Gyula Csehi

**CSEHI Gyula** (ĉehi) estis rumanuja hungara literaturestestikisto, kritikisto naskita en Szatmárnémeti la 26-an de novembro 1910 kaj mortinta la 21-an de junio 1976 en Kluĵo. Li estis la patro de pentristo Péter Csehi.

## Biografio 
La mezlernejon Gyula Csehi finis en Oradea, Satu Mare kaj Kluĵo. Li abiturientiĝis en Satu Mare en 1928. Li studis ĝis 1930 en *Sorbonne* (Faculté des Lettres, École Pratique des Hautes Études) (Parizo), en 1931 en universitato de Vieno, inter 1933-34 en la Universitato Ferdinand la 1-a, kie li akiris diplomon pri la franca-germana lingvoj (1934). Li estis gimnazia instruisto en Oradea. En 1943-44 li estis laborservulo, lia familio estis viktimo de faŝismo. Post reveno ĝis 1946 li denove instruis en Oradea. Jam en Parizo li aliĝis al *Franca Komunista Studentligo*. En 1945-47 li iĝis aktivisto de komunista partio en Oradea kaj Satu Mare, redaktoro de partigazetoj en rumana kaj hungara lingvoj (*Új Élet*, *Viaţa Nouă*, *Lupta Poporului*). Inter 1947 ĝis 1952 li prelegis filozofion en la Universitato Bolyai, inter 1952-54 li instruis en Aiud rusan lingvon. Pli poste li denove revenis al la universitato, li iĝis profesoro de estetiko kaj literaturteorio.

## Verkoj 
* *Irodalomtörténeti alapfogalmak* [kun Fejér Miklós kaj Jócsák János], Bk., 1958;
* *Munkásosztály és irodalom*, stdoj, artikoloj, Bk., 1963;
* * Klio és Kalliopé, vagy a történelem és az irodalom határairól*, monogr., Bk., 1965;
* *Modern Kalliopé, vagy regény és valóság*, monogr., Bk., 1969;
* *Felvilágosodástól felvilágosodásig*. Írások három évszázadról, négy évtizedből 1930-1971, studoj, (antaŭparolo Pál Baróti), Bk., 1972;
* *A baloldali forrásvidék*. Tanulmányok, arcképek, jegyzetek a romániai szocialista irodalom történetéhez, Kvár, 1973;
* *A kritika jelentése és utóélete*, három szövegmagyarázat, Bk., 1977 (Bp., 19792).

## Tradukaĵoj 
* A. Szokolov: A demokráciáról, Nagyvárad, 1945;
* ' V. I. Lebedjev: A technika birodalma, Nagyvárad, 1948;
* V. C. Nikolszkij-M. F. Jakovlev: Miért beszélnek az emberek különböző nyelveket?, Nagyvárad, 1948 (Bk., 19492);
* B. Voroncov-Veljaminov: Létezik-e élet más bolygókon?, Nagyvárad, 1948 (Bk., 19492);
* Barbu Zaharescu: A politikai gazdaságtan egységes tankönyve, Kvár, 1948;
* B. Galin: A Donyec-medencében, Bk., 1949;
* G. P. Gorskov: A földrengésekről, Nagyvárad, 1949;
* J. Burjakovszkij: Prága enyém marad, d., Bk., 1952;
* A. Jar: A nagy készülődés, Bk., 1955;
* C. Dobrogeanu-Gherea: Kritikai tanulmányok, bev., jegyz., Bk., 1963;
* D. Micu: George Coşbuc, Bk., 1963;
* H. Heine: Vallomások - Írások a matrácsírból 1849-1856, vál., jegyz., Bk., 1974;
* A. V. Lunacsarszkij: Művészet és forradalom, bev., jegyz., Bk., 1975;
* S. Sarkany: Az irodalomelmélet mint társadalomtudomány [kun Hürkecz István], Bk., 1979.

## Libroj redaktitaj 
* D. Diderot: Természet és társadalom, előszó, h. n., 1943;
* A diplomácia története, összeáll., Kvár, 1948;
* Üzenet a XX. századnak. H. Heine harcos írásaiból, összegyűjt., bev., Bk., 1952;
* I. Slavici: A kincs, előszó, Bk., 1954;
* L. N. Tolsztoj: Hadzsi-Murát, előszó, Bk., 1955;
* Brassai Viktor-Józsa Béla-Korvin Sándor-Salamon Ernő: 57 vers, előszó, Bk., 1957;
* Horváth Imre: Hősök hitével, utószó, Bk., 1960;
* Szíves Sándor: Műtét, előszó, Bk., 1963;
* Szilágyi András: Új pásztor. - Az idő katonái, előszó, Bk., 1966;
* Cseke Gábor: Déli harang, bev., Bk., 1967;
* Nagy Dániel: Cirkusz, előszó, Bk., 1967;
* Szabédi László: Telehold. - Veér Anna alszik, szerk., előszó, jegyz., Bk., 1967;
* T. Vianu: A metafora kérdéseiről és egyéb tanulmányok, bev., Bk., 1967;
* Irodalomkritikai antológia, előszó, 1-3. kötet Bk., 1968, 1969, 4. kötet Kvár, 1972;
* Simon Magda: Tanyai lelkek, bev., Bk., 1968;
* Szabédi László: Kép és forma, szerk., jegyz., Bk., 1969;
* Lenin stílusa, előszó, Bk., 1971;
* E. Zola: Életöröm, utószó, Bk., 1974;
* Barta Lajos: Tragédiák a hátsó udvaron, előszó, Bk., 1974;
* Szloboda János: Arculütött hétköznapok, r., előszó, Temesvár, 1974;
* C. Dobrogeanu-Gherea: A kritikáról, bev., Bk., 1978.

## Literaturo 
* Gálfalvi Zsolt: Munkásosztály és irodalom. Előre 1963. dec. 20.
* Balogh Edgár: A munkásirodalom és szövetségesei. Korunk 1963/12.
* Marosi Péter: Szintézis körvonalai. Igaz Szó 1964/1.
* Dávid Gyula: Cs. Gy.: Klio és Kalliopé. Utunk 1966/3;
* same: Felvilágosodástól felvilágosodásig. Utunk 1973/18.
* Láng Gusztáv: Múzsák párhuzamos életrajza. Korunk 1966/3.
* Izsák József: A történelem és az irodalom határairól. Igaz Szó 1966/6.
* Huszár Sándor: Klióról és Kalliopéról. Megjelent Az író asztalánál c. kötetben, 1969. 105-10.
* Jancsó Elemér: Cs. Gy. köszöntése. Igaz Szó 1970/10; újraközölve Kortársaim, 1976. 315-25.
* Kallós Miklós: Cs. Gy. köszöntése ürügyén. Utunk 1970/48.
* Kovács János: A regény regénye. Előre 1970. máj. 8.
* Szilágyi Júlia: Modern Kalliopé. Korunk 1970/11.
* Kicsi Antal: Cs. Gy. Brassói Lapok, 1973/50-51.
* Cseke Péter: Az igazság megközelítésének útjai. Korunk 1974/6.
* Baróti Pál: Szerdán, Cs. Gy.nak. A Hét 1975/48.
* Gáll Ernő: Halotti beszéd helyett. Igaz Szó 1976/7;
* same: Egy megátalkodott felvilágosító. A Hét 1977/43-44;
* same li Cs. Gy. kultúrpolitikai törekvései. A Hét 1977/45.
* Antal Árpád: Cs. Gy. halálára. Utunk 1976/26.
* Fülöp Mária: Cs. Gy. életművének bibliográfiája. Művelődés 1976/9, 12.
* Szilágyi András: Gyula tanár úr. A Hét 1977/42.
* Borcsa János: Posztumusz mű a kultúrában. Korunk 1978/12.

## Fontoj 
* Romániai magyar irodalmi lexikon

Kategorio:Rumanujaj hungaraj literaturkritikistoj