallinn, 1967
* Katmikala lõikelillede ning sibullillede kahjustajad ja nende tõrje. Tallinn, 1981
* Potilillede kahjustajad ja nende tõrje. Tallinn, 1983
* Avamaalillede haigused ja kahjurid ning nende tõrje. Tallinn, 1986
* Aiakultuuride mittenakkushaigused. Tallinn, 1988
* Taimekaitse puuvilja- ja marjaaias. Tallinn, 1999, 2. trükk 2001
* Köögivilja säilitushaigused ja nende tõrje. // Aiapidjaja aastaraamat. Aiatark. Tallinn, 2000
* Taimekaitse köögiviljaaias. Tallinn, 2000
* Lillede taimekaitse. Tallinn, 2001
* Kartul aias ja köögis (kaasautorid L. Tartlan, T. Niiberg). Tallinn, 2003
* Peet aias ja köögis (kaasautorid L. Meensalu, T. Niiberg). Tallinn, 2005

## Viited

## Kirjandus
* Eesti aianduse biograafiline leksikon. Tallinn, 1998, 99
* 

## Välislingid
* "Maalehe laureaat: Väino Pallum – taimetohter, kes teab aedade hingeelust kõike". Maaleht, 14. oktoober 2010
Viktor Pallo

**Viktor Pallo** (12. august 1905 Simferopol – 22. mai 1982 Moskva) oli eesti sõjandusteadlane, sõjateaduste kandidaat (1954) ja dotsent (1955).

## Elulugu
Sündis Krimmis Viljandimaalt väljarännanud eestlaste peres. Lõpetas 1918 Simferopoli reaalkooli, 1926 Leningradi Internatsionaalse Sõjakooli, õppis 1927–28 Leningradis lendurvaatlejate koolis (lõpetas kiitusega). Teenis seejärel Frunze-nimelises eskadrillis Ukrainas, aastast 1929 oli Mjasnikovi-nimelise Simferopoli lennukooli instruktor. Õppis 1930–32 Žukovski-nimelises Lennuväeakadeemias, jäeti akadeemiasse adjunktiks, kuid suunati varsti Moskva lähistel Moninos asunud raskepommitajate TB-1 kursuste staabiülemaks. 1933 koolitas Pallo Jeiski merelennukoolis navigaatoreid, 1940 määrati Ivanovo Kõrgema Navigaatorite Kooli ülemaks. Sõja puhkedes ei lastud teda rindele, vaid suunati 1941 uuesti Lennuväeakadeemiasse õppejõuks (õpetas peamiselt lennuväetaktikat). Palve üleminekust tegevväkke rahuldati 1944 ning Pallo määrati Ukraina rinde pommituslennuväe korpuse staabiülema asetäitjaks. 1945 kutsuti taas Lennuväeakadeemia õppejõuks, kellena töötas 20 aastat, olles ühtlasi 1947–66 kateedriülem; aastast 1967 oli Moskva Sõjaajalooinstituudi vanemteadur. Üle 200 tema õpilastest-lenduritest pälvisid sõjas Nõukogude Liidu kangelase nimetuse, nendest üle 20 kahe- ja Ivan Kožedub kolmekordselt. Pallot autasustati Isamaasõja II järgu ordeniga, Lenini ordeni ja 2 Punalipu ordeniga, 1958 ülendati lennuväekindralmajoriks. Olnud 50 kandidaadiväitekirja juhendaja.

1971 käis Pallo esmakordselt Eestis. Maetud Moskvasse.

## Teadustöö
Uurinud pommituslennuväe kasutamist ja navigatsiooni, lennunduse ajalugu. 65 teaduspublikatsiooni, mis enamasti ilmusid salastatud väljaannetes.

## Viited

## Kirjandus
* Eesti entsüklopeedia 7, 163
* Jõgi, H. Eesti soost kindralid. Tallinn, 1999, 34
* Lään V., Tilk, J. Kes on kes Eesti lennunduses. Tallinn, Trt, 2006, 133–134
*
Asta Palm

**Asta Palm** (1955. aastani **Asta Kruuse**; 6. mai 1927 Elva – 14. veebruar 2021 Tallinn) oli eesti arhitekt. Eesti Arhitektide Liidu (EAL) liige.

## Elulugu
Ta lõpetas 1945 Tartu 2. Keskkooli, 1951 Tallinna Polütehnilise Instituudi arhitektuuri erialal, 1958–1962 ETUI aspirant, tehnikakandidaat (1964, TPI), väitekiri "Suurte linnade lähedaste puhketsoonide planeerimise arhitektuursed printsiibid (Tallinna näitel)". 

Oli 1951–1955 RPI Eesti Maaehitusprojekt arhitekt, 1955–1958 EPA maakorralduse kateedri õpetaja, 1962–1969 ETUI noorem- ja vanemteadur, ühtlasi 1967–1969 kohakaaslusega EPA maakorralduse kateedri vanemõpetaja, 1965–1975 EPA-s sama kateedri vanemõpetaja, 1975–1991 dotsent. Õpetas maa-asulate planeerimist ja maastikuarhitektuuri aluseid, maakorralduslikku ja tehnilist joonestamist.

## Teadustöö
Uurimisvaldkonnad: regionaal-, linna- ja puhkealade planeerimine, nendega seonduvad looduskaitse ja maastikukujunduse probleemid. Uurimistöö tulemusi on rakendatud "Eesti NSV puhkealade generaalplaani" ja "Eesti NSV kompleksse territoriaalplaneerimise skeemi" koostamisel. Eesti Arhitektide Liidu ja ELUS-i liige. 50 teaduspublikatsiooni, viis õppe-metoodilist vahendit.

## Teoseid
* Eesti NSV kompleksne territoriaalplaneerimise skeem. 11. kd. (kaasautor). Tallinn, 1969
* ENSV territoriaalse planeerimise skeem: puhkus, turism ja kuurordiravi. Tallinn, 1970
* Eesti NSV puhkealad (kaasautor). Tallinn, 1974
* Ajalooline ülevaade asustuse arengust. Tartu, 1983

## Isiklikku
Asta Palm oli Vabadusristi (VR II/3) ja Läti Karutapja ordeni kavaleri (3. järk) Karl Voldemar Kruuse (Kruse) (1891-1942) vanem tütar. Karl Kruuse koos abikaasa Amanda Kruusega (sünd. Peterson) olid kuni 1940 Elvas kudumistööstuse omanikud. Karl Kruuse oli Elva alevivanem (1934) ja 1939–1940 Elva linnavanema abi. Asta Palmi emapoolne hõimlane ehitusteadlane ja tehnik, TPI professor, akadeemik Leo Jürgenson (1901-1986). 

Tema abikaasa oli Eesti Põllumajanduse Akadeemia dotsent Lembit Palm (1927-2019).

Tema tütred on suurmeistrid akadeemilises sõudmises dr med. Mari Järvelaid ja Reet Palm-Killing, sukeldumisinstruktor Kadri Joa ja Eesti Maaülikooli teadur bioloog Anu Palm.

## Viited

## Kirjandus
* Eesti Põllumajanduse Akadeemia õppe-teadusliku koosseisu bio-bibliograafiline teatmeteos 1951–1981. Trt, 1981, 102–103
* Eesti Põllumajanduse Akadeemia töötajad ja vilistlased 1981–1990. Trt, 1991, 104
* Eesti Põllumajandusülikool: audoktorid, töötajad ja vilistlased 1991–1995. Trt, 1996, 126–127
* О деятельности НИИС, 137
*
August Palm

**August Palm** (20. veebruar 1902 Saue vald, Harjumaa – 2. aprill 1972 Elva) oli eesti kirjandusteadlane ja bibliograaf.

## Elulugu
August Palm oli talupidaja poeg ja Ille Palmi isa. 1918–1919 oli Vabadussõjas. Lõpetas 1921 Tallinna Õhtugümnaasiumi, 1937 Tartu Ülikooli filosoofiateaduskonna kirjanduse ja rahvaluule erialal, sh õppis 1929–1930 Helsingi Ülikoolis. Oli 1922–1923 kooliõpetaja Lüganusel, 1923 gümnaasiumiõpetaja Paides, 1924–1933 literaat Tartus, 1933–1940 õpetaja Tartu koolides, 1940 Õpetatud Eesti Seltsi teadussekretär, 1940–1944 ja 1957–1965 Eesti Kirjandusnuusemi bibliograafiaosakonna juhataja, 1944–1945 KM direktori asetäitja. 

Arreteeriti NKVD poolt 23. aprillil 1945, oli 1945–1947 poliitvang Vasalemma vangilaagris ja 1947–1951 Kemerovo oblastis Venemaal. Vabanenunult tegi 1951–1957 juhutöid Eestis. Rehabiliteeriti postuumselt 20. juunil 1990.

## Teadustöö
Uurinud peamiselt eesti ärkamisaegset kirjandust, rahvusliku liikumise ajalugu (eriti Carl Robert Jakobsoni tegevust), A. H. Tammsaare ja Eduard Vilde loomingut, käsitlenud ka eesti memuaarkirjandust ja ajakirjanduslikku satiiri, soome kultuurilugu; kirjutanud arvukalt retsensioone, teinud tõlkeid (nendest olulisemad J. Aho "Kas mäletad" (1930), V. Tarkiainen "Aleksis Kivi" (1930), A. Kallio "Elias Lönnrot" (1934)). Tegi hinnatavat tööd KM-s jätkväljaande "Paar sammukest eesti kirjanduse uurimise teed" toimetajana ja bibliograafiaosakonna juhatajana, avardas eesti retrospektiivset rahvusbibliograafiat, arendas edasi eesti raamatuteadust (oli ka 1961 toimunud I raamatuteaduse konverentsi algataja). Aegumatu väärtusega on tema uurimistöö pseudonüümika ja anonüümika vallas (Tartu ja Tallinna raamatukogudes kasutatakse siiani tema 1961 valminud, kuid masinakirja jäänud uurimust "Eesti pseudonüümid"). Osales Eesti Kirjanduse Seltsi, AKÜ, ÕES-i ja muude organisatsioonide tegevuses. Üle 20 teaduspublikatsiooni, mitu monograafiat.

## Teoseid
* Eesti esimene poliitiline näidend. Tartu, 1930
* Soome Kirjanduse Selts 1831–1931. Tartu, 1931
* Eesti Kirjanduse Selts 1907–1932. Tartu, 1932
* Ärkamisaja olustiku ja ideeproosa ning ajalooliste jutustiste osatähtsus rahva elus. // Raamatu osa Eesti arengus. Tartu, 1935
* Villem Reiman: saavutusterohke rahvuslik võitleja. Tartu, 1937
* Pseudonüüm meil ja mujal. Tartu, 1959
* A. H. Tammsaare: pildikogumik elust ja tööst (kaasautor L. Siimisker). Tallinn, 1978
* Trükisõna ja selle saladuste ümber. Tallinn, 1983.

## Viited

## Kirjandus
* Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918–1944. I–III. Trt, 1994, II, 154
* Eesti kirjarahva leksikon. Tallinn, 1995, (1995), 394-395
* Eesti entsüklopeedia 7, 163
* Eesti entsüklopeedia 14, 354
* Emakeele Seltsi aastaraamat 18. Tallinn, 1972, 269–271
* KM arhiiv, f 24, n 1, s 56, 124
* Keel ja Kirjandus (1972) 6, 382–383

## Välislingid

*
Lembit Palm

**Lembit Palm** (14. veebruar 1927 Saue vald, Harjumaa – 31. oktoober 2019 Tartu) oli eesti maakorraldaja ja majandusteadlane.

## Elulugu
Lembit Palm oli talupidaja poeg Saue valla suurperest.

Ta lõpetas 1948 Uuemõisa Põllumajandustehnikumi ja 1952 Eesti Põllumajanduse Akadeemia agronoomiateaduskonna. Majanduskandidaat (1967, Eesti TA), väitekiri "Земля как средство производства и вопросы ее оптимизации (на примере Эстонской ССР)".

Oli 1952–1967 EPA geodeesia ja maakorralduse kateedri assistent ja vanemõpetaja, 1967–1968 NSVL TA Majandusmatemaatika Keskinstituudi Eesti filiaali juhtivinsener ja 1968–1980 laborijuhataja, ühtlasi 1967–1998 EPA/EPMÜ maakorralduse õppejõud kohakaasluse alusel, 1980–1986 MI maakasutamise ökonoomika sektori juhataja ja 1986–1992 vanemteadur, 1992–1993 Tartu Ülikooli geograafia instituudi inimgeograafia õppetooli vanemteadur. Tähtsamad loengukursused: maakorralduse teaduslikud alused, geodeesia, maakasutamise ökonoomika, maakorralduslik projekteerimine, looduskasutuse organiseerimine valla tasemel.

## Teadustöö
Uurinud peamiselt maakorraldaja kui akadeemilise haridusega professionaali kutsetööks vajaliku ratsionaalse teadusliku aluse kujunemist. Uurimuse tulemusi on kasutatud maakorraldusinseneride ja agronoomide ettevalmistamisel.

## Teoseid
65 teaduspublikatsiooni, õppevahendid.
*Maakorralduse alused. I–II. Tartu 1965–1966
*Maakorralduse prognoosimise ülesandeid (kaasautor S. Masikmäe). Tallinn 1980
*Kollektiivne ja ühemehemõistus põllul. // Sotsialistlik Põllumajandus (1984) 6
*Maakorraldusteaduse teoreetilised ja metodoloogilised probleemid. Tartu 1987
*Теоретические и методологические проблемы землеустройства. // АН ЭССР. Ин-т экономики. Тлн 1987
*Maareformi süvamehhanismid. // Akadeemia (1991) 9
*Pool sajandit kiiret muutumist ja iseendaks jäämist [maakorralduse erialast EPA-s ja EPMÜ-s]. // Missioon läbi aegade. Tartu 2001
*Henn Elmeti raamatust veerand sajandit peale selle ilmumist. // Geodeet (2002) 26

## Isiklikku
Tema lell oli kirjandusteadlane August Palm ja lelletütar klimatoloog Ille Palm ja lellepoeg matemaatik Reedik Palm (1933–1974),

Tema abikaasa oli arhitekt ja Eesti Maaülikooli õppejõud Asta Palm. 

Tema tütred on suurmeistrid akadeemilises sõudmises dr med. Mari Järvelaid ja Reet Palm-Killing, sukeldumisinstruktor Kadri Joa ja Eesti Maaülikooli teadur Anu Palm.

## Viited

## Kirjandus
*Eesti Põllumajanduse Akadeemia õppe-teadusliku koosseisu bio-bibliograafiline teatmeteos 1951–1981. Tartu 1981. Lk 103
*Tartu Riikliku Ülikooli õppe-teaduskoosseisu biobibliograafia nimestik 1944–1980. Tartu 1987. Lk 124
*Eesti Põllumajanduse Akadeemia töötajad ja vilistlased 1981–1990. Tartu 1991. Lk 104–105
*Eesti Põllumajandusülikool: audoktorid, töötajad ja vilistlased 1991–1995. Tartu 1996. Lk 127
*Eesti majanduse biograafiline leksikon. Tallinn 2000. Lk 351

## Välislingid
*
Ille Palm

**Ille Palm** (sündinud 10. juulil 1937 Tartus) on eesti klimatoloog ja meteoroloog, kultuuriloo koguja ja tutvustaja.

## Elulugu
Ille Palm on August Palmi tütar.

Lõpetas 1955. aastal Tartu 2. Keskkooli, 1960 Tartu Riikliku Ülikooli geograafiaosakonna, 1969 aspirantuuri, geograafiakandidaat (1974, TRÜ), väitekiri "Inimese biokliima mõnede meteoroloogiliste karakteristikute režiim Eestis". 

Ta oli 1961–1966 Eesti NSV Hüdrometeoroloogiateenistuse Tartu ja Tallinna aviometeoroloogiajaama vaatleja-sünoptik, 1966–1970 TRÜ geograafia ja füüsilise geograafia kateedri vanemlaborant ja nooremteadur, 1970–1990 noorem- ja vanemteadur, 1991–1992 vaneminsener, 1992–1996 Tartu Ülikooli geograafia instituudi vanemlaborant. Õpetanud sünoptilist meteoroloogiat ja aeroloogiat.

Ille Palm on aastakümneid kogunud ja talletanud Eesti kultuuriloos silma paistnud inimeste mälestusi, uurinud ja tutvustanud Tartu vanu kalmistuid, töötanud pikki aastaid kõrvuti Tullio Ilometsaga Tartu Akadeemilise Muinsuskaitse Seltsi juhtimisel. Ille Palm on talletanud mitmete silmapaistvate kultuuri-, haridus-, spordi- ja ühiskonnategelaste mälestusi, kelle hulgas on mitmed Tartu Ülikooli õppejõud, rektor Jüri Kärner, TÜ raamatukogu direktor Laine Peep ja teised raamatukogu töötajad, spordiveteran ja maailmameister Nora Kutti, sporditreenerid August Tähnas ja Meinhard Pukk, spordiveteran ja -treener ning maailmameister Martin Kutman, autosportlane Uno Aava ja paljud teised. Ille Palmi kogutud meenutused ja lood on jääva väärtusega Eesti kultuuriloos.

## Teadustöö
Uurinud klimatoloogiat, sh inimese bioklimatoloogiat ja agrometeoroloogiat, samuti meteoroloogia õpetamise ja -teaduse ajalugu. Ligi 30 teaduspublikatsiooni.

## Teoseid
* Связь скорости развития ячменя "Мая" с метеорологическими факторами. // TÜ Toim 808 (1988)
* Meteoroloogia õpetamisest Tartu Ülikoolis aastail 1919–1940. // TALE VIII. Tallinn 1992
* Johannes Letzmann as a lecturer at the University of Tartu. // Meteorology in Estonia in Johannes Letzmann's Times and Today. Tallinn 1995
* Elust ja tööst. Geograaf ja klimatoloog Ants Raik (kaasautor H. Mardiste). Tartu 2001
* Muinsushoidjad. Akadeemilise Muinsuskaitse Seltsi Vilistlasklubi 1989–2004. Tartu 2004

## Tunnustus
*2014 Eesti Spordiajaloo Seltsi auliige
* 2020 Tullio Ilometsa muinsuskaitseauhind

## Viited

## Kirjandus
* Tartu Ülikooli õppe-teaduskoosseisu biobibliograafia nimestik 1981–1995 (käsikiri). Lk 124
* Tartu ülikooli ajalugu: kolmes köites. Tallinn 1982, III. Lk 276

## Välislingid
*
Kaia Palm

**Kaia Palm** (sündinud 13. mail 1964 Tartus) on eesti molekulaarbioloog.

## Elulugu
Kaia Palm on Uno Palmi tütar.

Lõpetas 1982 Tartu 2. Keskkooli, 1987 Tartu Riikliku Ülikooli füüsika-keemiateaduskonna, oli 1993–1994 Lõuna-Austraalia Flindersi Ülikooli ja 1995–1998 Karolinska Instituudi doktorant, Ph.D. (molekulaarne neurobioloogia, 1998, Karolinska Instituut, Rootsi), väitekiri "Regulation of neuronal gene expression". Oli 1987–1991 KBFI molekulaarbioloogia labori nooremteadur, 1991–1993 Helsingi Ülikooli biotehnoloogia instituudi ja 1994–1995 Colorado Riikliku Ülikooli (USA) anatoomia ja neurobioloogia instituudi külalisteadur, 1998 Uppsala Ülikooli neurobioloogia instituudi biomeditsiini keskuse järeldoktor, 1998–2001 Cedars-Sinai Meditsiinikeskuse (Los Angeles, USA) teadur, 2003 KBFI teadur, 2003– TTÜ dotsent, 2005– TTÜ geenitehnoloogia instituudi vanemteadur.

## Teadustöö
Uurimisvaldkonnad: geeniekspressiooni regulatsioon närvisüsteemis; transkriptsioonifaktorite toimemehhanismid; inimese tüvirakud, nende erinevate arengusuuna valikute molekulaarsed mehhanismid, samuti vähi diagnostika ja teraapia. 12 teaduspublikatsiooni, 4 patenti.

## Teoseid
* Multiple promoters direct tissue-specific expression of the rat BDNF gene (kaasautor). // Neuron 10 (1993) 3
* Molecular and developmental heterogeneity of fetal and adult human CNS stem cells (kaasautor). // Molecular Brain Res. 78 (2000)
* Dendritic localization of mammalian neuralized mRNA encoding a protein with transcription repression activities (kaasautor). // Molecular and Cellular Neurosci. 20 (2002) 4

## Viited

## Kirjandus
* 

## Välislingid
*
Mari-Ann Palm

**Mari-Ann Palm** (sündinud 24. veebruaril 1942 Tallinnas) on Eesti filoloog.

## Elulugu
Mari-Ann Palm on pangaametniku tütar.

Ta lõpetas 1960 Haapsalu 1. Keskkooli, 1966 Tartu Riikliku Ülikooli ajaloo-keeleteaduskonna võõrfiloloogia osakonna saksa keele erialal, 1968–1971 aspirant, magister (1999, TÜ), väitekiri "Polysemie und Desemantisierung (dargestellt am Beispiel des Verbs geben)". 

Palm oli 1966–1968 TRÜ saksa keele kateedri õpetaja, 1971–1972 õpetaja, 1972–1974 saksa filoloogia kateedri õpetaja, 1974–1992 vanemõpetaja. 1993–2012 oli ta Tartu Ülikooli germaani-romaani filoloogia osakonna saksa filoloogia õppetooli lektor. 

Ta on õpetanud praktilist saksa keele grammatikat, saksa keele teooriat ja stilistikat; koostanud õppevahendeid.

## Teadustöö
Uurimisvaldkonnad: peamiselt saksa keele tegusõnade tähenduse ja mitmetähenduslikkusega seotud problemaatika, kontrastiivsed uuringud peamiselt saksa-eesti keele valdkonnas; osaleb saksa-eesti verbide rektsiooni sõnaraamatu koostamise projektis. 18 teaduspublikatsiooni.

## Tunnustus

* 2007 Tartu Ülikooli medal

* 2012 Tartu Ülikooli aumärk

## Teoseid
* Wiedergabe der Streckformen der deutschen Sprache im Estnischen. // TÜ Toim 544. Linguistica XIII, 1980
* Stilistische Mittel der deutschen Sprache. Tartu, 1983
* Feste Wortverbindungen als Stilmittel. Tartu, 1988
* Use of Functional Verbs in Works of Fiction. // J. Quantitative Liunguistics 4 (1997)
* Mõningaid probleeme grammatilise informatsiooni edastamisel kakskeelses sõnaraamatus saksa ja eesti keele näitel (kaasautor A. Arold). // Toimiv keel II. Töid rakenduslingvistika alalt. Tallinn, 2004

## Viited

## Kirjandus
* Tartu Riikliku Ülikooli õppe-teaduskoosseisu biobibliograafia nimestik 1944–1980. Trt, 1987, 234
* Tartu Ülikooli õppe-teaduskoosseisu biobibliograafia nimestik 1981–1995 (käsikiri), 124
* 

## Välislingid
* 
* "Õnnitleme: Mari-Ann Palm 65" UT, 22. veebruar 2007 
* "Mari-Ann Palm 70" UT, 3. veebruar 2012
Toivo Palm

**Toivo Palm** (sündinud 23. oktoobril 1942 Tallinnas) on eesti bioloog.

## Elulugu
Toivo Palm on inseneri poeg.

Lõpetas 1961 Tallinna 22. Keskkooli, 1969 Tartu Riikliku Ülikooli bioloogiaosakonna, 1969–1972 TA aspirant, bioloogiakandidaat (1979, Moskva Ülikool). Täiendas end 1993–2001 Taanis, Saksamaal, Rootsis, USA-s ja Hollandis. Oli 1972–1989 ZBI, Läänemere Kalamajanduse TUI, Keemia Instituudis ja TPI noorem- ja vanemteadur, 1990–1993 Eesti Agrobiokeskuse teadusdirektor, aastast 1993–99 Põllumajandusministeeriumi teaduse ja koolituse osakonna juhataja ja ministri nõunik, ühtlasi EPMÜ dotsent, seejärel taimetervise kontrolli labori juhataja, 2002–2003 Riigikogu nõunik, 2003–2004 Euroopa Parlamendi ametnik, 2004–2005 Põllumajandusministeeriumi taimetervise osakonna juhataja kohusetäitja, aastast 2005 juhataja.

## Teadustöö
Uurimisvaldkonnad: toksikoloogia, keskkonnakeemia (merekeemia), mikrobioloogia, biotehnoloogia. Eesti Mikrobioloogia Seltsi liige. Üle 60 teaduspublikatsiooni.

## Teoseid
* Effects of some heavy metals and crude oil dispersants on fertilization, embryonic development and hatching of Baltic herring Clupea harengus membras L. (kaasautor T. Kaivo). // Proc. of the XII Conference of the Baltic oceanographers. Helsinki, 1982, 2
* Распределение тяжелых металлов в некоторых компонентах морской среды прибрежной зоны Северо-Восточной Балтики (kaasautor Z. Sergieva). // Изв. АН ЭССР. Биол. (1987) 36, 1
* Применение циклодекстринов в биотехнологии и пищевой промышленноти (kaasautor P. Kostner). // Итоги науки и техники. Микробиол. 21 (1988) 2
* A study of the contents and convertibility of polycyclic hydrocarbons and sulfur in lichen Hypogymnia physodes and its substrate (kaasautor M. Trapido). // Proc. Acad. Sci. Est. Ecol. (1991) 1
* Maamajandus Eesti ühiskonnas (koost). Tartu, 1994
* Senise taimekaitseseaduse asemele tuleb uus (kaasautor E. Liive). Maamajandus (2000) 7
* Changes in EU-consciousness in Estonia in 1995–2002 (kaasautorid A. Kirch, K. Oole). // Monitoring preparations of transition countries for EU accession. Tallinn, 2002

## Viited

## Kirjandus
*
Thomas Palm

**Thomas Palm** (ka **Toomas Palm**; 9. november 1937 Tallinn – 14. detsember 2015 Portland, Oregon) oli eesti majandusteadlane, Portlandi Ülikooli majandusteaduste emeriitprofessor ja Tallinna Tehnikaülikooli audoktor.

## Elulugu
Toomas Palm asus 1941. aastal perekonnaga järelümberasumise käigus Saksamaale. 1942. aastal lubati tal emaga Eestisse tagasi pöörduda. 1944. aasta Suure põgenemise lainel põgenes emaga uuesti Saksamaale. Sealt läks perekond 1949. aastal edasi Ameerika Ühendriikidesse. Ta lõpetas 1957. aastal Canon City keskkooli Colorados ja 1961. aastal Colorado Ülikooli majanduse erialal; majandusmagister (1965, Michigani Ülikool), *Ph.D.* (majanduses, 1967, samas), väitekiri "The Possibility Function: On the Outlook for national Social Accounting". Ta oli aastatel 1960–1965 Michigani Ülikooli *teaching fellow*, 1965–1966 *pre-doctoral instructor* ja *staff economist*, aastast 1967 Portlandi Ülikoolis majanduse abiprofessor ja dotsent, 1977–1999 professor, aastast 1999 emeriitprofessor. 1983. aastal oli ta külalisuurija California Ülikoolis Berkeleys, 1986. aastal Stuttgardi Ülikoolis ja 1990. aastal Leningradi Ülikoolis ning Eesti kõrgkoolides külalislektor. Toomas Palm nõustas 1991. aastal Eesti üleminekuvalitsust. Ta oli Tartu Ülikooli sotsiaalteaduskonna asutajaid 1992. aastal.

## Teadustöö
Uurimisvaldkonnad: hinnateooria, majandusteooria ajalugu, juhtimisökonoomika, keskkonnaökonoomika, investeeringud, rasside ja rahvusvähemuste majandus. American Economic Associationi, Association for Evolutionary Economicsi jt liige, Balti Teaduste Edendamise Assotsiatsiooni president (1998–2000).

## Teoseid
* The economics of Black America (kaasautor H. G. Vatter). Harcourt, Brace, Jovanovich, 1972
* Growth and Change. // J. of Reginal Development (1973) 4
* Private and public investment analysis (kaasautor A. Qaym). Cincinnati, 1985
* Investeeringute analüüs (kaasautor A. Qaym). Tallinn, 1991
* Ettevõtte juhtimisökonoomika alused 1–4 (kaasautor). Tallinn, 1991
* Inglise-eesti majandusterminite seletussõnastik (kaasautor). Tallinn, 1992

## Viited

## Kirjandus
* Eesti entsüklopeedia 14, 355
* Teadusajaloo ja Teadusfilosoofia Eesti Ühenduse arhiiv
*